# Eiropas Savienības L 325/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 325 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 20. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 325

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 20. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2495 (2022. gada 14. decembris), ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES, Euratom) 2022/2496 (2022. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam | 11 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2495 (2022. gada 14. decembris), ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013

1

*

Padomes Regula (ES, Euratom) 2022/2496 (2022. gada 15. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam

11

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2497 (2022. gada 12. oktobris), ar ko Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza attiecībā uz Francijas un Apvienotās Karalistes apgabaliem Savienības lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklā | 13 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2498 (2022. gada 9. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē izlases apsekojuma ienākumu un dzīves apstākļu jomā datu kopu par pakalpojumu pieejamību tehniskos aspektus (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2499 (2022. gada 12. decembris), ar ko groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2015/220, ar kuru nosaka noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Savienībā | 31 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2500 (2022. gada 13. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Keleméri bárányhús (AĢIN)) | 52 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/2501 (2022. gada 14. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā | 53 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2502 (2022. gada 19. decembris), ar kuru labo Regulas (ES) Nr. 965/2012, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, franču valodas versiju (
  1
  ) | 56 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2503 (2022. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz dzīvu gliemeņu, zivsaimniecības produktu oficiālo kontroļu vai UV starojuma sakarā veiktu oficiālo kontroļu praktisko kārtību groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2019/627 (
  1
  ) | 58 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2504 (2022. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro/oficiālo sertifikātu un tādu oficiālo sertifikātu paraugiem, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktu zivsaimniecības produktu un ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kā arī attiecībā uz tāda privāta apliecinājuma paraugu, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu noteiktus kombinētos produktus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III un V pielikumu (
  1
  ) | 62 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/2505 (2022. gada 8. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu | 87 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2506 (2022. gada 15. decembris) par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā | 94 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2507 (2022. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia | 110 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2508 (2022. gada 9. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz tekstilrūpniecību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 8984)

   (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2509 (2022. gada 15. decembris), ar ko nosaka kvantitatīvus ierobežojumus un piešķir kvotas vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 9109) | 162 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2022/2510 (2022. gada 8. decembris), ar ko izveido Eiropas satvaru konceptuāli drošu ķimikāliju un materiālu novērtēšanai | 179 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2497 (2022. gada 12. oktobris), ar ko Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza attiecībā uz Francijas un Apvienotās Karalistes apgabaliem Savienības lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklā

13

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2498 (2022. gada 9. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē izlases apsekojuma ienākumu un dzīves apstākļu jomā datu kopu par pakalpojumu pieejamību tehniskos aspektus (
  1
  )

1

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2499 (2022. gada 12. decembris), ar ko groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2015/220, ar kuru nosaka noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Savienībā

31

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2500 (2022. gada 13. decembris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Keleméri bárányhús (AĢIN))

52

*

Komisijas Regula (ES) 2022/2501 (2022. gada 14. decembris), ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

GFCM

53

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2502 (2022. gada 19. decembris), ar kuru labo Regulas (ES) Nr. 965/2012, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, franču valodas versiju (
  1
  )

1

56

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2503 (2022. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz dzīvu gliemeņu, zivsaimniecības produktu oficiālo kontroļu vai UV starojuma sakarā veiktu oficiālo kontroļu praktisko kārtību groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2019/627 (
  1
  )

1

58

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2504 (2022. gada 19. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro/oficiālo sertifikātu un tādu oficiālo sertifikātu paraugiem, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktu zivsaimniecības produktu un ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kā arī attiecībā uz tāda privāta apliecinājuma paraugu, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu noteiktus kombinētos produktus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III un V pielikumu (
  1
  )

1

62

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/2505 (2022. gada 8. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu

87

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2506 (2022. gada 15. decembris) par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā

94

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2507 (2022. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EUMM Georgia

110

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2508 (2022. gada 9. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz tekstilrūpniecību
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 8984)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 8984)

1

112

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2509 (2022. gada 15. decembris), ar ko nosaka kvantitatīvus ierobežojumus un piešķir kvotas vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 9109)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 9109)

162

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2022/2510 (2022. gada 8. decembris), ar ko izveido Eiropas satvaru konceptuāli drošu ķimikāliju un materiālu novērtēšanai

179

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Deleģētais lēmums Nr. 204/22/COL (2022. gada 16. novembris), ar ko groza Lēmumu Nr. 196/22/COL par ārkārtas pasākumiem Norvēģijā saistībā ar augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21., 39. un 55. pantu [2022/2511] | 206 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Deleģētais lēmums Nr. 204/22/COL (2022. gada 16. novembris), ar ko groza Lēmumu Nr. 196/22/COL par ārkārtas pasākumiem Norvēģijā saistībā ar augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21., 39. un 55. pantu [2022/2511]

206

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2495

(2022. gada 14. decembris),

ar ko attiecībā uz piekļuves ierobežošanu Savienības ūdeņiem groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienības zvejas kuģiem ir vienlīdzīga piekļuve Savienības ūdeņiem un resursiem, uz kuriem attiecas kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi (KZP). |
| --- | --- |

(1)

Savienības zvejas kuģiem ir vienlīdzīga piekļuve Savienības ūdeņiem un resursiem, uz kuriem attiecas kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi (KZP).

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (3) nosaka atkāpes no vienlīdzīgas piekļuves noteikuma. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (3) nosaka atkāpes no vienlīdzīgas piekļuves noteikuma.

| (3) | Saskaņā ar minēto regulu dalībvalstis var ierobežot zveju ūdeņos, kas atrodas ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, zvejot atļaujot tikai tiem zvejas kuģiem, kuri tradicionāli zvejo minētajos ūdeņos no blakus piekrastē esošajām ostām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar minēto regulu dalībvalstis var ierobežot zveju ūdeņos, kas atrodas ne vairāk kā 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, zvejot atļaujot tikai tiem zvejas kuģiem, kuri tradicionāli zvejo minētajos ūdeņos no blakus piekrastē esošajām ostām.

| (4) | Dalībvalstis arī var ierobežot piekļuvi ūdeņiem, kas atrodas ne vairāk kā 100 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām Savienības tālākajos reģionos, kuri minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. panta pirmajā daļā atļaujot tikai minēto reģionu ostās reģistrētiem kuģiem piekļūt šiem ūdeņiem. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis arī var ierobežot piekļuvi ūdeņiem, kas atrodas ne vairāk kā 100 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām Savienības tālākajos reģionos, kuri minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. panta pirmajā daļā atļaujot tikai minēto reģionu ostās reģistrētiem kuģiem piekļūt šiem ūdeņiem.

| (5) | Pastāvošie noteikumi, kas ierobežo piekļuvi resursiem dalībvalstu 12 jūras jūdžu zonās, ir veicinājuši saglabāšanu, ierobežojot zvejas piepūli visjutīgākajā Savienības ūdeņu daļā. Pateicoties minētajiem noteikumiem, ir saglabātas arī tradicionālās zvejas darbības, no kurām ir ļoti atkarīga noteiktu piekrastes kopienu sociālekonomiskā attīstība. |
| --- | --- |

(5)

Pastāvošie noteikumi, kas ierobežo piekļuvi resursiem dalībvalstu 12 jūras jūdžu zonās, ir veicinājuši saglabāšanu, ierobežojot zvejas piepūli visjutīgākajā Savienības ūdeņu daļā. Pateicoties minētajiem noteikumiem, ir saglabātas arī tradicionālās zvejas darbības, no kurām ir ļoti atkarīga noteiktu piekrastes kopienu sociālekonomiskā attīstība.

| (6) | Pastāvošie noteikumi, kas ierobežo piekļuvi jūras bioloģiskajiem resursiem ap Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. panta pirmajā daļā, ir palīdzējuši saglabāt vietējo ekonomiku minētajos reģionos, ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(6)

Pastāvošie noteikumi, kas ierobežo piekļuvi jūras bioloģiskajiem resursiem ap Savienības tālākajiem reģioniem, kas minēti LESD 349. panta pirmajā daļā, ir palīdzējuši saglabāt vietējo ekonomiku minētajos reģionos, ņemot vērā to strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju.

| (7) | Pastāvošās atkāpes attiecībā uz ierobežojumiem piekļūt Savienības ūdeņiem zaudēs spēku 2022. gada 31. decembrī. Tomēr minētās atkāpes būtu jāpagarina vēl uz desmit gadiem pēc minētā datuma, lai netiktu pārtraukti pašreizējie aizsardzības pasākumi un neizjuktu līdzsvars, kas sasniegts kopš šā īpašā režīma ieviešanas. Minētās atkāpes ir KZP sastāvdaļa, un minētā pagarinājuma ilgumu un darbības jomu var pārskatīt saistībā ar jebkuru KZP pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(7)

Pastāvošās atkāpes attiecībā uz ierobežojumiem piekļūt Savienības ūdeņiem zaudēs spēku 2022. gada 31. decembrī. Tomēr minētās atkāpes būtu jāpagarina vēl uz desmit gadiem pēc minētā datuma, lai netiktu pārtraukti pašreizējie aizsardzības pasākumi un neizjuktu līdzsvars, kas sasniegts kopš šā īpašā režīma ieviešanas. Minētās atkāpes ir KZP sastāvdaļa, un minētā pagarinājuma ilgumu un darbības jomu var pārskatīt saistībā ar jebkuru KZP pārskatīšanu.

| (8) | Saskaņā ar 510. pantu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (4), četrus gadus pēc pielāgošanās perioda beigām, kas beidzas 2026. gada 30. jūnijā, ir jāveic minētā nolīguma piektā temata, tostarp noteikumu par piekļuvi ūdeņiem, īstenošanas pārskatīšana. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 510. pantu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (4), četrus gadus pēc pielāgošanās perioda beigām, kas beidzas 2026. gada 30. jūnijā, ir jāveic minētā nolīguma piektā temata, tostarp noteikumu par piekļuvi ūdeņiem, īstenošanas pārskatīšana.

| (9) | Komisijai pirms atkāpju termiņa beigām būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas (ES) Nr. 1380/2013 5. pantā minēto vispārīgo noteikumu par piekļuvi ūdeņiem piemērošanu. Minētais ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2031. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai pirms atkāpju termiņa beigām būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas (ES) Nr. 1380/2013 5. pantā minēto vispārīgo noteikumu par piekļuvi ūdeņiem piemērošanu. Minētais ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2031. gada 30. jūnijam.

| (10) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 I pielikums būtu jāgroza, jo Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste ir izstājusies no Eiropas Savienības. Minētais pielikums būtu arī jāgroza, jo saskaņā ar šīs regulas pielikumu Itālija un Grieķija ir iesniegušas kopīgu pieprasījumu par Itālijas zvejas kuģu piekļuvi 6–12 jūras jūdžu teritorijā Grieķijas teritoriālajos ūdeņos Jonijas jūrā un Grieķija ir iesniegusi priekšlikumu par Itālijas zvejas kuģu piekļuvi 6–12 jūras jūdžu teritorijai Grieķijas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). |
| --- | --- |

(10)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 I pielikums būtu jāgroza, jo Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste ir izstājusies no Eiropas Savienības. Minētais pielikums būtu arī jāgroza, jo saskaņā ar šīs regulas pielikumu Itālija un Grieķija ir iesniegušas kopīgu pieprasījumu par Itālijas zvejas kuģu piekļuvi 6–12 jūras jūdžu teritorijā Grieķijas teritoriālajos ūdeņos Jonijas jūrā un Grieķija ir iesniegusi priekšlikumu par Itālijas zvejas kuģu piekļuvi 6–12 jūras jūdžu teritorijai Grieķijas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ).

| (11) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1380/2013 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1380/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 1380/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 2., 3. un 4. punktā datumu “2022. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2032. gada 31. decembrim”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 2., 3. un 4. punktā datumu “2022. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2032. gada 31. decembrim”;

| b) | pantam pievieno šādu punktu:

  “5.   Komisija līdz 2031. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā panta piemērošanu.”
  ; |
| --- | --- |

b)

pantam pievieno šādu punktu:

“5.   Komisija līdz 2031. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā panta piemērošanu.”

| 2) | I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un no 2023. gada 1. janvāra ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2022. gada 14. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  OV C 517, 22.12.2021., 123. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 22. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 8. decembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

(4)  
  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

PIEKĻUVE PIEKRASTES ŪDEŅIEM 5. PANTA 2. PUNKTA NOZĪMĒ

1.   Īrijas piekrastes ūdeņi

a)   FRANCIJAS PIEKĻUVE

| Ģeogrāfiskais apgabals | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- |
| Īrijas piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | |
| 1. | Uz ziemeļrietumiem no Erris Head Uz rietumiem no Sybil Point |

Ģeogrāfiskais apgabals

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Īrijas piekraste (6–12 jūras jūdzes)

1.

Uz ziemeļrietumiem no Erris Head Uz rietumiem no Sybil Point

Bentiskās sugas

Neierobežota

Norvēģijas omārs

Neierobežota

| 2. | Uz dienvidiem no Mizen Head Uz dienvidiem no Stags |
| --- | --- |

2.

Uz dienvidiem no Mizen Head Uz dienvidiem no Stags

Bentiskās sugas

Neierobežota

Norvēģijas omārs

Neierobežota

Makrele

Neierobežota

| 3. | Uz dienvidiem no Stags Uz dienvidiem no Cork |
| --- | --- |

3.

Uz dienvidiem no Stags Uz dienvidiem no Cork

Bentiskās sugas

Neierobežota

Norvēģijas omārs

Neierobežota

Makrele

Neierobežota

Siļķe

Neierobežota

| 4. | Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point |
| --- | --- |

4.

Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point

Visas sugas

Neierobežota

| 5. | Uz dienvidiem no Carnsore Point Uz dienvidaustrumiem no Haulbowline |
| --- | --- |

5.

Uz dienvidiem no Carnsore Point Uz dienvidaustrumiem no Haulbowline

Visas sugas, izņemot gliemjus, vēžveidīgos un adatādaiņus

Neierobežota

b)   NĪDERLANDES PIEKĻUVE

| Ģeogrāfiskais apgabals | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- |
| Īrijas piekraste (6–12 jūdzes) | | |
| 1. | Uz dienvidiem no Stags Uz dienvidiem no Carnsore Point |

Ģeogrāfiskais apgabals

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Īrijas piekraste (6–12 jūdzes)

1.

Uz dienvidiem no Stags Uz dienvidiem no Carnsore Point

Siļķe

Neierobežota

Makrele

Neierobežota

c)   VĀCIJAS PIEKĻUVE

| Ģeogrāfiskais apgabals | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- |
| Īrijas piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | |
| 1. | Uz dienvidiem no Old Head of Kinsale Uz dienvidiem no Carnsore Point |

Ģeogrāfiskais apgabals

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Īrijas piekraste (6–12 jūras jūdzes)

1.

Uz dienvidiem no Old Head of Kinsale Uz dienvidiem no Carnsore Point

Siļķe

Neierobežota

| 2. | Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point |
| --- | --- |

2.

Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point

Makrele

Neierobežota

d)   BEĻĢIJAS PIEKĻUVE

| Ģeogrāfiskais apgabals | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- |
| Īrijas piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | |
| 1. | Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point |

Ģeogrāfiskais apgabals

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Īrijas piekraste (6–12 jūras jūdzes)

1.

Uz dienvidiem no Cork Uz dienvidiem no Carnsore Point

Bentiskās sugas

Neierobežota

| 2. | Uz austrumiem no Wicklow Head Uz dienvidaustrumiem no Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Uz austrumiem no Wicklow Head Uz dienvidaustrumiem no Carlingford Lough

Bentiskās sugas

Neierobežota

2.   Beļģijas piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 jūras jūdzes | Nīderlande | Visas sugas | Neierobežota |
| | Francija | Siļķe | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

3–12 jūras jūdzes

Nīderlande

Visas sugas

Neierobežota

Francija

Siļķe

Neierobežota

3.   Dānijas piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļjūras piekraste (no Dānijas/Vācijas robežas līdz Hanstholm) (6–12 jūras jūdzes) | | | |
| | |
| No Dānijas/Vācijas robežas līdz Blåvands Huk | Vācija | Plekstveidīgās zivis | Neierobežota |
| Garneles | Neierobežota |
| Nīderlande | Plekstveidīgās zivis | Neierobežota |
| Apaļzivis | Neierobežota |
| No Blåvands Huk līdz Bovbjerg | Beļģija | Menca | Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| Pikša | Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| Vācija | Plekstveidīgās zivis | Neierobežota |
| Nīderlande | Jūras zeltplekste | Neierobežota |
| Parastā jūrasmēle | Neierobežota |
| No Thyborøn līdz Hanstholm | Beļģija | Merlangs | Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| Jūras zeltplekste | Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| | Vācija | Plekstveidīgās zivis | Neierobežota |
| Brētliņa | Neierobežota |
| Menca | Neierobežota |
| Saida | Neierobežota |
| Pikša | Neierobežota |
| Makrele | Neierobežota |
| Siļķe | Neierobežota |
| Merlangs | Neierobežota |
| Nīderlande | Menca | Neierobežota |
| Jūras zeltplekste | Neierobežota |
| Parastā jūrasmēle | Neierobežota |
| Skageraks
  (No Hanstholm līdz Skagen) (4–12 jūras jūdzes) | Beļģija | Jūras zeltplekste | Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam |
| Vācija | Plekstveidīgās zivis | Neierobežota |
| Brētliņa | Neierobežota |
| Menca | Neierobežota |
| Saida | Neierobežota |
| Pikša | Neierobežota |
| Makrele | Neierobežota |
| Siļķe | Neierobežota |
| Merlangs | Neierobežota |
| Nīderlande | Menca | Neierobežota |
| Jūras zeltplekste | Neierobežota |
| Parastā jūrasmēle | Neierobežota |
| Kategats (3–12 jūdzes) | Vācija | Menca | Neierobežota |
| Plekstveidīgās zivis | Neierobežota |
| Norvēģijas omārs | Neierobežota |
| Siļķe | Neierobežota |
| Uz ziemeļiem no Zeeland līdz platuma paralēlei, kas šķērso Forsnæs bāku | Vācija | Brētliņa | Neierobežota |
| Baltijas jūra (ieskaitot Belts, Sound, Bornholm) (3–12 jūras jūdzes) | Vācija | Plekstveidīgās zivis | Neierobežota |
| Menca | Neierobežota |
| Siļķe | Neierobežota |
| Brētliņa | Neierobežota |
| Zutis | Neierobežota |
| Lasis | Neierobežota |
| Merlangs | Neierobežota |
| Makrele | Neierobežota |
| Skageraks (4–12 jūdzes) | Zviedrija | Visas sugas | Neierobežota |
| Kategats (3–12 jūdzes) (1) | Zviedrija | Visas sugas | Neierobežota |
| Baltijas jūra (3–12 jūdzes) | Zviedrija | Visas sugas | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Ziemeļjūras piekraste (no Dānijas/Vācijas robežas līdz Hanstholm) (6–12 jūras jūdzes)

No Dānijas/Vācijas robežas līdz Blåvands Huk

Vācija

Plekstveidīgās zivis

Neierobežota

Garneles

Neierobežota

Nīderlande

Plekstveidīgās zivis

Neierobežota

Apaļzivis

Neierobežota

No Blåvands Huk līdz Bovbjerg

Beļģija

Menca

Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam

Pikša

Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam

Vācija

Plekstveidīgās zivis

Neierobežota

Nīderlande

Jūras zeltplekste

Neierobežota

Parastā jūrasmēle

Neierobežota

No Thyborøn līdz Hanstholm

Beļģija

Merlangs

Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam

Jūras zeltplekste

Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam

Vācija

Plekstveidīgās zivis

Neierobežota

Brētliņa

Neierobežota

Menca

Neierobežota

Saida

Neierobežota

Pikša

Neierobežota

Makrele

Neierobežota

Siļķe

Neierobežota

Merlangs

Neierobežota

Nīderlande

Menca

Neierobežota

Jūras zeltplekste

Neierobežota

Parastā jūrasmēle

Neierobežota

Skageraks

(No Hanstholm līdz Skagen) (4–12 jūras jūdzes)

Beļģija

Jūras zeltplekste

Neierobežota tikai no 1. jūnija līdz 31. jūlijam

Vācija

Plekstveidīgās zivis

Neierobežota

Brētliņa

Neierobežota

Menca

Neierobežota

Saida

Neierobežota

Pikša

Neierobežota

Makrele

Neierobežota

Siļķe

Neierobežota

Merlangs

Neierobežota

Nīderlande

Menca

Neierobežota

Jūras zeltplekste

Neierobežota

Parastā jūrasmēle

Neierobežota

Kategats (3–12 jūdzes)

Vācija

Menca

Neierobežota

Plekstveidīgās zivis

Neierobežota

Norvēģijas omārs

Neierobežota

Siļķe

Neierobežota

Uz ziemeļiem no Zeeland līdz platuma paralēlei, kas šķērso Forsnæs bāku

Vācija

Brētliņa

Neierobežota

Baltijas jūra (ieskaitot Belts, Sound, Bornholm) (3–12 jūras jūdzes)

Vācija

Plekstveidīgās zivis

Neierobežota

Menca

Neierobežota

Siļķe

Neierobežota

Brētliņa

Neierobežota

Zutis

Neierobežota

Lasis

Neierobežota

Merlangs

Neierobežota

Makrele

Neierobežota

Skageraks (4–12 jūdzes)

Zviedrija

Visas sugas

Neierobežota

Kategats (3–12 jūdzes) (1)

Zviedrija

Visas sugas

Neierobežota

Baltijas jūra (3–12 jūdzes)

Zviedrija

Visas sugas

Neierobežota

4.   Vācijas piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļjūras piekraste (3–12 jūras jūdzes) visa piekraste | Dānija | Bentiskās sugas | Neierobežota |
| Brētliņa | Neierobežota |
| Tūbīte | Neierobežota |
| Nīderlande | Bentiskās sugas | Neierobežota |
| Garneles | Neierobežota |
| No Dānijas/Vācijas robežas līdz Amrum tālākajam ziemeļu punktam 54°43′ N. | Dānija | Garneles | Neierobežota |
| Baltijas jūras piekraste (3–12 jūdzes) | Dānija | Menca | Neierobežota |
| Jūras zeltplekste | Neierobežota |
| Siļķe | Neierobežota |
| Brētliņa | Neierobežota |
| Zutis | Neierobežota |
| Merlangs | Neierobežota |
| Makrele | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Ziemeļjūras piekraste (3–12 jūras jūdzes) visa piekraste

Dānija

Bentiskās sugas

Neierobežota

Brētliņa

Neierobežota

Tūbīte

Neierobežota

Nīderlande

Bentiskās sugas

Neierobežota

Garneles

Neierobežota

No Dānijas/Vācijas robežas līdz Amrum tālākajam ziemeļu punktam 54°43′ N.

Dānija

Garneles

Neierobežota

Baltijas jūras piekraste (3–12 jūdzes)

Dānija

Menca

Neierobežota

Jūras zeltplekste

Neierobežota

Siļķe

Neierobežota

Brētliņa

Neierobežota

Zutis

Neierobežota

Merlangs

Neierobežota

Makrele

Neierobežota

5.   Francijas un aizjūras departamentu piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ziemeļaustrumu Atlantijas okeāna piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | | |
| Beļģijas/Francijas robeža uz austrumiem no Manche departamenta (Vire-Grandcamp les Bains estuārs 49°23′30′′ N-1° 02′ WNNE) | Beļģija | Bentiskās sugas | Neierobežota |
| Ķemmīšgliemenes | Neierobežota |
| Nīderlande | Visas sugas | Neierobežota |
| No Dunkerque (2°20′ E) līdz Cap d’Antifer (0°10′ E) | Vācija | Siļķe | Neierobežota tikai no 1. oktobra līdz 31. decembrim |
| Atlantijas okeāna piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | | |
| No Spānijas/Francijas robežas līdz 46°08′ N | Spānija | Anšovi | Specializēta zveja, neierobežota tikai no 1. marta līdz 30. jūnijam |
| Dzīvās ēsmas zveja tikai no 1. jūlija līdz 31. oktobrim |
| Sardīnes | Neierobežota tikai no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 1. jūlija līdz 31. decembrim |
| | | | Turklāt darbības, kas saistītas ar iepriekš minētajām sugām, jāveic, ievērojot 1984. gadā veikto darbību limitus un tos nepārsniedzot |
| Vidusjūras piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | | |
| Spānijas robeža Cap Leucate | Spānija | Visas sugas | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Ziemeļaustrumu Atlantijas okeāna piekraste (6–12 jūras jūdzes)

Beļģijas/Francijas robeža uz austrumiem no Manche departamenta (Vire-Grandcamp les Bains estuārs 49°23′30′′ N-1° 02′ WNNE)

Beļģija

Bentiskās sugas

Neierobežota

Ķemmīšgliemenes

Neierobežota

Nīderlande

Visas sugas

Neierobežota

No Dunkerque (2°20′ E) līdz Cap d’Antifer (0°10′ E)

Vācija

Siļķe

Neierobežota tikai no 1. oktobra līdz 31. decembrim

Atlantijas okeāna piekraste (6–12 jūras jūdzes)

No Spānijas/Francijas robežas līdz 46°08′ N

Spānija

Anšovi

Specializēta zveja, neierobežota tikai no 1. marta līdz 30. jūnijam

Dzīvās ēsmas zveja tikai no 1. jūlija līdz 31. oktobrim

Sardīnes

Neierobežota tikai no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 1. jūlija līdz 31. decembrim

Turklāt darbības, kas saistītas ar iepriekš minētajām sugām, jāveic, ievērojot 1984. gadā veikto darbību limitus un tos nepārsniedzot

Vidusjūras piekraste (6–12 jūras jūdzes)

Spānijas robeža Cap Leucate

Spānija

Visas sugas

Neierobežota

6.   Spānijas piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantijas okeāna piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | | |
| No Francijas/Spānijas robežas līdz Cap Mayor bākai (3°47′ W) | Francija | Pelaģiskās sugas | Neierobežota piekļuve, ievērojot 1984. gadā veikto darbību limitus un tos nepārsniedzot |
| Vidusjūras piekraste (6–12 jūras jūdzes) | | | |
| Francijas robeža/Cap Creus | Francija | Visas sugas | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Atlantijas okeāna piekraste (6–12 jūras jūdzes)

No Francijas/Spānijas robežas līdz Cap Mayor bākai (3°47′ W)

Francija

Pelaģiskās sugas

Neierobežota piekļuve, ievērojot 1984. gadā veikto darbību limitus un tos nepārsniedzot

Vidusjūras piekraste (6–12 jūras jūdzes)

Francijas robeža/Cap Creus

Francija

Visas sugas

Neierobežota

7.   Horvātijas piekrastes ūdeņi (2)

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 jūdzes, ko ierobežo Horvātijas suverenitātē esošs jūras apgabals uz ziemeļiem no 45 grādu un 10 minūšu ziemeļu platuma paralēles gar Istras rietumu krastu, sākot no Horvātijas teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas tur, kur šī paralēle sasniedz sauszemi Istras rietumu piekrastē (Grgatov rt Funtana zemesrags) | Slovēnija | Bentiskās un mazās pelaģiskās sugas, tostarp sardīne un anšovs | 100 tonnas uz ne vairāk kā 25 zvejas kuģiem, ieskaitot 5 zvejas kuģus, kuri aprīkoti ar traļiem |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

12 jūdzes, ko ierobežo Horvātijas suverenitātē esošs jūras apgabals uz ziemeļiem no 45 grādu un 10 minūšu ziemeļu platuma paralēles gar Istras rietumu krastu, sākot no Horvātijas teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas tur, kur šī paralēle sasniedz sauszemi Istras rietumu piekrastē (Grgatov rt Funtana zemesrags)

Slovēnija

Bentiskās un mazās pelaģiskās sugas, tostarp sardīne un anšovs

100 tonnas uz ne vairāk kā 25 zvejas kuģiem, ieskaitot 5 zvejas kuģus, kuri aprīkoti ar traļiem

8.   Nīderlandes piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 jūras jūdzes) visa piekraste | Beļģija | Visas sugas | Neierobežota |
| Dānija | Bentiskās sugas | Neierobežota |
| Brētliņa | Neierobežota |
| Tūbīte | Neierobežota |
| Stavrida | Neierobežota |
| Vācija | Menca | Neierobežota |
| Garneles | Neierobežota |
| (6–12 jūras jūdzes) visa piekraste | Francija | Visas sugas | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

(3–12 jūras jūdzes) visa piekraste

Beļģija

Visas sugas

Neierobežota

Dānija

Bentiskās sugas

Neierobežota

Brētliņa

Neierobežota

Tūbīte

Neierobežota

Stavrida

Neierobežota

Vācija

Menca

Neierobežota

Garneles

Neierobežota

(6–12 jūras jūdzes) visa piekraste

Francija

Visas sugas

Neierobežota

9.   Slovēnijas piekrastes ūdeņi (3)

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 jūdzes, ko ierobežo Slovēnijas suverenitātē esošs jūras apgabals uz ziemeļiem no 45 grādu un 10 minūšu ziemeļu platuma paralēles gar Istras rietumu krastu, sākot no Horvātijas teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas tur, kur šī paralēle sasniedz sauszemi Istras rietumu piekrastē (Grgatov rt Funtana zemesrags) | Horvātija | Bentiskās un mazās pelaģiskās sugas, tostarp sardīne un anšovs | 100 tonnas uz ne vairāk kā 25 zvejas kuģiem, ieskaitot 5 zvejas kuģus, kuri aprīkoti ar traļiem |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

12 jūdzes, ko ierobežo Slovēnijas suverenitātē esošs jūras apgabals uz ziemeļiem no 45 grādu un 10 minūšu ziemeļu platuma paralēles gar Istras rietumu krastu, sākot no Horvātijas teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas tur, kur šī paralēle sasniedz sauszemi Istras rietumu piekrastē (Grgatov rt Funtana zemesrags)

Horvātija

Bentiskās un mazās pelaģiskās sugas, tostarp sardīne un anšovs

100 tonnas uz ne vairāk kā 25 zvejas kuģiem, ieskaitot 5 zvejas kuģus, kuri aprīkoti ar traļiem

10.   Somijas piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltijas jūra (4–12 jūdzes) (4) | Zviedrija | Visas sugas | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Baltijas jūra (4–12 jūdzes) (4)

Zviedrija

Visas sugas

Neierobežota

11.   Zviedrijas piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Skageraks (4–12 jūras jūdzes) | Dānija | Visas sugas | Neierobežota |
| Kategats (3–12 jūdzes) (5) | Dānija | Visas sugas | Neierobežota |
| Baltijas jūra (4–12 jūdzes) | Dānija | Visas sugas | Neierobežota |
| Somija | Visas sugas | Neierobežota |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Skageraks (4–12 jūras jūdzes)

Dānija

Visas sugas

Neierobežota

Kategats (3–12 jūdzes) (5)

Dānija

Visas sugas

Neierobežota

Baltijas jūra (4–12 jūdzes)

Dānija

Visas sugas

Neierobežota

Somija

Visas sugas

Neierobežota

12.   Grieķijas piekrastes ūdeņi

| Ģeogrāfiskais apgabals | Dalībvalsts | Suga | Nozīmīgums vai īpašas pazīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Jonijas jūra, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas teritoriālajos ūdeņos | Itālija | Galvkāji
  Vēžveidīgie
  Bentiskās sugas
  Lielās pelaģiskās sugas | Ne vairāk kā 68 kuģi” |
| Uz dienvidiem un dienvidaustrumiem no Krētas salas (uz austrumiem no 26°00′00′′ E), 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ |
| Uz dienvidiem un dienvidaustrumiem no Kufonisas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ |
| Uz dienvidiem un dienvidrietumiem no Kasas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ |
| Uz dienvidiem un dienvidaustrumiem no Karpatas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ |
| Uz dienvidiem un dienvidrietumiem (uz rietumiem no 27°59′02,00′′ E) no Rodas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ. |

Ģeogrāfiskais apgabals

Dalībvalsts

Suga

Nozīmīgums vai īpašas pazīmes

Jonijas jūra, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas teritoriālajos ūdeņos

Itālija

Galvkāji

Vēžveidīgie

Bentiskās sugas

Lielās pelaģiskās sugas

Ne vairāk kā 68 kuģi”

Uz dienvidiem un dienvidaustrumiem no Krētas salas (uz austrumiem no 26°00′00′′ E), 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ

Uz dienvidiem un dienvidaustrumiem no Kufonisas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ

Uz dienvidiem un dienvidrietumiem no Kasas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ

Uz dienvidiem un dienvidaustrumiem no Karpatas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ

Uz dienvidiem un dienvidrietumiem (uz rietumiem no 27°59′02,00′′ E) no Rodas salas, 6–12 jūras jūdzes Grieķijas EEZ.

---

(1)  No krasta līnijas.

1

(2)  Minēto režīmu piemēro no dienas, kad pilnībā tiek īstenots šķīrējtiesas nolēmums, kas izriet no Stokholmā 2009. gada 4. novembrī parakstītā Šķīrējtiesas nolīguma starp Slovēnijas Republikas valdību un Horvātijas Republikas valdību.

2

(3)  Minēto režīmu piemēro no dienas, kad pilnībā tiek īstenots šķīrējtiesas nolēmums, kas izriet no Stokholmā 2009. gada 4. novembrī parakstītā Šķīrējtiesas nolīguma starp Slovēnijas Republikas valdību un Horvātijas Republikas valdību.

3

(4)  3–12 jūdzes ap Bogskär salām.

4

(5)  No krasta līnijas.

5

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/11

---

PADOMES REGULA (ES, Euratom) 2022/2496

(2022. gada 15. decembris),

ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 312. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Kopš neizprovocētā un neattaisnojamā Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu sākuma Savienība ir atbalstījusi Ukrainu, izmantojot virkni finansiālo pasākumu. Atbalsts ir ticis sniegts kā ad hoc atbalsts uz ierobežotu periodu, un tas ir prasījis ievērojamus uzkrājumus no Savienības budžeta un dalībvalstu garantijām. |
| --- | --- |

(1)

Kopš neizprovocētā un neattaisnojamā Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu sākuma Savienība ir atbalstījusi Ukrainu, izmantojot virkni finansiālo pasākumu. Atbalsts ir ticis sniegts kā ad hoc atbalsts uz ierobežotu periodu, un tas ir prasījis ievērojamus uzkrājumus no Savienības budžeta un dalībvalstu garantijām.

| (2) | Ukrainai būs vajadzīga nepārtraukta palīdzība valsts darbības nodrošināšanai. Tiek sagaidīts, ka kopā ar citiem starptautiskajiem partneriem Savienība sniegs ieguldījumu Ukrainas steidzamo finansējuma vajadzību apmierināšanā. Tālab Savienība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2463 (2) ir izveidojusi jaunu instrumentu. Saskaņā ar minēto instrumentu ievērojamu daļu no plānotās finansiālās palīdzības ir paredzēts sniegt aizdevumu veidā. |
| --- | --- |

(2)

Ukrainai būs vajadzīga nepārtraukta palīdzība valsts darbības nodrošināšanai. Tiek sagaidīts, ka kopā ar citiem starptautiskajiem partneriem Savienība sniegs ieguldījumu Ukrainas steidzamo finansējuma vajadzību apmierināšanā. Tālab Savienība ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2463 (2) ir izveidojusi jaunu instrumentu. Saskaņā ar minēto instrumentu ievērojamu daļu no plānotās finansiālās palīdzības ir paredzēts sniegt aizdevumu veidā.

| (3) | Palielinātās ārējo apstākļu nestabilitātes kontekstā, ir lietderīgi paredzēt strukturētu finansēšanas risinājumu 2023. un 2024. gadam, lai nodrošinātu nepārtrauktu finansiālo atbalstu Ukrainai. |
| --- | --- |

(3)

Palielinātās ārējo apstākļu nestabilitātes kontekstā, ir lietderīgi paredzēt strukturētu finansēšanas risinājumu 2023. un 2024. gadam, lai nodrošinātu nepārtrauktu finansiālo atbalstu Ukrainai.

| (4) | Tāpēc ir lietderīgi ļaut Savienībai nodrošināt vajadzīgos budžeta resursus ilgtspējīgā un pienācīgā veidā. Tas būtu jādara, paplašinot esošo Savienības budžeta garantiju mehānismu, lai tas segtu arī finansiālo palīdzību, kas Ukrainai tiks darīta pieejama 2023. un 2024. gadā. Minētajam mehānismam būtu jānodrošina iespēja segt līdz pat 100 % no finanšu saistību summām, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu Savienības atmaksas saistības aizņēmumu/aizdevumu operāciju ietvaros, ja Savienība laikus nesaņemtu pienākošos maksājumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir lietderīgi ļaut Savienībai nodrošināt vajadzīgos budžeta resursus ilgtspējīgā un pienācīgā veidā. Tas būtu jādara, paplašinot esošo Savienības budžeta garantiju mehānismu, lai tas segtu arī finansiālo palīdzību, kas Ukrainai tiks darīta pieejama 2023. un 2024. gadā. Minētajam mehānismam būtu jānodrošina iespēja segt līdz pat 100 % no finanšu saistību summām, kas ir vajadzīgas, lai izpildītu Savienības atmaksas saistības aizņēmumu/aizdevumu operāciju ietvaros, ja Savienība laikus nesaņemtu pienākošos maksājumu no Ukrainas.

| (5) | Vajadzētu būt iespējai tāpat kā attiecībā uz dalībvalstīm, arī attiecībā uz Ukrainai 2023. un 2024. gadā pieejamo finansiālo palīdzību vajadzīgās apropriācijas no Savienības budžeta segt, pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas maksimālos apjomus. Minētā iespēja būtu jāparedz, neskarot pienākumu ievērot Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 (3) 3. panta 1. punktā noteikto pašu resursu maksimālo apjomu. |
| --- | --- |

(5)

Vajadzētu būt iespējai tāpat kā attiecībā uz dalībvalstīm, arī attiecībā uz Ukrainai 2023. un 2024. gadā pieejamo finansiālo palīdzību vajadzīgās apropriācijas no Savienības budžeta segt, pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas maksimālos apjomus. Minētā iespēja būtu jāparedz, neskarot pienākumu ievērot Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 (3) 3. panta 1. punktā noteikto pašu resursu maksimālo apjomu.

| (6) | Principā un ja vien nav turpmāku ārkārtas norišu, minētajai Savienības budžeta garantijai būtu jāaptver Ukrainas īstermiņa finansiālais atbalsts par summu līdz 18 000 000 000 EUR, kā precizēts Regulā (ES) 2022/2463, un makrofinansilās palīdzības izmantošana 2024. gada laikā būtu jāierobežo uz izmaksām minētā gada pirmajā ceturksnī, kā precizēts minētajā regulā. |
| --- | --- |

(6)

Principā un ja vien nav turpmāku ārkārtas norišu, minētajai Savienības budžeta garantijai būtu jāaptver Ukrainas īstermiņa finansiālais atbalsts par summu līdz 18 000 000 000 EUR, kā precizēts Regulā (ES) 2022/2463, un makrofinansilās palīdzības izmantošana 2024. gada laikā būtu jāierobežo uz izmaksām minētā gada pirmajā ceturksnī, kā precizēts minētajā regulā.

| (7) | Šī regula būtu jāpiemēro tikai programmām, kurās paredzēta Ukrainai 2023. un 2024. gadā pieejamā finansiālā palīdzība. |
| --- | --- |

(7)

Šī regula būtu jāpiemēro tikai programmām, kurās paredzēta Ukrainai 2023. un 2024. gadā pieejamā finansiālā palīdzība.

| (8) | Tādēļ attiecīgi būru jāgroza Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (4). |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi būru jāgroza Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (4).

| (9) | Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši neizprovocētā un neattaisnojamā Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu izraisītie ārkārtas apstākļi, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu periodu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši neizprovocētā un neattaisnojamā Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu izraisītie ārkārtas apstākļi, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu periodu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (10) | Ņemot vērā situāciju Ukrainā, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā situāciju Ukrainā, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 2. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:

“Ja ir nepieciešams izmantot garantiju finansiālai palīdzībai Ukrainai, kas tiek darīta pieejama 2023. un 2024. gadā un ir atļauta saskaņā ar Finanšu regulas 220. panta 1. punktu, izmanto tādu nepieciešamo summu, kas pārsniedz DFS noteiktos maksimālos apjomus.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  2022. gada 24. novembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2463 (2022. gada 14. decembris), ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (OV L 322, 16.12.2022., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I , 22.12.2020., 11. lpp.).

4

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/13

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/2497

(2022. gada 12. oktobris),

ar ko Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza attiecībā uz Francijas un Apvienotās Karalistes apgabaliem Savienības lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Savienībā (1), un jo īpaši tās 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā ietverts lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla apgabalu (“FADN apgabali”) saraksts attiecībā uz katru dalībvalsti. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā ietverts lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla apgabalu (“FADN apgabali”) saraksts attiecībā uz katru dalībvalsti.

| (2) | Saskaņā ar minēto pielikumu Francija ir sadalīta 25 apgabalos. Regulas (EK) Nr. 1217/2009 vajadzībām Francija ir lūgusi Gvadelupas un Martinikas FADN apgabalus apvienot vienā FADN apgabalā: Antilles françaises. Šis lūgums ir pamatots: saimniecībām abos pašreizējos FADN apgabalos ir ļoti līdzīgi lauksaimnieciskās darbības veidi (augsta specializācija augļu, īpaši banānu, audzēšanā, kā arī cukurniedru ražošanā un dārzkopībā), un Gvadelupas un Martinikas apgabalu apvienošana vienā FADN apgabalā nodrošinās lielāku izlases lielumu ar stabilākiem rezultātiem par vairākiem lauksaimnieciskās darbības veidiem. Tāpēc minētā apvienošana būtu jāatspoguļo FADN apgabalu sarakstā, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar minēto pielikumu Francija ir sadalīta 25 apgabalos. Regulas (EK) Nr. 1217/2009 vajadzībām Francija ir lūgusi Gvadelupas un Martinikas FADN apgabalus apvienot vienā FADN apgabalā: Antilles françaises. Šis lūgums ir pamatots: saimniecībām abos pašreizējos FADN apgabalos ir ļoti līdzīgi lauksaimnieciskās darbības veidi (augsta specializācija augļu, īpaši banānu, audzēšanā, kā arī cukurniedru ražošanā un dārzkopībā), un Gvadelupas un Martinikas apgabalu apvienošana vienā FADN apgabalā nodrošinās lielāku izlases lielumu ar stabilākiem rezultātiem par vairākiem lauksaimnieciskās darbības veidiem. Tāpēc minētā apvienošana būtu jāatspoguļo FADN apgabalu sarakstā, kas iekļauts Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā.

| (3) | Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības FADN dati šajā valstī vairs netiks vākti. Tāpēc Apvienotā Karaliste no Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā iekļautā FADN apgabalu saraksta būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības FADN dati šajā valstī vairs netiks vākti. Tāpēc Apvienotā Karaliste no Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumā iekļautā FADN apgabalu saraksta būtu jāsvītro.

| (4) | Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (5) | Lai dotu pietiekami daudz laika Francijas jaunā apgabala datu vākšanas pielāgošanai, šajā regulā paredzētais atjauninātais FADN apgabalu saraksts būtu jāpiemēro no 2023. pārskata gada, |
| --- | --- |

(5)

Lai dotu pietiekami daudz laika Francijas jaunā apgabala datu vākšanas pielāgošanai, šajā regulā paredzētais atjauninātais FADN apgabalu saraksts būtu jāpiemēro no 2023. pārskata gada,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2023. pārskata gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 12. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1217/2009 I pielikumu groza šādi:

| 1) | FADN apgabalu sarakstu, kas attiecas uz Franciju, aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

1)

FADN apgabalu sarakstu, kas attiecas uz Franciju, aizstāj ar šādu:

“
  Francija

| 1. | Île de France |
| --- | --- |

1.

Île de France

| 2. | Champagne-Ardenne |
| --- | --- |

2.

Champagne-Ardenne

| 3. | Picardie |
| --- | --- |

3.

Picardie

| 4. | Haute-Normandie |
| --- | --- |

4.

Haute-Normandie

| 5. | Centre |
| --- | --- |

5.

Centre

| 6. | Basse-Normandie |
| --- | --- |

6.

Basse-Normandie

| 7. | Bourgogne |
| --- | --- |

7.

Bourgogne

| 8. | Nord-Pas de Calais |
| --- | --- |

8.

Nord-Pas de Calais

| 9. | Lorraine |
| --- | --- |

9.

Lorraine

| 10. | Alsace |
| --- | --- |

10.

Alsace

| 11. | Franche-Comté |
| --- | --- |

11.

Franche-Comté

| 12. | Pays de la Loire |
| --- | --- |

12.

Pays de la Loire

| 13. | Bretagne |
| --- | --- |

13.

Bretagne

| 14. | Poitou-Charentes |
| --- | --- |

14.

Poitou-Charentes

| 15. | Aquitaine |
| --- | --- |

15.

Aquitaine

| 16. | Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

16.

Midi-Pyrénées

| 17. | Limousin |
| --- | --- |

17.

Limousin

| 18. | Rhône-Alpes |
| --- | --- |

18.

Rhône-Alpes

| 19. | Auvergne |
| --- | --- |

19.

Auvergne

| 20. | Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

20.

Languedoc-Roussillon

| 21. | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| --- | --- |

21.

Provence-Alpes-Côte d’Azur

| 22. | Corse |
| --- | --- |

22.

Corse

| 23. | Antilles françaises |
| --- | --- |

23.

Antilles françaises

| 24. | La Réunion”; |
| --- | --- |

24.

La Réunion”;

| 2) | ierakstu par Apvienoto Karalisti svītro. |
| --- | --- |

2)

ierakstu par Apvienoto Karalisti svītro.

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2498

(2022. gada 9. decembris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 precizē izlases apsekojuma ienākumu un dzīves apstākļu jomā datu kopu par pakalpojumu pieejamību tehniskos aspektus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1700 (2019. gada 10. oktobris), ar ko izveido vienotu ietvaru Eiropas statistikai par personām un mājsaimniecībām, kuras pamatā ir no izlasēm savākti dati individuālā līmenī, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 808/2004, (EK) Nr. 452/2008 un (EK) Nr. 1338/2008 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 un Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu, ka ienākumu un dzīves apstākļu joma tiek īstenota precīzi, Komisijai būtu jāprecizē datu kopu par pakalpojumu pieejamību tehniskie aspekti. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu, ka ienākumu un dzīves apstākļu joma tiek īstenota precīzi, Komisijai būtu jāprecizē datu kopu par pakalpojumu pieejamību tehniskie aspekti.

| (2) | Ienākumu un dzīves apstākļu joma sniedz informāciju, kas nepieciešama Eiropas pusgada un Eiropas sociālo tiesību pīlāra satvarā, īpaši par ienākumu sadali, nabadzību un sociālo atstumtību. Tā sniedz arī informāciju par dažādām citām Savienības politikas jomām, kas saistītas ar dzīves apstākļiem un nabadzību. Šajā sakarā būtu Komisijai (Eurostat) jāsniedz detalizēta informācija par pakalpojumu pieejamību, it īpaši par pakalpojumu izmantošanu, materiālo pieejamību, neapmierinātām vajadzībām un iemesliem. |
| --- | --- |

(2)

Ienākumu un dzīves apstākļu joma sniedz informāciju, kas nepieciešama Eiropas pusgada un Eiropas sociālo tiesību pīlāra satvarā, īpaši par ienākumu sadali, nabadzību un sociālo atstumtību. Tā sniedz arī informāciju par dažādām citām Savienības politikas jomām, kas saistītas ar dzīves apstākļiem un nabadzību. Šajā sakarā būtu Komisijai (Eurostat) jāsniedz detalizēta informācija par pakalpojumu pieejamību, it īpaši par pakalpojumu izmantošanu, materiālo pieejamību, neapmierinātām vajadzībām un iemesliem.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (2) 7. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (2) 7. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ienākumu un dzīves apstākļu jomas datu kopu tehniskie raksturlielumi attiecībā uz detalizētajiem tematiem “Pakalpojumu izmantošana, tostarp aprūpes pakalpojumu un tādu pakalpojumu izmantošana, ar kuriem tiek nodrošināta neatkarīga dzīve”, “Pakalpojumu materiālā pieejamība”, “Neapmierinātas vajadzības un iemesli” ir izklāstīti pielikumā un attiecas uz:

| a) | mainīgā lieluma identifikatoru; |
| --- | --- |

a)

mainīgā lieluma identifikatoru;

| b) | mainīgā lieluma nosaukumu; |
| --- | --- |

b)

mainīgā lieluma nosaukumu;

| c) | modalitātes iezīmi un kodu; |
| --- | --- |

c)

modalitātes iezīmi un kodu;

| d) | apsekojamo vienību; |
| --- | --- |

d)

apsekojamo vienību;

| e) | pārskata periodu. |
| --- | --- |

e)

pārskata periodu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 261I, 14.10.2019., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Mainīgo lielumu tehniskie raksturlielumi

| Mainīgā lieluma identifikators | Mainīgā lieluma nosaukums | Modalitātes kods | Modalitātes iezīme | Apsekojamā vienība | Pārskata periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pakalpojumu izmantošana, tostarp aprūpes pakalpojumu un tādu pakalpojumu izmantošana, ar kuriem tiek nodrošināta neatkarīga dzīve |
| HC190 | Tādas personas mājsaimniecībā, kurām nepieciešama palīdzība ilgstošas fiziskas vai garīgas saslimšanas, nespējas vai vecuma dēļ | 1 | Jā | Mājsaimniecība | Kārtējais |
| 2 | Nē |
| HC190_F | Tādas personas mājsaimniecībā, kurām nepieciešama palīdzība ilgstošas fiziskas vai garīgas saslimšanas, nespējas vai vecuma dēļ (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| HC200 | Saņemta profesionāla mājas aprūpe | 1 | Jā | Mājsaimniecība | Kārtējais |
| 2 | Nē |
| HC200_F | Saņemta profesionāla mājas aprūpe (karogs) | 1 | Informācija savākta apsekojumā/intervijā | | |
| 2 | Informācija savākta no administratīviem datiem |
| 3 | Imputētā informācija |
| 4 | Nav iespējams noteikt avotu |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nav vajadzīga profesionāla aprūpe mājās HC190 = 2) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC280 | Sabiedriskā transporta izmantošanas biežums | 1 | Katru dienu | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Katru nedēļu (ne katru dienu) |
| 3 | Katru mēnesi (ne katru nedēļu) |
| 4 | Retāk kā reizi mēnesī |
| 5 | Nekad |
| PC280_F | Sabiedriskā transporta izmantošanas biežums (karogs) | 1 | Informācija savākta apsekojumā/intervijā | | |
| 2 | Informācija savākta no administratīviem datiem |
| 3 | Imputētā informācija |
| 4 | Nav iespējams noteikt avotu |
| -1 | Trūkst |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC310 | Tiesības uz bezdarbnieka pabalstu | 1 | Jā | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Kārtējais |
| 2 | Nē |
| 3 | Nezinu |
| PC310_F | Tiesības uz bezdarbnieka pabalstu (karogs) | 1 | Informācija savākta apsekojumā/intervijā | | |
| 2 | Informācija savākta no administratīviem datiem |
| 3 | Imputētā informācija |
| 4 | Nav iespējams noteikt avotu |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (nav darba ņēmējs vai pašnodarbināta persona, PL032 = 2,3,4,5,6,7,8) |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC320 | Tiesības uz slimības pabalstu | 1 | Jā | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Kārtējais |
| 2 | Nē |
| 3 | Nezinu |
| PC320_F | Tiesības uz slimības pabalstu (karogs) | 1 | Informācija savākta apsekojumā/intervijā | | |
| 2 | Informācija savākta no administratīviem datiem |
| 3 | Imputētā informācija |
| 4 | Nav iespējams noteikt avotu |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (nav darba ņēmējs vai pašnodarbināta persona, PL032 = 2,3,4,5,6,7,8) |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC330 | Izjūtu diskrimināciju saziņā ar administratīvajiem birojiem vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem
  (piemēram, nodarbinātības centru, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu sniedzējiem) | 1 | Neesmu sazinājies ne ar vienu administratīvo biroju vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs) |
| 3 | Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona) |
| 4 | Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ |
| 5 | Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ |
| 6 | Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 7 | Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 8 | Galvenokārt cita iemesla dēļ |
| 9 | Nē, neesmu izjutis diskrimināciju |
| PC330_F | Izjūtu diskrimināciju saziņā ar administratīvajiem birojiem vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem
  (piemēram, nodarbinātības centru, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu sniedzējiem) (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC340 | Izjūtu diskrimināciju, meklējot mājokli | 1 | Es nemeklēju mājokli | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Pēdējie 5 gadi |
| 2 | Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs) |
| 3 | Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona) |
| 4 | Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ |
| 5 | Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ |
| 6 | Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 7 | Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 8 | Galvenokārt cita iemesla dēļ |
| 9 | Nē, neesmu izjutis diskrimināciju |
| PC340_F | Izjūtu diskrimināciju, meklējot mājokli (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC350 | Izjūtu diskrimināciju izglītībā | 1 | (Pēdējo 12 mēnešu laikā) neesmu bijis izglītojamais vai izglītojamā vecāks | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs) |
| 3 | Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona) |
| 4 | Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ |
| 5 | Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ |
| 6 | Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 7 | Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 8 | Galvenokārt cita iemesla dēļ |
| 9 | Nē, neesmu izjutis diskrimināciju |
| PC350_F | Izjūtu diskrimināciju izglītībā (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC360 | Izjūtu diskrimināciju sabiedriskās vietās (veikalos, kafejnīcās, restorānos, atpūtas objektos u. c.) | 1 | Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs) | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona) |
| 3 | Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ |
| 4 | Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ |
| 5 | Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 6 | Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI) |
| 7 | Galvenokārt cita iemesla dēļ |
| 8 | Nē, neesmu izjutis diskrimināciju |
| PC360_F | Izjūtu diskrimināciju sabiedriskās vietās (veikalos, kafejnīcās, restorānos, atpūtas objektos u. c.) (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| Pakalpojumu materiālā pieejamība |
| HC221 | Profesionālās mājas aprūpes apmaksa | 1 | Pilnībā apmaksā privāta vai valsts veselības apdrošināšana vai citi sociālās aizsardzības sniedzēji | Mājsaimniecība | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Daļēji apmaksā lietotājs/mājsaimniecība |
| 3 | Pilnībā apmaksā lietotājs/mājsaimniecība |
| 4 | Nezinu |
| HC221_F | Profesionālās mājas aprūpes apmaksa (karogs) | 1 | Informācija savākta apsekojumā/intervijā | | |
| 2 | Informācija savākta no administratīviem datiem |
| 3 | Imputētā informācija |
| 4 | Nav iespējams noteikt avotu |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (netiek izmantota mājas aprūpe HC200 = 2) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| HC230 | Profesionālās mājas aprūpes materiālā pieejamība | 1 | Ar lielām grūtībām | Mājsaimniecība | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Ar grūtībām |
| 3 | Ar nelielām grūtībām |
| 4 | Diezgan viegli |
| 5 | Viegli |
| 6 | Ļoti viegli |
| HC230_F | Profesionālās mājas aprūpes materiālā pieejamība (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (netiek izmantota mājas aprūpe HC200 = 2 vai HC221 = 1) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| HC300 | Sabiedriskā transporta radītais finansiālais slogs | 1 | Liels slogs | Mājsaimniecība | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Zināms slogs |
| 3 | Nemaz nav slogs |
| 4 | Neviens mājsaimniecības loceklis neizmantoja sabiedrisko transportu |
| HC300_F | Sabiedriskā transporta radītais finansiālais slogs (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| RC370 | Maksa par formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem | 1 | Jā | Visi mājsaimniecības locekļi, kas nav vecāki par 12 gadiem | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Nē |
| RC370_F | Maksa par formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem (karogs) | 1 | Informācija savākta apsekojumā/intervijā | | |
| 2 | Informācija savākta no administratīviem datiem |
| 3 | Imputētā informācija |
| 4 | Nav iespējams noteikt avotu |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem) |
| -4 | Nepiemēro (formālās bērnu aprūpes pakalpojumi netiek izmantoti RL030 = 0 vai RL040 = 0) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| HC040 | Formālās bērnu aprūpes pakalpojumu materiālā pieejamība | 1 | Ar lielām grūtībām | Mājsaimniecība | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Ar grūtībām |
| 3 | Ar nelielām grūtībām |
| 4 | Diezgan viegli |
| 5 | Viegli |
| 6 | Ļoti viegli |
| HC040_F | Formālās bērnu aprūpes pakalpojumu materiālā pieejamība (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem) |
| -4 | Nepiemēro (formālās bērnu aprūpes pakalpojumi netiek izmantoti RL030 = 0 un RL040 = 0 vai RC370 = 2) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| Neapmierinātas vajadzības un iemesli |
| HC240 | Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz profesionālu mājas aprūpi | 1
  2 | Jā
  Nē | Mājsaimniecība | Kārtējais |
| HC240_F | Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz profesionālu mājas aprūpi (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīga mājas aprūpe HC190 = 2) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| HC250 | Galvenais iemesls, kāpēc (biežāk) nesaņem profesionālu mājas aprūpi | 1 | Nevar atļauties | Mājsaimniecība | Kārtējais |
| 2 | Persona, kam vajadzīgi šādi pakalpojumi, to nevēlas |
| 3 | Šādas aprūpes pakalpojumi nav pieejami |
| 4 | Pieejamo pakalpojumu kvalitāte nav apmierinoša |
| 5 | Citi iemesli |
| HC250_F | Galvenais iemesls, kāpēc (biežāk) nesaņem profesionālu mājas aprūpi | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (HC240 = 2) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| RC380 | Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem | 1 | Jā | Visi mājsaimniecības locekļi, kas nav vecāki par 12 gadiem | Kārtējais |
| 2 | Nē |
| RC380_F | Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| RC390 | Galvenais iemesls, kāpēc netiek (vairāk) izmantoti formālās bērnu aprūpes pakalpojumi | 1 | Nevar atļauties | Visi mājsaimniecības locekļi, kas nav vecāki par 12 gadiem | Kārtējais |
| 2 | Nav brīvu vietu |
| 3 | Ir brīvas vietas, taču ne tuvumā |
| 4 | Ir brīvas vietas, taču neder darba laiks |
| 5 | Ir brīvas vietas, taču pieejamo pakalpojumu kvalitāte nav apmierinoša |
| 6 | Citi iemesli |
| RC390_F | Galvenais iemesls, kāpēc netiek (vairāk) izmantoti formālās bērnu aprūpes pakalpojumi (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem) |
| -4 | Nepiemēro (nav neapmierinātu vajadzību RC380 = 2) |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |
| PC290 | Galvenais iemesls, kāpēc netiek regulāri izmantots sabiedriskais transports | 1 | Pārāk dārgi | Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas) | Pēdējie 12 mēneši |
| 2 | Teritorijā nav pieejams sabiedriskais transports |
| 3 | Pārāk sarežģīta fiziskā piekļuve |
| 4 | Kursē pārāk reti vai neērts kursēšanas grafiks |
| 5 | Pārāk ilgs brauciena laiks |
| 6 | Bažas par drošumu vai drošību |
| 7 | Cits iemesls |
| PC290_F | Galvenais iemesls, kāpēc netiek regulāri izmantots sabiedriskais transports (karogs) | 1 | Aizpildīts | | |
| -1 | Trūkst |
| -2 | Nepiemēro (PC280 = 1,2,3) |
| -3 | Persona, kas nav izvēlētais respondents |
| -7 | Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu) |

Mainīgā lieluma identifikators

Mainīgā lieluma nosaukums

Modalitātes kods

Modalitātes iezīme

Apsekojamā vienība

Pārskata periods

Pakalpojumu izmantošana, tostarp aprūpes pakalpojumu un tādu pakalpojumu izmantošana, ar kuriem tiek nodrošināta neatkarīga dzīve

HC190

Tādas personas mājsaimniecībā, kurām nepieciešama palīdzība ilgstošas fiziskas vai garīgas saslimšanas, nespējas vai vecuma dēļ

1

Jā

Mājsaimniecība

Kārtējais

2

Nē

HC190_F

Tādas personas mājsaimniecībā, kurām nepieciešama palīdzība ilgstošas fiziskas vai garīgas saslimšanas, nespējas vai vecuma dēļ (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

HC200

Saņemta profesionāla mājas aprūpe

1

Jā

Mājsaimniecība

Kārtējais

2

Nē

HC200_F

Saņemta profesionāla mājas aprūpe (karogs)

1

Informācija savākta apsekojumā/intervijā

2

Informācija savākta no administratīviem datiem

3

Imputētā informācija

4

Nav iespējams noteikt avotu

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nav vajadzīga profesionāla aprūpe mājās HC190 = 2)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC280

Sabiedriskā transporta izmantošanas biežums

1

Katru dienu

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Pēdējie 12 mēneši

2

Katru nedēļu (ne katru dienu)

3

Katru mēnesi (ne katru nedēļu)

4

Retāk kā reizi mēnesī

5

Nekad

PC280_F

Sabiedriskā transporta izmantošanas biežums (karogs)

1

Informācija savākta apsekojumā/intervijā

2

Informācija savākta no administratīviem datiem

3

Imputētā informācija

4

Nav iespējams noteikt avotu

-1

Trūkst

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC310

Tiesības uz bezdarbnieka pabalstu

1

Jā

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Kārtējais

2

Nē

3

Nezinu

PC310_F

Tiesības uz bezdarbnieka pabalstu (karogs)

1

Informācija savākta apsekojumā/intervijā

2

Informācija savākta no administratīviem datiem

3

Imputētā informācija

4

Nav iespējams noteikt avotu

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (nav darba ņēmējs vai pašnodarbināta persona, PL032 = 2,3,4,5,6,7,8)

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC320

Tiesības uz slimības pabalstu

1

Jā

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Kārtējais

2

Nē

3

Nezinu

PC320_F

Tiesības uz slimības pabalstu (karogs)

1

Informācija savākta apsekojumā/intervijā

2

Informācija savākta no administratīviem datiem

3

Imputētā informācija

4

Nav iespējams noteikt avotu

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (nav darba ņēmējs vai pašnodarbināta persona, PL032 = 2,3,4,5,6,7,8)

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC330

Izjūtu diskrimināciju saziņā ar administratīvajiem birojiem vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem

(piemēram, nodarbinātības centru, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu sniedzējiem)

1

Neesmu sazinājies ne ar vienu administratīvo biroju vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Pēdējie 12 mēneši

2

Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs)

3

Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona)

4

Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ

5

Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ

6

Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI)

7

Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI)

8

Galvenokārt cita iemesla dēļ

9

Nē, neesmu izjutis diskrimināciju

PC330_F

Izjūtu diskrimināciju saziņā ar administratīvajiem birojiem vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem

(piemēram, nodarbinātības centru, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu sniedzējiem) (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC340

Izjūtu diskrimināciju, meklējot mājokli

1

Es nemeklēju mājokli

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Pēdējie 5 gadi

2

Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs)

3

Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona)

4

Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ

5

Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ

6

Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI)

7

Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI)

8

Galvenokārt cita iemesla dēļ

9

Nē, neesmu izjutis diskrimināciju

PC340_F

Izjūtu diskrimināciju, meklējot mājokli (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC350

Izjūtu diskrimināciju izglītībā

1

(Pēdējo 12 mēnešu laikā) neesmu bijis izglītojamais vai izglītojamā vecāks

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Pēdējie 12 mēneši

2

Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs)

3

Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona)

4

Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ

5

Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ

6

Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI)

7

Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI)

8

Galvenokārt cita iemesla dēļ

9

Nē, neesmu izjutis diskrimināciju

PC350_F

Izjūtu diskrimināciju izglītībā (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC360

Izjūtu diskrimināciju sabiedriskās vietās (veikalos, kafejnīcās, restorānos, atpūtas objektos u. c.)

1

Galvenokārt vecuma dēļ (pārāk jauns/vecs)

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Pēdējie 12 mēneši

2

Galvenokārt dzimuma dēļ (vīrietis/sieviete/nebināra persona)

3

Galvenokārt nespējas vai ilgtermiņa veselības problēmu dēļ

4

Galvenokārt imigrantu vai etniskās izcelsmes dēļ

5

Galvenokārt reliģijas/ticības dēļ (FAKULTATĪVI)

6

Galvenokārt seksuālās orientācijas dēļ (FAKULTATĪVI)

7

Galvenokārt cita iemesla dēļ

8

Nē, neesmu izjutis diskrimināciju

PC360_F

Izjūtu diskrimināciju sabiedriskās vietās (veikalos, kafejnīcās, restorānos, atpūtas objektos u. c.) (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

Pakalpojumu materiālā pieejamība

HC221

Profesionālās mājas aprūpes apmaksa

1

Pilnībā apmaksā privāta vai valsts veselības apdrošināšana vai citi sociālās aizsardzības sniedzēji

Mājsaimniecība

Pēdējie 12 mēneši

2

Daļēji apmaksā lietotājs/mājsaimniecība

3

Pilnībā apmaksā lietotājs/mājsaimniecība

4

Nezinu

HC221_F

Profesionālās mājas aprūpes apmaksa (karogs)

1

Informācija savākta apsekojumā/intervijā

2

Informācija savākta no administratīviem datiem

3

Imputētā informācija

4

Nav iespējams noteikt avotu

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (netiek izmantota mājas aprūpe HC200 = 2)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

HC230

Profesionālās mājas aprūpes materiālā pieejamība

1

Ar lielām grūtībām

Mājsaimniecība

Pēdējie 12 mēneši

2

Ar grūtībām

3

Ar nelielām grūtībām

4

Diezgan viegli

5

Viegli

6

Ļoti viegli

HC230_F

Profesionālās mājas aprūpes materiālā pieejamība (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (netiek izmantota mājas aprūpe HC200 = 2 vai HC221 = 1)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

HC300

Sabiedriskā transporta radītais finansiālais slogs

1

Liels slogs

Mājsaimniecība

Pēdējie 12 mēneši

2

Zināms slogs

3

Nemaz nav slogs

4

Neviens mājsaimniecības loceklis neizmantoja sabiedrisko transportu

HC300_F

Sabiedriskā transporta radītais finansiālais slogs (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

RC370

Maksa par formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem

1

Jā

Visi mājsaimniecības locekļi, kas nav vecāki par 12 gadiem

Pēdējie 12 mēneši

2

Nē

RC370_F

Maksa par formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem (karogs)

1

Informācija savākta apsekojumā/intervijā

2

Informācija savākta no administratīviem datiem

3

Imputētā informācija

4

Nav iespējams noteikt avotu

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem)

-4

Nepiemēro (formālās bērnu aprūpes pakalpojumi netiek izmantoti RL030 = 0 vai RL040 = 0)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

HC040

Formālās bērnu aprūpes pakalpojumu materiālā pieejamība

1

Ar lielām grūtībām

Mājsaimniecība

Pēdējie 12 mēneši

2

Ar grūtībām

3

Ar nelielām grūtībām

4

Diezgan viegli

5

Viegli

6

Ļoti viegli

HC040_F

Formālās bērnu aprūpes pakalpojumu materiālā pieejamība (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem)

-4

Nepiemēro (formālās bērnu aprūpes pakalpojumi netiek izmantoti RL030 = 0 un RL040 = 0 vai RC370 = 2)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

Neapmierinātas vajadzības un iemesli

HC240

Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz profesionālu mājas aprūpi

1

2

Jā

Nē

Mājsaimniecība

Kārtējais

HC240_F

Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz profesionālu mājas aprūpi (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīga mājas aprūpe HC190 = 2)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

HC250

Galvenais iemesls, kāpēc (biežāk) nesaņem profesionālu mājas aprūpi

1

Nevar atļauties

Mājsaimniecība

Kārtējais

2

Persona, kam vajadzīgi šādi pakalpojumi, to nevēlas

3

Šādas aprūpes pakalpojumi nav pieejami

4

Pieejamo pakalpojumu kvalitāte nav apmierinoša

5

Citi iemesli

HC250_F

Galvenais iemesls, kāpēc (biežāk) nesaņem profesionālu mājas aprūpi

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (HC240 = 2)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

RC380

Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem

1

Jā

Visi mājsaimniecības locekļi, kas nav vecāki par 12 gadiem

Kārtējais

2

Nē

RC380_F

Neapmierinātas vajadzības attiecībā uz formālās bērnu aprūpes pakalpojumiem (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

RC390

Galvenais iemesls, kāpēc netiek (vairāk) izmantoti formālās bērnu aprūpes pakalpojumi

1

Nevar atļauties

Visi mājsaimniecības locekļi, kas nav vecāki par 12 gadiem

Kārtējais

2

Nav brīvu vietu

3

Ir brīvas vietas, taču ne tuvumā

4

Ir brīvas vietas, taču neder darba laiks

5

Ir brīvas vietas, taču pieejamo pakalpojumu kvalitāte nav apmierinoša

6

Citi iemesli

RC390_F

Galvenais iemesls, kāpēc netiek (vairāk) izmantoti formālās bērnu aprūpes pakalpojumi (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 12 gadiem)

-4

Nepiemēro (nav neapmierinātu vajadzību RC380 = 2)

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

PC290

Galvenais iemesls, kāpēc netiek regulāri izmantots sabiedriskais transports

1

Pārāk dārgi

Visi esošie mājsaimniecības locekļi vecumā no 16 gadiem vai izvēlētais respondents (ja attiecas)

Pēdējie 12 mēneši

2

Teritorijā nav pieejams sabiedriskais transports

3

Pārāk sarežģīta fiziskā piekļuve

4

Kursē pārāk reti vai neērts kursēšanas grafiks

5

Pārāk ilgs brauciena laiks

6

Bažas par drošumu vai drošību

7

Cits iemesls

PC290_F

Galvenais iemesls, kāpēc netiek regulāri izmantots sabiedriskais transports (karogs)

1

Aizpildīts

-1

Trūkst

-2

Nepiemēro (PC280 = 1,2,3)

-3

Persona, kas nav izvēlētais respondents

-7

Nepiemēro (nav vākts, ievērojot “daudzgadu mainīgā plāna” īstenošanu)

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2499

(2022. gada 12. decembris),

ar ko groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2015/220, ar kuru nosaka noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Savienībā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1217/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Savienībā (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta trešo daļu, 5.a panta 2. punktu, 8. panta 3. punkta trešo un ceturto daļu un 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 (2) 10. panta 3. punkta trešajā daļā ir paredzēta iespēja par 3 mēnešiem pagarināt saimniecības apgrozījuma pārskatu datu nosūtīšanas termiņu līdz 31. decembrim pēc attiecīgā grāmatvedības gada beigām. Covid-19 pandēmijas dēļ šī iespēja tika piešķirta no 2019. pārskata gada. Pandēmijas radītais spiediens samazinās, un lielākā daļa dalībvalstu datus nosūtīja, neizmantojot termiņa pagarinājumu. Tāpēc iespēja pagarināt datu nosūtīšanas termiņu vairs nav nepieciešama. Lai dalībvalstīm dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šīm izmaiņām, iespēja pagarināt termiņu būtu jābeidz piemērot no 2022. grāmatvedības gada. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 (2) 10. panta 3. punkta trešajā daļā ir paredzēta iespēja par 3 mēnešiem pagarināt saimniecības apgrozījuma pārskatu datu nosūtīšanas termiņu līdz 31. decembrim pēc attiecīgā grāmatvedības gada beigām. Covid-19 pandēmijas dēļ šī iespēja tika piešķirta no 2019. pārskata gada. Pandēmijas radītais spiediens samazinās, un lielākā daļa dalībvalstu datus nosūtīja, neizmantojot termiņa pagarinājumu. Tāpēc iespēja pagarināt datu nosūtīšanas termiņu vairs nav nepieciešama. Lai dalībvalstīm dotu pietiekami daudz laika pielāgoties šīm izmaiņām, iespēja pagarināt termiņu būtu jābeidz piemērot no 2022. grāmatvedības gada.

| (2) | Lai Komisijas dienesti pirms datu nosūtīšanas termiņa beigām varētu pienācīgi atbalstīt dalībvalstu iestādes, kuras atbild par grāmatvedības datu nosūtīšanu, un lai izvairītos no tā, ka gada beigās Komisijas un dalībvalstu darbinieki tiek mobilizēti, datu nosūtīšanas termiņš būtu jāpārceļ uz 15. decembri pēc attiecīgā pārskata gada beigām. Šīs izmaiņas būtu jāpiemēro no 2022. grāmatvedības gada. Tomēr, ņemot vērā Vācijas grāmatvedības noteikumu specifiku un Vācijas līdzšinējo sniegumu šādu datu iesniegšanā, Vācijai būtu jāļauj saimniecību pārskatus Komisijai iesniegt ne vēlāk kā 15 nedēļu laikā pēc minētā 15. decembra termiņa. |
| --- | --- |

(2)

Lai Komisijas dienesti pirms datu nosūtīšanas termiņa beigām varētu pienācīgi atbalstīt dalībvalstu iestādes, kuras atbild par grāmatvedības datu nosūtīšanu, un lai izvairītos no tā, ka gada beigās Komisijas un dalībvalstu darbinieki tiek mobilizēti, datu nosūtīšanas termiņš būtu jāpārceļ uz 15. decembri pēc attiecīgā pārskata gada beigām. Šīs izmaiņas būtu jāpiemēro no 2022. grāmatvedības gada. Tomēr, ņemot vērā Vācijas grāmatvedības noteikumu specifiku un Vācijas līdzšinējo sniegumu šādu datu iesniegšanā, Vācijai būtu jāļauj saimniecību pārskatus Komisijai iesniegt ne vēlāk kā 15 nedēļu laikā pēc minētā 15. decembra termiņa.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 14. pantā ir paredzēts Savienības finansiālais ieguldījums dalībvalstu datu vākšanas izmaksās. Pašreizējai standarta maksai par saimniecības apgrozījuma pārskatu ir fiksētas un mainīgas daļas. Lai būtiski vienkāršotu standarta maksas struktūru un datu apstrādi, ko veic dalībvalstis un Komisija, būtu jānosaka standarta maksa tikai ar fiksētu daļu, kas atbilst pašreizējo fiksēto un mainīgo daļu summai. Šādu vienkāršošanu ir viegli ieviest, un tā būtu jāpiemēro no 2022. grāmatvedības gada. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 14. pantā ir paredzēts Savienības finansiālais ieguldījums dalībvalstu datu vākšanas izmaksās. Pašreizējai standarta maksai par saimniecības apgrozījuma pārskatu ir fiksētas un mainīgas daļas. Lai būtiski vienkāršotu standarta maksas struktūru un datu apstrādi, ko veic dalībvalstis un Komisija, būtu jānosaka standarta maksa tikai ar fiksētu daļu, kas atbilst pašreizējo fiksēto un mainīgo daļu summai. Šādu vienkāršošanu ir viegli ieviest, un tā būtu jāpiemēro no 2022. grāmatvedības gada.

| (4) | Francija lūgusi divus FADN apgabalus – “Guadeloupe” un “Martinique” – apvienot vienā FADN apgabalā ar nosaukumu “Antilles françaises”, jo saimniecībās abos pašreizējos FADN apgabalos ir ļoti līdzīgi lauksaimnieciskās darbības veidi (augsta specializācija augļu, īpaši banānu, audzēšanā, kā arī cukurniedru ražošanā un dārzkopībā). Šī apvienošana nodrošinās lielāku izlases lielumu ar stabilākiem rezultātiem par vairākiem lauksaimnieciskās darbības veidiem. Ir lietderīgi ļaut minētajai dalībvalstij pārskatīt savu atlases plānu 2023. pārskata gadam. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 I un II pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Francija lūgusi divus FADN apgabalus – “Guadeloupe” un “Martinique” – apvienot vienā FADN apgabalā ar nosaukumu “Antilles françaises”, jo saimniecībās abos pašreizējos FADN apgabalos ir ļoti līdzīgi lauksaimnieciskās darbības veidi (augsta specializācija augļu, īpaši banānu, audzēšanā, kā arī cukurniedru ražošanā un dārzkopībā). Šī apvienošana nodrošinās lielāku izlases lielumu ar stabilākiem rezultātiem par vairākiem lauksaimnieciskās darbības veidiem. Ir lietderīgi ļaut minētajai dalībvalstij pārskatīt savu atlases plānu 2023. pārskata gadam. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 I un II pielikums.

| (5) | Pēc Ungārijas lūguma mainīt pārskatus iesniedzošo saimniecību skaitu un saimnieciskās darbības apjoma robežvērtības strukturālu lauksaimniecības nozares pārmaiņu dēļ ir lietderīgi atļaut minētajai dalībvalstij pārskatīt tās 2023. pārskata gadam noteiktos atlases plānus un saimnieciskās darbības apjoma robežvērtības un attiecīgi pārgrupēt vai koriģēt pārskatus iesniedzošo saimniecību skaitu. Tādēļ Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Ungārijas lūguma mainīt pārskatus iesniedzošo saimniecību skaitu un saimnieciskās darbības apjoma robežvērtības strukturālu lauksaimniecības nozares pārmaiņu dēļ ir lietderīgi atļaut minētajai dalībvalstij pārskatīt tās 2023. pārskata gadam noteiktos atlases plānus un saimnieciskās darbības apjoma robežvērtības un attiecīgi pārgrupēt vai koriģēt pārskatus iesniedzošo saimniecību skaitu. Tādēļ Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības FADN dati par šo valsti vairs netiks apkopoti. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības FADN dati par šo valsti vairs netiks apkopoti. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 I un II pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Savienība tiecas dažādot savus energoavotus, tāpēc kurināmā kategorija Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikuma H tabulā būtu jāiedala sīkāk, izšķirot dabasgāzi un mākslīgo gāzi, naftu un naftas produktus, cietos fosilos kurināmos, kā arī atjaunīgos kurināmos, lai gūtu vairāk informācijas par kurināmā konkrētajām izmaksām lauku saimniecības līmenī; ierosinātais kurināmā kategorijas iedalījums no 2023. pārskata gada būtu jāpiemēro brīvprātīgi, bet no 2025. pārskata gada – obligāti. |
| --- | --- |

(7)

Savienība tiecas dažādot savus energoavotus, tāpēc kurināmā kategorija Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikuma H tabulā būtu jāiedala sīkāk, izšķirot dabasgāzi un mākslīgo gāzi, naftu un naftas produktus, cietos fosilos kurināmos, kā arī atjaunīgos kurināmos, lai gūtu vairāk informācijas par kurināmā konkrētajām izmaksām lauku saimniecības līmenī; ierosinātais kurināmā kategorijas iedalījums no 2023. pārskata gada būtu jāpiemēro brīvprātīgi, bet no 2025. pārskata gada – obligāti.

| (8) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikuma J tabulā noteikts, ka dalībvalstīm jānorāda vidējais dzīvnieku skaits lauku saimniecībā. Pēc tam to izmanto, lai aprēķinātu saimniecības standarta produkciju un tās ekonomisko lielumu. Lai varētu atspoguļot ārkārtas situāciju (piemēram, slimība saimniecībā vai izbrāķēšana sanitāru apsvērumu dēļ), kuras rezultātā uz laiku samazinās dzīvnieku vidējais skaits, neietekmējot saimniecības ražošanas jaudu pēc ārkārtas situācijas beigām, tiek ierosināts ieviest atsauces skaitu dzīvniekiem, lai raksturotu attiecīgās saimniecības ražošanas jaudu. Ierosinātais jaunais mainīgais būtu brīvprātīgi jāpiemēro no 2022. pārskata gada. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikuma J tabulā noteikts, ka dalībvalstīm jānorāda vidējais dzīvnieku skaits lauku saimniecībā. Pēc tam to izmanto, lai aprēķinātu saimniecības standarta produkciju un tās ekonomisko lielumu. Lai varētu atspoguļot ārkārtas situāciju (piemēram, slimība saimniecībā vai izbrāķēšana sanitāru apsvērumu dēļ), kuras rezultātā uz laiku samazinās dzīvnieku vidējais skaits, neietekmējot saimniecības ražošanas jaudu pēc ārkārtas situācijas beigām, tiek ierosināts ieviest atsauces skaitu dzīvniekiem, lai raksturotu attiecīgās saimniecības ražošanas jaudu. Ierosinātais jaunais mainīgais būtu brīvprātīgi jāpiemēro no 2022. pārskata gada.

| (9) | No 2023. gada kļūs piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (3), ar ko reformē kopējo lauksaimniecības politiku, tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikuma M tabulā ir jāatjaunina maksājumu un dotāciju saraksts. |
| --- | --- |

(9)

No 2023. gada kļūs piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (3), ar ko reformē kopējo lauksaimniecības politiku, tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikuma M tabulā ir jāatjaunina maksājumu un dotāciju saraksts.

| (10) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikumā noteikta saimniecības apgrozījuma pārskatos iekļaujamo grāmatvedības datu forma un izkārtojums. Lai vienkāršotu un precizētu lauku saimniecību pārskatu anketu, minētais pielikums būtu jāpielāgo, lai atspoguļotu pirmos rezultātus, ar kuriem nāca klajā FADN vienkāršošanas un modernizācijas darba grupa. B tabulas paskaidrojumos piezīmē par kodu UO (B.UO. LIZ, ko izmanto īpašnieks) kļūdaini ir iekļauta atsauce uz kultūraugu kodu 11300, kas vairs nav derīgs. Minētā kļūda būtu jālabo. |
| --- | --- |

(10)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikumā noteikta saimniecības apgrozījuma pārskatos iekļaujamo grāmatvedības datu forma un izkārtojums. Lai vienkāršotu un precizētu lauku saimniecību pārskatu anketu, minētais pielikums būtu jāpielāgo, lai atspoguļotu pirmos rezultātus, ar kuriem nāca klajā FADN vienkāršošanas un modernizācijas darba grupa. B tabulas paskaidrojumos piezīmē par kodu UO (B.UO. LIZ, ko izmanto īpašnieks) kļūdaini ir iekļauta atsauce uz kultūraugu kodu 11300, kas vairs nav derīgs. Minētā kļūda būtu jālabo.

| (11) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 IV pielikuma B daļā ir paredzēta atbilstības tabula un kodu pārgrupēšana, kas savstarpēji saista Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1874 (4) un FADN lauku saimniecību pārskatus. B daļas II iedaļā ietvertajā to kodu sarakstā, kuros pārgrupēti vairāki mainīgie lielumi, kas iekļauti 2020. gada lauku saimniecību integrētajā statistikā (IFS), ierakstā par kodu P16 ir drukas kļūda, kura jālabo. |
| --- | --- |

(11)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 IV pielikuma B daļā ir paredzēta atbilstības tabula un kodu pārgrupēšana, kas savstarpēji saista Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1874 (4) un FADN lauku saimniecību pārskatus. B daļas II iedaļā ietvertajā to kodu sarakstā, kuros pārgrupēti vairāki mainīgie lielumi, kas iekļauti 2020. gada lauku saimniecību integrētajā statistikā (IFS), ierakstā par kodu P16 ir drukas kļūda, kura jālabo.

| (12) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2015/220 būtu attiecīgi jāgroza un jālabo. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) 2015/220 būtu attiecīgi jāgroza un jālabo.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) 2015/220

Īstenošanas regulu (ES) 2015/220 groza šādi:

| 1) | regulas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Saimniecību apgrozījuma pārskatus Komisijai nosūta līdz 15. decembrim pēc attiecīgā pārskata gada beigām.
  Tomēr Vācija var iesniegt saimniecību pārskatus Komisijai 15 nedēļu laikā pēc pirmajā daļā minētā termiņa.”
  ; |
| --- | --- |

1)

regulas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Saimniecību apgrozījuma pārskatus Komisijai nosūta līdz 15. decembrim pēc attiecīgā pārskata gada beigām.

Tomēr Vācija var iesniegt saimniecību pārskatus Komisijai 15 nedēļu laikā pēc pirmajā daļā minētā termiņa.”

| 2) | regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

  “14. pants
  Standarta maksas summa

  1.   Regulas (EK) Nr. 1217/2009 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā standarta maksa ir 180 EUR par saimniecības apgrozījuma pārskatu.


  2.   Ja Regulas (EK) Nr. 1217/2009 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais 80 % slieksnis nav sasniegts nedz FADN apgabala, nedz attiecīgās dalībvalsts līmenī, minētajā noteikumā norādīto samazinājumu piemēro tikai valsts līmenī.”

  ; |
| --- | --- |

2)

regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Standarta maksas summa

1.   Regulas (EK) Nr. 1217/2009 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā standarta maksa ir 180 EUR par saimniecības apgrozījuma pārskatu.

2.   Ja Regulas (EK) Nr. 1217/2009 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais 80 % slieksnis nav sasniegts nedz FADN apgabala, nedz attiecīgās dalībvalsts līmenī, minētajā noteikumā norādīto samazinājumu piemēro tikai valsts līmenī.”

| 3) | regulas I, II un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

3)

regulas I, II un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 4) | regulas VIII pielikuma J tabulu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

4)

regulas VIII pielikuma J tabulu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Labojumi Īstenošanas regulā (ES) 2015/220

Īstenošanas regulu (ES) 2015/220 labo šādi:

| 1) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 IV pielikuma ierakstu par kodu P16 aizstāj ar šādu:







  “P16. Eļļas sēklu augi | = | SO_CLND022 (rapsis un ripsis) + SO_CLND023 (saulespuķu sēklas) + SO_CLND024 (soja) + SO_CLND025 (eļļas lini (linsēklas)) + SO_CLND026 (citi eļļas sēklu augi, citur neklasificēti)” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 IV pielikuma ierakstu par kodu P16 aizstāj ar šādu:

“P16. Eļļas sēklu augi

=

SO_CLND022 (rapsis un ripsis) + SO_CLND023 (saulespuķu sēklas) + SO_CLND024 (soja) + SO_CLND025 (eļļas lini (linsēklas)) + SO_CLND026 (citi eļļas sēklu augi, citur neklasificēti)”

;

| 2) | Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikumā skaidrojošu piezīmi par kodu B.UO. “LIZ, ko izmanto īpašnieks”, aizstāj ar šādu:

  “B.UO.10.A LIZ (aramzeme, ilggadīgās ganības, ilggadīgās kultūras un piemājas dārziņi), ko apsaimnieko īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, un/vai LIZ, kuru izmanto ar līdzīgiem noteikumiem.” |
| --- | --- |

2)

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikumā skaidrojošu piezīmi par kodu B.UO. “LIZ, ko izmanto īpašnieks”, aizstāj ar šādu:

“B.UO.10.A LIZ (aramzeme, ilggadīgās ganības, ilggadīgās kultūras un piemājas dārziņi), ko apsaimnieko īpašnieks, mūža nomnieks vai rentnieks, un/vai LIZ, kuru izmanto ar līdzīgiem noteikumiem.”

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Tomēr 1. panta 1., 2. un 4. punktu saimniecību apgrozījuma pārskatu nosūtīšanai piemēro no 2022. pārskata gada.

1. panta 3. punktu piemēro no 2023. pārskata gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/220 (2015. gada 3. februāris), ar kuru nosaka noteikumus par to, kā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1217/2009, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Savienībā (OV L 46, 19.2.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1874 (2018. gada 29. novembris) par datiem, kas attiecībā uz mainīgo lielumu sarakstu un to aprakstu sniedzami par 2020. gadu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1091 par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011 (OV L 306, 30.11.2018., 14. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 I, II un VIII pielikumu groza šādi:

| 1) | I pielikumu groza šādi:






  a) | ierakstu par Franciju aizstāj ar šādu:






  “Francija (izņemot La Réunion un Antilles françaises) | 25 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija (tikai La Réunion un Antilles françaises) | 15 000 ” |

1)

I pielikumu groza šādi:

a)

ierakstu par Franciju aizstāj ar šādu:

“Francija (izņemot La Réunion un Antilles françaises)

25 000

Francija (tikai La Réunion un Antilles françaises)

15 000 ”

| b) | ierakstu par Ungāriju aizstāj ar šādu:






  “Ungārija | 8 000 ” |
| --- | --- | --- |

b)

ierakstu par Ungāriju aizstāj ar šādu:

“Ungārija

8 000 ”

| c) | ierakstu par Apvienoto Karalisti svītro; |
| --- | --- |

c)

ierakstu par Apvienoto Karalisti svītro;

| 2) | II pielikumu groza šādi:






  a) | ierakstu par Franciju aizstāj ar šādu:







  “Francija |
| --- | --- | --- |
| 121 | Île-de-France | 190 |
| 131 | Champagne-Ardenne | 370 |
| 132 | Picardie | 270 |
| 133 | Haute-Normandie | 170 |
| 134 | Centre | 410 |
| 135 | Basse-Normandie | 240 |
| 136 | Bourgogne | 340 |
| 141 | Nord-Pas de Calais | 280 |
| 151 | Lorraine | 230 |
| 152 | Alsace | 200 |
| 153 | Franche-Comté | 210 |
| 162 | Pays de la Loire | 460 |
| 163 | Bretagne | 480 |
| 164 | Poitou-Charentes | 360 |
| 182 | Aquitaine | 550 |
| 183 | Midi-Pyrénées | 480 |
| 184 | Limousin | 220 |
| 192 | Rhône-Alpes | 480 |
| 193 | Auvergne | 360 |
| 201 | Languedoc-Roussillon | 430 |
| 203 | Provence-Alpes-Côte d’Azur | 420 |
| 204 | Corse | 170 |
| 207 | La Réunion | 160 |
| 208 | Antilles françaises | 120 |
| Francijā kopā: | 7 600 ” |

2)

II pielikumu groza šādi:

a)

ierakstu par Franciju aizstāj ar šādu:

“Francija

121

Île-de-France

190

131

Champagne-Ardenne

370

132

Picardie

270

133

Haute-Normandie

170

134

Centre

410

135

Basse-Normandie

240

136

Bourgogne

340

141

Nord-Pas de Calais

280

151

Lorraine

230

152

Alsace

200

153

Franche-Comté

210

162

Pays de la Loire

460

163

Bretagne

480

164

Poitou-Charentes

360

182

Aquitaine

550

183

Midi-Pyrénées

480

184

Limousin

220

192

Rhône-Alpes

480

193

Auvergne

360

201

Languedoc-Roussillon

430

203

Provence-Alpes-Côte d’Azur

420

204

Corse

170

207

La Réunion

160

208

Antilles françaises

120

Francijā kopā:

7 600 ”

| b) | ierakstu par Ungāriju aizstāj ar šādu:







  “Ungārija |
| --- | --- |
| 764 | Észak-Magyarország | 180 |
| 767 | Alföld | 1 200 |
| 768 | Dunántúl | 570 |
| | Ungārijā kopā: | 1 950 ” |

b)

ierakstu par Ungāriju aizstāj ar šādu:

“Ungārija

764

Észak-Magyarország

180

767

Alföld

1 200

768

Dunántúl

570

Ungārijā kopā:

1 950 ”

| c) | ierakstu par Apvienoto Karalisti svītro; |
| --- | --- |

c)

ierakstu par Apvienoto Karalisti svītro;

| 3) | regulas VIII pielikumu groza šādi:






  a) | rindkopas zem virsraksta aizstāj ar šādām:

  “Vācamos datus klasificē tabulās un sadala grupās, kategorijās un slejās. Uz konkrētu datu lauku parasti norāda šādā veidā:
  <tabulas burts>.<grupa>.<kategorijas kods>(.<citi īpaši kategoriju kodi).sleja
  Konkrētas datu vērtības norāda slejās. Turpmāk paredzētajās tabulās tukšajos lauciņos var ierakstīt datu vērtības, bet pelēkie lauciņi, kas marķēti ar “–”, nav saistīti ar attiecīgo grupu, tāpēc tajos datus ierakstīt nevar.
  Piemēri:






  — | B.UT.20.A (UT grupas A sleja, 20. kategorija, B tabula) apzīmē “nomātas lauksaimniecībā izmantotās zemes”
  “platību”, kas norādāma B tabulā pie “LIZ, ko apsaimnieko nomnieks”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas VIII pielikumu groza šādi:

a)

rindkopas zem virsraksta aizstāj ar šādām:

“Vācamos datus klasificē tabulās un sadala grupās, kategorijās un slejās. Uz konkrētu datu lauku parasti norāda šādā veidā:

<tabulas burts>.<grupa>.<kategorijas kods>(.<citi īpaši kategoriju kodi).sleja

Konkrētas datu vērtības norāda slejās. Turpmāk paredzētajās tabulās tukšajos lauciņos var ierakstīt datu vērtības, bet pelēkie lauciņi, kas marķēti ar “–”, nav saistīti ar attiecīgo grupu, tāpēc tajos datus ierakstīt nevar.

Piemēri:

—

B.UT.20.A (UT grupas A sleja, 20. kategorija, B tabula) apzīmē “nomātas lauksaimniecībā izmantotās zemes”
  “platību”, kas norādāma B tabulā pie “LIZ, ko apsaimnieko nomnieks”;

| — | I.A.10110.1.0.TA (A grupas TA sleja, 10110. kategorija, I tabula) apzīmē “parasto kviešu un speltas kviešu” kopējo platību 1. tipa kultūraugiem (Laukkopības kultūras – pamatkultūra, kombinēta kultūra), un trūkstošo datu kods ir “
  0
  ”, t. i., “netrūkst nekādu datu”; |
| --- | --- |

—

I.A.10110.1.0.TA (A grupas TA sleja, 10110. kategorija, I tabula) apzīmē “parasto kviešu un speltas kviešu” kopējo platību 1. tipa kultūraugiem (Laukkopības kultūras – pamatkultūra, kombinēta kultūra), un trūkstošo datu kods ir “
  0
  ”, t. i., “netrūkst nekādu datu”;

| — | M.S.1150.1.2.V (S grupas V sleja, 1150. kategorija ar citiem īpašo kategoriju kodiem 1 un 2 no M tabulas) atspoguļo subsīdijas vērtību pozīcijā “Ilgtspēju sekmējošs ienākumu pamatatbalsts – pamatojoties uz maksājumtiesībām”, ko finansē tikai no Savienības budžeta un piešķir par hektāru. |
| --- | --- |

—

M.S.1150.1.2.V (S grupas V sleja, 1150. kategorija ar citiem īpašo kategoriju kodiem 1 un 2 no M tabulas) atspoguļo subsīdijas vērtību pozīcijā “Ilgtspēju sekmējošs ienākumu pamatatbalsts – pamatojoties uz maksājumtiesībām”, ko finansē tikai no Savienības budžeta un piešķir par hektāru.

Ja kāda vērtība attiecībā uz konkrētu saimniecību nav būtiska vai nav zināma, neievadiet vērtību “0”.

Tabulas apzīmē ar vienu burtu, grupas – ar vienu vai vairākiem burtiem, kategorijas – ar ciparu kodu, bet slejas – ar vienu vai vairākiem burtiem.

Attiecībā uz A līdz M tabulu pirmajā tabulā parādīta matrica grupām un slejām. Otrajā tabulā parādīts sadalījums pa kategorijām, katru kategoriju apzīmējot ar vienu vai vairākiem kodiem un apakškodiem.

Dati saimniecības apgrozījuma pārskatā jāizsaka ar šādu precizitātes pakāpi:

finansiālas vērtības: vērtības izsaka EUR vai valsts naudas vienībās bez cipariem aiz komata. Tomēr attiecībā uz to valstu valūtām, kuru vienībai ir zema relatīvā vērtība salīdzinājumā ar EUR, attiecīgās dalībvalsts sadarbības aģentūra un tas Komisijas personāls, kas pārzina FADN, var vienoties, ka šīs vērtības izsaka valsts valūtas vienību simtos vai tūkstošos,

fiziskie daudzumi: fiziskos daudzumus izsaka centneros (1 cnt = 100 kg), izņemot olas, ko norāda tūkstošos, kā arī vīnu un radniecīgus produktus, ko izsaka hektolitros,

platības: platības: platību izsaka āros (1 a = 100 m2), izņemot platību sēnēm, ko izsaka kopējās apsētās platības kvadrātmetros, un izņemot M tabulu “Subsīdijas”, kur pamatvienības ir jāreģistrē ha,

vidējais lauksaimniecības dzīvnieku skaits: skaitļos ar diviem cipariem aiz komata, izņemot mājputnus un trušus, kuru skaits jānorāda veselos skaitļos, un bites, par kurām jānorāda aizņemto stropu skaits,

darbaspēka vienības: skaitļos ar diviem cipariem aiz komata.

Turpmākas definīcijas un norādījumi par katru tabulas kategoriju un slejas vērtību ir izklāstīti pēc attiecīgās tabulas.”;

| b) | A tabulu (Vispārīga informācija par saimniecību) groza šādi:






  i) | tabulas pirmajā un otrajā daļā svītro sleju “Grāmatvedības iestādes kods”; |
| --- | --- | --- |

b)

A tabulu (Vispārīga informācija par saimniecību) groza šādi:

i)

tabulas pirmajā un otrajā daļā svītro sleju “Grāmatvedības iestādes kods”;

| ii) | tabulas otro daļu groza šādi:






  1) | rindu par kodu 50 svītro; |
| --- | --- | --- |

ii)

tabulas otro daļu groza šādi:

1)

rindu par kodu 50 svītro;

| 2) | ar šādām rindām aizstāj rindas par kodiem 230, 231 un 232:


















  Kods (*) | Apraksts | Grupa | R | S | H | DG | MI | N | DT | W | TF | ES | C |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “230 | Ražotāju organizāciju (RO) biedrs | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT230C |
| 231 | Ražotāju organizāciju (RO) ekonomiskais nozīmīgums lauku saimniecībai | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT231C |
| 232 | Ražotāju organizāciju (RO) biedru skaits | OT | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | AOT232C” |

2)

ar šādām rindām aizstāj rindas par kodiem 230, 231 un 232:

Kods (*)

Apraksts

Grupa

R

S

H

DG

MI

N

DT

W

TF

ES

C

“230

Ražotāju organizāciju (RO) biedrs

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT230C

231

Ražotāju organizāciju (RO) ekonomiskais nozīmīgums lauku saimniecībai

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT231C

232

Ražotāju organizāciju (RO) biedru skaits

OT

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

AOT232C”

| c) | A tabulas paskaidrojumus groza šādi:






  i) | piezīmes par kodu 60 un 70 A tabulas A.AI punktā (Grāmatvedības informācija) aizstāj ar šādām:






  “A.AI. | Grāmatvedības informācija |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A tabulas paskaidrojumus groza šādi:

i)

piezīmes par kodu 60 un 70 A tabulas A.AI punktā (Grāmatvedības informācija) aizstāj ar šādām:

“A.AI.

| A.AI.60.C. | Grāmatvedības uzskaites veids: jānorāda lauku saimniecības izmantotais grāmatvedības uzskaites veids. Jāizmanto šādi kodi:






  1. | Divkāršā ieraksta sistēma |
| --- | --- | --- |

A.AI.60.C.

1.

Divkāršā ieraksta sistēma

| 2. | Vienkāršā ieraksta sistēma |
| --- | --- |

2.

Vienkāršā ieraksta sistēma

| 3. | Nav |
| --- | --- |

3.

Nav

| A.AI.70.DT. | Pārskata gada beigu datums: reģistrē formātā “GGGG-MM-DD”, piemēram, 2009-06-30 vai 2009-12-31.”; |
| --- | --- |

A.AI.70.DT.

| ii) | piezīmi par kodu 230 A tabulas A.OT punktā (Citi dati par saimniecību) aizstāj ar šādu:






  “A.OT.230.C | Ražotāju organizāciju (RO) biedrs: jānorāda, vai lauku saimniecība (lauku saimniecības īpašnieks(-i) vai vadītājs(-i)) ir biedrs(-i) ražotāju organizācijā, kas nodrošina izmaksu dalīšanu un/vai veicina lauksaimniecības produktu tirdzniecību, un, ja tā ir, jānorāda, kurus lauku saimniecības produktus laiž tirgū ražotāju organizācija (jāizvēlas visi sektori, ko aptver RO, kuras biedrs ir lauku saimniecība). Šā apsekojuma vajadzībām “ražotāju organizācija” ir jebkura veida subjekts, kas pēc ražotāju iniciatīvas izveidots, lai veiktu kopīgas darbības konkrētā sektorā (horizontālā sadarbība). Ražotāju organizācijām jābūt ražotāju kontrolē, un tām var būt dažāds juridiskais statuss, proti, tās var būt lauksaimniecības kooperatīvi, lauksaimnieku apvienības vai privāti uzņēmumi, kuru akcionāri ir ražotāji.






  0. | Nav ražotāju organizācijas biedrs |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

piezīmi par kodu 230 A tabulas A.OT punktā (Citi dati par saimniecību) aizstāj ar šādu:

“A.OT.230.C

0.

Nav ražotāju organizācijas biedrs

Biedrs ražotāju organizācijā, kura nodrošina ražošanas, administratīvo, investīciju izmaksu dalīšanu, un/vai biedrs ražotāju organizācijā, kura laiž tirgū tādus lauku saimniecības produktus kā:

| 31. | Labība |
| --- | --- |

31.

Labība

| 32. | Eļļas sēklu augi un proteīnaugi |
| --- | --- |

32.

Eļļas sēklu augi un proteīnaugi

| 33. | Augļi un dārzeņi (ietilpst citrusaugļi, bet neietilpst olīvas) |
| --- | --- |

33.

Augļi un dārzeņi (ietilpst citrusaugļi, bet neietilpst olīvas)

| 34. | Olīvas |
| --- | --- |

34.

Olīvas

| 35. | Vīnkopības produkti |
| --- | --- |

35.

Vīnkopības produkti

| 36. | Liellopu gaļa |
| --- | --- |

36.

Liellopu gaļa

| 37. | Govs piens |
| --- | --- |

37.

Govs piens

| 38. | Cūkgaļa |
| --- | --- |

38.

Cūkgaļa

| 39. | Aitas un kazas (piens un gaļa) |
| --- | --- |

39.

Aitas un kazas (piens un gaļa)

| 40. | Mājputnu gaļa |
| --- | --- |

40.

Mājputnu gaļa

| 41. | Olas |
| --- | --- |

41.

Olas

| 42. | Citi sektori”; |
| --- | --- |

42.

Citi sektori”;

| d) | pielikuma C tabulu (Darbaspēks) aizstāj ar šādu:






  “Darbaspēka kategorija | Kods (*) |
| --- | --- | --- |

d)

pielikuma C tabulu (Darbaspēks) aizstāj ar šādu:

“Darbaspēka kategorija

Kods (*)

| | Slejas |
| --- | --- |
| Informācijas grupa | Vispārīga informācija | Kopējais darba apjoms saimniecībā (lauksaimniecības darbi un CIND, kas tieši saistītas ar saimniecību) | Darba daļa ar saimniecību tieši saistītās CIND |
| Cilvēku skaits | Dzimums | Dzimšanas gads | Vadītāja lauksaimnieciskā izglītība | Nostrādātais laiks gadā | Gada darba vienību skaits (GDV) | % no gadā nostrādātā laika |
| P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| Vesels skaitlis | Ievadīt kodu | Četri cipari | Ievadīt kodu | (stundās) | (GDV) | % |
| UR | Nealgots pastāvīgs darbaspēks | | | | | | | |
| UC | Nealgots gadījuma darbaspēks | - | - | - | - | | - | |
| PR | Algots pastāvīgs darbaspēks | | | | | | | |
| PC | Algots gadījuma darbaspēks | - | - | - | - | | - | |

Slejas

Informācijas grupa

Vispārīga informācija

Kopējais darba apjoms saimniecībā (lauksaimniecības darbi un CIND, kas tieši saistītas ar saimniecību)

Darba daļa ar saimniecību tieši saistītās CIND

Cilvēku skaits

Dzimums

Dzimšanas gads

Vadītāja lauksaimnieciskā izglītība

Nostrādātais laiks gadā

Gada darba vienību skaits (GDV)

% no gadā nostrādātā laika

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

Vesels skaitlis

Ievadīt kodu

Četri cipari

Ievadīt kodu

(stundās)

(GDV)

%

UR

Nealgots pastāvīgs darbaspēks

UC

Nealgots gadījuma darbaspēks

-

-

-

-

-

PR

Algots pastāvīgs darbaspēks

PC

Algots gadījuma darbaspēks

-

-

-

-

-

| Kods (*) | Apraksts | Grupa | P | G | B | T | Y1 | W1 | Y2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Īpašnieks(-i)/vadītājs(-i) | UR | - | | | | | | - |
| 20 | Īpašnieks(-i)/nav vadītājs(-i) | UR | - | | | - | | | - |
| 30 | Vadītājs(-i)/nav īpašnieks(-i) | UR | - | | | | | | - |
| 40 | Īpašnieka(-u) laulātais(-ie)/partneris(-i) | UR | | - | - | - | | | |
| 50 | Citi | UR, PR | | - | - | - | | | |
| 60 | Gadījuma darbaspēks | UC, PC | - | - | - | - | | - | |
| 70 | Algots vadītājs | PR | - | | | | | | -” |

Kods (*)

Apraksts

Grupa

P

G

B

T

Y1

W1

Y2

10

Īpašnieks(-i)/vadītājs(-i)

UR

-

-

20

Īpašnieks(-i)/nav vadītājs(-i)

UR

-

-

-

30

Vadītājs(-i)/nav īpašnieks(-i)

UR

-

-

40

Īpašnieka(-u) laulātais(-ie)/partneris(-i)

UR

-

-

-

50

Citi

UR, PR

-

-

-

60

Gadījuma darbaspēks

UC, PC

-

-

-

-

-

70

Algots vadītājs

PR

-

-”

| e) | C tabulas paskaidrojumus groza šādi:






  i) | piezīmes par C.PR (Algots pastāvīgs darbaspēks) posteņiem aizstāj ar šādām:

  “
  C.PR. Algots pastāvīgs darbaspēks

  Darbaspēks, kuram maksā (naudā un/vai natūrā) pēc normālas likmes par sniegtajiem pakalpojumiem un kurš pārskata gada laikā (izņemot parastās brīvdienas) strādājis saimniecībā vismaz vienu pilnu dienu nedēļā.
  Jāuzrāda šādas kategorijas:

  C.PR.70. Algots vadītājs

  Algota persona, kas vada lauku saimniecības ikdienas darbu.

  C.PR.50. Citi

  Šajā grupā iekļauj visu veidu algotu pastāvīgu darbaspēku (izņemot algoto lauku saimniecības vadītāju). Šeit ietilpst arī priekšstrādnieks un konkrētu darbu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.”; |
| --- | --- | --- |

e)

C tabulas paskaidrojumus groza šādi:

i)

piezīmes par C.PR (Algots pastāvīgs darbaspēks) posteņiem aizstāj ar šādām:

“
  C.PR. Algots pastāvīgs darbaspēks

Darbaspēks, kuram maksā (naudā un/vai natūrā) pēc normālas likmes par sniegtajiem pakalpojumiem un kurš pārskata gada laikā (izņemot parastās brīvdienas) strādājis saimniecībā vismaz vienu pilnu dienu nedēļā.

Jāuzrāda šādas kategorijas:

C.PR.70. Algots vadītājs

Algota persona, kas vada lauku saimniecības ikdienas darbu.

C.PR.50. Citi

Šajā grupā iekļauj visu veidu algotu pastāvīgu darbaspēku (izņemot algoto lauku saimniecības vadītāju). Šeit ietilpst arī priekšstrādnieks un konkrētu darbu vadītāji, kas neatbild par visas lauku saimniecības vadīšanu.”;

| ii) | piezīmēs par C tabulas slejām svītro piezīmi “Darba daļa ar saimniecību tieši saistītās CIND: % no GDV skaita (W2 sleja)”; |
| --- | --- |

ii)

piezīmēs par C tabulas slejām svītro piezīmi “Darba daļa ar saimniecību tieši saistītās CIND: % no GDV skaita (W2 sleja)”;

| f) | D tabulā (Aktīvi) otro daļu aizstāj ar šādu:













  “Kods (*) | Kategoriju apraksts | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1005 | Nauda, debitoru parādi, citi apgrozāmie aktīvi un ekvivalenti | | - | - | - | - | -” | |
| 1040 | Krājumi | | - | - | | | | |
| 2010 | Bioloģiskie aktīvi – augi | | | | | | | |
| 3010 | Lauksaimniecības zeme | | - | - | | | | |
| 3020 | Zemes uzlabošana | | | | | | | |
| 3030 | Lauku saimniecības ēkas | | | | | | | |
| 4010 | Mašīnas un iekārtas | | | | | | | |
| 5010 | Meža zeme, tai skaitā būvkoku mežs | | - | - | | | | |
| 7005 | Nemateriālie aktīvi | | | | | | | |
| 8010 | Citi ilgtermiņa aktīvi | | | | | | | |

f)

D tabulā (Aktīvi) otro daļu aizstāj ar šādu:

“Kods (*)

Kategoriju apraksts

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

1005

Nauda, debitoru parādi, citi apgrozāmie aktīvi un ekvivalenti

-

-

-

-

-”

1040

Krājumi

-

-

2010

Bioloģiskie aktīvi – augi

3010

Lauksaimniecības zeme

-

-

3020

Zemes uzlabošana

3030

Lauku saimniecības ēkas

4010

Mašīnas un iekārtas

5010

Meža zeme, tai skaitā būvkoku mežs

-

-

7005

Nemateriālie aktīvi

8010

Citi ilgtermiņa aktīvi

| g) | D tabulas paskaidrojumus groza šādi:






  i) | piezīmes par kodu 1010, 1020 un 1030 svītro un pirms piezīmes par kodu 1040 iekļauj šādu piezīmi:






  “1005. | Nauda, debitoru parādi, citi apgrozāmie aktīvi un ekvivalenti

  Nauda un citi līdzekļi, kurus var viegli pārvērst naudā. Īstermiņa aktīvi, parasti no darījumdarbības izrietošas saimniecībai pienākošās parādu summas. Jebkādi citi aktīvi, kurus viegli pārdot vai par kuriem sagaidāms, ka tie tiks samaksāti gada laikā”; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

D tabulas paskaidrojumus groza šādi:

i)

piezīmes par kodu 1010, 1020 un 1030 svītro un pirms piezīmes par kodu 1040 iekļauj šādu piezīmi:

“1005.

Nauda un citi līdzekļi, kurus var viegli pārvērst naudā. Īstermiņa aktīvi, parasti no darījumdarbības izrietošas saimniecībai pienākošās parādu summas. Jebkādi citi aktīvi, kurus viegli pārdot vai par kuriem sagaidāms, ka tie tiks samaksāti gada laikā”;

| ii) | piezīmes par kodu 7010 un 7020 svītro un aiz piezīmes par kodu 5010 iekļauj šādu piezīmi:






  “7005. | Nemateriālie aktīvi

  Visi nemateriālie aktīvi, kurus var viegli nopirkt vai pārdot (piem., kvotas un tiesības, ja tās ir tirgojamas bez zemes un ja eksistē aktīvs tirgus), kā arī tādi, kurus nevar viegli nopirkt vai pārdot (piem., programmatūra, licences utt.). Šī pozīcija ir jāaizpilda, un uz tajā ietvertajām summām attiecas amortizācija DY slejā.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

piezīmes par kodu 7010 un 7020 svītro un aiz piezīmes par kodu 5010 iekļauj šādu piezīmi:

“7005.

Visi nemateriālie aktīvi, kurus var viegli nopirkt vai pārdot (piem., kvotas un tiesības, ja tās ir tirgojamas bez zemes un ja eksistē aktīvs tirgus), kā arī tādi, kurus nevar viegli nopirkt vai pārdot (piem., programmatūra, licences utt.). Šī pozīcija ir jāaizpilda, un uz tajā ietvertajām summām attiecas amortizācija DY slejā.”;

| h) | H tabulā (Ražošanas līdzekļi) otro daļu aizstāj ar šādu:









  “Kods (*) | Grupa | Kategoriju apraksts | V | Q |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1010 | LM | Algota darbaspēka algas un sociālā nodrošinājuma izmaksas | | - |
| 1020 | LM | Līgumdarbs un iekārtu noma | | - |
| 1030 | LM | Iekārtu un ierīču pastāvīga uzturēšana | | - |
| 1040 | LM | Dzinēja degviela un smērvielas | | - |
| 1050 | LM | Automašīnu izmaksas | | - |
| 2010 | SL | Iepirkta koncentrētā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, atgremotājiem) | | - |
| 2020 | SL | Iepirkta rupjā lopbarība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, atgremotājiem) | | - |
| 2030 | SL | Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām | | - |
| 2040 | SL | Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem | | - |
| 2050 | SL | Lauku saimniecībā saražotā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, atgremotājiem) | | - |
| 2060 | SL | Lauku saimniecībā saražotā barība cūkām | | - |
| 2070 | SL | Lauku saimniecībā saražotā barība mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem | | - |
| 2080 | SL | Veterinārie izdevumi | | - |
| 2090 | SL | Citas īpašas lopkopības izmaksas | | - |
| 3010 | SC | Iegādātais sēklas materiāls un stādi | | - |
| 3020 | SC | Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un stādi | | - |
| 3030 | SC | Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji | | - |
| 3031 | SC | Slāpekļa (N) daudzums izmantotajā minerālmēslojumā | - | |
| 3032 | SC | P2O5 daudzums izmantotajā minerālmēslojumā | - | |
| 3033 | SC | K2O daudzums izmantotajā minerālmēslojumā | - | |
| 3034 | SC | Iepirktais mēslojums | | - |
| 3040 | SC | Augu aizsardzības līdzekļi | | - |
| 3090 | SC | Citas īpašas kultūraugu izmaksas | | - |
| 4010 | OS | Īpašas mežsaimniecības un koksnes apstrādes izmaksas | | - |
| 4020 | OS | Īpašas izmaksas saistībā ar kultūraugu apstrādi un pārstrādi | | - |
| 4030 | OS | Īpašas izmaksas saistībā ar govs piena pārstrādi | | - |
| 4045 | OS | Īpašas izmaksas saistībā ar citu dzīvnieku piena pārstrādi | | - |
| 4070 | OS | Īpašas izmaksas saistībā ar gaļas un citu dzīvnieku izcelsmes produktu pārstrādi | | - |
| 4090 | OS | Citas īpašas izmaksas saistībā ar citām ienākumus nesošām darbībām | | - |
| 5010 | FO | Pastāvīga augsnes ielabošana un ēku uzturēšana | | - |
| 5020 | FO | Elektroenerģija | | - |
| 5030 | FO | Kurināmais, kopā | | - |
| 5031 | FO | no tā dabasgāze un mākslīgā gāze | | - |
| 5032 | FO | no tā nafta un naftas produkti | | - |
| 5033 | FO | no tā cietais fosilais kurināmais | | - |
| 5034 | FO | no tā atjaunīgie kurināmie (koksne, salmi, biogāze u. c.) | | - |
| 5040 | FO | Ūdens | | - |
| 5051 | FO | Lauksaimniecības apdrošināšana | | - |
| 5055 | FO | Cita lauku saimniecības apdrošināšana | | - |
| 5061 | FO | Nodokļi un citi maksājumi | | - |
| 5062 | FO | Nodokļi un citi maksājumi par zemi un ēkām | | - |
| 5070 | FO | Kopējā samaksātās nomas maksas summa | | - |
| 5071 | FO | no tās – samaksātā noma par zemi | | - |
| 5080 | FO | Samaksātie procenti un finanšu maksājumi | | - |
| 5090 | FO | Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas | | -” |

h)

H tabulā (Ražošanas līdzekļi) otro daļu aizstāj ar šādu:

“Kods (*)

Grupa

Kategoriju apraksts

V

Q

1010

LM

Algota darbaspēka algas un sociālā nodrošinājuma izmaksas

-

1020

LM

Līgumdarbs un iekārtu noma

-

1030

LM

Iekārtu un ierīču pastāvīga uzturēšana

-

1040

LM

Dzinēja degviela un smērvielas

-

1050

LM

Automašīnu izmaksas

-

2010

SL

Iepirkta koncentrētā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, atgremotājiem)

-

2020

SL

Iepirkta rupjā lopbarība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, atgremotājiem)

-

2030

SL

Dzīvnieku barība, kas iepirkta cūkām

-

2040

SL

Dzīvnieku barība, kas iepirkta mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

-

2050

SL

Lauku saimniecībā saražotā barība ganību lopiem (zirgu dzimtas dzīvniekiem, atgremotājiem)

-

2060

SL

Lauku saimniecībā saražotā barība cūkām

-

2070

SL

Lauku saimniecībā saražotā barība mājputniem un citiem sīkiem dzīvniekiem

-

2080

SL

Veterinārie izdevumi

-

2090

SL

Citas īpašas lopkopības izmaksas

-

3010

SC

Iegādātais sēklas materiāls un stādi

-

3020

SC

Lauku saimniecībā izaudzētais un izmantotais sēklas materiāls un stādi

-

3030

SC

Mēslošanas līdzekļi un augsnes ielabotāji

-

3031

SC

Slāpekļa (N) daudzums izmantotajā minerālmēslojumā

-

3032

SC

P2O5 daudzums izmantotajā minerālmēslojumā

-

3033

SC

K2O daudzums izmantotajā minerālmēslojumā

-

3034

SC

Iepirktais mēslojums

-

3040

SC

Augu aizsardzības līdzekļi

-

3090

SC

Citas īpašas kultūraugu izmaksas

-

4010

OS

Īpašas mežsaimniecības un koksnes apstrādes izmaksas

-

4020

OS

Īpašas izmaksas saistībā ar kultūraugu apstrādi un pārstrādi

-

4030

OS

Īpašas izmaksas saistībā ar govs piena pārstrādi

-

4045

OS

Īpašas izmaksas saistībā ar citu dzīvnieku piena pārstrādi

-

4070

OS

Īpašas izmaksas saistībā ar gaļas un citu dzīvnieku izcelsmes produktu pārstrādi

-

4090

OS

Citas īpašas izmaksas saistībā ar citām ienākumus nesošām darbībām

-

5010

FO

Pastāvīga augsnes ielabošana un ēku uzturēšana

-

5020

FO

Elektroenerģija

-

5030

FO

Kurināmais, kopā

-

5031

FO

no tā dabasgāze un mākslīgā gāze

-

5032

FO

no tā nafta un naftas produkti

-

5033

FO

no tā cietais fosilais kurināmais

-

5034

FO

no tā atjaunīgie kurināmie (koksne, salmi, biogāze u. c.)

-

5040

FO

Ūdens

-

5051

FO

Lauksaimniecības apdrošināšana

-

5055

FO

Cita lauku saimniecības apdrošināšana

-

5061

FO

Nodokļi un citi maksājumi

-

5062

FO

Nodokļi un citi maksājumi par zemi un ēkām

-

5070

FO

Kopējā samaksātās nomas maksas summa

-

5071

FO

no tās – samaksātā noma par zemi

-

5080

FO

Samaksātie procenti un finanšu maksājumi

-

5090

FO

Citas lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas

-”

| i) | H tabulas paskaidrojumus groza šādi:






  1) | piezīmes par kodu 4040, 4050 un 4060 svītro un aiz piezīmes par kodu 4030 iekļauj šādu piezīmi:






  “4045. | Īpašas izmaksas saistībā ar citu dzīvnieku piena pārstrādi

  Sastāvdaļas, izejvielas vai daļēji pārstrādāti produkti, pašu ražoti vai iepirkti, un citas īpašas izmaksas saistībā ar citu dzīvnieku (piemēram, bifeļmātes, aitas, kazas) piena pārstrādi (piemēram, īpašas iepakošanas vai tirgvedības izmaksas). Darbaspēka izmaksas, līgumdarbu un mehanizāciju šeit neiekļauj; tās norāda attiecīgajās izmaksu pozīcijās.”; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

H tabulas paskaidrojumus groza šādi:

1)

piezīmes par kodu 4040, 4050 un 4060 svītro un aiz piezīmes par kodu 4030 iekļauj šādu piezīmi:

“4045.

Sastāvdaļas, izejvielas vai daļēji pārstrādāti produkti, pašu ražoti vai iepirkti, un citas īpašas izmaksas saistībā ar citu dzīvnieku (piemēram, bifeļmātes, aitas, kazas) piena pārstrādi (piemēram, īpašas iepakošanas vai tirgvedības izmaksas). Darbaspēka izmaksas, līgumdarbu un mehanizāciju šeit neiekļauj; tās norāda attiecīgajās izmaksu pozīcijās.”;

| 2) | ar šādu piezīmi aizstāj piezīmi par kodu 5030:






  “5030. | Kurināmais (kopā)

  Iepirktā kurināmā patēriņa kopvērtība visām lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri. Šajā kategorijā ietilpst šāda iepirktā fosilā kurināmā patēriņš apkures vajadzībām: dabasgāze, mākslīgā gāze, nafta, naftas produkti un cietais fosilais kurināmais, kā arī iepirkto atjaunīgo energoresursu (piemēram, koksnes, salmu, granulu, biogāzes) patēriņš. |
| --- | --- | --- |

2)

ar šādu piezīmi aizstāj piezīmi par kodu 5030:

“5030.

Iepirktā kurināmā patēriņa kopvērtība visām lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri. Šajā kategorijā ietilpst šāda iepirktā fosilā kurināmā patēriņš apkures vajadzībām: dabasgāze, mākslīgā gāze, nafta, naftas produkti un cietais fosilais kurināmais, kā arī iepirkto atjaunīgo energoresursu (piemēram, koksnes, salmu, granulu, biogāzes) patēriņš.

| 5031. | – no tā dabasgāze un mākslīgā gāze

  Kopējais dabasgāzes un citu no fosilajiem kurināmajiem iegūtu gāzu patēriņš saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri. |
| --- | --- |

5031.

Kopējais dabasgāzes un citu no fosilajiem kurināmajiem iegūtu gāzu patēriņš saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri.

| 5032. | – no tā nafta un naftas produkti

  Naftas un naftas produktu kopējais patēriņš lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri. |
| --- | --- |

5032.

Naftas un naftas produktu kopējais patēriņš lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri.

| 5033. | – no tā cietais fosilais kurināmais

  Cietā fosilā kurināmā (piemēram, ogļu) kopējais patēriņš lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri. |
| --- | --- |

5033.

Cietā fosilā kurināmā (piemēram, ogļu) kopējais patēriņš lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri.

| 5034. | – no tā atjaunīgais kurināmais

  Atjaunīgā kurināmā (piemēram, koksnes, salmu, granulu, biogāzes) kopējais patēriņš lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri.
  No 2023. pārskata gada datu iesniegšana attiecībā uz mainīgajiem 5031, 5032, 5033 un 5034 ir brīvprātīga, bet no 2025. pārskata gada – obligāta.”; |
| --- | --- |

5034.

Atjaunīgā kurināmā (piemēram, koksnes, salmu, granulu, biogāzes) kopējais patēriņš lauku saimniecības darījumdarbības vajadzībām, ieskaitot siltumnīcu apkuri.

No 2023. pārskata gada datu iesniegšana attiecībā uz mainīgajiem 5031, 5032, 5033 un 5034 ir brīvprātīga, bet no 2025. pārskata gada – obligāta.”;

| j) | I tabulu (Kultūraugi) groza šādi:






  i) | tabulas otrajā daļā ierakstus zem virsraksta “Saknes un bumbuļi” aizstāj ar šādiem:






  “Saknes un bumbuļi |
| --- | --- | --- |
| 10300 | Kartupeļi (arī agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi) |
| 10310 | – no tiem cietes kartupeļi |
| 10390 | – no tiem citi kartupeļi |
| 10400 | Cukurbietes (izņemot sēklai) |
| 10500 | Citi sakņaugi, lopbarības bietes un Brassicae dzimtas lopbarības augi, ko audzē sakņu vai stublāju ieguvei, un citas lopbarības saknes un bumbuļi, citur neklasificēti” |

j)

I tabulu (Kultūraugi) groza šādi:

i)

tabulas otrajā daļā ierakstus zem virsraksta “Saknes un bumbuļi” aizstāj ar šādiem:

“Saknes un bumbuļi

10300

Kartupeļi (arī agrie kartupeļi un sēklas kartupeļi)

10310

– no tiem cietes kartupeļi

10390

– no tiem citi kartupeļi

10400

Cukurbietes (izņemot sēklai)

10500

Citi sakņaugi, lopbarības bietes un Brassicae dzimtas lopbarības augi, ko audzē sakņu vai stublāju ieguvei, un citas lopbarības saknes un bumbuļi, citur neklasificēti”

| ii) | tabulas ceturto daļu par trūkstošo datu kodiem aizstāj ar šādu:

  “Ja trūkst datu, tad atbilstīgais kods jāizraugās no šā saraksta:






  Kods (***) | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 0 | Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu. |
| 1 | Kods 1 jānorāda, ja nevar norādīt platību, ko aizņem kāda kultūra, piemēram, ja pārdod tirgus augkopības produkciju, kas nopirkta kā augoša kultūra vai audzēta uz zemes, kuru nomā uz laiku līdz 1  gadam, un noma ir gadījuma rakstura. |
| 2 | Kods 2 jānorāda, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros (vīna un ar vīnu saistītas produkcijas gadījumā – hektolitros) nevar noteikt vai ja faktiskās produkcijas nav. |
| 4 | Kods 4 jānorāda, ja nevar norādīt platību, ko aizņem kāda kultūra, un ja faktiskas produkcijas nav vai faktisko produkciju centneros (vīna un ar vīnu saistītas produkcijas gadījumā – hektolitros) nevar noteikt realizācijas apstākļu dēļ.” |

ii)

tabulas ceturto daļu par trūkstošo datu kodiem aizstāj ar šādu:

“Ja trūkst datu, tad atbilstīgais kods jāizraugās no šā saraksta:

Kods (***)

Apraksts

0

Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu.

1

Kods 1 jānorāda, ja nevar norādīt platību, ko aizņem kāda kultūra, piemēram, ja pārdod tirgus augkopības produkciju, kas nopirkta kā augoša kultūra vai audzēta uz zemes, kuru nomā uz laiku līdz 1  gadam, un noma ir gadījuma rakstura.

2

Kods 2 jānorāda, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros (vīna un ar vīnu saistītas produkcijas gadījumā – hektolitros) nevar noteikt vai ja faktiskās produkcijas nav.

4

Kods 4 jānorāda, ja nevar norādīt platību, ko aizņem kāda kultūra, un ja faktiskas produkcijas nav vai faktisko produkciju centneros (vīna un ar vīnu saistītas produkcijas gadījumā – hektolitros) nevar noteikt realizācijas apstākļu dēļ.”

| k) | paskaidrojumos par informācijas grupām I tabulā piezīmi par I.PR (Produkcija) posteņiem aizstāj ar šādu:

  “I.PR Produkcija

  Attiecībā uz informācijas grupu “Produkcija” (PR) jānorāda pārskata gada laikā saražotie augu produktu daudzumi (Q) (atskaitot zaudējumus uz lauka un saimniecībā). Šos daudzumus norāda lauku saimniecības pamatproduktiem (izņemot blakusproduktus).
  Attiecīgos daudzumus norāda centneros (100 kg), izņemot vīnu un vīnam radniecīgus produktus, kuru daudzumu izsaka hektolitros. Ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros nevar noteikt, jānorāda trūkstošo datu kods 2.
  Attiecībā uz 10790 “Citi dārzeņi” un 90900 “Citi” daudzums nav jānorāda.”; |
| --- | --- |

k)

paskaidrojumos par informācijas grupām I tabulā piezīmi par I.PR (Produkcija) posteņiem aizstāj ar šādu:

“I.PR Produkcija

Attiecībā uz informācijas grupu “Produkcija” (PR) jānorāda pārskata gada laikā saražotie augu produktu daudzumi (Q) (atskaitot zaudējumus uz lauka un saimniecībā). Šos daudzumus norāda lauku saimniecības pamatproduktiem (izņemot blakusproduktus).

Attiecīgos daudzumus norāda centneros (100 kg), izņemot vīnu un vīnam radniecīgus produktus, kuru daudzumu izsaka hektolitros. Ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros nevar noteikt, jānorāda trūkstošo datu kods 2.

Attiecībā uz 10790 “Citi dārzeņi” un 90900 “Citi” daudzums nav jānorāda.”;

| l) | K tabulā (Dzīvnieku izcelsmes produkti un ar dzīvniekiem saistīti pakalpojumi) otro daļu par produktu un pakalpojumu aprakstu un trešo daļu par trūkstošo datu kodiem aizstāj ar šādu:






  “Kods (*) | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 261 | Govs piens |
| 262 | Bifeļmātes piens |
| 311 | Aitas piens |
| 321 | Kazas piens |
| 330 | Vilna |
| 531 | Pārtikas olas (visu veidu mājputnu) |
| 532 | Inkubējamās olas (visu veidu mājputnu) |
| 700 | Medus un biškopības produkti |
| 800 | Kūtsmēsli |
| 900 | Citi dzīvnieku izcelsmes produkti |
| 1100 | Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu |
| 1200 | Citi ar dzīvniekiem saistīti pakalpojumi |

l)

K tabulā (Dzīvnieku izcelsmes produkti un ar dzīvniekiem saistīti pakalpojumi) otro daļu par produktu un pakalpojumu aprakstu un trešo daļu par trūkstošo datu kodiem aizstāj ar šādu:

“Kods (*)

Apraksts

261

Govs piens

262

Bifeļmātes piens

311

Aitas piens

321

Kazas piens

330

Vilna

531

Pārtikas olas (visu veidu mājputnu)

532

Inkubējamās olas (visu veidu mājputnu)

700

Medus un biškopības produkti

800

Kūtsmēsli

900

Citi dzīvnieku izcelsmes produkti

1100

Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu

1200

Citi ar dzīvniekiem saistīti pakalpojumi

| Kods (**) | Apraksts |
| --- | --- |
| 0 | Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu. |
| 2 | Kods 2 jānorāda, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros (vai olu tūkstošos) nevar noteikt. |
| 4 | Kods 4 jānorāda tad, ja ir tikai krājumi, bet faktiskas produkcijas nav.” |

Kods (**)

Apraksts

0

Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu.

2

Kods 2 jānorāda, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros (vai olu tūkstošos) nevar noteikt.

4

Kods 4 jānorāda tad, ja ir tikai krājumi, bet faktiskas produkcijas nav.”

| m) | K tabulas paskaidrojumus groza šādi:






  i) | ar šādu piezīmi aizstāj piezīmi par kodu 1100:






  “1100. | Dzīvnieku audzēšana saskaņā ar līgumu
  Ieņēmumu summa par dzīvnieku audzēšanu saskaņā ar līgumu, kura galvenokārt atbilst maksai par sniegtajiem pakalpojumiem, īpašniekam neuzņemoties ekonomisko risku, kas parasti ir saistīts ar šo dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu, piemēram: liellopi, aitas, kazas, cūkas, mājputni.”; |
| --- | --- | --- | --- |

m)

K tabulas paskaidrojumus groza šādi:

i)

ar šādu piezīmi aizstāj piezīmi par kodu 1100:

“1100.

Ieņēmumu summa par dzīvnieku audzēšanu saskaņā ar līgumu, kura galvenokārt atbilst maksai par sniegtajiem pakalpojumiem, īpašniekam neuzņemoties ekonomisko risku, kas parasti ir saistīts ar šo dzīvnieku audzēšanu vai nobarošanu, piemēram: liellopi, aitas, kazas, cūkas, mājputni.”;

| ii) | piezīmes par trūkstošo datu kodiem svītro; |
| --- | --- |

ii)

piezīmes par trūkstošo datu kodiem svītro;

| iii) | trešo rindkopu zem virsraksta “Informācijas grupas K tabulā” aizstāj ar šādu:

  “Attiecībā uz tādiem ar dzīvniekiem saistītiem pakalpojumiem kā audzēšana saskaņā ar līgumu (kods 1100) un citi (kods 1200) vienīgā sniedzamā informācija ir ieņēmumi, kas jānorāda vērtības slejā (V) kā informācija par pārdošanu (SA).”; |
| --- | --- |

iii)

trešo rindkopu zem virsraksta “Informācijas grupas K tabulā” aizstāj ar šādu:

“Attiecībā uz tādiem ar dzīvniekiem saistītiem pakalpojumiem kā audzēšana saskaņā ar līgumu (kods 1100) un citi (kods 1200) vienīgā sniedzamā informācija ir ieņēmumi, kas jānorāda vērtības slejā (V) kā informācija par pārdošanu (SA).”;

| n) | L tabulā (Ar lauku saimniecību tieši saistītas CIND) otro daļu par CIND kodu aprakstu un trešo daļu par trūkstošo datu kodiem aizstāj ar šādu:






  “Kods (*) | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 261 | Govs piena pārstrāde |
| 263 | Citu dzīvnieku piena pārstrāde |
| 900 | Gaļas vai citu dzīvnieku izcelsmes produktu pārstrāde |
| 1010 | Kultūraugu pārstrāde |
| 1020 | Mežsaimniecība un koksnes apstrāde |
| 2010 | Līgumdarbs |
| 2020 | Tūrisms, viesu izmitināšana, ēdināšana un citas darbības saistībā ar brīvā laika pavadīšanu |
| 2030 | Enerģijas ražošana no atjaunīgajiem energoresursiem |
| 9000 | Citas ar lauku saimniecību tieši saistītas darbības, kas pieder pie “citām ienākumus nesošām darbībām” |

n)

L tabulā (Ar lauku saimniecību tieši saistītas CIND) otro daļu par CIND kodu aprakstu un trešo daļu par trūkstošo datu kodiem aizstāj ar šādu:

“Kods (*)

Apraksts

261

Govs piena pārstrāde

263

Citu dzīvnieku piena pārstrāde

900

Gaļas vai citu dzīvnieku izcelsmes produktu pārstrāde

1010

Kultūraugu pārstrāde

1020

Mežsaimniecība un koksnes apstrāde

2010

Līgumdarbs

2020

Tūrisms, viesu izmitināšana, ēdināšana un citas darbības saistībā ar brīvā laika pavadīšanu

2030

Enerģijas ražošana no atjaunīgajiem energoresursiem

9000

Citas ar lauku saimniecību tieši saistītas darbības, kas pieder pie “citām ienākumus nesošām darbībām”

| Kods (**) | Apraksts |
| --- | --- |
| 0 | Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu. |
| 1 | Kods 1 jānorāda tādas produkcijas gadījumā, kura iegūta, pārstrādājot iepirktus lauksaimniecības dzīvniekus vai arī dzīvnieku vai augu izcelsmes produktus. |
| 2 | Kods 2 jānorāda, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros nevar noteikt. |
| 4 | Kods 4 jānorāda tad, ja ir tikai krājumi, bet faktiskas produkcijas nav.” |

Kods (**)

Apraksts

0

Kods 0 jānorāda, ja netrūkst nekādu datu.

1

Kods 1 jānorāda tādas produkcijas gadījumā, kura iegūta, pārstrādājot iepirktus lauksaimniecības dzīvniekus vai arī dzīvnieku vai augu izcelsmes produktus.

2

Kods 2 jānorāda, ja realizācijas apstākļu dēļ faktisko produkciju centneros nevar noteikt.

4

Kods 4 jānorāda tad, ja ir tikai krājumi, bet faktiskas produkcijas nav.”

| o) | L tabulas paskaidrojumus groza šādi:






  i) | ar šādu piezīmi aizstāj piezīmi par kodu 262:






  “263. | Citu dzīvnieku piena – piemēram, bifeļmātnes piena, aitas piena, kazas piena – pārstrāde”; |
| --- | --- | --- | --- |

o)

L tabulas paskaidrojumus groza šādi:

i)

ar šādu piezīmi aizstāj piezīmi par kodu 262:

“263.

| ii) | piezīmes par trūkstošo datu kodiem svītro; |
| --- | --- |

ii)

piezīmes par trūkstošo datu kodiem svītro;

| iii) | otro rindkopu zem virsraksta “Informācijas grupas L tabulā”(Daudzums (Q sleja)) aizstāj ar šādu:

  “Attiecībā uz piena pārstrādes produktiem (261., 263. kods) norāda šķidrā piena daudzumu neatkarīgi no veida (krējums, sviests, siers utt.), kādā to pārdod, patērē vai izmanto kā atlīdzību natūrā vai lauku saimniecības vajadzībām.”; |
| --- | --- |

iii)

otro rindkopu zem virsraksta “Informācijas grupas L tabulā”(Daudzums (Q sleja)) aizstāj ar šādu:

“Attiecībā uz piena pārstrādes produktiem (261., 263. kods) norāda šķidrā piena daudzumu neatkarīgi no veida (krējums, sviests, siers utt.), kādā to pārdod, patērē vai izmanto kā atlīdzību natūrā vai lauku saimniecības vajadzībām.”;

| p) | M tabulu (Subsīdijas) un attiecīgās paskaidrojošās piezīmes aizstāj ar šādām:

  “Tabulas struktūra | Subsīdijas/administratīvās informācijas kategorija | Kods (*) | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Finansējums | Kods (**) | | |
| | Pamatvienība | Kods (***) | | |
| Informācijas grupa | Slejas |
| Pamatvienību skaits | Vērtība | Veids |
| N | V | T |
| S | Subsīdija | | | - |
| AI | Administratīvā informācija | | - | |

p)

M tabulu (Subsīdijas) un attiecīgās paskaidrojošās piezīmes aizstāj ar šādām:

“Tabulas struktūra

Subsīdijas/administratīvās informācijas kategorija

Kods (*)

Finansējums

Kods (**)

Pamatvienība

Kods (***)

Informācijas grupa

Slejas

Pamatvienību skaits

Vērtība

Veids

N

V

T

S

Subsīdija

-

AI

Administratīvā informācija

-

Kategorijas jāizraugās no šā saraksta:

| Kods (*) | Grupa | Kategoriju apraksts | | Slejas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| N | V | T |
| | | Atsaistītie maksājumi | | | | |
| 1250 | S | Ilgtspēju sekmējošs ienākumu pamatatbalsts | | | | - |
| 1300 | S | Ilgtspēju sekmējošais pārdalošais ienākumu papildatbalsts | | | | - |
| 1400 | S | Klimata, vides un dzīvnieku labturības shēmas (ekoshēmas) | | | | - |
| 1600 | S | Ienākumu papildatbalsts gados jauniem lauksaimniekiem | | | | - |
| 1700 | S | Maksājumi mazajiem lauksaimniekiem | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Saistītais ienākumu atbalsts | | | | |
| | | Laukaugi | | | | |
| | | COP (labība, eļļas augi un proteīnaugi) | | | | |
| 23111 | S | Labība | | | | - |
| 23112 | S | Eļļas augu sēklas | | | | - |
| 23114 | S | Proteīnaugi un graudu pākšaugi | | | | - |
| 2312 | S | Kartupeļi | | | | - |
| 23121 | S | no tiem cietes kartupeļi | | | | - |
| 2313 | S | Cukurbietes | | | | - |
| | | Tehniskās kultūras | | | | |
| 23141 | S | Lini | | | | - |
| 23142 | S | Kaņepes | | | | - |
| 23143 | S | Apiņi | | | | - |
| 23144 | S | Cukurniedres | | | | - |
| 23145 | S | Cigoriņi | | | | - |
| 23149 | S | Citas tehniskās kultūras | | | | - |
| 2315 | S | Dārzeņi | | | | - |
| 2316 | S | Papuve | | | | - |
| 2317 | S | Rīsi | | | | - |
| 2319 | S | Nedefinēti laukaugi | | | | - |
| 2320 | S | Ilggadīgo zālaugu platības | | | | - |
| 2321 | S | Sausā lopbarība | | | | - |
| 2322 | S | Kultūratkarīgais maksājums par kokvilnu | | | | - |
| 2323 | S | Kokvilnas nozares pārstrukturēšanas valsts programma | | | | - |
| 2324 | S | Sēklaudzēšana | | | | - |
| | | Ilggadīgās kultūras | | | | |
| 23311 | S | Ogas | | | | - |
| 23312 | S | Rieksti | | | | - |
| 2332 | S | Sēkleņi un kauleņi | | | | - |
| 2333 | S | Citrusaugu stādījumi | | | | - |
| 2334 | S | Olīvu stādījumi – olīveļļa un galda olīvas | | | | - |
| 2335 | S | Vīna dārzi | | | | - |
| 2339 | S | Ilggadīgās kultūras, kas nav minētas citur | | | | - |
| | | Dzīvnieki | | | | |
| 2341 | S | Piena lopi | | | | - |
| 2342 | S | Liellopi un teļi | | | | - |
| 2343 | S | Liellopi (sīkāk neprecizēti) | | | | - |
| 2344 | S | Aitas un kazas | | | | - |
| 2345 | S | Cūkas un mājputni | | | | - |
| 2346 | S | Zīdtārpiņi | | | | - |
| 2347 | S | Biškopības produkti | | | | - |
| 2349 | S | Citur neminēti dzīvnieki | | | | - |
| 2410 | S | Īscirtmeta atvasāji | | | | - |
| 2490 | S | Citi saistītā atbalsta maksājumi, kas nav minēti citur | | | | - |
| | | Ārkārtas rakstura dotācijas un subsīdijas | | | | |
| 2810 | S | Maksājumi dabas katastrofu gadījumos | | | | - |
| 2890 | S | Citas ārkārtas rakstura dotācijas un subsīdijas | | | | - |
| 2900 | S | Citi tiešie maksājumi, kas nav minēti citur | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Lauku attīstība | | | | |
| 3100 | S | Investīcijas, arī apūdeņošanā | | | | - |
| 3200 | S | Gados jaunu lauksaimnieku un jaunpienācēju, un lauku jaunuzņēmumu darījumdarbības uzsākšana | | | | - |
| 3310 | S | Pārvaldības saistības (vidiskās, klimatiskās un citas) (izņemot dzīvnieku labturību un bioloģisko lauksaimniecību) | | | | - |
| 3320 | S | Dzīvnieku labturības maksājumi | | | | - |
| 3350 | S | Bioloģiskā lauksaimniecība | | | | - |
| 3400 | S | Platībatkarīgie traucēkļi, kas izriet no dažām obligātajām prasībām (piemēram, Natura 2000, Ūdens pamatdirektīva) | | | | - |
| 3500 | S | Dabas vai citi platībatkarīgie ierobežojumi | | | | - |
| | S | Mežsaimniecība/neienesīgie ieguldījumi | | | | |
| 3610 | S | Ieguldījumi meža platību paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā | | | | - |
| 3620 | S | Natura 2000 mežsaimniecības maksājumi un meža vides un klimata pakalpojumu un meža saglabāšanas atbalsts | | | | - |
| 3750 | S | Dabas katastrofās un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošanas un piemērotu profilaktisko pasākumu ieviešanas atbalsts | | | | - |
| 3760 | S | Riska pārvaldības instrumenti | | | | - |
| 3900 | S | Citi maksājumi lauku attīstības veicināšanai | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Dotācijas un subsīdijas par izmaksām | | | | |
| 4100 | S | Algas un sociālais nodrošinājums | | | | - |
| 4200 | S | Motordegvielas | | | | - |
| | | Lauksaimniecības dzīvnieki | | | | |
| 4310 | S | Ganību lopu barība | | | | - |
| 4320 | S | Cūku un mājputnu barība | | | | - |
| 4330 | S | Citas izmaksas saistībā ar lauksaimniecības dzīvniekiem | | | | - |
| | | Kultūraugi | | | | |
| 4410 | S | Sēklas | | | | - |
| 4420 | S | Mēslošanas līdzekļi | | | | - |
| 4430 | S | Augu aizsardzības līdzekļi | | | | - |
| 4440 | S | Citas īpašas izmaksas saistībā ar kultūraugiem | | | | - |
| | | Lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas | | | | |
| 4510 | S | Elektroenerģija | | | | - |
| 4520 | S | Kurināmais, kopā | | | | - |
| 4521 | S | no tā dabasgāze un mākslīgā gāze | | | | - |
| 4522 | S | no tā nafta un naftas produkti | | | | - |
| 4523 | S | no tā cietais fosilais kurināmais | | | | - |
| 4524 | S | no tā atjaunīgais kurināmais | | | | - |
| 4530 | S | Ūdens | | | | - |
| 4540 | S | Apdrošināšana | | | | - |
| 4550 | S | Procenti | | | | - |
| 4600 | S | Izmaksas saistībā ar CIND | | | | - |
| 4900 | S | Citas izmaksas | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Dotācijas un subsīdijas par lauksaimniecības dzīvnieku iepirkšanu | | | | |
| 5100 | S | Piena lopu iepirkšana | | | | - |
| 5200 | S | Liellopu iepirkšana | | | | - |
| 5300 | S | Aitu un kazu iepirkšana | | | | - |
| 5400 | S | Cūku un mājputnu iepirkšana | | | | - |
| 5900 | S | Citu dzīvnieku iepirkšana | | | | - |
| | | | | | | |
| 9000 | S | Atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējiem pārskata gadiem | | | | - |
| | | | | | | |
| | | Dalībvalstu pienākumi attiecībā uz labu zemes lauksaimniecisko un vidisko stāvokli (LLVS 2., 8. un 9. standarts) | | | | |
| | | | | | | |
| 10010 | AI | 2. LLVS par mitrājiem un kūdrājiem | | - | - | |
| 10011 | AI | 2. LLVS: mitrāju un kūdrāju hektāru skaits – ilggadīgie zālāji | | | - | - |
| 10012 | AI | 2. LLVS: mitrāju un kūdrāju hektāru skaits – aramzeme | | | - | - |
| 10013 | AI | 2. LLVS: mitrāju un kūdrāju hektāru skaits – ilggadīgie stādījumi | | | - | - |
| 10300 | AI | 8. LLVS: aramzemes minimālā daļa, kas atvēlēta ar ražošanu nesaistītām platībām un elementiem | | - | - | |
| 10310 | AI | 8. LLVS: papuvē atstātās zemes hektāru skaits | | | - | - |
| 10311 | AI | 8. LLVS: terašu hektāru skaits | | | - | - |
| 10312 | AI | 8. LLVS: dzīvžogu, atsevišķu koku vai koku grupu, koku rindu aizņemto hektāru skaits; | | | - | - |
| 10313 | AI | 8. LLVS: laukmalu, atsevišķu laukumu vai buferjoslu aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10318 | AI | 8. LLVS: starpkultūru aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10319 | AI | 8. LLVS: slāpekļsaistītāju kultūru aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10324 | AI | 8. LLVS: grāvju aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10325 | AI | 8. LLVS: strautu aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10326 | AI | 8. LLVS: nelielu dīķu aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10327 | AI | 8. LLVS: nelielu mitrāju aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10328 | AI | 8. LLVS: akmens sienu aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10329 | AI | 8. LLVS: akmens krāvumu aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10330 | AI | 8. LLVS: kultūras objektu aizņemto hektāru skaits | | | - | - |
| 10400 | AI | 9. LLVS: pārveidošanas vai aparšanas aizlieguma aptverto hektāru skaits | | - | - | |
| 10401 | AI | 9. LLVS: ilggadīgo zālāju hektāru skaits Natura 2000 teritorijās; | | | - | - |
| 10402 | AI | 9. LLVS: lauksaimnieku deklarēto to ilggadīgo zālāju hektāru skaits, kuri kā vidiski jutīgi ilggadīgie zālāji iekļauti Natura 2000 tīklā un kurus aizsargā saskaņā ar 9. LLVS; | | | - | - |
| 10403 | AI | 9. LLVS: attiecīgā gadījumā – lauksaimnieku deklarēto to ilggadīgo zālāju hektāru skaits, kuri nav iekļauti Natura 2000 tīklā kā vidiski jutīgi ilggadīgie zālāji, bet kurus aizsargā saskaņā ar 9. LLVS; | | | - | - |

Kods (*)

Grupa

Kategoriju apraksts

Slejas

N

V

T

Atsaistītie maksājumi

1250

S

Ilgtspēju sekmējošs ienākumu pamatatbalsts

-

1300

S

Ilgtspēju sekmējošais pārdalošais ienākumu papildatbalsts

-

1400

S

Klimata, vides un dzīvnieku labturības shēmas (ekoshēmas)

-

1600

S

Ienākumu papildatbalsts gados jauniem lauksaimniekiem

-

1700

S

Maksājumi mazajiem lauksaimniekiem

-

Saistītais ienākumu atbalsts

Laukaugi

COP (labība, eļļas augi un proteīnaugi)

23111

S

Labība

-

23112

S

Eļļas augu sēklas

-

23114

S

Proteīnaugi un graudu pākšaugi

-

2312

S

Kartupeļi

-

23121

S

no tiem cietes kartupeļi

-

2313

S

Cukurbietes

-

Tehniskās kultūras

23141

S

Lini

-

23142

S

Kaņepes

-

23143

S

Apiņi

-

23144

S

Cukurniedres

-

23145

S

Cigoriņi

-

23149

S

Citas tehniskās kultūras

-

2315

S

Dārzeņi

-

2316

S

Papuve

-

2317

S

Rīsi

-

2319

S

Nedefinēti laukaugi

-

2320

S

Ilggadīgo zālaugu platības

-

2321

S

Sausā lopbarība

-

2322

S

Kultūratkarīgais maksājums par kokvilnu

-

2323

S

Kokvilnas nozares pārstrukturēšanas valsts programma

-

2324

S

Sēklaudzēšana

-

Ilggadīgās kultūras

23311

S

Ogas

-

23312

S

Rieksti

-

2332

S

Sēkleņi un kauleņi

-

2333

S

Citrusaugu stādījumi

-

2334

S

Olīvu stādījumi – olīveļļa un galda olīvas

-

2335

S

Vīna dārzi

-

2339

S

Ilggadīgās kultūras, kas nav minētas citur

-

Dzīvnieki

2341

S

Piena lopi

-

2342

S

Liellopi un teļi

-

2343

S

Liellopi (sīkāk neprecizēti)

-

2344

S

Aitas un kazas

-

2345

S

Cūkas un mājputni

-

2346

S

Zīdtārpiņi

-

2347

S

Biškopības produkti

-

2349

S

Citur neminēti dzīvnieki

-

2410

S

Īscirtmeta atvasāji

-

2490

S

Citi saistītā atbalsta maksājumi, kas nav minēti citur

-

Ārkārtas rakstura dotācijas un subsīdijas

2810

S

Maksājumi dabas katastrofu gadījumos

-

2890

S

Citas ārkārtas rakstura dotācijas un subsīdijas

-

2900

S

Citi tiešie maksājumi, kas nav minēti citur

-

Lauku attīstība

3100

S

Investīcijas, arī apūdeņošanā

-

3200

S

Gados jaunu lauksaimnieku un jaunpienācēju, un lauku jaunuzņēmumu darījumdarbības uzsākšana

-

3310

S

Pārvaldības saistības (vidiskās, klimatiskās un citas) (izņemot dzīvnieku labturību un bioloģisko lauksaimniecību)

-

3320

S

Dzīvnieku labturības maksājumi

-

3350

S

Bioloģiskā lauksaimniecība

-

3400

S

Platībatkarīgie traucēkļi, kas izriet no dažām obligātajām prasībām (piemēram, Natura 2000, Ūdens pamatdirektīva)

-

3500

S

Dabas vai citi platībatkarīgie ierobežojumi

-

S

Mežsaimniecība/neienesīgie ieguldījumi

3610

S

Ieguldījumi meža platību paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā

-

3620

S

Natura 2000 mežsaimniecības maksājumi un meža vides un klimata pakalpojumu un meža saglabāšanas atbalsts

-

3750

S

Dabas katastrofās un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošanas un piemērotu profilaktisko pasākumu ieviešanas atbalsts

-

3760

S

Riska pārvaldības instrumenti

-

3900

S

Citi maksājumi lauku attīstības veicināšanai

-

Dotācijas un subsīdijas par izmaksām

4100

S

Algas un sociālais nodrošinājums

-

4200

S

Motordegvielas

-

Lauksaimniecības dzīvnieki

4310

S

Ganību lopu barība

-

4320

S

Cūku un mājputnu barība

-

4330

S

Citas izmaksas saistībā ar lauksaimniecības dzīvniekiem

-

Kultūraugi

4410

S

Sēklas

-

4420

S

Mēslošanas līdzekļi

-

4430

S

Augu aizsardzības līdzekļi

-

4440

S

Citas īpašas izmaksas saistībā ar kultūraugiem

-

Lauku saimniecības pieskaitāmās izmaksas

4510

S

Elektroenerģija

-

4520

S

Kurināmais, kopā

-

4521

S

no tā dabasgāze un mākslīgā gāze

-

4522

S

no tā nafta un naftas produkti

-

4523

S

no tā cietais fosilais kurināmais

-

4524

S

no tā atjaunīgais kurināmais

-

4530

S

Ūdens

-

4540

S

Apdrošināšana

-

4550

S

Procenti

-

4600

S

Izmaksas saistībā ar CIND

-

4900

S

Citas izmaksas

-

Dotācijas un subsīdijas par lauksaimniecības dzīvnieku iepirkšanu

5100

S

Piena lopu iepirkšana

-

5200

S

Liellopu iepirkšana

-

5300

S

Aitu un kazu iepirkšana

-

5400

S

Cūku un mājputnu iepirkšana

-

5900

S

Citu dzīvnieku iepirkšana

-

9000

S

Atšķirības, salīdzinot ar iepriekšējiem pārskata gadiem

-

Dalībvalstu pienākumi attiecībā uz labu zemes lauksaimniecisko un vidisko stāvokli (LLVS 2., 8. un 9. standarts)

10010

AI

2. LLVS par mitrājiem un kūdrājiem

-

-

10011

AI

2. LLVS: mitrāju un kūdrāju hektāru skaits – ilggadīgie zālāji

-

-

10012

AI

2. LLVS: mitrāju un kūdrāju hektāru skaits – aramzeme

-

-

10013

AI

2. LLVS: mitrāju un kūdrāju hektāru skaits – ilggadīgie stādījumi

-

-

10300

AI

8. LLVS: aramzemes minimālā daļa, kas atvēlēta ar ražošanu nesaistītām platībām un elementiem

-

-

10310

AI

8. LLVS: papuvē atstātās zemes hektāru skaits

-

-

10311

AI

8. LLVS: terašu hektāru skaits

-

-

10312

AI

8. LLVS: dzīvžogu, atsevišķu koku vai koku grupu, koku rindu aizņemto hektāru skaits;

-

-

10313

AI

8. LLVS: laukmalu, atsevišķu laukumu vai buferjoslu aizņemto hektāru skaits

-

-

10318

AI

8. LLVS: starpkultūru aizņemto hektāru skaits

-

-

10319

AI

8. LLVS: slāpekļsaistītāju kultūru aizņemto hektāru skaits

-

-

10324

AI

8. LLVS: grāvju aizņemto hektāru skaits

-

-

10325

AI

8. LLVS: strautu aizņemto hektāru skaits

-

-

10326

AI

8. LLVS: nelielu dīķu aizņemto hektāru skaits

-

-

10327

AI

8. LLVS: nelielu mitrāju aizņemto hektāru skaits

-

-

10328

AI

8. LLVS: akmens sienu aizņemto hektāru skaits

-

-

10329

AI

8. LLVS: akmens krāvumu aizņemto hektāru skaits

-

-

10330

AI

8. LLVS: kultūras objektu aizņemto hektāru skaits

-

-

10400

AI

9. LLVS: pārveidošanas vai aparšanas aizlieguma aptverto hektāru skaits

-

-

10401

AI

9. LLVS: ilggadīgo zālāju hektāru skaits Natura 2000 teritorijās;

-

-

10402

AI

9. LLVS: lauksaimnieku deklarēto to ilggadīgo zālāju hektāru skaits, kuri kā vidiski jutīgi ilggadīgie zālāji iekļauti Natura 2000 tīklā un kurus aizsargā saskaņā ar 9. LLVS;

-

-

10403

AI

9. LLVS: attiecīgā gadījumā – lauksaimnieku deklarēto to ilggadīgo zālāju hektāru skaits, kuri nav iekļauti Natura 2000 tīklā kā vidiski jutīgi ilggadīgie zālāji, bet kurus aizsargā saskaņā ar 9. LLVS;

-

-

Kods, kas raksturo subsīdijas finansējumu, jāizraugās no šā saraksta:

| Kods (**) | Apraksts |
| --- | --- |
| 0 | Nepiemēro: šo kodu izmanto administratīvajai informācijai |
| 1 | Subsīdiju finansē tikai no ES budžeta |
| 2 | Pasākumu līdzfinansē ES un dalībvalsts |
| 3 | Pasākumu finansē nevis no ES budžeta, bet no citiem publiskiem finansējuma avotiem |

Kods (**)

Apraksts

0

Nepiemēro: šo kodu izmanto administratīvajai informācijai

1

Subsīdiju finansē tikai no ES budžeta

2

Pasākumu līdzfinansē ES un dalībvalsts

3

Pasākumu finansē nevis no ES budžeta, bet no citiem publiskiem finansējuma avotiem

Kodi, kas definē pamatvienības, jāizraugās no šā saraksta:

| Kods (***) | Apraksts |
| --- | --- |
| 0 | Nepiemēro: šo kodu izmanto administratīvajai informācijai |
| 1 | Subsīdiju piešķir par katru dzīvnieku |
| 2 | Subsīdiju piešķir par hektāru |
| 3 | Subsīdiju piešķir par tonnu |
| 4 | Lauku saimniecība/cits: subsīdiju piešķir par visu lauku saimniecību vai tādā veidā, kas neatbilst nevienai citai kategorijai |

Kods (***)

Apraksts

0

Nepiemēro: šo kodu izmanto administratīvajai informācijai

1

Subsīdiju piešķir par katru dzīvnieku

2

Subsīdiju piešķir par hektāru

3

Subsīdiju piešķir par tonnu

4

Lauku saimniecība/cits: subsīdiju piešķir par visu lauku saimniecību vai tādā veidā, kas neatbilst nevienai citai kategorijai

M tabula “SUBSĪDIJAS” attiecas uz dotācijām un subsīdijām, ko lauku saimniecības ir saņēmušas no publiskām iestādēm (gan valsts, gan ES). Tā ietver arī administratīvu informāciju par ekoloģiskajiem maksājumiem.

Informācijas grupas M tabulā

S   Subsīdijas

Dotācijas un subsīdijas nosaka pēc subsīdijas (S), finansējuma un pamatvienības kategorijas. Katram ierakstam ir jānorāda pamatvienību skaits (N) un saņemtās subsīdijas vērtība (V). Vienai subsīdijas kategorijai var būt vairāki ieraksti, jo pamatvienības un/vai finansējuma izcelsme var atšķirties.

M tabulā norādītās dotācijas un subsīdijas parasti attiecas uz kārtējo pārskata gadu neatkarīgi no tā, kad ir saņemts maksājums (pārskata gads ir vienāds ar pieprasījumu gadu). Ieguldījumu subsīdijas un maksājumi par lauku attīstības pasākumiem, kas nav maksājumi par apgabaliem, kuros ir dabīgi vai citi specifiski ierobežojumi, ir izņēmums, jo norādītajām summām jāattiecas uz maksājumiem, kas ir faktiski saņemti pārskata gadā (pārskata gads ir vienāds ar maksājumu gadu).

AI   Administratīvā informācija

Dažus dalībvalstu pienākumus attiecībā uz labu zemes lauksaimniecisko un vidisko stāvokli (LLVS 2., 8. un 9. standarts) nosaka pēc administratīvās informācijas (AI) kategorijas. Katram ierakstam ir jānorāda pamatvienību skaits (N) un/vai veids (T), kā noteikts tabulā.

Pamatvienību skaits (N) atbilst hektāros izteiktai platībai, uz kuru attiecas LLVS standarti.

Veids (T) attiecas uz LLVS piemērošanu saimniecības līmenī, un tas jāizraugās no šā saraksta:

| Kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 1 | Lauku saimniecībai ir pienākums izpildīt šo administratīvo prasību |
| 2 | Uz lauku saimniecību attiecas LLVS noteiktais atbrīvojums.” |

Kods

Apraksts

1

Lauku saimniecībai ir pienākums izpildīt šo administratīvo prasību

2

Uz lauku saimniecību attiecas LLVS noteiktais atbrīvojums.”

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 VIII pielikumu groza šādi:

| 1) | J tabulā (Lopkopības produkcija) pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “Tabulas struktūra






  Lauksaimniecības dzīvnieku kategorija | Kods (*) |
| --- | --- | --- |

1)

J tabulā (Lopkopības produkcija) pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Tabulas struktūra

Lauksaimniecības dzīvnieku kategorija

Kods (*)

| | | Sleja |
| --- | --- | --- |
| Informācijas grupa | Vidējais skaits | Skaits | Vērtība |
| A | N | V |
| AN | Vidējais skaits | | - | - |
| RN | Atsauces skaits | - | | -” |
| OV | Sākuma novērtējums | - | | |
| CV | Beigu novērtējums | - | | |
| PU | Iepirkumi | - | | |
| SA | Kopējais pārdošanas apjoms | - | | |
| SS | Pārdošana kaušanai | - | | |
| SR | Pārdošana turpmākai audzēšanai/vaislai | - | | |
| SU | Pārdošana nezināmam nolūkam | - | | |
| FC | Patēriņš saimniecībā | - | | |
| FU | Izlietojums lauku saimniecībā | - | | |

Sleja

Informācijas grupa

Vidējais skaits

Skaits

Vērtība

A

N

V

AN

Vidējais skaits

-

-

RN

Atsauces skaits

-

-”

OV

Sākuma novērtējums

-

CV

Beigu novērtējums

-

PU

Iepirkumi

-

SA

Kopējais pārdošanas apjoms

-

SS

Pārdošana kaušanai

-

SR

Pārdošana turpmākai audzēšanai/vaislai

-

SU

Pārdošana nezināmam nolūkam

-

FC

Patēriņš saimniecībā

-

FU

Izlietojums lauku saimniecībā

-

| 2) | J tabulas paskaidrojumos aiz piezīmes “J.AN. Vidējais skaits (norādīt tikai A slejā)” iekļauj šādu piezīmi:

  “
  J.RN.Atsauces skaits (norādīt tikai N slejā)
  Atsauces skaits ir dzīvnieku skaits, kas noteiktā brīdī parasti atrodas saimniecībā. To izmanto, lai aprēķinātu saimniecības standarta produkciju un tās ekonomisko lielumu. Atšķirībā no vidējā skaita (AN) tas ļauj uzskaitīt periodu, kurā saimniecībā ir mazāks lauksaimniecības dzīvnieku skaits vai to nav vispār, kad izņēmuma kārtā rodas ražošanas cikla ārkārtējs pārtraukums (piemēram, slimības uzliesmojums).

  Skaits (N sleja)
  Lauksaimniecības dzīvnieku skaits jānorāda kā dzīvnieku skaits vai bišu stropu skaits, izsakot skaitļos līdz diviem cipariem aiz komata.
  Šī informācija nav jāsniedz par citiem dzīvniekiem (900. kategorija).
  Datus, kas attiecas uz mainīgo “J.RN. Atsauces skaits”, izņēmuma gadījumos (piemēram, slimība saimniecībā vai izbrāķēšana sanitāru apsvērumu dēļ) var sniegt no 2022. pārskata gada. Šāda datu iesniegšana ir brīvprātīga.” |
| --- | --- |

2)

J tabulas paskaidrojumos aiz piezīmes “J.AN. Vidējais skaits (norādīt tikai A slejā)” iekļauj šādu piezīmi:

“
  J.RN.Atsauces skaits (norādīt tikai N slejā)

Atsauces skaits ir dzīvnieku skaits, kas noteiktā brīdī parasti atrodas saimniecībā. To izmanto, lai aprēķinātu saimniecības standarta produkciju un tās ekonomisko lielumu. Atšķirībā no vidējā skaita (AN) tas ļauj uzskaitīt periodu, kurā saimniecībā ir mazāks lauksaimniecības dzīvnieku skaits vai to nav vispār, kad izņēmuma kārtā rodas ražošanas cikla ārkārtējs pārtraukums (piemēram, slimības uzliesmojums).

Skaits (N sleja)

Lauksaimniecības dzīvnieku skaits jānorāda kā dzīvnieku skaits vai bišu stropu skaits, izsakot skaitļos līdz diviem cipariem aiz komata.

Šī informācija nav jāsniedz par citiem dzīvniekiem (900. kategorija).

Datus, kas attiecas uz mainīgo “J.RN. Atsauces skaits”, izņēmuma gadījumos (piemēram, slimība saimniecībā vai izbrāķēšana sanitāru apsvērumu dēļ) var sniegt no 2022. pārskata gada. Šāda datu iesniegšana ir brīvprātīga.”

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/52 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2500

(2022. gada 13. decembris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Keleméri bárányhús” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Ungārijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Keleméri bárányhús”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Ungārijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Keleméri bárányhús”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Keleméri bárányhús” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Keleméri bárányhús” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Keleméri bárányhús” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.1. grupas “Svaiga gaļa (un subprodukti)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 13. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 315, 19.8.2022., 21. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/53

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/2501

(2022. gada 14. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu Itālijas karoga kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, zvejot sarkano milzu garneli GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2022/110 (2) ir noteiktas zvejas iespējas 2022. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2022/110 (2) ir noteiktas zvejas iespējas 2022. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecas uz sarkano milzu garneli Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un ir piemērojama Itālijas karoga kuģiem vai Itālijā reģistrētiem kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, attiecībā uz 2022. gadu uzskata par sasniegtu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecas uz sarkano milzu garneli Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un ir piemērojama Itālijas karoga kuģiem vai Itālijā reģistrētiem kuģiem, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, attiecībā uz 2022. gadu uzskata par sasniegtu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu grupu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu grupu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piepūles pilnīga apguve

Maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli, kas Itālijai 2022. gadam iedalīta attiecībā uz pielikumā minēto sarkanās milzu garneles krājumu grupu GFCM 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, uzskata par sasniegtu no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

GFCM

2. pants

Aizliegumi

Ar 1. pantā minēto krājumu grupu saistītas zvejas darbības, kuras veic Itālijas karoga kuģi vai Itālijā reģistrēti kuģi, kuru lielākais garums ir 18 metri vai vairāk un mazāks nekā 24 metri, no pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti, pēc minētās dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut zivis, ko minētie kuģi nozvejojuši no šā krājuma.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 14. decembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2022/110 (2022. gada 27. janvāris), ar ko 2022. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (OV L 21, 31.1.2022., 165. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Nr. | 13/TQ110 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Zvejas piepūles grupas kods | EFF2/MED2_TR3 |
| Krājumu grupa | Sarkanā milzu garnele 8., 9., 10. un 11. ĢAA |
| Attiecīgo kuģu lielākais garums | ≥ 18 m un < 24 m |
| Aizlieguma datums | 1.10.2022. |

Nr.

13/TQ110

Dalībvalsts

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

EFF2/MED2_TR3

Krājumu grupa

Sarkanā milzu garnele 8., 9., 10. un 11. ĢAA

Attiecīgo kuģu lielākais garums

≥ 18 m un < 24 m

Aizlieguma datums

1.10.2022.

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2502

(2022. gada 19. decembris),

ar kuru labo Regulas (ES) Nr. 965/2012, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, franču valodas versiju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (1), un jo īpaši tās 31. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (ES) Nr. 965/2012 (2) franču valodas versijā ir konstatētas kļūdas IV pielikuma (PART-CAT) D apakšdaļas 2. iedaļas CAT.IDE.H.320. punkta b) apakšpunkta ievadfrāzē, V pielikuma (PART-SPA) K apakšiedaļas SPA.HOFO.110. punkta b) apakšpunkta 9. punktā, VI pielikuma (PART-NCC) D apakšdaļas 2. iedaļas NCC.IDE.H.235. punktā, VII pielikuma (PART-NCO) D apakšdaļas NCO.IDE.H.185. punkta c) apakšpunktā un VIII pielikuma (PART-SPO) D apakšdaļas 2. iedaļas SPO.IDE.H.203. punkta c) apakšpunktā, kuras maina noteikumu nozīmi. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (ES) Nr. 965/2012 (2) franču valodas versijā ir konstatētas kļūdas IV pielikuma (PART-CAT) D apakšdaļas 2. iedaļas CAT.IDE.H.320. punkta b) apakšpunkta ievadfrāzē, V pielikuma (PART-SPA) K apakšiedaļas SPA.HOFO.110. punkta b) apakšpunkta 9. punktā, VI pielikuma (PART-NCC) D apakšdaļas 2. iedaļas NCC.IDE.H.235. punktā, VII pielikuma (PART-NCO) D apakšdaļas NCO.IDE.H.185. punkta c) apakšpunktā un VIII pielikuma (PART-SPO) D apakšdaļas 2. iedaļas SPO.IDE.H.203. punkta c) apakšpunktā, kuras maina noteikumu nozīmi.

| (2) | Tāpēc Regulas (ES) Nr. 965/2012 franču valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Regulas (ES) Nr. 965/2012 franču valodas versija būtu attiecīgi jālabo. Tas neskar pārējo valodu versijas.

| (3) | Šajā īstenošanas regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja kopīgu drošības noteikumu piemērošanai civilās aviācijas jomā, |
| --- | --- |

(3)

Šajā īstenošanas regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Komiteja kopīgu drošības noteikumu piemērošanai civilās aviācijas jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(Neattiecas uz latviešu valodas versiju)

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 296, 25.10.2012., 1. lpp.).

2

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/58

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2503

(2022. gada 19. decembris),

ar ko attiecībā uz dzīvu gliemeņu, zivsaimniecības produktu oficiālo kontroļu vai UV starojuma sakarā veiktu oficiālo kontroļu praktisko kārtību groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2019/627

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (1), un jo īpaši tās 18. panta 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (ES) 2017/625 noteic noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Konkrētāk, tā paredz lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālas kontroles. |
| --- | --- |

(1)

Regula (ES) 2017/625 noteic noteikumus par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību Savienības tiesību aktiem, cita starpā attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Konkrētāk, tā paredz lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālas kontroles.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/627 (2) nosaka noteikumus par praktisku kārtību lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālo kontroļu veikšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/627 (2) nosaka noteikumus par praktisku kārtību lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālo kontroļu veikšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 10. pants nosaka oficiālā veterinārārsta pienākumus attiecībā uz dokumentu kontrolpārbaudēm, konkrētāk, lai būtu ņemti vērā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/628 paredzētie oficiālie sertifikāti (3). Tomēr ir izdarīta atsauce uz nepareizo sertifikātu, tāpēc šī atsauce būtu jālabo. Īstenošanas regula (ES) 2019/628 ir atcelta un sertifikāti aizstāti ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (4) sniegtajiem sertifikātiem, tāpēc ir arī lietderīgi visas atsauces uz Īstenošanas regulu (ES) 2019/628 aizstāt ar pareizām atsaucēm uz Īstenošanas regulu (ES) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 10. pants nosaka oficiālā veterinārārsta pienākumus attiecībā uz dokumentu kontrolpārbaudēm, konkrētāk, lai būtu ņemti vērā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/628 paredzētie oficiālie sertifikāti (3). Tomēr ir izdarīta atsauce uz nepareizo sertifikātu, tāpēc šī atsauce būtu jālabo. Īstenošanas regula (ES) 2019/628 ir atcelta un sertifikāti aizstāti ar Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 (4) sniegtajiem sertifikātiem, tāpēc ir arī lietderīgi visas atsauces uz Īstenošanas regulu (ES) 2019/628 aizstāt ar pareizām atsaucēm uz Īstenošanas regulu (ES) 2020/2235.

| (4) | Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 45. panta l) punkts nosaka, ka svaigu gaļu atzīst par nederīgu lietošanai pārtikā, ja tā ir nelikumīgi apstrādāta ar jonizējošo starojumu, arī ar UV starojumu. Lielākā daļa UV starojuma nav uzskatāma par jonizējošo starojumu, kas definēts Padomes Direktīvas 2013/59/Euratom (5) 4. panta 46. punktā, tāpēc būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 45. panta l) punkts. |
| --- | --- |

(4)

Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 45. panta l) punkts nosaka, ka svaigu gaļu atzīst par nederīgu lietošanai pārtikā, ja tā ir nelikumīgi apstrādāta ar jonizējošo starojumu, arī ar UV starojumu. Lielākā daļa UV starojuma nav uzskatāma par jonizējošo starojumu, kas definēts Padomes Direktīvas 2013/59/Euratom (5) 4. panta 46. punktā, tāpēc būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 45. panta l) punkts.

| (5) | Konkrētās prasības par oficiālajām kontrolēm attiecībā uz dzīvām gliemenēm no klasificētām ražošanas teritorijām un izklāšanas teritorijām saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 51. pantu neattiecas uz dzīviem Holothuroidea, kas nav filtrētāji. |
| --- | --- |

(5)

Konkrētās prasības par oficiālajām kontrolēm attiecībā uz dzīvām gliemenēm no klasificētām ražošanas teritorijām un izklāšanas teritorijām saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 51. pantu neattiecas uz dzīviem Holothuroidea, kas nav filtrētāji.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1756 (6) grozīja Regulas (ES) 2017/625 18. pantu, uz visiem adatādaiņiem, kas nav filtrētāji, un ne tikai uz Holothuroidea, attiecinot iespēju atkāpties no Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunktā noteiktās prasības klasificēt ražošanas un izklāšanas teritorijas. Turklāt uz Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunkta pamata Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2258 (7) grozīja Deleģētās regulas (ES) 2019/624 (8) 11. pantu, saskaņā ar kuru ražošanas un izklāšanas apgabalu klasifikācija netiek prasīta attiecībā uz tādu adatādaiņu ievākšanu, kas nav filtrētāji. Tātad Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 51. pants būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1756 (6) grozīja Regulas (ES) 2017/625 18. pantu, uz visiem adatādaiņiem, kas nav filtrētāji, un ne tikai uz Holothuroidea, attiecinot iespēju atkāpties no Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunktā noteiktās prasības klasificēt ražošanas un izklāšanas teritorijas. Turklāt uz Regulas (ES) 2017/625 18. panta 7. punkta g) apakšpunkta pamata Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2258 (7) grozīja Deleģētās regulas (ES) 2019/624 (8) 11. pantu, saskaņā ar kuru ražošanas un izklāšanas apgabalu klasifikācija netiek prasīta attiecībā uz tādu adatādaiņu ievākšanu, kas nav filtrētāji. Tātad Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 51. pants būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 71. pants paredz noteikumus par lēmumiem, kurus kompetentās iestādes var pieņemt pēc zivsaimniecības produktu kontroles. Minētā panta a) punkts kļūdaini atsaucas uz Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļu, nevis uz attiecīgo VIII sadaļu, kas veltīta zivsaimniecības produktiem. Konsekvences labad minētā atsauce Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 71. pantā būtu jālabo. |
| --- | --- |

(7)

Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 71. pants paredz noteikumus par lēmumiem, kurus kompetentās iestādes var pieņemt pēc zivsaimniecības produktu kontroles. Minētā panta a) punkts kļūdaini atsaucas uz Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļu, nevis uz attiecīgo VIII sadaļu, kas veltīta zivsaimniecības produktiem. Konsekvences labad minētā atsauce Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 71. pantā būtu jālabo.

| (8) | Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 VI pielikums noteic praktisku kārtību zivsaimniecības produktu oficiālo kontroļu veikšanai saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 70. pantu. Jo īpaši tajā ir noteiktas analītiskās metodes, kas jāpiemēro, ja organoleptiskā pārbaude rada šaubas par zivsaimniecības produktu svaigumu. EFSA savā zinātniskajā atzinumā (9) identificēja metodes, ar kurām “superdzesētas” zivis var atšķirt no iepriekš sasaldētām zivīm, par “superdzesētām” apzīmētas tirdzniecībā. Tā kā minētās analītiskās metodes būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 VI pielikumā, minētais pielikums būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 VI pielikums noteic praktisku kārtību zivsaimniecības produktu oficiālo kontroļu veikšanai saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 70. pantu. Jo īpaši tajā ir noteiktas analītiskās metodes, kas jāpiemēro, ja organoleptiskā pārbaude rada šaubas par zivsaimniecības produktu svaigumu. EFSA savā zinātniskajā atzinumā (9) identificēja metodes, ar kurām “superdzesētas” zivis var atšķirt no iepriekš sasaldētām zivīm, par “superdzesētām” apzīmētas tirdzniecībā. Tā kā minētās analītiskās metodes būtu jāiekļauj Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 VI pielikumā, minētais pielikums būtu jāgroza.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza un jālabo Īstenošanas regula (ES) 2019/627. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza un jālabo Īstenošanas regula (ES) 2019/627.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2019/627 groza šādi:

| 1) | regulas 10. pantā:






  “a) | panta 2. punktā vārdus “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/628(9) 29. pantu” aizstāj ar vārdiem “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 (*1) 31. pantu” |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 10. pantā:

“a)

panta 2. punktā vārdus “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/628(9) 29. pantu” aizstāj ar vārdiem “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 (*1) 31. pantu”

(*1)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.).”;"

| b) | panta 3. punktā vārdus “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/628 29. pantu” aizstāj ar vārdiem “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 32. pantu”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktā vārdus “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/628 29. pantu” aizstāj ar vārdiem “saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 32. pantu”;

| 2) | regulas 45. panta l) punktu aizstāj ar šādu:






  “l) | nelikumīgi apstrādāta ar jonizējošo starojumu, arī UV starojumu;” |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 45. panta l) punktu aizstāj ar šādu:

“l)

nelikumīgi apstrādāta ar jonizējošo starojumu, arī UV starojumu;”

;

| 3) | regulas 51. pantu aizstāj ar šādu:

  “51. pants
  Izslēgšana
  Šī sadaļa attiecas uz dzīvām gliemenēm, dzīviem adatādaiņiem, dzīviem tunikātiem un dzīviem jūras gliemežiem. Šī sadaļa neattiecas uz dzīviem jūras gliemežiem, kas nav filtrētāji, un dzīviem adatādaiņiem, kas nav filtrētāji.”
  ; |
| --- | --- |

3)

regulas 51. pantu aizstāj ar šādu:

“51. pants

Izslēgšana

Šī sadaļa attiecas uz dzīvām gliemenēm, dzīviem adatādaiņiem, dzīviem tunikātiem un dzīviem jūras gliemežiem. Šī sadaļa neattiecas uz dzīviem jūras gliemežiem, kas nav filtrētāji, un dzīviem adatādaiņiem, kas nav filtrētāji.”

| 4) | regulas 71. panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | saskaņā ar 70. pantu veiktas oficiālas kontroles atklāj, ka tie neatbilst Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļā vai Regulā (EK) Nr. 2073/2005 iedibinātajām prasībām attiecībā uz organoleptiskiem, ķīmiskiem, fizikāliem vai mikrobioloģiskiem parametriem vai attiecībā uz parazītiem;” |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 71. panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

saskaņā ar 70. pantu veiktas oficiālas kontroles atklāj, ka tie neatbilst Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļā vai Regulā (EK) Nr. 2073/2005 iedibinātajām prasībām attiecībā uz organoleptiskiem, ķīmiskiem, fizikāliem vai mikrobioloģiskiem parametriem vai attiecībā uz parazītiem;”

;

| 5) | regulas 72. panta 1. punktā “veselības sertifikāta paraugu, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2019/628 III pielikuma II daļas B nodaļā” aizstāj ar “veselības sertifikāta paraugu, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 29. nodaļā.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 72. panta 1. punktā “veselības sertifikāta paraugu, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2019/628 III pielikuma II daļas B nodaļā” aizstāj ar “veselības sertifikāta paraugu, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 29. nodaļā.”;

| 6) | regulas VI pielikuma I nodaļas B punktā “Svaiguma rādītāji” starp pirmo un otro daļu iekļauj šādu daļu:

  “Ja organoleptiskā pārbaude rada šaubas par to, ka iepriekš sasaldētas zivis komerciāli tiek piedāvātas svaigās, paraugus var ņemt verifikācijas nolūkā un tos var testēt laboratoriski ar tādiem testiem kā hidroksiacilkoenzija A dehidrogenāzes (HADH) tests, histoloģija, ultravioleto, redzamo un infrasarkano staru (UV-VIS/NIR) spektroskopija un hiperspektrālā attēlveide.” |
| --- | --- |

6)

regulas VI pielikuma I nodaļas B punktā “Svaiguma rādītāji” starp pirmo un otro daļu iekļauj šādu daļu:

“Ja organoleptiskā pārbaude rada šaubas par to, ka iepriekš sasaldētas zivis komerciāli tiek piedāvātas svaigās, paraugus var ņemt verifikācijas nolūkā un tos var testēt laboratoriski ar tādiem testiem kā hidroksiacilkoenzija A dehidrogenāzes (HADH) tests, histoloģija, ultravioleto, redzamo un infrasarkano staru (UV-VIS/NIR) spektroskopija un hiperspektrālā attēlveide.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/627 (2019. gada 15. marts), ar ko nosaka vienotu praktisku kārtību lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālo kontroļu veikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 un attiecībā uz oficiālajām kontrolēm groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2074/2005 (OV L 131, 17.5.2019., 51. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/628 (2019. gada 8. aprīlis) par noteiktiem dzīvniekiem un precēm paredzētiem oficiālo sertifikātu paraugiem un ar ko attiecībā uz šiem sertifikātu paraugiem groza Regulu (EK) Nr. 2074/2005 un Īstenošanas regulu (ES) 2016/759 (OV L 131, 17.5.2019., 101. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (2013. gada 5. decembris), ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1756 (2021. gada 6. oktobris), ar ko groza Regulu (ES) 2017/625 attiecībā uz oficiālajām kontrolēm, kuras veic no trešām valstīm uz Savienību eksportētiem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem, lai nodrošinātu atbilstību antimikrobiālo līdzekļu konkrētu lietojumu aizliegumam, un Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz mājputnu un zaķveidīgo gaļas tiešu piegādi (OV L 357, 8.10.2021., 27. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2258 (2022. gada 9. septembris), ar ko attiecībā uz zivsaimniecības produktiem, olām un konkrētiem ļoti rafinētiem produktiem groza un koriģē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 par īpašām higiēnas prasībām attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku III pielikumu un attiecībā uz noteiktām gliemenēm groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/624 (OV L 299, 18.11.2022., 5. lpp.).

7

(8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/624 (2019. gada 8. februāris), ar ko paredz konkrētus noteikumus par oficiālo kontroļu veikšanu attiecībā uz gaļas ražošanu un dzīvu gliemeņu ražošanas un pārvietošanas teritorijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 1. lpp.).

8

(9)  
  EFSA Journal 2021; 19(1):6378.

9

EFSA Journal

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/2504

(2022. gada 19. decembris),

ar ko attiecībā uz tādu veterināro/oficiālo sertifikātu un tādu oficiālo sertifikātu paraugiem, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktu zivsaimniecības produktu un ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kā arī attiecībā uz tāda privāta apliecinājuma paraugu, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu noteiktus kombinētos produktus, groza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III un V pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (2), un jo īpaši tās 238. panta 3. punktu un 239. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (Oficiālo kontroļu regula) (3), un jo īpaši tās 90. panta pirmās daļas a) un b) punktu un 126. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (4) nosaka noteikumus par inter alia Regulā (ES) 2017/625 paredzētajiem oficiālajiem sertifikātiem, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktus dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus. Konkrētāk, ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikumu ir noteikti inter alia tādu veterināro/oficiālo sertifikātu un tādu oficiālo sertifikātu paraugi, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktu zivsaimniecības produktu un ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (4) nosaka noteikumus par inter alia Regulā (ES) 2017/625 paredzētajiem oficiālajiem sertifikātiem, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktus dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus. Konkrētāk, ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikumu ir noteikti inter alia tādu veterināro/oficiālo sertifikātu un tādu oficiālo sertifikātu paraugi, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu noteiktu zivsaimniecības produktu un ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus.

| (2) | Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma attiecīgi 30. un 31. nodaļā ir dots tāda oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu lietošanai pārtikā paredzētus zivsaimniecības produktus vai no gliemenēm iegūtus zivsaimniecības produktus, kuri Savienībā ievesti, kā paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/625 (5) 11. panta 3. punktā, tieši no refrižeratorkuģa, saldētājkuģa vai apstrādes kuģa, kas kuģo ar kādas trešās valsts karogu, (paraugs “FISH/MOL-CAP”) un tāda veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu lietošanai pārtikā paredzētas dzīvas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus, jūras gliemežus [vēderkājus] un no šiem dzīvniekiem iegūtus dzīvnieku izcelsmes produktus, (paraugs “MOL-HC”). Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/2258 (6) tika grozīts Deleģētās regulas (ES) 2019/624 (7) 11. pants, taču saistībā ar tādu adatādaiņu ievākšanu, kas nav filtrētāji, ražošanas un pārvietošanas teritoriju klasificēt nav prasīts. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza oficiālā sertifikāta paraugs un veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu minētos zivsaimniecības produktus. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma attiecīgi 30. un 31. nodaļā ir dots tāda oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu lietošanai pārtikā paredzētus zivsaimniecības produktus vai no gliemenēm iegūtus zivsaimniecības produktus, kuri Savienībā ievesti, kā paredzēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/625 (5) 11. panta 3. punktā, tieši no refrižeratorkuģa, saldētājkuģa vai apstrādes kuģa, kas kuģo ar kādas trešās valsts karogu, (paraugs “FISH/MOL-CAP”) un tāda veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu lietošanai pārtikā paredzētas dzīvas gliemenes, adatādaiņus, tunikātus, jūras gliemežus [vēderkājus] un no šiem dzīvniekiem iegūtus dzīvnieku izcelsmes produktus, (paraugs “MOL-HC”). Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2022/2258 (6) tika grozīts Deleģētās regulas (ES) 2019/624 (7) 11. pants, taču saistībā ar tādu adatādaiņu ievākšanu, kas nav filtrētāji, ražošanas un pārvietošanas teritoriju klasificēt nav prasīts. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza oficiālā sertifikāta paraugs un veterinārā/oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgi, lai Savienībā ievestu minētos zivsaimniecības produktus.

| (3) | Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 46. nodaļā dots tāda oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu lietošanai pārtikā paredzētu ļoti rafinētu hondroitīna sulfātu, hialuronskābi, citus skrimšļu hidrolīzes produktus, hitozānu, glikozamīnu, renetu (Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 – renīns), zivju līmi un aminoskābes. Deleģētā regula (ES) 2022)2258 Regulu (EK) Nr. 853/2004 grozīja, papildinot ar tauku atvasinājumiem un pārtikas aromatizētājiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2008 (8) ir atļauti kā ļoti rafinēti produkti, uz ko attiecina apstrādi, kura nekādi neapdraud sabiedrības un dzīvnieku veselība. Paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu minētos ļoti rafinētos produktus, būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 46. nodaļā dots tāda oficiālā sertifikāta paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu lietošanai pārtikā paredzētu ļoti rafinētu hondroitīna sulfātu, hialuronskābi, citus skrimšļu hidrolīzes produktus, hitozānu, glikozamīnu, renetu (Īstenošanas regulā (ES) 2020/2235 – renīns), zivju līmi un aminoskābes. Deleģētā regula (ES) 2022)2258 Regulu (EK) Nr. 853/2004 grozīja, papildinot ar tauku atvasinājumiem un pārtikas aromatizētājiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2008 (8) ir atļauti kā ļoti rafinēti produkti, uz ko attiecina apstrādi, kura nekādi neapdraud sabiedrības un dzīvnieku veselība. Paraugs, kas vajadzīgs, lai Savienībā ievestu minētos ļoti rafinētos produktus, būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikums.

| (5) | Arī Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 V pielikumā dotais paraugs tāda operatora privātajam apliecinājumam, kurš Savienībā ieved ilgi uzglabājamus kombinētos produktus, būtu jāatjaunina, lai vienkāršotu dokumenta aizpildīšanu; lai importējošajiem pārtikas apritē iesaistītajiem operatoriem būtu vienkāršāk sniegt informāciju, atjauninātajā sertifikātā būtu jāiestrādā līdzšinējā pieredze, kā arī skaidrojumi un piezīmes. Želatīnu, kolagēnu un noteiktus ļoti rafinētus produktus var importēt, neiesniedzot atlieku uzraudzības plānu, un tāpēc arī nevajadzētu noteikt, ka valstīm jābūt iekļautām Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (9) pielikuma sarakstā, lai tās drīkstētu eksportēt minētos produktus uz Savienību vai izmantot šos produktus par sastāvdaļām kombinētos produktos, ko paredzēts eksportēt uz Savienību, tomēr tām joprojām jābūt iekļautām Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 (10) 18., 19. vai 22. pantā noteiktajā sarakstā. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 V pielikumā dotais privātais apliecinājums būtu jāaizstāj ar atjauninātu versiju. |
| --- | --- |

(5)

Arī Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 V pielikumā dotais paraugs tāda operatora privātajam apliecinājumam, kurš Savienībā ieved ilgi uzglabājamus kombinētos produktus, būtu jāatjaunina, lai vienkāršotu dokumenta aizpildīšanu; lai importējošajiem pārtikas apritē iesaistītajiem operatoriem būtu vienkāršāk sniegt informāciju, atjauninātajā sertifikātā būtu jāiestrādā līdzšinējā pieredze, kā arī skaidrojumi un piezīmes. Želatīnu, kolagēnu un noteiktus ļoti rafinētus produktus var importēt, neiesniedzot atlieku uzraudzības plānu, un tāpēc arī nevajadzētu noteikt, ka valstīm jābūt iekļautām Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (9) pielikuma sarakstā, lai tās drīkstētu eksportēt minētos produktus uz Savienību vai izmantot šos produktus par sastāvdaļām kombinētos produktos, ko paredzēts eksportēt uz Savienību, tomēr tām joprojām jābūt iekļautām Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 (10) 18., 19. vai 22. pantā noteiktajā sarakstā. Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 V pielikumā dotais privātais apliecinājums būtu jāaizstāj ar atjauninātu versiju.

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 V pielikums. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 V pielikums.

| (7) | Tātad būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) 2020/2235. |
| --- | --- |

(7)

Tātad būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) 2020/2235.

| (8) | Lai izvairītos no tirdzniecības traucējumiem saistībā ar noteiktu zivsaimniecības produktu, ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu un ilgi uzglabājamu kombinēto produktu ievešanu Savienībā, saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/2235 izsniegtie sertifikāti/apliecinājums, kas izsniegti pirms grozījumiem, kuri izdarīti ar šo regulu, būtu jābūt atļautiem arī pārejas periodā, ja vien šāds sertifikāts izsniegts ne vēlāk kā 2023. gada 15. aprīlī. |
| --- | --- |

(8)

Lai izvairītos no tirdzniecības traucējumiem saistībā ar noteiktu zivsaimniecības produktu, ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu un ilgi uzglabājamu kombinēto produktu ievešanu Savienībā, saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/2235 izsniegtie sertifikāti/apliecinājums, kas izsniegti pirms grozījumiem, kuri izdarīti ar šo regulu, būtu jābūt atļautiem arī pārejas periodā, ja vien šāds sertifikāts izsniegts ne vēlāk kā 2023. gada 15. aprīlī.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

1.   Noteiktu zivsaimniecības produktu un ļoti rafinētu dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumus, kam līdzi doti ir attiecīga parauga veterinārie/oficiālie sertifikāti vai oficiālie sertifikāti, kuri izdoti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III pielikuma 30., 31. un 46. nodaļas paraugiem redakcijā, kura bija piemērojama, pirms minētā īstenošanas regula tika grozīta ar šo regulu, pārejas periodā līdz 2023. gada 15. jūlijam joprojām ir atļauts ievest Savienībā, ja vien šāds sertifikāts izdots ne vēlāk kā 2023. gada 15. aprīlī.

2.   Ilgi uzglabājamu kombinēto produktu sūtījumus, kam līdzi dots ir privātais apliecinājums, kurš izdots saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 V pielikumā doto paraugu redakcijā, kura bija piemērojama, pirms minētā īstenošanas regula tika grozīta ar šo regulu, pārejas periodā līdz 2023. gada 15. jūlijam joprojām ir atļauts ievest Savienībā, ja vien šāds apliecinājums izdots ne vēlāk kā 2023. gada 15. aprīlī.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

1

(2)  
  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

2

(3)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2235 (2020. gada 16. decembris), ar ko attiecībā uz tādu veterināro, oficiālo un veterināro/oficiālo sertifikātu paraugiem, kuri paredzēti noteiktu kategoriju dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanai Savienībā un pārvietošanai pa to, un šādu sertifikātu sakarā veicamo oficiālo sertificēšanu nosaka noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 un (ES) 2017/625 piemērošanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 599/2004, Īstenošanas regulu (ES) Nr. 636/2014 un (ES) 2019/628, Direktīvu 98/68/EK un Lēmumu 2000/572/EK, 2003/779/EK un 2007/240/EK (OV L 442, 30.12.2020., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/625 (2019. gada 4. marts), ar ko attiecībā uz prasībām par lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 18. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2258 (2022. gada 9. septembris), ar ko attiecībā uz zivsaimniecības produktiem, olām un konkrētiem ļoti rafinētiem produktiem groza un koriģē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 par īpašām higiēnas prasībām attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku III pielikumu un attiecībā uz noteiktām gliemenēm groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/624 (OV L 299, 18.11.2022., 5. lpp.).

6

(7)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/624 (2019. gada 8. februāris), ar ko paredz konkrētus noteikumus par oficiālo kontroļu veikšanu attiecībā uz gaļas ražošanu un dzīvu gliemeņu ražošanas un pārvietošanas teritorijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās un par grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 1601/91, Regulās (EK) Nr. 2232/96 un (EK) Nr. 110/2008 un Direktīvā 2000/13/EK (OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.).

8

(9)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) 2017/625 atļauts Savienībā ievest noteiktus dzīvniekus un preces, kuri paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 114, 31.3.2021., 118. lpp.).

10

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 III un V pielikumu groza šādi:

| (1) | īstenošanas regulas III pielikumu groza šādi:






  (a) | ievadtabulā, kurā dots to minētajā pielikumā iekļauto veterināro/oficiālo sertifikātu paraugu saraksts, kas vajadzīgi ievešanai Savienībā, iedaļu par oficiālā sertifikāta paraugu, ko attiecina uz lietošanai pārtikā paredzētu(-iem)(-ām) ļoti rafinētu hondroitīna sulfātu, hialuronskābi, citiem skrimšļu hidrolīzes produktiem, hitozānu, glikozamīnu, renetu, zivju līmi un aminoskābēm:






  “ļoti rafinēti produkti, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļā un paredzēti lietošanai pārtikā |
| --- | --- | --- |
| HRP | 46. nodaļa. Oficiālā sertifikāta paraugs. Sertifikāts, kas vajadzīgs, lai lietošanai pārtikā paredzētus ļoti rafinētus produktus Savienībā ievestu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļā” |

(1)

īstenošanas regulas III pielikumu groza šādi:

(a)

ievadtabulā, kurā dots to minētajā pielikumā iekļauto veterināro/oficiālo sertifikātu paraugu saraksts, kas vajadzīgi ievešanai Savienībā, iedaļu par oficiālā sertifikāta paraugu, ko attiecina uz lietošanai pārtikā paredzētu(-iem)(-ām) ļoti rafinētu hondroitīna sulfātu, hialuronskābi, citiem skrimšļu hidrolīzes produktiem, hitozānu, glikozamīnu, renetu, zivju līmi un aminoskābēm:

“ļoti rafinēti produkti, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļā un paredzēti lietošanai pārtikā

HRP

46. nodaļa. Oficiālā sertifikāta paraugs. Sertifikāts, kas vajadzīgs, lai lietošanai pārtikā paredzētus ļoti rafinētus produktus Savienībā ievestu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļā”

| b) | pielikuma 30. un 31. nodaļu aizstāj ar šādām:

  ‘
  30. NODAĻA


  OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS, KAS VAJADZĪGS, LAI SAVIENĪBĀ IEVESTU LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTUS ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTUS UN NO GLIEMENĒM IEGŪTUS ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTUS, KURI SAVIENĪBĀ IEVESTI, KĀ PAREDZĒTS DELEĢĒTĀS REGULAS (ES) 2019/625 11. PANTA 3. PUNKTĀ, TIEŠI NO REFRIŽERATORKUĢA, SALDĒTĀJKUĢA VAI APSTRĀDES KUĢA, KAS KUĢO AR KĀDAS TREŠĀS VALSTS KAROGU (PARAUGS “FISH/MOL-CAP”)

















  VALSTS | Sertifikāta paraugs “FISH-MOL-CAP” |
| --- | --- | --- |
| | II. Informācija par veselību | II.a | Sertifikāta numurs | II.b | IMSOC numurs |
| II daļa. Apliecinājums | II.1 | Sabiedrības veselības apliecinājums
  Es, apakšā parakstījies, paziņoju, ka esmu informēts par attiecīgajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (1), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (4) prasībām, un ar šo apliecinu, ka I daļā aprakstītie zivsaimniecības produkti vai zivsaimniecības produkti, kas iegūti no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem:






  (a) | ir ražoti saskaņā ar minētajām prasībām, konkrētāk, šis kuģis ir to kuģu sarakstā, no kuriem ir atļauts imports uz Savienību (tas ir “ES sarakstā”); |

b)

pielikuma 30. un 31. nodaļu aizstāj ar šādām:

‘
  30. NODAĻA

OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS, KAS VAJADZĪGS, LAI SAVIENĪBĀ IEVESTU LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTUS ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTUS UN NO GLIEMENĒM IEGŪTUS ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTUS, KURI SAVIENĪBĀ IEVESTI, KĀ PAREDZĒTS DELEĢĒTĀS REGULAS (ES) 2019/625 11. PANTA 3. PUNKTĀ, TIEŠI NO REFRIŽERATORKUĢA, SALDĒTĀJKUĢA VAI APSTRĀDES KUĢA, KAS KUĢO AR KĀDAS TREŠĀS VALSTS KAROGU (PARAUGS “FISH/MOL-CAP”)

Image 1

VALSTS

Sertifikāta paraugs “FISH-MOL-CAP”

II. Informācija par veselību

II.a

Sertifikāta numurs

II.b

IMSOC numurs

II daļa. Apliecinājums

II.1

Es, apakšā parakstījies, paziņoju, ka esmu informēts par attiecīgajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (1), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (4) prasībām, un ar šo apliecinu, ka I daļā aprakstītie zivsaimniecības produkti vai zivsaimniecības produkti, kas iegūti no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem:

(a)

ir ražoti saskaņā ar minētajām prasībām, konkrētāk, šis kuģis ir to kuģu sarakstā, no kuriem ir atļauts imports uz Savienību (tas ir “ES sarakstā”);

| (b) | ir tādi, kam šis kuģis piemēro vispārīgās higiēnas prasības un īsteno programmu, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantu balstās uz riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem, uz šā kuģa kompetentās iestādes regulāri veic revīziju, un tas ir norādīts sarakstā kā Savienības apstiprināts objekts; |
| --- | --- |

(b)

ir tādi, kam šis kuģis piemēro vispārīgās higiēnas prasības un īsteno programmu, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantu balstās uz riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem, uz šā kuģa kompetentās iestādes regulāri veic revīziju, un tas ir norādīts sarakstā kā Savienības apstiprināts objekts;

| (c) | šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir nozvejoti un uz kuģiem apstrādāti, no tiem izkrauti, apstrādāti un attiecīgā gadījumā sagatavoti, apstrādāti, sasaldēti un atkausēti higiēniskos apstākļos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas I–IV nodaļas prasībām. Iekšējie orgāni un daļas, kas var apdraudēt sabiedrības veselību, iespējami ātri ir nodalīti un glabāti atsevišķi no lietošanai pārtikā paredzētiem produktiem; |
| --- | --- |

(c)

šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir nozvejoti un uz kuģiem apstrādāti, no tiem izkrauti, apstrādāti un attiecīgā gadījumā sagatavoti, apstrādāti, sasaldēti un atkausēti higiēniskos apstākļos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas I–IV nodaļas prasībām. Iekšējie orgāni un daļas, kas var apdraudēt sabiedrības veselību, iespējami ātri ir nodalīti un glabāti atsevišķi no lietošanai pārtikā paredzētiem produktiem;

| (d) | šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti atbilst veselības standartiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas V nodaļā, [atbilst veselības standartiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļā,] (lieko svītrot) un attiecīgā gadījumā kritērijiem, kuri noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 (5); |
| --- | --- |

(d)

šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti atbilst veselības standartiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas V nodaļā, [atbilst veselības standartiem, kuri noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļā,] (lieko svītrot) un attiecīgā gadījumā kritērijiem, kuri noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 (5);

| (e) | šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir iepakoti, glabāti un transportēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas VI–VIII nodaļas prasībām; |
| --- | --- |

(e)

šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir iepakoti, glabāti un transportēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas VI–VIII nodaļas prasībām;

| (f) | šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir marķēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas prasībām; |
| --- | --- |

(f)

šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir marķēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļas prasībām;

| (g) | ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktas ķemmīšgliemenes, jūras vēderkāji un adatādaiņi, kas nav filtrētāji, atbilst īpašajām prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas IX nodaļā; |
| --- | --- |

(g)

ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktas ķemmīšgliemenes, jūras vēderkāji un adatādaiņi, kas nav filtrētāji, atbilst īpašajām prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas IX nodaļā;

| (h) | šie zivsaimniecības produkti atbilst garantijām, ko par dzīviem dzīvniekiem un to izcelsmes produktiem (ja to izcelsme ir akvakultūra) sniedz atlieku uzraudzības plāni, kuri iesniegti saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK (6) 29. pantu, un attiecīgie dzīvnieki un produkti saistībā ar attiecīgo izcelsmes valsti ir norādīti Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (7) sarakstā; |
| --- | --- |

(h)

šie zivsaimniecības produkti atbilst garantijām, ko par dzīviem dzīvniekiem un to izcelsmes produktiem (ja to izcelsme ir akvakultūra) sniedz atlieku uzraudzības plāni, kuri iesniegti saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK (6) 29. pantu, un attiecīgie dzīvnieki un produkti saistībā ar attiecīgo izcelsmes valsti ir norādīti Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (7) sarakstā;

| (i) | šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir ražoti apstākļos, kas nodrošina atbilstību Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (8) noteiktajai maksimāli pieļaujamai piesārņotāju koncentrācijai; un |
| --- | --- |

(i)

šie zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir ražoti apstākļos, kas nodrošina atbilstību Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (8) noteiktajai maksimāli pieļaujamai piesārņotāju koncentrācijai; un

| (j) | saldēti zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir turēti temperatūrā, kurā tā viscaur produktā nepārsniedz -18 °C. Veselas zivis, kas sākotnēji sasaldētas sālījumā un paredzētas konservu ražošanai, drīkst uzglabāt temperatūrā, kas nepārsniedz -9 °C. |
| --- | --- |

(j)

saldēti zivsaimniecības produkti vai no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem iegūtie zivsaimniecības produkti ir turēti temperatūrā, kurā tā viscaur produktā nepārsniedz -18 °C. Veselas zivis, kas sākotnēji sasaldētas sālījumā un paredzētas konservu ražošanai, drīkst uzglabāt temperatūrā, kas nepārsniedz -9 °C.

Piezīmes

Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu šajā sertifikātā atsauces uz Eiropas Savienību ietver Apvienotās Karalistes teritoriju attiecībā uz Ziemeļīriju.

Šis oficiālais sertifikāts jāaizpilda saskaņā ar piezīmēm par sertifikātu aizpildīšanu, kuras sniegtas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 I pielikuma 4. nodaļā.

I. daļa

| I.2. aile. | Unikāls dokumenta numurs saskaņā ar pašu klasifikāciju. |
| --- | --- |

I.2. aile.

Unikāls dokumenta numurs saskaņā ar pašu klasifikāciju.

| I.5. aile. | Tās fiziskās vai juridiskās personas vārds un uzvārds/nosaukums un adrese (iela, pilsēta un pasta indekss) galamērķa dalībvalstī, kura ir tiešais importētā sūtījuma adresāts. |
| --- | --- |

I.5. aile.

Tās fiziskās vai juridiskās personas vārds un uzvārds/nosaukums un adrese (iela, pilsēta un pasta indekss) galamērķa dalībvalstī, kura ir tiešais importētā sūtījuma adresāts.

| I.7. aile. | Valsts, ar kuras karogu kuģo šo dokumentu izsniegušais kuģis. |
| --- | --- |

I.7. aile.

Valsts, ar kuras karogu kuģo šo dokumentu izsniegušais kuģis.

| I.11. aile. | Kuģis, no kura tieši importēti šie zivsaimniecības produkti: vārds un apstiprinājuma numurs, kas norādīti sarakstā saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/625 (9) 10. pantu. |
| --- | --- |

I.11. aile.

Kuģis, no kura tieši importēti šie zivsaimniecības produkti: vārds un apstiprinājuma numurs, kas norādīti sarakstā saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/625 (9) 10. pantu.

| I.20. aile. | Attiecībā uz veselām zivīm, kas sākotnēji sasaldētas sālījumā -9 °C temperatūrā vai temperatūrā, kura augstāka par -18 °C, un paredzētas konservēšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas I nodaļas II punkta 7. apakšpunkta prasībām, atzīmēt “Konservēšanai”. Citos gadījumos atzīmēt “Lietošanai pārtikā” vai “Tālākai apstrādei”. |
| --- | --- |

I.20. aile.

Attiecībā uz veselām zivīm, kas sākotnēji sasaldētas sālījumā -9 °C temperatūrā vai temperatūrā, kura augstāka par -18 °C, un paredzētas konservēšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas I nodaļas II punkta 7. apakšpunkta prasībām, atzīmēt “Konservēšanai”. Citos gadījumos atzīmēt “Lietošanai pārtikā” vai “Tālākai apstrādei”.

| I.27. aile. | Ierakstīt attiecīgo(-s) Harmonizētās sistēmas (HS) kodu vai kodus, izmantojot vienu vai vairākas šādas pozīcijas: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 vai 2106 . |
| --- | --- |

I.27. aile.

Ierakstīt attiecīgo(-s) Harmonizētās sistēmas (HS) kodu vai kodus, izmantojot vienu vai vairākas šādas pozīcijas: 0301 , 0302 , 0303 , 0304 , 0305 , 0306 , 0307 , 0308 , 0511 , 1504 , 1516 , 1518 , 1603 , 1604 , 1605 vai 2106 .

| I.27. aile. | Sūtījuma apraksts.
  “Apstrādes veids”: norādīt, vai prece ir dzīva, atvēsināta, saldēta vai apstrādāta. |
| --- | --- |

I.27. aile.

Sūtījuma apraksts.

“Apstrādes veids”: norādīt, vai prece ir dzīva, atvēsināta, saldēta vai apstrādāta.

Kuģa kapteinis

Vārds, uzvārds (ar lielajiem drukātajiem burtiem):

Datums:

Paraksts:

Zīmogs:

“31. NODAĻA

VETERINĀRĀ/OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS, KAS VAJADZĪGS, LAI SAVIENĪBĀ IEVESTU LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTAS DZĪVAS GLIEMENES, ADATĀDAIŅUS, TUNIKĀTUS, JŪRAS VĒDERKĀJUS UN NO ŠIEM DZĪVNIEKIEM IEGŪTUS DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTUS (PARAUGS “MOL-HC”)

Image 2

Image 3

| VALSTS | Sertifikāta paraugs “MOL-HC” |
| --- | --- |
| | II. Informācija par veselību | II.a | Sertifikāta numurs | II.b | IMSOC numurs |
| II daļa. Apliecinājums | II.1. | (1)
  Sabiedrības veselības apliecinājums [svītrot, ja Savienība nav dzīvo gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu, jūras vēderkāju un no šiem dzīvniekiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu galamērķis]
  Es, apakšā parakstījies, paziņoju, ka esmu informēts par attiecīgajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (11), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (13) prasībām, un ar šo apliecinu, ka I daļā aprakstītās(-ie) (4)[dzīvās gliemenes] (4)[dzīvie adatādaiņi] (4)[dzīvie tunikāti] (4)[dzīvie jūras vēderkāji] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti, kuri iegūti no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem] ir ražoti saskaņā ar minētajām prasībām, konkrētāk, ka






  (a) | tās(tie) ir iegūtas(-i) reģionā(-os) vai valstī(-s), no kā šā veterinārā/oficiālā sertifikāta izdošanas datumā ir atļauts Savienībā ievest (4)[dzīvas gliemenes] (4)[dzīvus adatādaiņus] (4)[dzīvus tunikātus] (4)[dzīvus jūras vēderkājus] (4)[dzīvnieku izcelsmes produktus, kuri iegūti no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem] un kas ir norādīts(-i)(-a)(-as) Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 (14) VIII pielikumā; |

VALSTS

Sertifikāta paraugs “MOL-HC”

II. Informācija par veselību

II.a

Sertifikāta numurs

II.b

IMSOC numurs

II daļa. Apliecinājums

II.1.

(1)
  Sabiedrības veselības apliecinājums [svītrot, ja Savienība nav dzīvo gliemeņu, adatādaiņu, tunikātu, jūras vēderkāju un no šiem dzīvniekiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu galamērķis]

Es, apakšā parakstījies, paziņoju, ka esmu informēts par attiecīgajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (11), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (13) prasībām, un ar šo apliecinu, ka I daļā aprakstītās(-ie) (4)[dzīvās gliemenes] (4)[dzīvie adatādaiņi] (4)[dzīvie tunikāti] (4)[dzīvie jūras vēderkāji] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti, kuri iegūti no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem] ir ražoti saskaņā ar minētajām prasībām, konkrētāk, ka

(a)

tās(tie) ir iegūtas(-i) reģionā(-os) vai valstī(-s), no kā šā veterinārā/oficiālā sertifikāta izdošanas datumā ir atļauts Savienībā ievest (4)[dzīvas gliemenes] (4)[dzīvus adatādaiņus] (4)[dzīvus tunikātus] (4)[dzīvus jūras vēderkājus] (4)[dzīvnieku izcelsmes produktus, kuri iegūti no dzīvām gliemenēm / dzīviem adatādaiņiem / dzīviem tunikātiem / dzīviem jūras vēderkājiem] un kas ir norādīts(-i)(-a)(-as) Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/405 (14) VIII pielikumā;

| (b) | tās(tie) ir no viena vai vairākiem objektiem, kas piemēro vispārīgās higiēnas prasības un īsteno programmu, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantu balstās uz riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem, kur kompetentās iestādes regulāri veic revīziju un kas ir norādīts(-i) sarakstā kā ES apstiprināts(-i) objekts(-i); |
| --- | --- |

(b)

tās(tie) ir no viena vai vairākiem objektiem, kas piemēro vispārīgās higiēnas prasības un īsteno programmu, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantu balstās uz riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem, kur kompetentās iestādes regulāri veic revīziju un kas ir norādīts(-i) sarakstā kā ES apstiprināts(-i) objekts(-i);

| (c) | tās(tie) ir ievāktas(-i), ja nepieciešams, izklātas, un transportētas(-i) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas I un II nodaļu; |
| --- | --- |

(c)

tās(tie) ir ievāktas(-i), ja nepieciešams, izklātas, un transportētas(-i) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas I un II nodaļu;

| (d) | tās(tie) (4)[ir apstrādātas(-i), ja nepieciešams, attīrītas(-i), un iepakotas(-i) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas III un IV nodaļu; |
| --- | --- |

(d)

tās(tie) (4)[ir apstrādātas(-i), ja nepieciešams, attīrītas(-i), un iepakotas(-i) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas III un IV nodaļu;

| (e) | tās(tie) (4)[ir sagatavotas(-i), apstrādātas(-i), sasaldētas(-i) un atkausētas(-i) higiēniskos apstākļos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas III un IV nodaļas prasībām]]; |
| --- | --- |

(e)

tās(tie) (4)[ir sagatavotas(-i), apstrādātas(-i), sasaldētas(-i) un atkausētas(-i) higiēniskos apstākļos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas III un IV nodaļas prasībām]];

| (f) | tās(tie) atbilst sanitārajiem standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļā, (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas V nodaļā,] un kritērijiem, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 (15); |
| --- | --- |

(f)

tās(tie) atbilst sanitārajiem standartiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas V nodaļā, (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas V nodaļā,] un kritērijiem, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2073/2005 (15);

| (g) | tās(tie) ir iepakotas(-i), glabātas(-i) un transportētas(-i) saskaņā ar (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas VI un VIII nodaļu] (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas VI līdz VIII nodaļu]; |
| --- | --- |

(g)

tās(tie) ir iepakotas(-i), glabātas(-i) un transportētas(-i) saskaņā ar (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas VI un VIII nodaļu] (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VIII sadaļas VI līdz VIII nodaļu];

| (h) | tās(tie) ir marķētas(-i) un etiķetētas(-i) saskaņā ar (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļu un III pielikuma VII sadaļas VII nodaļu] (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļu]; |
| --- | --- |

(h)

tās(tie) ir marķētas(-i) un etiķetētas(-i) saskaņā ar (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļu un III pielikuma VII sadaļas VII nodaļu] (4)[Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļu];

| (i) | ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktas ķemmīšgliemenes, jūras vēderkāji un adatādaiņi, kas nav filtrētāji, atbilst īpašajām prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas IX nodaļā; |
| --- | --- |

(i)

ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktas ķemmīšgliemenes, jūras vēderkāji un adatādaiņi, kas nav filtrētāji, atbilst īpašajām prasībām, kuras noteiktas Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma VII sadaļas IX nodaļā;

| (j) | tās(tie) ir no ražošanas teritorijas, kas ievākšanas brīdī saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/627 (16) 52. pantu klasificēta par [A], [B] vai [C] (norādīt ražošanas teritorijas klasifikāciju ievākšanas brīdī) (izņemot ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktus ķemmīšgliemenes, jūras vēderkājus un adatādaiņus, kas nav filtrētāji); |
| --- | --- |

(j)

tās(tie) ir no ražošanas teritorijas, kas ievākšanas brīdī saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/627 (16) 52. pantu klasificēta par [A], [B] vai [C] (norādīt ražošanas teritorijas klasifikāciju ievākšanas brīdī) (izņemot ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktus ķemmīšgliemenes, jūras vēderkājus un adatādaiņus, kas nav filtrētāji);

| (k) | tām(tiem) ar apmierinošiem rezultātiem ir veiktas oficiālās kontroles, kas noteiktas (4)[Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 51. līdz 66. pantā vai Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/624 (17) 11. pantā] (4)[Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 69. līdz 71. pantā]; |
| --- | --- |

(k)

tām(tiem) ar apmierinošiem rezultātiem ir veiktas oficiālās kontroles, kas noteiktas (4)[Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 51. līdz 66. pantā vai Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/624 (17) 11. pantā] (4)[Īstenošanas regulas (ES) 2019/627 69. līdz 71. pantā];

| (l) | tās(tie) atbilst garantijām, ko par dzīviem dzīvniekiem un to izcelsmes produktiem (ja tiem ir akvakultūras izcelsme) sniedz atlieku uzraudzības plāni, kuri iesniegti saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK (18) 29. pantu, un attiecīgie dzīvnieki un produkti attiecībā uz attiecīgo izcelsmes valsti ir norādīti Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (19) sarakstā; |
| --- | --- |

(l)

tās(tie) atbilst garantijām, ko par dzīviem dzīvniekiem un to izcelsmes produktiem (ja tiem ir akvakultūras izcelsme) sniedz atlieku uzraudzības plāni, kuri iesniegti saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK (18) 29. pantu, un attiecīgie dzīvnieki un produkti attiecībā uz attiecīgo izcelsmes valsti ir norādīti Komisijas Lēmuma 2011/163/ES (19) sarakstā;

| (m) | tās(tie) ir producētas(-i) tādos apstākļos, kas nodrošina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (20) noteiktajiem maksimāli pieļaujamiem pesticīdu atlieku līmeņiem un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (21) noteiktajai maksimāli pieļaujamai piesārņotāju koncentrācijai. |
| --- | --- |

(m)

tās(tie) ir producētas(-i) tādos apstākļos, kas nodrošina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (20) noteiktajiem maksimāli pieļaujamiem pesticīdu atlieku līmeņiem un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (21) noteiktajai maksimāli pieļaujamai piesārņotāju koncentrācijai.

| (2)[II.2. | Dzīvnieku veselības apliecinājums: dzīvas lietošanai pārtikā paredzētas sarakstā norādīto sugu
  (3)
  gliemenes un no šīm gliemenēm iegūti dzīvnieku izcelsmes produkti, ko pirms lietošanas pārtikā paredzēts Savienībā tālāk apstrādāt, bet ne savvaļas gliemenes un to produkti, kas izkrauti no zvejas kuģiem
  Es, apakšā parakstījies oficiālais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka:






  II.2.1. | pēc oficiālas informācijas, (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] atbilst šādām dzīvnieku veselības prasībām:






  II.2.1.1. | tie cēlušies (4)[objektā] (4)[dzīvotnē], uz kuru nav attiecināti ierobežojoši valsts pasākumi, kas būtu pieņemti sakarā ar dzīvnieku veselības apsvērumiem vai anormālu mirstību bez noteikta cēloņa, tai skaitā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 (22) I pielikumā minēto relevanto sarakstā norādīto slimību vai jaunradušos slimību dēļ; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)[II.2.

Es, apakšā parakstījies oficiālais veterinārārsts, ar šo apliecinu, ka:

II.2.1.

pēc oficiālas informācijas, (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] atbilst šādām dzīvnieku veselības prasībām:

II.2.1.1.

tie cēlušies (4)[objektā] (4)[dzīvotnē], uz kuru nav attiecināti ierobežojoši valsts pasākumi, kas būtu pieņemti sakarā ar dzīvnieku veselības apsvērumiem vai anormālu mirstību bez noteikta cēloņa, tai skaitā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 (22) I pielikumā minēto relevanto sarakstā norādīto slimību vai jaunradušos slimību dēļ;

| II.2.1.2. | (4)[ūdensdzīvnieki, ko nav paredzēts nonāvēt] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti, kuri iegūti no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kurus nav paredzēts nonāvēt] valsts programmā, kas paredzēta slimību, tai skaitā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 I pielikumā minēto relevanto sarakstā norādīto slimību vai jaunradušos slimību, izskaušanai; |
| --- | --- |

II.2.1.2.

(4)[ūdensdzīvnieki, ko nav paredzēts nonāvēt] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti, kuri iegūti no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kurus nav paredzēts nonāvēt] valsts programmā, kas paredzēta slimību, tai skaitā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 I pielikumā minēto relevanto sarakstā norādīto slimību vai jaunradušos slimību, izskaušanai;

| (4)[II.2.2. | (4)[I daļas I.27. ailē minētie akvakultūras dzīvnieki] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti no akvakultūras dzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie akvakultūras dzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] atbilst šādām dzīvnieku veselības prasībām:






  II.2.2.1. | tie ir no akvakultūras objekta, ko (4)[reģistrējusi] (4)[apstiprinājusi] un kontrolē izcelsmes trešās valsts vai teritorijas kompetentā iestāde un kur ieviesta sistēma, ar kuru uztur un vismaz trīs gadus glabā atjauninātus pierakstus ar informāciju par:






  (i) | objektā esošo akvakultūras dzīvnieku sugu, kategoriju un skaitu, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)[II.2.2.

(4)[I daļas I.27. ailē minētie akvakultūras dzīvnieki] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti no akvakultūras dzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie akvakultūras dzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] atbilst šādām dzīvnieku veselības prasībām:

II.2.2.1.

tie ir no akvakultūras objekta, ko (4)[reģistrējusi] (4)[apstiprinājusi] un kontrolē izcelsmes trešās valsts vai teritorijas kompetentā iestāde un kur ieviesta sistēma, ar kuru uztur un vismaz trīs gadus glabā atjauninātus pierakstus ar informāciju par:

(i)

objektā esošo akvakultūras dzīvnieku sugu, kategoriju un skaitu,

| (ii) | akvakultūras dzīvnieku pārvietošanu uz šo objektu un no tā, |
| --- | --- |

(ii)

akvakultūras dzīvnieku pārvietošanu uz šo objektu un no tā,

| (iii) | mirstību objektā; |
| --- | --- |

(iii)

mirstību objektā;

| II.2.2.2. | tie ir no akvakultūras objekta, kurā veterinārārsts šā objekta izraisītajam riskam samērīgā biežumā veic dzīvniekveselības apmeklējumus, lai atklātu pazīmes, kuras liecina par slimību gadījumiem (ieskaitot relevantās sarakstā norādītās slimības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 I pielikumā, un jaunradušās slimības), kā arī lai informētu par tām.] |
| --- | --- |

II.2.2.2.

tie ir no akvakultūras objekta, kurā veterinārārsts šā objekta izraisītajam riskam samērīgā biežumā veic dzīvniekveselības apmeklējumus, lai atklātu pazīmes, kuras liecina par slimību gadījumiem (ieskaitot relevantās sarakstā norādītās slimības, kas minētas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 I pielikumā, un jaunradušās slimības), kā arī lai informētu par tām.]

| II.2.3. | Vispārīgās dzīvnieku veselības prasības

  (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] atbilst šādām dzīvnieku veselības prasībām:







  (4)(6)[II.2.3.1. | uz tiem attiecas II.2.4. punktā minētās prasības, un tie cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā] ar (5)kodu __ __ - __ , kurš(-a) šā veterinārā/oficiālā sertifikāta izdošanas datumā ir norādīts(-a) Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) 2021/404 (23) XXI pielikuma 1. daļā kā tāds(-a), no kura(-s) Savienībā atļauts ievest šos (4)[ūdensdzīvniekus] (4)[dzīvnieku izcelsmes produktus no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki];] |
| --- | --- | --- |

II.2.3.

(4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] atbilst šādām dzīvnieku veselības prasībām:

(4)(6)[II.2.3.1.

uz tiem attiecas II.2.4. punktā minētās prasības, un tie cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā] ar (5)kodu __ __ - __ , kurš(-a) šā veterinārā/oficiālā sertifikāta izdošanas datumā ir norādīts(-a) Komisijas Īstenošanas Regulas (ES) 2021/404 (23) XXI pielikuma 1. daļā kā tāds(-a), no kura(-s) Savienībā atļauts ievest šos (4)[ūdensdzīvniekus] (4)[dzīvnieku izcelsmes produktus no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki];]

| (4)(6)[II.2.3.2. | tie ir ūdensdzīvnieki, kam 72 stundu laikā pirms iekraušanas nosūtīšanai uz Savienību oficiāls veterinārārsts veicis klīnisku inspekciju. Inspekcijas laikā šiem dzīvniekiem nebija vērojamas transmisīvu slimību klīniskās pazīmes un attiecīgie šā objekta pieraksti neliecināja par slimību radītām problēmām;] |
| --- | --- |

(4)(6)[II.2.3.2.

tie ir ūdensdzīvnieki, kam 72 stundu laikā pirms iekraušanas nosūtīšanai uz Savienību oficiāls veterinārārsts veicis klīnisku inspekciju. Inspekcijas laikā šiem dzīvniekiem nebija vērojamas transmisīvu slimību klīniskās pazīmes un attiecīgie šā objekta pieraksti neliecināja par slimību radītām problēmām;]

| II.2.3.3. | tie ir ūdensdzīvnieki, kuri no izcelsmes vietas tieši tiks nosūtīti uz Savienību; |
| --- | --- |

II.2.3.3.

tie ir ūdensdzīvnieki, kuri no izcelsmes vietas tieši tiks nosūtīti uz Savienību;

| II.2.3.4. | tie nav bijuši saskarē ar ūdensdzīvniekiem, kam ir zemāks veselības statuss. |
| --- | --- |

II.2.3.4.

tie nav bijuši saskarē ar ūdensdzīvniekiem, kam ir zemāks veselības statuss.

| vai nu
  (4)(6)
  [II.2.4. | Īpašas prasības attiecībā uz veselību |
| --- | --- |

vai nu
  (4)(6)
  [II.2.4.

| (4) [II.2.4.1. | Prasības, kuras izvirzītas pret sugām, kas (3)sarakstā norādītas sakarā ar Mikrocytos mackini infekciju vai Perkinsus marinus infekciju

  (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas saskaņā ar nosacījumiem, kuri ir vismaz tikpat stingri, kā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/689 (24) 66. pantā vai 73. panta 1. punktā un 73. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktie, ir deklarēts(-a) par brīvu no (4)[Mikrocytos mackini infekcijas] (4)[Perkinsus marinus infekcijas], un — ūdensdzīvnieku gadījumā — visi saistībā ar relevanto(-ajām) slimību(-ām) (3)sarakstā norādīto sugu dzīvnieki:






  (i) | ir ievesti no citas valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma, kas ir deklarēts(-a) par brīvu no tās pašas slimības (tām pašām slimībām), |
| --- | --- | --- |

(4) [II.2.4.1.

(4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas saskaņā ar nosacījumiem, kuri ir vismaz tikpat stingri, kā Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/689 (24) 66. pantā vai 73. panta 1. punktā un 73. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktie, ir deklarēts(-a) par brīvu no (4)[Mikrocytos mackini infekcijas] (4)[Perkinsus marinus infekcijas], un — ūdensdzīvnieku gadījumā — visi saistībā ar relevanto(-ajām) slimību(-ām) (3)sarakstā norādīto sugu dzīvnieki:

(i)

ir ievesti no citas valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma, kas ir deklarēts(-a) par brīvu no tās pašas slimības (tām pašām slimībām),

| (ii) | pret (4)[šo slimību] (4)[šīm slimībām] nav vakcinēti.] |
| --- | --- |

(ii)

pret (4)[šo slimību] (4)[šīm slimībām] nav vakcinēti.]

| (4)(7) [II.2.4.2. | Prasības attiecībā uz sugām, kas (3)sarakstā norādītas sakarā ar Marteilia refringens infekciju, Bonamia exitiosa infekciju vai Bonamia ostreae infekciju

  (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļu ir deklarēts(-a) par brīvu no (4)[Marteilia refringens infekcijas] (4)[Bonamia exitiosa infekcijas] (4)[Bonamia ostreae infekcijas], un — ūdensdzīvnieku gadījumā — visi attiecībā uz relevanto slimību(-ām) (3)sarakstā norādīto sugu dzīvnieki:






  — | ir ievesti no citas valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma, kas ir deklarēts(-a) par brīvu no tās pašas slimības (tām pašām slimībām), |
| --- | --- | --- |

(4)(7) [II.2.4.2.

(4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/689 II daļas 4. nodaļu ir deklarēts(-a) par brīvu no (4)[Marteilia refringens infekcijas] (4)[Bonamia exitiosa infekcijas] (4)[Bonamia ostreae infekcijas], un — ūdensdzīvnieku gadījumā — visi attiecībā uz relevanto slimību(-ām) (3)sarakstā norādīto sugu dzīvnieki:

—

ir ievesti no citas valsts, teritorijas, zonas vai nodalījuma, kas ir deklarēts(-a) par brīvu no tās pašas slimības (tām pašām slimībām),

| — | pret (4)[šo slimību] (4)[šīm slimībām] nav vakcinēti.] |
| --- | --- |

—

pret (4)[šo slimību] (4)[šīm slimībām] nav vakcinēti.]

| (4)(8) [II.2.4.3. | Prasības attiecībā uz (9)sugām, kas ir uzņēmīgas pret austeru herpesvīrusa 1 μvar (OsHV-1 μvar) infekciju

  (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] ir cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas atbilst tādām veselības garantijām attiecībā uz OsHV-1 μvar, kuras ir vajadzīgas, lai būtu izpildīti valsts pasākumi, kas tiek piemēroti galamērķa dalībvalstī saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/692 175. pantu, un attiecībā uz kurām dalībvalsts vai tās daļa ir norādīta sarakstā Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/260 (25)
  (4)[I pielikumā] (4)[II pielikumā].]] |
| --- | --- |

(4)(8) [II.2.4.3.

(4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] ir cēlušies (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas atbilst tādām veselības garantijām attiecībā uz OsHV-1 μvar, kuras ir vajadzīgas, lai būtu izpildīti valsts pasākumi, kas tiek piemēroti galamērķa dalībvalstī saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/692 175. pantu, un attiecībā uz kurām dalībvalsts vai tās daļa ir norādīta sarakstā Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/260 (25)
  (4)[I pielikumā] (4)[II pielikumā].]]

| or
  (4)(6)
  [II.2.4. | Īpašas prasības attiecībā uz veselību

  (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] ir paredzēti slimību kontrolei pakļautam no ūdensdzīvniekiem iegūtas pārtikas objektam Savienībā, kas ir apstiprināts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/691 (26) 11. pantu un kur tos paredzēts apstrādāt lietošanai pārtikā.] |
| --- | --- |

or
  (4)(6)
  [II.2.4.

(4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[Dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] ir paredzēti slimību kontrolei pakļautam no ūdensdzīvniekiem iegūtas pārtikas objektam Savienībā, kas ir apstiprināts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/691 (26) 11. pantu un kur tos paredzēts apstrādāt lietošanai pārtikā.]

| II.2.5. | Ciktāl man zināms un kā deklarējis operators, (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] ir cēlušies
  (4)
  [objektā]
  (4)
  [dzīvotnē], kur:






  (i) | nav novērota anormāla mirstība bez noteikta cēloņa, un |
| --- | --- | --- |

II.2.5.

Ciktāl man zināms un kā deklarējis operators, (4)[I daļas I.27. ailē minētie ūdensdzīvnieki] (4)[dzīvnieku izcelsmes produkti no ūdensdzīvniekiem, kas nav I daļas I.27. ailē minētie dzīvie ūdensdzīvnieki, ir iegūti no dzīvniekiem, kuri] ir cēlušies
  (4)
  [objektā]
  (4)
  [dzīvotnē], kur:

(i)

nav novērota anormāla mirstība bez noteikta cēloņa, un

| (ii) | dzīvnieki nav bijuši saskarē ar
  (3)
  sarakstā norādītu sugu ūdensdzīvniekiem, kas nav atbilduši II.2.1. punktā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

(ii)

dzīvnieki nav bijuši saskarē ar
  (3)
  sarakstā norādītu sugu ūdensdzīvniekiem, kas nav atbilduši II.2.1. punktā minētajām prasībām.

| II.2.6. | Transportēšanas prasības
  Ir veikti pasākumi, lai I daļas I.27. ailē minētos ūdensdzīvniekus transportētu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/692 167. un 168. panta prasībām, konkrētāk:






  II.2.6.1. | ja dzīvnieki tiek transportēti ūdenī, ūdens nav mainīts nevienā tādā trešā valstī vai teritorijā, zonā vai nodalījumā, kas nav norādīti sarakstā attiecībā uz konkrētās sugas un kategorijas ūdensdzīvnieku ievešanu Savienībā; |
| --- | --- | --- |

II.2.6.

Ir veikti pasākumi, lai I daļas I.27. ailē minētos ūdensdzīvniekus transportētu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/692 167. un 168. panta prasībām, konkrētāk:

II.2.6.1.

ja dzīvnieki tiek transportēti ūdenī, ūdens nav mainīts nevienā tādā trešā valstī vai teritorijā, zonā vai nodalījumā, kas nav norādīti sarakstā attiecībā uz konkrētās sugas un kategorijas ūdensdzīvnieku ievešanu Savienībā;

| II.2.6.2. | dzīvnieku transportēšanas apstākļi neapdraud to veselības statusu, konkrētāk:






  i) | dzīvnieku transportēšana ūdenī nemaina to veselības statusu, |
| --- | --- | --- |

II.2.6.2.

dzīvnieku transportēšanas apstākļi neapdraud to veselības statusu, konkrētāk:

i)

dzīvnieku transportēšana ūdenī nemaina to veselības statusu,

| ii) | transportlīdzekļi un konteineri ir būvēti tā, ka pārvadāšanas laikā netiek apdraudēts ūdensdzīvnieku veselības statuss, |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzekļi un konteineri ir būvēti tā, ka pārvadāšanas laikā netiek apdraudēts ūdensdzīvnieku veselības statuss,

| iii) | šis (4)[konteiners] (4)[dzīvu zivju pārvadāšanas kuģis] ir (4)[iepriekš nelietots] (4)[pirms iekraušanas nosūtīšanai uz Savienību iztīrīts un dezinficēts saskaņā ar protokolu un ar līdzekļiem, ko apstiprinājusi izcelsmes (4)[trešās valsts] (4)[teritorijas] kompetentā iestāde]; |
| --- | --- |

iii)

šis (4)[konteiners] (4)[dzīvu zivju pārvadāšanas kuģis] ir (4)[iepriekš nelietots] (4)[pirms iekraušanas nosūtīšanai uz Savienību iztīrīts un dezinficēts saskaņā ar protokolu un ar līdzekļiem, ko apstiprinājusi izcelsmes (4)[trešās valsts] (4)[teritorijas] kompetentā iestāde];

| II.2.6.3. | no iekraušanas brīža izcelsmes vietā līdz ierašanās brīdim Savienībā sūtījuma dzīvniekus netransportē vienā ūdenī vai (4)[konteinerā] (4)[dzīvu zivju pārvadāšanas kuģī] ar zemāka veselības statusa ūdensdzīvniekiem vai ūdensdzīvniekiem, kas nav paredzēti ievešanai Savienībā; |
| --- | --- |

II.2.6.3.

no iekraušanas brīža izcelsmes vietā līdz ierašanās brīdim Savienībā sūtījuma dzīvniekus netransportē vienā ūdenī vai (4)[konteinerā] (4)[dzīvu zivju pārvadāšanas kuģī] ar zemāka veselības statusa ūdensdzīvniekiem vai ūdensdzīvniekiem, kas nav paredzēti ievešanai Savienībā;

| II.2.6.4. | ja kādā (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas ir norādīts(-a) sarakstā attiecībā uz konkrētās sugas un kategorijas ūdensdzīvnieku ievešanu Savienībā, nepieciešams apmainīt ūdeni, (4)[attiecībā uz sauszemes transportu tas notiek tikai ūdens apmaiņas punktos, ko apstiprinājusi tās (4)[trešās valsts] (4)[teritorijas] kompetentā iestāde, kurā notiek ūdens apmaiņa] (4)[attiecībā uz transportu ar dzīvu zivju pārvadāšanas kuģi tas notiek vismaz 10 km atstatumā no jebkādiem akvakultūras objektiem, kas atrodas maršrutā no izcelsmes vietas uz galamērķa vietu Savienībā]. |
| --- | --- |

II.2.6.4.

ja kādā (4)[valstī] (4)[teritorijā] (4)[zonā] (4)[nodalījumā], kas ir norādīts(-a) sarakstā attiecībā uz konkrētās sugas un kategorijas ūdensdzīvnieku ievešanu Savienībā, nepieciešams apmainīt ūdeni, (4)[attiecībā uz sauszemes transportu tas notiek tikai ūdens apmaiņas punktos, ko apstiprinājusi tās (4)[trešās valsts] (4)[teritorijas] kompetentā iestāde, kurā notiek ūdens apmaiņa] (4)[attiecībā uz transportu ar dzīvu zivju pārvadāšanas kuģi tas notiek vismaz 10 km atstatumā no jebkādiem akvakultūras objektiem, kas atrodas maršrutā no izcelsmes vietas uz galamērķa vietu Savienībā].

| II.2.7. | Marķēšanas prasības
  Ir veikti pasākumi, lai (4)[transportlīdzekli] (4)[konteinerus] identificētu un marķētu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/692 169. pantu, konkrētāk:






  II.2.7.1. | šis sūtījums ir identificēts ar tādu (4)[salasāmu un redzamu etiķeti uz konteinera ārsienas] (4)[ierakstu kuģa kravas manifestā, ja sūtījumu transportē ar dzīvu zivju pārvadāšanas kuģi], lai šis sūtījums būtu skaidri saistīts ar šo veterināro/oficiālo sertifikātu; |
| --- | --- | --- |

II.2.7.

Ir veikti pasākumi, lai (4)[transportlīdzekli] (4)[konteinerus] identificētu un marķētu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/692 169. pantu, konkrētāk:

II.2.7.1.

šis sūtījums ir identificēts ar tādu (4)[salasāmu un redzamu etiķeti uz konteinera ārsienas] (4)[ierakstu kuģa kravas manifestā, ja sūtījumu transportē ar dzīvu zivju pārvadāšanas kuģi], lai šis sūtījums būtu skaidri saistīts ar šo veterināro/oficiālo sertifikātu;

| (4)[II.2.7.2. | kas attiecas uz dzīviem ūdensdzīvniekiem, II.2.7.1. punktā minētajā salasāmajā un redzamajā etiķetē ir:






  a) | informācija par konteineru skaitu sūtījumā, |
| --- | --- | --- |

(4)[II.2.7.2.

kas attiecas uz dzīviem ūdensdzīvniekiem, II.2.7.1. punktā minētajā salasāmajā un redzamajā etiķetē ir:

a)

informācija par konteineru skaitu sūtījumā,

| b) | katrā konteinerā esošo dzīvnieku sugas nosaukums, |
| --- | --- |

b)

katrā konteinerā esošo dzīvnieku sugas nosaukums,

| c) | informācija par katrā konteinerā esošo dzīvnieku skaitu pa pārstāvētajām sugām, |
| --- | --- |

c)

informācija par katrā konteinerā esošo dzīvnieku skaitu pa pārstāvētajām sugām,

| d) | šāds paziņojums: “dzīvi gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā Eiropas Savienībā”;] |
| --- | --- |

d)

šāds paziņojums: “dzīvi gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā Eiropas Savienībā”;]

| (4)[II.2.7.3. | kas attiecas uz dzīvnieku izcelsmes produktiem no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki, II.2.7.1 punktā minētajā salasāmajā un redzamajā etiķetē ir vismaz šāds paziņojums:
  “gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā pēc tālākas apstrādes Eiropas Savienībā”.] |
| --- | --- |

(4)[II.2.7.3.

kas attiecas uz dzīvnieku izcelsmes produktiem no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki, II.2.7.1 punktā minētajā salasāmajā un redzamajā etiķetē ir vismaz šāds paziņojums:

“gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā pēc tālākas apstrādes Eiropas Savienībā”.]

| (4) (10)
  II.2.8. | Veterinārā/oficiālā sertifikāta derīgums
  Šis veterinārais/oficiālais sertifikāts ir derīgs 10 dienas no izdošanas datuma. Ja ūdensdzīvniekus transportē pa ūdensceļiem/jūru, šo 10 dienu termiņu var paildzināt par ūdensceļu/jūras pārvadājuma ilgumu. |
| --- | --- |

(4) (10)
  II.2.8.

Šis veterinārais/oficiālais sertifikāts ir derīgs 10 dienas no izdošanas datuma. Ja ūdensdzīvniekus transportē pa ūdensceļiem/jūru, šo 10 dienu termiņu var paildzināt par ūdensceļu/jūras pārvadājuma ilgumu.

Piezīmes

Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu šajā veterinārajā/oficiālajā sertifikātā atsauces uz Eiropas Savienību ietver Apvienotās Karalistes teritoriju attiecībā uz Ziemeļīriju.

Šis veterinārais/oficiālais sertifikāts ir paredzēts dzīvu gliemeņu un no šiem dzīvniekiem iegūtu dzīvnieku izcelsmes produktu, kuri paredzēti lietošanai pārtikā, ievešanai Savienībā, arī tad, ja Savienība nav šādu gliemeņu un to produktu galamērķis.

“Ūdensdzīvnieki” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 (27) 4. panta 3. punktā definētie dzīvnieki. “Akvakultūras dzīvnieki” ir Regulas (ES) 2016/429 4. panta 7. punktā definētie akvakultūrā audzētie ūdensdzīvnieki.

“Tālāka apstrāde” ir jebkāda veida pasākumi un paņēmieni, ko veic pirms laišanas tirgū lietošanai pārtikā un kas ietekmē anatomisko veselumu, piemēram, atasiņošana, ķidāšana, galvas atdalīšana, griešana šķēlēs un filetēšana, kas rada atkritumus vai blakusproduktus, kuri varētu izraisīt slimības izplatīšanās risku.”

Visu to ūdensdzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki, uz kuriem attiecas šā veterinārā/oficiālā sertifikāta II.2.4. punkts, izcelsmei jābūt kādā valstī/teritorijā/zonā/nodalījumā, kas norādīts(-a) Īstenošanas Regulas (ES) 2021/404 XXI pielikuma 1. daļas tabulas 2. slejā.

Šā sertifikāta II.2.4. punktu nepiemēro šādiem ūdensdzīvniekiem, un tāpēc to izcelsme drīkst būt tādā valstī vai reģionos, kas norādīti Īstenošanas Regulas (ES) 2021/405 VIII pielikumā:

| a) | gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas, ja tos atgrieztu atpakaļ ūdens vidē, nevarētu izdzīvot, |
| --- | --- |

a)

gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas, ja tos atgrieztu atpakaļ ūdens vidē, nevarētu izdzīvot,

| b) | gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā bez tālākas apstrādes, ja vien tie ir iepakoti mazumtirdzniecībai atbilstoši prasībām, kas attiecībā uz šādu iepakojumu noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, |
| --- | --- |

b)

gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā bez tālākas apstrādes, ja vien tie ir iepakoti mazumtirdzniecībai atbilstoši prasībām, kas attiecībā uz šādu iepakojumu noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004,

| c) | gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas paredzēti tālākai apstrādei bez pagaidu uzglabāšanas apstrādes vietā. |
| --- | --- |

c)

gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas paredzēti tālākai apstrādei bez pagaidu uzglabāšanas apstrādes vietā.

Šis veterinārais/oficiālais sertifikāts jāaizpilda saskaņā ar piezīmēm par sertifikātu aizpildīšanu, kuras sniegtas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 I pielikuma 4. nodaļā.

I daļa

| I.8. aile. | “Izcelsmes reģions”: norādīt ražošanas teritoriju un tās klasifikāciju ievākšanas brīdī (izņemot ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktas ķemmīšgliemenes, jūras vēderkājus un adatādaiņus). |
| --- | --- |

I.8. aile.

“Izcelsmes reģions”: norādīt ražošanas teritoriju un tās klasifikāciju ievākšanas brīdī (izņemot ārpus klasificētām ražošanas teritorijām ievāktas ķemmīšgliemenes, jūras vēderkājus un adatādaiņus).

II daļa

| (1) | Šā sertifikāta II.1. daļa neattiecas uz valstīm ar īpašām sabiedrības veselības sertifikācijas prasībām, kas noteiktas ekvivalences līgumos vai citos Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(1)

Šā sertifikāta II.1. daļa neattiecas uz valstīm ar īpašām sabiedrības veselības sertifikācijas prasībām, kas noteiktas ekvivalences līgumos vai citos Savienības tiesību aktos.

| (2) | Šā veterinārā/oficiālā sertifikāta II.2. punktu nepiemērot un svītrot, ja sūtījums sastāv no: a) tādu sugu dzīvniekiem, kas nav Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 (28) pielikuma sarakstā norādītās sugas vai b) tādiem savvaļas ūdensdzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no šiem savvaļas ūdensdzīvniekiem, kas no zvejas kuģiem izkrauti tiešai lietošanai pārtikā, vai c) tādiem dzīvnieku izcelsmes produktiem no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki, kas ir gatavi tiešai lietošanai pārtikā, bez turpmākas apstrādes Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Šā veterinārā/oficiālā sertifikāta II.2. punktu nepiemērot un svītrot, ja sūtījums sastāv no: a) tādu sugu dzīvniekiem, kas nav Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 (28) pielikuma sarakstā norādītās sugas vai b) tādiem savvaļas ūdensdzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no šiem savvaļas ūdensdzīvniekiem, kas no zvejas kuģiem izkrauti tiešai lietošanai pārtikā, vai c) tādiem dzīvnieku izcelsmes produktiem no ūdensdzīvniekiem, kas nav dzīvi ūdensdzīvnieki, kas ir gatavi tiešai lietošanai pārtikā, bez turpmākas apstrādes Savienībā.

| (3) | Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 pielikuma tabulas 3. un 4. slejā norādītās sugas. Tabulas 4. slejā norādītās sugas par vektoriem uzskata tikai tad, ja tās atbilst Deleģētās regulas (ES) 2020/692 171. pantā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 pielikuma tabulas 3. un 4. slejā norādītās sugas. Tabulas 4. slejā norādītās sugas par vektoriem uzskata tikai tad, ja tās atbilst Deleģētās regulas (ES) 2020/692 171. pantā minētajiem nosacījumiem.

| (4) | Lieko svītrot. II.2.4.1. punkta gadījumā svītrot nav atļauts, ja sūtījumā ir sugas, kas sarakstā norādītas sakarā ar Mikrocytos mackini infekciju vai Perkinsus marinus infekciju, izņemot 6. zemsvītras piezīmē minētajos apstākļos. |
| --- | --- |

(4)

Lieko svītrot. II.2.4.1. punkta gadījumā svītrot nav atļauts, ja sūtījumā ir sugas, kas sarakstā norādītas sakarā ar Mikrocytos mackini infekciju vai Perkinsus marinus infekciju, izņemot 6. zemsvītras piezīmē minētajos apstākļos.

| (5) | Trešās valsts/teritorijas/zonas/nodalījuma kods tādā veidā, kā tas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XXI pielikuma 1. daļas tabulas 2. slejā. |
| --- | --- |

(5)

Trešās valsts/teritorijas/zonas/nodalījuma kods tādā veidā, kā tas norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XXI pielikuma 1. daļas tabulas 2. slejā.

| (6) | II.2.3.1., II.2.3.2. un II.2.4. punktu nepiemērot un tos svītrot, ja sūtījumā ir tikai šādi ūdensdzīvnieki:






  a) | gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas, ja tos atgrieztu atpakaļ ūdens vidē, nevarētu izdzīvot, |
| --- | --- | --- |

(6)

II.2.3.1., II.2.3.2. un II.2.4. punktu nepiemērot un tos svītrot, ja sūtījumā ir tikai šādi ūdensdzīvnieki:

a)

gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas, ja tos atgrieztu atpakaļ ūdens vidē, nevarētu izdzīvot,

| b) | gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā bez tālākas apstrādes, ja vien tie ir iepakoti mazumtirdzniecībai atbilstoši prasībām, kas attiecībā uz šādu iepakojumu noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, |
| --- | --- |

b)

gliemji, kas paredzēti lietošanai pārtikā bez tālākas apstrādes, ja vien tie ir iepakoti mazumtirdzniecībai atbilstoši prasībām, kas attiecībā uz šādu iepakojumu noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004,

| c) | gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas paredzēti tālākai apstrādei bez pagaidu uzglabāšanas apstrādes vietā. |
| --- | --- |

c)

gliemji, kas saskaņā ar īpašajām prasībām, kuras attiecībā uz šiem dzīvniekiem noteiktas Regulā (EK) Nr. 853/2004, ir iepakoti un marķēti lietošanai pārtikā un kas paredzēti tālākai apstrādei bez pagaidu uzglabāšanas apstrādes vietā.

| (7) | Piemērot tikai tad, ja galamērķa dalībvalstij/zonai/nodalījumam, kuri atrodas Savienībā, attiecībā uz kādu C kategorijas slimību, kas definēta Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 1. panta 3. punktā, ir vai nu statuss “brīvs no slimības”, vai tiek piemērota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 31. panta 2. punktu izveidota fakultatīva izskaušanas programma; pretējā gadījumā svītrot. |
| --- | --- |

(7)

Piemērot tikai tad, ja galamērķa dalībvalstij/zonai/nodalījumam, kuri atrodas Savienībā, attiecībā uz kādu C kategorijas slimību, kas definēta Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 1. panta 3. punktā, ir vai nu statuss “brīvs no slimības”, vai tiek piemērota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429 31. panta 2. punktu izveidota fakultatīva izskaušanas programma; pretējā gadījumā svītrot.

| (8) | Piemērot, ja galamērķa dalībvalsts vai tās daļa Savienībā ir apstiprinājusi valsts pasākumus attiecībā uz konkrētu slimību, kas norādīta Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/260 I vai II pielikumā; pretējā gadījumā svītrot. |
| --- | --- |

(8)

Piemērot, ja galamērķa dalībvalsts vai tās daļa Savienībā ir apstiprinājusi valsts pasākumus attiecībā uz konkrētu slimību, kas norādīta Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/260 I vai II pielikumā; pretējā gadījumā svītrot.

| (9) | Uzņēmīgās sugas, kas minētas Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/260 III pielikuma tabulas otrajā slejā. |
| --- | --- |

(9)

Uzņēmīgās sugas, kas minētas Īstenošanas lēmuma (ES) 2021/260 III pielikuma tabulas otrajā slejā.

| (10) | Attiecas tikai uz dzīvu ūdensdzīvnieku sūtījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Attiecas tikai uz dzīvu ūdensdzīvnieku sūtījumiem.

| (11) | Paraksta:






  — | ja II.2. punktu “Dzīvnieku veselības apliecinājums” nesvītro: oficiālais veterinārārsts, |
| --- | --- | --- |

(11)

Paraksta:

—

ja II.2. punktu “Dzīvnieku veselības apliecinājums” nesvītro: oficiālais veterinārārsts,

| — | ja II.2. punktu “Dzīvnieku veselības apliecinājums” svītro: sertificējošā amatpersona vai oficiālais veterinārārsts. |
| --- | --- |

—

ja II.2. punktu “Dzīvnieku veselības apliecinājums” svītro: sertificējošā amatpersona vai oficiālais veterinārārsts.

[Oficiālais veterinārārsts] (4)(11)/ [Sertificējošā amatpersona](4)(11)

Vārds, uzvārds (ar lielajiem drukātajiem burtiem)

Datums

Kvalifikācija un amats

Zīmogs

Paraksts

’

| c) | pielikuma 46. nodaļu aizstāj ar šādu:

  “
  46. NODAĻA


  OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS, KAS VAJADZĪGS, LAI LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTUS ĻOTI RAFINĒTUS PRODUKTUS SAVIENĪBĀ IEVESTU, KĀ PAREDZĒTS REGULAS (EK) NR. 853/2004 III PIELIKUMA XVI SADAĻĀ. (PARAUGS “HRP”) | VALSTS | Sertifikāta paraugs “HRP” |
| --- | --- | --- | --- |
| | II. Informācija par veselību | II.a | Sertifikāta numurs | II.b | IMSOC numurs |
| II daļa Apliecinājums | II.1. | Sabiedrības veselības apliecinājums
  Es, apakšā parakstījies, paziņoju, ka esmu informēts par attiecīgajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (30) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (31) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (32) prasībām, un ar šo apliecinu, ka ļoti rafinētie produkti, kas aprakstīti I daļā, ir ražoti saskaņā ar minētajām prasībām, konkrētāk, ka:






  a) | tie ir no viena vai vairākiem objektiem, kas ir reģistrēti un īsteno programmu, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantu balstās uz riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem, un kur kompetentās iestādes regulāri veic revīziju; |

c)

pielikuma 46. nodaļu aizstāj ar šādu:

“
  46. NODAĻA

OFICIĀLĀ SERTIFIKĀTA PARAUGS. SERTIFIKĀTS, KAS VAJADZĪGS, LAI LIETOŠANAI PĀRTIKĀ PAREDZĒTUS ĻOTI RAFINĒTUS PRODUKTUS SAVIENĪBĀ IEVESTU, KĀ PAREDZĒTS REGULAS (EK) NR. 853/2004 III PIELIKUMA XVI SADAĻĀ. (PARAUGS “HRP”)

Image 4

Image 5

VALSTS

Sertifikāta paraugs “HRP”

II. Informācija par veselību

II.a

Sertifikāta numurs

II.b

IMSOC numurs

II daļa Apliecinājums

II.1.

Es, apakšā parakstījies, paziņoju, ka esmu informēts par attiecīgajām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004 (30) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (31) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (32) prasībām, un ar šo apliecinu, ka ļoti rafinētie produkti, kas aprakstīti I daļā, ir ražoti saskaņā ar minētajām prasībām, konkrētāk, ka:

a)

tie ir no viena vai vairākiem objektiem, kas ir reģistrēti un īsteno programmu, kura saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 5. pantu balstās uz riska analīzes un kritisko kontrolpunktu noteikšanas (HACCP) principiem, un kur kompetentās iestādes regulāri veic revīziju;

| b) | visas darbības ar tiem un attiecīgā gadījumā sagatavošana, iepakošana un glabāšana ir veiktas higiēniski saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

b)

visas darbības ar tiem un attiecīgā gadījumā sagatavošana, iepakošana un glabāšana ir veiktas higiēniski saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 852/2004 II pielikuma prasībām;

| c) | tie atbilst Regulas (EK) Nr. 853/2004 XVI pielikuma III sadaļas prasībām; kā arī |
| --- | --- |

c)

tie atbilst Regulas (EK) Nr. 853/2004 XVI pielikuma III sadaļas prasībām; kā arī

| d) (1) | ja tie ir aminoskābes:






  i) | to ražošanā par avotu nav izmantoti cilvēka mati un |
| --- | --- | --- |

d) (1)

ja tie ir aminoskābes:

i)

to ražošanā par avotu nav izmantoti cilvēka mati un

| ii) | tās atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1333/2008 (33); |
| --- | --- |

ii)

tās atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1333/2008 (33);

| (e) (1) | tauku atvasinājumu gadījumā, tie tikuši nodoti kādam no šiem procesiem:







  (1)i) | pāresterifikācija vai hidrolīze vismaz 200 °C temperatūrā, kuras vismaz 20 minūtes veiktas piemērotā spiedienā, vai |
| --- | --- | --- |

(e) (1)

tauku atvasinājumu gadījumā, tie tikuši nodoti kādam no šiem procesiem:

(1)i)

pāresterifikācija vai hidrolīze vismaz 200 °C temperatūrā, kuras vismaz 20 minūtes veiktas piemērotā spiedienā, vai

| (1)ii) | pārziepošana ar NaOH 12M, kura 3 stundas 95 °C temperatūrā tiek veikta kā partijas process vai 8 minūtes 140 °C temperatūrā un 2 bāru (2 000  hPa) spiedienā kā nepārtraukts process, vai |
| --- | --- |

(1)ii)

pārziepošana ar NaOH 12M, kura 3 stundas 95 °C temperatūrā tiek veikta kā partijas process vai 8 minūtes 140 °C temperatūrā un 2 bāru (2 000  hPa) spiedienā kā nepārtraukts process, vai

| (1)iii) | hidrogenēšana 160 °C temperatūrā 12 bāru (12 000  hPa) spiedienā 20 minūtes; |
| --- | --- |

(1)iii)

hidrogenēšana 160 °C temperatūrā 12 bāru (12 000  hPa) spiedienā 20 minūtes;

| f) | pārtikas aromatizētāju gadījumā tie ir atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2008 (34). |
| --- | --- |

f)

pārtikas aromatizētāju gadījumā tie ir atļauti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1334/2008 (34).

Piezīmes

Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu šajā sertifikātā atsauces uz Eiropas Savienību ietver Apvienotās Karalistes teritoriju attiecībā uz Ziemeļīriju.

Šis oficiālais sertifikāts paredzēts tam, lai ļoti rafinētu produktu Savienībā ievestu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI sadaļā.

Šis oficiālais sertifikāts jāaizpilda saskaņā ar piezīmēm par sertifikātu aizpildīšanu, kuras sniegtas Īstenošanas regulas (ES) 2020/2235 I pielikuma 4. nodaļā.

I daļa

| I.27. aile. | Ierakstīt attiecīgo(-s) Harmonizētās sistēmas (HS) kodu vai kodus, izmantojot tādas pozīcijas kā 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 vai 3913 . |
| --- | --- |

I.27. aile.

Ierakstīt attiecīgo(-s) Harmonizētās sistēmas (HS) kodu vai kodus, izmantojot tādas pozīcijas kā 2106 , 2906 , 2907 , 2922 , 2930 , 2932 , 2936 , 3503 , 3507 vai 3913 .

II daļa

| (1) | Lieko svītrot. |
| --- | --- |

(1)

Lieko svītrot.

Sertificējošā amatpersona

Datums

Kvalifikācija un amats

Zīmogs

Paraksts

”;

| (2) | īstenošanas regulas V pielikumu aizstāj ar šādu:


  “V PIELIKUMS
  PRIVĀTĀ APLIECINĀJUMA PARAUGS. OPERATORA APLIECINĀJUMS, KAS VAJADZĪGS, LAI SAVIENĪBĀ SASKAŅĀ AR REGULAS (ES) 2019/625 14. PANTU IEVESTU ILGI GLABĀJAMUS KOMBINĒTOS PRODUKTUS | II. Informācija par veselību | II.a | Apliecinājums | II.b | IMSOC numurs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| II daļa. Apliecinājums | Es, apakšā parakstījies, ...
  (importētāja vārds, uzvārds vai nosaukums, adrese un detalizēta informācija par to)
  kā I daļā aprakstītā kombinēto produktu sūtījumu importējošā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja pārstāvis deklarēju, ka kombinētie produkti, kam līdzi dots šis apliecinājums:






  1. | atbilst piemērojamām prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (35) 126. panta 2. punktā; |

(2)

īstenošanas regulas V pielikumu aizstāj ar šādu:

“V PIELIKUMS

PRIVĀTĀ APLIECINĀJUMA PARAUGS. OPERATORA APLIECINĀJUMS, KAS VAJADZĪGS, LAI SAVIENĪBĀ SASKAŅĀ AR REGULAS (ES) 2019/625 14. PANTU IEVESTU ILGI GLABĀJAMUS KOMBINĒTOS PRODUKTUS

Image 6

II. Informācija par veselību

II.a

Apliecinājums

II.b

IMSOC numurs

II daļa. Apliecinājums

Es, apakšā parakstījies, ...

(importētāja vārds, uzvārds vai nosaukums, adrese un detalizēta informācija par to)

kā I daļā aprakstītā kombinēto produktu sūtījumu importējošā pārtikas apritē iesaistītā uzņēmēja pārstāvis deklarēju, ka kombinētie produkti, kam līdzi dots šis apliecinājums:

1.

atbilst piemērojamām prasībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/625 (Oficiālo kontroļu regulas) (35) 126. panta 2. punktā;

| 2. | nav jāglabā vai jātransportē kontrolētas temperatūras apstākļos, izņemot, ja ilgi uzglabājams kombinētais produkts organoleptisku īpašību dēļ jātransportē atvēsināts; |
| --- | --- |

2.

nav jāglabā vai jātransportē kontrolētas temperatūras apstākļos, izņemot, ja ilgi uzglabājams kombinētais produkts organoleptisku īpašību dēļ jātransportē atvēsināts;

| 3. | nesatur produktus uz jaunpiena bāzes, kā arī nekāda cita veida pārstrādātu gaļu kā vien želatīnu(3), kolagēnu(3) vai ļoti rafinētus produktus(3), kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (36) III pielikuma XVI sadaļā; |
| --- | --- |

3.

nesatur produktus uz jaunpiena bāzes, kā arī nekāda cita veida pārstrādātu gaļu kā vien želatīnu(3), kolagēnu(3) vai ļoti rafinētus produktus(3), kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (36) III pielikuma XVI sadaļā;

| 4. | satur augu izcelsmes sastāvdaļas un pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, kas ir šajā sarakstā(1): ...; |
| --- | --- |

4.

satur augu izcelsmes sastāvdaļas un pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, kas ir šajā sarakstā(1): ...;

| 5. | satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, attiecībā uz kuriem prasības ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā un kuri cēlušies šādā(-os) apstiprinātā(-os) objektā(-os)(2): ...; |
| --- | --- |

5.

satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, attiecībā uz kuriem prasības ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikumā un kuri cēlušies šādā(-os) apstiprinātā(-os) objektā(-os)(2): ...;

| 6. | satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, kuru izcelsme (izņemot želatīnu, kolagēnu un Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI iedaļas 1. punkta sarakstā minētos ļoti rafinētos produktus) ir trešās valstis vai to reģioni, kuriem, kā norādīts Komisijas Lēmumā 2011/163/EK (37), ir atļauts katru no pārstrādātajiem dzīvnieku izcelsmes produktiem eksportēt uz Savienību no ES dalībvalsts; |
| --- | --- |

6.

satur pārstrādātus dzīvnieku izcelsmes produktus, kuru izcelsme (izņemot želatīnu, kolagēnu un Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI iedaļas 1. punkta sarakstā minētos ļoti rafinētos produktus) ir trešās valstis vai to reģioni, kuriem, kā norādīts Komisijas Lēmumā 2011/163/EK (37), ir atļauts katru no pārstrādātajiem dzīvnieku izcelsmes produktiem eksportēt uz Savienību no ES dalībvalsts;

| 7. | cēlušies no trešām valstīm vai to reģioniem, kam uz Savienības dzīvnieku un sabiedrības veselības prasību pamata atļauts uz Savienību eksportēt gaļas produktus, piena produktus, zivsaimniecības produktus vai olu produktus un kas attiecībā uz vismaz vienu no šiem dzīvnieku izcelsmes produktiem norādīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/405 (38) vai Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (39), kā arī Lēmuma 2011/163/ES pielikumā dotajā to sugu/preču sarakstā, no kā ir iegūti kombinēto produktu sastāvā ietilpstošie pārstrādātie dzīvnieku izcelsmes produkti, bet ne kolagēns, želatīns un ļoti rafinēti produkti, kuri norādīti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI iedaļas 1. punktā; |
| --- | --- |

7.

cēlušies no trešām valstīm vai to reģioniem, kam uz Savienības dzīvnieku un sabiedrības veselības prasību pamata atļauts uz Savienību eksportēt gaļas produktus, piena produktus, zivsaimniecības produktus vai olu produktus un kas attiecībā uz vismaz vienu no šiem dzīvnieku izcelsmes produktiem norādīti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/405 (38) vai Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/404 (39), kā arī Lēmuma 2011/163/ES pielikumā dotajā to sugu/preču sarakstā, no kā ir iegūti kombinēto produktu sastāvā ietilpstošie pārstrādātie dzīvnieku izcelsmes produkti, bet ne kolagēns, želatīns un ļoti rafinēti produkti, kuri norādīti Regulas (EK) Nr. 853/2004 III pielikuma XVI iedaļas 1. punktā;

| 8. | ir ražoti objektā, kas izpilda higiēnas standartus, kuri atzīti par līdzvērtīgiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 852/2004 (40) noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

8.

ir ražoti objektā, kas izpilda higiēnas standartus, kuri atzīti par līdzvērtīgiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 852/2004 (40) noteiktajiem standartiem;

| 9. | ir producēti tādos apstākļos, kas nodrošina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (41) noteiktajiem maksimāli pieļaujamiem pesticīdu atlieku līmeņiem un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (42) noteiktajai maksimāli pieļaujamai piesārņotāju koncentrācijai; |
| --- | --- |

9.

ir producēti tādos apstākļos, kas nodrošina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 396/2005 (41) noteiktajiem maksimāli pieļaujamiem pesticīdu atlieku līmeņiem un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006 (42) noteiktajai maksimāli pieļaujamai piesārņotāju koncentrācijai;

| 10. | satur piena produktus(3),







  (3)(4)
  vai nu | kuriem nav veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas paredzēta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 (43) XXVII pielikumā, |
| --- | --- | --- |

10.

satur piena produktus(3),

(3)(4)
  vai nu

kuriem nav veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas paredzēta Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 (43) XXVII pielikumā,

| (3)(5)
  vai | kuriem ir veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas paredzēta Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVII pielikuma tabulas A vai B slejā, |
| --- | --- |

(3)(5)
  vai

kuriem ir veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas paredzēta Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVII pielikuma tabulas A vai B slejā,

| (3)(6)
  vai | kuriem ir veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas ir vismaz līdzvērtīga vienai no apstrādēm, kuras norādītas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVII pielikuma tabulas B slejā; |
| --- | --- |

(3)(6)
  vai

kuriem ir veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas ir vismaz līdzvērtīga vienai no apstrādēm, kuras norādītas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVII pielikuma tabulas B slejā;

| 11. | satur olu produktus, kuriem ir veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas ir vismaz līdzvērtīga vienai no apstrādēm, kuras norādītas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVIII pielikuma tabulā(3). |
| --- | --- |

11.

satur olu produktus, kuriem ir veikta īpaša risku mazinoša apstrāde, kas ir vismaz līdzvērtīga vienai no apstrādēm, kuras norādītas Deleģētās regulas (ES) 2020/692 XXVIII pielikuma tabulā(3).

Piezīmes

Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā apliecinājuma atsauces uz “Savienību” ietver Apvienotās Karalistes teritoriju attiecībā uz Ziemeļīriju.

I daļa

| I.6. aile. | Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti. |
| --- | --- |

I.6. aile.

Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti.

| I.13. aile. | Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti. |
| --- | --- |

I.13. aile.

Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti.

| I.15. aile. | Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti. |
| --- | --- |

I.15. aile.

Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti.

| I.16. aile. | Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti. |
| --- | --- |

I.16. aile.

Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti.

| I.18. aile. | Ja ilgi uzglabājams kombinētais produkts organoleptisku īpašību dēļ tiek transportēts kontrolētas temperatūras apstākļos, norādīt “atvēsināts”. |
| --- | --- |

I.18. aile.

Ja ilgi uzglabājams kombinētais produkts organoleptisku īpašību dēļ tiek transportēts kontrolētas temperatūras apstākļos, norādīt “atvēsināts”.

| I.19. aile. | Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti. |
| --- | --- |

I.19. aile.

Par produktiem, uz kuru oficiālajām kontrolēm robežkontroles punktos attiecas izņēmums, šo aili aizpildīt nav obligāti.

| I.27. aile. | Ja privātais apliecinājums attiecas uz vairākiem kombinētiem produktiem, ailē I.27. par katru kombinēto produktu atsevišķi jābūt skaidram preču aprakstam (katrs produkts atsevišķā rindā). |
| --- | --- |

I.27. aile.

Ja privātais apliecinājums attiecas uz vairākiem kombinētiem produktiem, ailē I.27. par katru kombinēto produktu atsevišķi jābūt skaidram preču aprakstam (katrs produkts atsevišķā rindā).

Sūtījuma apraksts.

| | “Iepakojuma veids”: norādīt saskaņā ar definīciju, kas sniegta UN/CEFACT (ANO Tirdzniecības veicināšanas un elektroniskās uzņēmējdarbības centra) Ieteikumā Nr. 21 (9). |
| --- | --- |

“Iepakojuma veids”: norādīt saskaņā ar definīciju, kas sniegta UN/CEFACT (ANO Tirdzniecības veicināšanas un elektroniskās uzņēmējdarbības centra) Ieteikumā Nr. 21 (9).

| | “Neto masa”: norādīt masu par katru kombinēto produktu, ko aptver privātais apliecinājums. Šīs ziņas vajadzīgas, lai aprēķinātu kopējo neto masu (I.26. aile). |
| --- | --- |

“Neto masa”: norādīt masu par katru kombinēto produktu, ko aptver privātais apliecinājums. Šīs ziņas vajadzīgas, lai aprēķinātu kopējo neto masu (I.26. aile).

| | “Ražotne”: norādīt tās ražotnes reģistrācijas numuru vai adresi, kurā ražots kombinētais galaprodukts. |
| --- | --- |

“Ražotne”: norādīt tās ražotnes reģistrācijas numuru vai adresi, kurā ražots kombinētais galaprodukts.

Datums

Importētāja kvalifikācija un amats

Zīmogs

Paraksts

| (1) | Uzskaitīt sastāvdaļas pēc masas (dilstošā secībā). Attiecīgā gadījumā atļauts noteiktas sastāvdaļas grupēt piena produktos, zivsaimniecības produktos, olu produktos un produktos, kas nav dzīvnieku izcelsmes. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Par pārstrādātajiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas ir kombinētā produkta sastāvā: tā(to) objekta(-u) apstiprinājuma numurs, kurš(-i) šos produktus ražojis(-uši), un trešā valsts vai teritorija vai to zona, kur šis(šie) Regulas (EK) Nr. 853/2004 4. panta 2. punkta kārtībā apstiprinātais(-ie) objekts(-i) atrodas, kā to norādījis importējošais pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Lieko svītrot. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Tikai tad, ja:






  (a) | šā kombinētā produkta izcelsmes trešā valsts vai teritorija vai to zona (valsts ISO kods, kas ierakstīts apliecinājuma I daļas I.7. ailē) ir norādīta sarakstā attiecībā uz tāda svaigpiena un tādu piena produktu ievešanu Savienībā, kuriem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 (44) XVII pielikumu nepiemēro risku mazinošu apstrādi;
  kā arī |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

šā kombinētā produkta izcelsmes trešā valsts vai teritorija vai to zona (valsts ISO kods, kas ierakstīts apliecinājuma I daļas I.7. ailē) ir norādīta sarakstā attiecībā uz tāda svaigpiena un tādu piena produktu ievešanu Savienībā, kuriem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 (44) XVII pielikumu nepiemēro risku mazinošu apstrādi;

kā arī

| (b) | apstiprinātais svaigpiena vai piena produkta izcelsmes objekts (norādīts apliecinājuma II daļas 5. punktā) atrodas:






  (i) | tādā trešā valstī vai teritorijā vai to zonā, kas ir norādīta sarakstā attiecībā uz tāda svaigpiena un tādu piena produktu ievešanu Savienībā, kuriem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII pielikumu nepiemēro risku mazinošu apstrādi, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

apstiprinātais svaigpiena vai piena produkta izcelsmes objekts (norādīts apliecinājuma II daļas 5. punktā) atrodas:

(i)

tādā trešā valstī vai teritorijā vai to zonā, kas ir norādīta sarakstā attiecībā uz tāda svaigpiena un tādu piena produktu ievešanu Savienībā, kuriem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII pielikumu nepiemēro risku mazinošu apstrādi, vai

| (ii) | Savienībā. |
| --- | --- |

(ii)

Savienībā.

| (5) | Tikai tad, ja:






  (a) | šā kombinētā produkta izcelsmes trešā valsts vai teritorija vai to zona (valsts ISO kods, kas ierakstīts apliecinājuma I daļas I.7. ailē) ir norādīta sarakstā attiecībā uz tādu piena produktu ievešanu Savienībā, kuriem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVIII pielikumu piemēro risku mazinošu apstrādi;
  kā arī |
| --- | --- | --- |

(5)

(a)

šā kombinētā produkta izcelsmes trešā valsts vai teritorija vai to zona (valsts ISO kods, kas ierakstīts apliecinājuma I daļas I.7. ailē) ir norādīta sarakstā attiecībā uz tādu piena produktu ievešanu Savienībā, kuriem saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVIII pielikumu piemēro risku mazinošu apstrādi;

kā arī

| (b) | apstiprinātais svaigpiena vai piena produkta izcelsmes objekts (norādīts apliecinājuma II daļas 5. punktā) atrodas:






  (i) | tādā trešā valstī vai teritorijā vai to zonā, kas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII vai XVIII pielikumu ir norādīta sarakstā attiecībā uz svaigpiena un/vai piena produktu ievešanu Savienībā, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

apstiprinātais svaigpiena vai piena produkta izcelsmes objekts (norādīts apliecinājuma II daļas 5. punktā) atrodas:

(i)

tādā trešā valstī vai teritorijā vai to zonā, kas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII vai XVIII pielikumu ir norādīta sarakstā attiecībā uz svaigpiena un/vai piena produktu ievešanu Savienībā, vai

| (ii) | Savienībā. |
| --- | --- |

(ii)

Savienībā.

| (6) | Ja:






  (a) | kombinētā produkta izcelsmes trešā valsts vai teritorija vai to zona (valsts ISO kods, kas ierakstīts apliecinājuma I daļas I.7. ailē) attiecībā uz svaigpiena un/vai piena produktu ievešanu Savienībā nav norādīta Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII vai XVIII pielikuma sarakstā;
  kā arī |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

kombinētā produkta izcelsmes trešā valsts vai teritorija vai to zona (valsts ISO kods, kas ierakstīts apliecinājuma I daļas I.7. ailē) attiecībā uz svaigpiena un/vai piena produktu ievešanu Savienībā nav norādīta Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII vai XVIII pielikuma sarakstā;

kā arī

| (b) | apstiprinātais piena produktu izcelsmes objekts (norādīts apliecinājuma II daļas 5. punktā) atrodas:






  (i) | tādā trešā valstī vai teritorijā vai to zonā, kas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII vai XVIII pielikumu ir norādīta sarakstā attiecībā uz svaigpiena un/vai piena produktu ievešanu Savienībā, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

apstiprinātais piena produktu izcelsmes objekts (norādīts apliecinājuma II daļas 5. punktā) atrodas:

(i)

tādā trešā valstī vai teritorijā vai to zonā, kas saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2021/404 XVII vai XVIII pielikumu ir norādīta sarakstā attiecībā uz svaigpiena un/vai piena produktu ievešanu Savienībā, vai

| (ii) | Savienībā. |
| --- | --- |

(ii)

Savienībā.

| (7) | Importētājs: importējošo pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju pārstāvis, kā noteikts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/625 (2019. gada 4. marts), ar ko attiecībā uz prasībām par lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 18. lpp.), 14. panta 1. pantā. |
| --- | --- |

(7)

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku(OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp)

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

6

(7)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

7

(8)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

8

(9)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/625 (2019. gada 4. marts), ar ko attiecībā uz prasībām par lietošanai pārtikā paredzētu noteiktu dzīvnieku un preču sūtījumu ievešanu Savienībā papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019., 18. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku(OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

13

(14)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) 2017/625 atļauts Savienībā ievest noteiktus dzīvniekus un preces, kuri paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 114, 31.3.2021., 118. lpp.).

14

(15)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 (2005. gada 15. novembris) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem (OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.).

15

(16)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/627 (2019. gada 15. marts), ar ko nosaka vienotu praktisku kārtību lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālo kontroļu veikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 un attiecībā uz oficiālajām kontrolēm groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2074/2005 (OV L 131, 17.5.2019., 51. lpp.).

16

(17)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/624 (2019. gada 8. februāris), ar ko paredz konkrētus noteikumus par oficiālo kontroļu veikšanu attiecībā uz gaļas ražošanu un dzīvu gliemeņu ražošanas un pārvietošanas teritorijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (OV L 131, 17.5.2019, 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

18

(19)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

20

(21)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

21

(22)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

22

(23)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

23

(24)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/689 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu un jaunradušos slimību uzraudzību, izskaušanas programmām un statusu “brīvs no slimības” papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 ( OV L 174, 3.6.2020., 211. lpp.).

24

(25)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/260 (2021. gada 11. februāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 226. panta 3. punktam apstiprina valsts pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot konkrētu ūdensdzīvnieku slimību ietekmi, un atceļ Komisijas Lēmumu 2010/221/ES (OV L 59, 19.2. 2021., 1. lpp.).

25

(26)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/691 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par akvakultūras objektiem un ūdensdzīvnieku pārvadātājiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 345. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) ( OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

27

(28)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1882 (2018.gada 3.decembris) par dažu slimību profilakses un kontroles noteikumu piemērošanu attiecībā uz sarakstā norādīto slimību kategorijām un ar ko izveido sarakstu ar sugām un sugu grupām, kas rada sarakstā norādīto slimību ievērojamu izplatības risku (OV L 308, 4.12.2018., 21. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku(OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp)

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 354 31.12.2008., 16. lpp.)

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 (2008. gada 16. decembris) par aromatizētājiem un dažām pārtikas sastāvdaļām ar aromatizētāju īpašībām izmantošanai pārtikā un uz tās (OV L 354, 31.12.2008., 34. lpp.).

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

36

(37)  Komisijas Lēmums 2011/163/ES (2011. gada 16. marts), ar ko apstiprina plānus, ko saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/23/EK 29. pantu iesniegušas trešās valstis (OV L 70, 17.3.2011., 40. lpp.).

37

(38)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/405 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu vai to reģionu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes (ES) 2017/625 atļauts Savienībā ievest noteiktus dzīvniekus un preces, kuri paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 114, 31.3.2021., 118. lpp.).

38

(39)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 852/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

41

(42)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

42

(43)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/692 (2020. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu dzīvnieku, reproduktīvo produktu un dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Savienībā, to pārvietošanu un rīkošanos ar tiem pēc ievešanas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (OV L 174, 3.6.2020., 379. lpp.).

43

(44)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/404 (2021. gada 24. marts), ar ko nosaka tādu trešo valstu, teritoriju vai to zonu sarakstus, no kurām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 atļauts Savienībā ievest dzīvniekus, reproduktīvos produktus un dzīvnieku izcelsmes produktus (OV L 114, 31.3.2021., 1. lpp.).

44

---

LĒMUMI

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/87

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/2505

(2022. gada 8. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 97/126/EK (1), un tas stājās spēkā 1997. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 97/126/EK (1), un tas stājās spēkā 1997. gada 1. janvārī.

| (2) | Ar nolīguma 31. panta 1. punkts ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina arī nolīguma pareiza īstenošana. |
| --- | --- |

(2)

Ar nolīguma 31. panta 1. punkts ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina arī nolīguma pareiza īstenošana.

| (3) | Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, jo minētais reglaments būs saistošs Savienībai. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, jo minētais reglaments būs saistošs Savienībai.

| (5) | Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, ir atbalstīt šim lēmumam pievienotā Apvienotās komitejas lēmuma projekta pieņemšanu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. RAKUŠAN

---

(1)  Padomes Lēmums 97/126/EK (1996. gada 6. decembris) par noslēgto nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (OV L 53, 22.2.1997., 1. lpp.).

1

---

PROJEKTS

EK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2023

(... gada ...),

ar ko pieņem tās reglamentu

EK UN FARĒRU SALU APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (1), un jo īpaši tā 31. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), 31. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina nolīguma pareiza īstenošana. |
| --- | --- |

(1)

Ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), 31. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kurai cita starpā ir jānodrošina nolīguma pareiza īstenošana.

| (2) | Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 31. panta 3. punktā paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments.

| (3) | Tādēļ, lai reglamentētu Apvienotās komitejas darbību, būtu jāpieņem reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ, lai reglamentētu Apvienotās komitejas darbību, būtu jāpieņem reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

...,

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV L 53, 22.2.1997., 2. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Reglaments EK un Farēru salu Apvienotajai komitejai, kas izveidota, ievērojot 31. panta 1. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses

1. pants

Apvienotās komitejas funkcija un nosaukums

1.   Komiteja, kas izveidota, ievērojot 31. panta 1. punktu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (“nolīgums”), atbild par visiem nolīguma 31. pantā minētajiem jautājumiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētās komitejas dokumentos, kā arī lēmumos un ieteikumos, minēto komiteju dēvē par “EK un Farēru salu Apvienoto komiteju” (“Apvienotā komiteja”).

2. pants

Sastāvs un priekšsēdētājs

1.   Ievērojot nolīguma 32. pantu, Apvienotajā komitejā ir Eiropas Savienības un Farēru salu valdības augstāko amatpersonu līmeņa pārstāvji vai viņu ieceltas personas.

2.   Katra Puse pēc kārtas uzņemas Apvienotās komitejas priekšsēdību. Pusi, kura uzņemas priekšsēdību, pārstāv augsta līmeņa amatpersona, kas pilda Apvienotās komitejas priekšsēdētāja pienākumus. Uzskata, ka priekšsēdētājs ir pilnvarots pārstāvēt Pusi, kura uzņemas priekšsēdību, līdz dienai, kad viena Puse ir paziņojusi otrai Pusei jauno priekšsēdētāju.

3.   Piemērojot 2. punktu, katra kalendārā gada sākumā priekšsēdība pāriet no vienas Puses otrai, un tās ilgums ir viens gads. Pirmā priekšsēdība sākas reglamenta pieņemšanas dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

4.   Puses pārliecinās, lai Puse, kura uzņemas priekšsēdību, priekšsēdības gadā arī organizētu ikgadējo Apvienoto komitejas sanāksmi atbilstīgi šā reglamenta 4. panta 1. un 2. punktam.

3. pants

Sekretariāts

1.   Eiropas Komisijas amatpersona un Farēru salu amatpersona darbojas kopā kā Apvienotās komitejas sekretāri.

2.   Puses viena otrai paziņo tās amatpersonas vārdu un uzvārdu, amatu un kontaktinformāciju, kura attiecīgās Puses uzdevumā ir Apvienotās komitejas sekretariāta locekle un attiecīgo Pusi pārstāv. Uzskata, ka šī amatpersona turpina pildīt sekretariāta locekļa pienākumus, pārstāvēdama šo Pusi, līdz dienai, kad šī Puse ir paziņojusi otrai Pusei jaunu locekli.

4. pants

Sanāksmes

1.   Ja vien priekšsēdētājs un otras Puses pārstāvis Apvienotajā komitejā nenosaka citādi, Apvienotā komiteja sanāk reizi gadā, lai izskatītu nolīguma vispārējo darbību. Papildus Apvienotā komiteja sanāk, kad tas vajadzīgs īpašu apstākļu dēļ vai steidzamos gadījumos pēc jebkuras Puses līguma.

2.   Ja vien priekšsēdētājs un otras Puses pārstāvis Apvienotajā komitejā nelemj citādi, sanāksmes notiek noliktā dienā un laikā pārmaiņus Briselē un Touršhavnā.

3.   Sanāksmes sasauc priekšsēdētājs.

4.   Sanāksme var notikt klātienē, videokonferences veidā vai jebkādā citā veidā.

5. pants

Delegācijas

Pieņemamā termiņā pirms sanāksmes amatpersona, kas pilda Apvienotās komitejas sekretāra pienākumus vienas Puses uzdevumā, informē amatpersonu, kas pilda otras Puses sekretāra pienākumus, par to, kāds ir plānotais attiecīgi Eiropas Savienības un Farēru salu delegāciju sastāvs. Sarakstos norāda katra delegācijas locekļa vārdu un uzvārdu un amatu.

6. pants

Sanāksmju darba kārtība

1.   Apvienotās komitejas sekretārs vismaz 14 dienas pirms sanāksmes sagatavo provizorisku darba kārtību, pamatojoties uz tās Puses priekšlikumu, kura rīko sanāksmi, un nosaka termiņu, kurā otra Puse var sniegt piezīmes.

2.   Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Jautājumus, kas nav iekļauti provizoriskajā darba kārtībā, var iekļaut darba kārtībā, panākot konsensu.

7. pants

Ekspertu uzaicināšana

Apvienotās komitejas Puses, savstarpēji vienojoties, var uzaicināt ekspertus (t. i., nevalstiskā sektora amatpersonas) piedalīties Apvienotās komitejas sanāksmēs, lai sniegtu informāciju konkrētos jautājumos, un tikai tajās sanāksmes daļās, kurās šādi konkrēti jautājumi tiek apspriesti.

8. pants

Protokols

1.   Ja vien priekšsēdētājs un otras Puses pārstāvis Apvienotajā komitejā nelemj citādi, katras sanāksmes protokola projektu 15 dienu laikā pēc sanāksmes beigām sagatavo sanāksmes rīkotājas Puses amatpersona, kas pilda sekretariāta locekļa pienākumus. Protokola projekts tiek nosūtīts sekretariāta otras Puses loceklim piezīmju sniegšanai.

2.   Gadījumos kad šis reglaments attiecas uz apakškomiteju sanāksmi, apakškomitejas sanāksmes protokolu dara pieejamu visām turpmākajām Apvienotās komitejas sanāksmēm.

3.   Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības punktu, vajadzības gadījumā norādot:

| a) | visus Apvienotajai komitejai iesniegtos dokumentus; |
| --- | --- |

a)

visus Apvienotajai komitejai iesniegtos dokumentus;

| b) | visus paziņojumus, ko Apvienotajā komitejā Pušu pārstāvis lūdzis iekļaut protokolā; un |
| --- | --- |

b)

visus paziņojumus, ko Apvienotajā komitejā Pušu pārstāvis lūdzis iekļaut protokolā; un

| c) | konkrētos punktos pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus. |
| --- | --- |

c)

konkrētos punktos pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus.

4.   Protokolā iekļauj sarakstu ar visiem Apvienotās komitejas lēmumiem, kas kopš Apvienotās komitejas pēdējās sanāksmes pieņemti rakstiskā procedūrā, ievērojot 9. panta 2. punktu.

5.   Protokola pielikumā norāda arī visu to personu vārdus un uzvārdus, amatus un funkcijas, kuras piedalījās Apvienotās komitejas sanāksmē.

6.   Sekretārs koriģē protokola projektu, ņemot vērā saņemtās piezīmes, un pārskatīto protokola projektu Puses apstiprina 30 dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par kuru vienojušās Puses. Pēc apstiprināšanas sekretariāts sagatavo divus protokola oriģinālus, un katra Puse saņem vienu protokola oriģinālu.

9. pants

Lēmumi un ieteikumi

1.   Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus un ieteikumus visos jautājumos, kuros to paredz nolīgums. Apvienotā komiteja vienojoties pieņem lēmumus un ieteikumus, panākot konsensu, saskaņā ar nolīguma 31. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu.

2.   Sanāksmju starplaikā Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus rakstiskā procedūrā.

3.   Lēmuma vai ieteikuma projekta tekstu sekretariāta tās Puses loceklis, kura to ierosinājusi, rakstiski iesniedz sekretariāta otras Puses loceklim Apvienotās komitejas darba valodā. Lai paustu piekrišanu lēmuma vai ieteikuma projektam, otrai Pusei ir viens mēnesis vai garāks termiņš, ko norādījusi projektu ierosinājusī Puse. Ja otra Puse nepauž piekrišanu, ierosināto lēmumu vai ieteikumu apspriež un var pieņemt nākamajā Apvienotās komitejas sanāksmē. Lēmumu vai ieteikumu projektus uzskata par pieņemtiem, tiklīdz otra Puse ir paudusi piekrišanu, un tos iekļauj Apvienotās komitejas sanāksmes protokolā, ievērojot 8. panta 3. punktu.

4.   Ja Apvienotā komiteja saskaņā ar nolīgumu ir tiesīga pieņemt lēmumus vai ieteikumus, šādus aktus sauc attiecīgi par “lēmumu” vai “ieteikumu”. Apvienotās komitejas sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir pieaugošu kārtas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz tā priekšmeta aprakstu. Katrā lēmumā un ieteikumā tiek norādīta tā spēkā stāšanās diena.

5.   Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi un ieteikumi tiek sagatavoti divos eksemplāros, to autentiskumu apstiprina Puses, un katrai Pusei tiek nosūtīts viens eksemplārs.

10. pants

Pārredzamība

1.   Puses var vienoties rīkot atklātas sanāksmes.

2.   Katra Puse var nolemt publicēt Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā vai tiešsaistē.

3.   Ja vien priekšsēdētājs un otras Puses pārstāvis Apvienotajā komitejā nelemj citādi, visi Puses iesniegtie dokumenti būtu jāuzskata par konfidenciāliem.

4.   Pirms Apvienotās komitejas sanāksmes publisko provizorisku sanāksmes darba kārtību. Kad sanāksmes protokols saskaņā ar 8. pantu ir apstiprināts, to publisko.

5.   Šā panta 2.–4. punktā minētos dokumentus publicē saskaņā ar katras Puses piemērojamajiem datu aizsardzības noteikumiem.

11. pants

Valodas

1.   Apvienotās komitejas darba valoda ir angļu valoda.

2.   Apvienotā komiteja pieņem lēmumus par nolīguma grozīšanu vai interpretāciju nolīguma autentisko tekstu valodās. Visus pārējos Apvienotās komitejas lēmumus, tostarp lēmumu, ar kuru pieņem šo reglamentu, pieņem šā panta 1. punktā minētajā darba valodā.

3.   Katra Puse atbild par lēmumu un citu dokumentu tulkošanu savā(-ās) oficiālajā(-ās) valodā(-ās), ja tas nepieciešams atbilstīgi šim pantam, un tā sedz izdevumus, kas saistīti ar šādiem tulkojumiem.

12. pants

Izdevumi

1.   Katra Puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs: jo īpaši attiecībā uz personālu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem un attiecībā uz videokonferenču vai telekonferenču, pasta un telesakaru izdevumiem.

2.   Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu, sedz tā Puse, kura rīko sanāksmi.

3.   Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmju laikā uz Apvienotās komitejas darba valodu un no tās, sedz tā Puse, kura rīko sanāksmi.

13. pants

Darba grupas

1.   Lai efektīvi pildītu savus uzdevumus, Apvienotā komiteja var izveidot darba grupas, kuras tās pakļautībā risina ar nolīgumu saistītus konkrētus jautājumus. Tālab Apvienotā komiteja nosaka šādu darba grupu sastāvu un uzdevumus.

2.   Ievērojot nolīguma 33. panta 3. punktu, Apvienotā komiteja uzrauga visu saskaņā ar nolīgumu izveidoto darba grupu darbu.

3.   Apvienotajai komitejai rakstiski tiek darīti zināmi kontaktpunkti, kurus saskaņā ar šo nolīgumu izraudzījušās darba grupas. Visu attiecīgo korespondenci, dokumentus un saziņu starp katras darba grupas kontaktpunktiem par nolīguma īstenošanu vienlaikus nosūta Apvienotās komitejas sekretariātam.

4.   Darba grupas ziņo Apvienotajai komitejai par katras sanāksmes rezultātiem un secinājumiem.

5.   Šo reglamentu mutatis mutandis piemēro darba grupām, kas izveidotas saskaņā ar nolīgumu.

14. pants

Reglamenta grozījumi

Šo reglamentu var grozīt saskaņā ar 9. pantu rakstiski ar Apvienotās komitejas lēmumu.

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/94

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2506

(2022. gada 15. decembris)

par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 (2020. gada 16. decembris) par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (1) un jo īpaši tās 6. panta 10. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2021. gada 24. novembrī saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 4. punktu nosūtīja Ungārijai informācijas pieprasījumu, uz kuru Ungārijas iestādes atbildēja 2022. gada 27. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2021. gada 24. novembrī saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 4. punktu nosūtīja Ungārijai informācijas pieprasījumu, uz kuru Ungārijas iestādes atbildēja 2022. gada 27. janvārī.

| (2) | Komisija 2022. gada 27. aprīlī nosūtīja Ungārijai rakstisku paziņojumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 1. punktu (“paziņojums”). Paziņojumā Komisija pauda bažas un izklāstīja savus konstatējumus par vairākām problēmām, kas saistītas ar publiskā iepirkuma sistēmu Ungārijā, tostarp:






  a) | sistēmiskiem pārkāpumiem, trūkumiem un nepilnībām publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- | --- |

(2)

Komisija 2022. gada 27. aprīlī nosūtīja Ungārijai rakstisku paziņojumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 1. punktu (“paziņojums”). Paziņojumā Komisija pauda bažas un izklāstīja savus konstatējumus par vairākām problēmām, kas saistītas ar publiskā iepirkuma sistēmu Ungārijā, tostarp:

a)

sistēmiskiem pārkāpumiem, trūkumiem un nepilnībām publiskā iepirkuma procedūrās;

| b) | viena piedāvājuma procedūru lielo skaitu un zemu konkurences intensitāti iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

b)

viena piedāvājuma procedūru lielo skaitu un zemu konkurences intensitāti iepirkuma procedūrās;

| c) | problēmām, kas saistītas ar pamatnolīgumu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

problēmām, kas saistītas ar pamatnolīgumu izmantošanu;

| d) | interešu konfliktu atklāšanu, nepieļaušanu un novēršanu; un |
| --- | --- |

d)

interešu konfliktu atklāšanu, nepieļaušanu un novēršanu; un

| e) | problēmām, kas saistītas ar sabiedrības interešu trastiem. |
| --- | --- |

e)

problēmām, kas saistītas ar sabiedrības interešu trastiem.

| (3) | Minētās problēmas un to atkārtošanās laika gaitā liecina par Ungārijas iestāžu sistēmisku nespēju, neizdošanos vai nevēlēšanos novērst tādus lēmumus, ar kuriem tiek pārkāpti piemērojamie tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un interešu konfliktiem, un tādējādi pienācīgi novērst korupcijas riskus. Šādi lēmumi pārkāpj tiesiskuma principus, jo īpaši juridiskās noteiktības principu un izpildvaras patvaļas aizlieguma principu, un tie rada bažas par varas dalījumu. |
| --- | --- |

(3)

Minētās problēmas un to atkārtošanās laika gaitā liecina par Ungārijas iestāžu sistēmisku nespēju, neizdošanos vai nevēlēšanos novērst tādus lēmumus, ar kuriem tiek pārkāpti piemērojamie tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un interešu konfliktiem, un tādējādi pienācīgi novērst korupcijas riskus. Šādi lēmumi pārkāpj tiesiskuma principus, jo īpaši juridiskās noteiktības principu un izpildvaras patvaļas aizlieguma principu, un tie rada bažas par varas dalījumu.

| (4) | Paziņojumā Komisija izklāstīja papildu pamatojumu un uzskaitīja konstatējumus par vairākām problēmām saistībā ar izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, kā arī pretkorupcijas regulējumu, tostarp ierobežojumiem attiecībā uz iespējamu noziedzīgu darbību efektīvu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tām, prokuratūru organizāciju un to, ka praksē nav funkcionējoša un efektīva pretkorupcijas regulējuma. Minētās problēmas ir tiesiskuma principu pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību, izpildvaras patvaļas aizliegumu un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumā Komisija izklāstīja papildu pamatojumu un uzskaitīja konstatējumus par vairākām problēmām saistībā ar izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, kā arī pretkorupcijas regulējumu, tostarp ierobežojumiem attiecībā uz iespējamu noziedzīgu darbību efektīvu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tām, prokuratūru organizāciju un to, ka praksē nav funkcionējoša un efektīva pretkorupcijas regulējuma. Minētās problēmas ir tiesiskuma principu pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību, izpildvaras patvaļas aizliegumu un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā.

| (5) | Paziņojumā Komisija izklāstīja faktiskos elementus un konkrēto pamatojumu, uz ko tā balstīja savus konstatējumus, kā arī pieprasīja Ungārijai sniegt konkrētu informāciju un datus par šiem faktiskajiem elementiem un pamatojumu. Paziņojumā Komisija deva Ungārijas iestādēm divus mēnešus laika apsvērumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā Komisija izklāstīja faktiskos elementus un konkrēto pamatojumu, uz ko tā balstīja savus konstatējumus, kā arī pieprasīja Ungārijai sniegt konkrētu informāciju un datus par šiem faktiskajiem elementiem un pamatojumu. Paziņojumā Komisija deva Ungārijas iestādēm divus mēnešus laika apsvērumu iesniegšanai.

| (6) | Ungārija uz paziņojumu atbildēja 2022. gada 27. jūnijā (“pirmā atbilde”). 2022. gada 30. jūnija un 5. jūlija vēstulēs Ungārija iesniedza papildu informāciju, papildinot pirmo atbildi. Turklāt 2022. gada 19. jūlijā Ungārija nosūtīja papildu vēstuli, kurā ierosināti vairāki korektīvie pasākumi nolūkā novērst paziņojumā ietvertos konstatējumus. |
| --- | --- |

(6)

Ungārija uz paziņojumu atbildēja 2022. gada 27. jūnijā (“pirmā atbilde”). 2022. gada 30. jūnija un 5. jūlija vēstulēs Ungārija iesniedza papildu informāciju, papildinot pirmo atbildi. Turklāt 2022. gada 19. jūlijā Ungārija nosūtīja papildu vēstuli, kurā ierosināti vairāki korektīvie pasākumi nolūkā novērst paziņojumā ietvertos konstatējumus.

| (7) | Komisija novērtēja pirmajā atbildē iesniegtos apsvērumus un secināja, ka tie nekliedē Komisijas bažas un paziņojumā izklāstītos konstatējumus. Turklāt Komisija uzskatīja, ka ne pirmajā atbildē, ne 2022. gada 30. jūnija un 5. jūlija papildu vēstulēs nebija ietverti piemēroti korektīvie pasākumi ar atbilstīgām saistībām tos veikt Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 kontekstā. Tā kā 2022. gada 19. jūlija vēstule tika iesniegta novēloti, to nevarēja ņemt vērā, novērtējot pirmo atbildi. Tomēr Komisija ņēma vērā visu minētajā vēstulē ietverto būtisko informāciju nākamajos procedūras posmos, kas noteikti Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. pantā, saskaņā ar principu par lojālu sadarbību ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Komisija novērtēja pirmajā atbildē iesniegtos apsvērumus un secināja, ka tie nekliedē Komisijas bažas un paziņojumā izklāstītos konstatējumus. Turklāt Komisija uzskatīja, ka ne pirmajā atbildē, ne 2022. gada 30. jūnija un 5. jūlija papildu vēstulēs nebija ietverti piemēroti korektīvie pasākumi ar atbilstīgām saistībām tos veikt Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 kontekstā. Tā kā 2022. gada 19. jūlija vēstule tika iesniegta novēloti, to nevarēja ņemt vērā, novērtējot pirmo atbildi. Tomēr Komisija ņēma vērā visu minētajā vēstulē ietverto būtisko informāciju nākamajos procedūras posmos, kas noteikti Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. pantā, saskaņā ar principu par lojālu sadarbību ar dalībvalstīm.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 7. punktu Komisija 2022. gada 20. jūlijā nosūtīja Ungārijai vēstuli (“nodomu vēstule”), lai informētu dalībvalsti par savu novērtējumu saskaņā ar minētās regulas 6. panta 6. punktu un par pasākumiem, ko Komisija plāno ierosināt pieņemšanai Padomē saskaņā ar minētās regulas 6. panta 9. punktu, ņemot vērā, ka Ungārija nav apņēmusies veikt piemērotus korektīvos pasākumus. Nodomu vēstulē Komisija deva Ungārijai iespēju iesniegt apsvērumus, jo īpaši par paredzēto pasākumu samērīgumu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 7. punktu Komisija 2022. gada 20. jūlijā nosūtīja Ungārijai vēstuli (“nodomu vēstule”), lai informētu dalībvalsti par savu novērtējumu saskaņā ar minētās regulas 6. panta 6. punktu un par pasākumiem, ko Komisija plāno ierosināt pieņemšanai Padomē saskaņā ar minētās regulas 6. panta 9. punktu, ņemot vērā, ka Ungārija nav apņēmusies veikt piemērotus korektīvos pasākumus. Nodomu vēstulē Komisija deva Ungārijai iespēju iesniegt apsvērumus, jo īpaši par paredzēto pasākumu samērīgumu.

| (9) | Ungārija uz nodomu vēstuli atbildēja 2022. gada 22. augustā (“otrā atbilde”), sniedzot savus apsvērumus par Komisijas konstatējumiem, procedūru un nodomu vēstulē minēto pasākumu samērīgumu. Lai gan Ungārija apstrīdēja Komisijas konstatējumus, tā ierosināja konkrētus korektīvus pasākumus, lai kliedētu Komisijas paustās bažas. 2022. gada 13. septembrī Ungārija nosūtīja Komisijai vēstuli, kurā bija iekļauti precizējumi un papildu saistības, kas attiecas uz ierosinātajiem korektīvajiem pasākumiem. Ungārija uzskata, ka korektīvie pasākumi, tostarp 2022. gada 13. septembra vēstulē iekļautās papildu saistības, pilnībā kliedēja Komisijas bažas, un tāpēc Komisijai nebūtu jāierosina Padomei nekādi pasākumi. |
| --- | --- |

(9)

Ungārija uz nodomu vēstuli atbildēja 2022. gada 22. augustā (“otrā atbilde”), sniedzot savus apsvērumus par Komisijas konstatējumiem, procedūru un nodomu vēstulē minēto pasākumu samērīgumu. Lai gan Ungārija apstrīdēja Komisijas konstatējumus, tā ierosināja konkrētus korektīvus pasākumus, lai kliedētu Komisijas paustās bažas. 2022. gada 13. septembrī Ungārija nosūtīja Komisijai vēstuli, kurā bija iekļauti precizējumi un papildu saistības, kas attiecas uz ierosinātajiem korektīvajiem pasākumiem. Ungārija uzskata, ka korektīvie pasākumi, tostarp 2022. gada 13. septembra vēstulē iekļautās papildu saistības, pilnībā kliedēja Komisijas bažas, un tāpēc Komisijai nebūtu jāierosina Padomei nekādi pasākumi.

| (10) | Ņemot vērā, ka Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanas nosacījumi ir izpildīti, Komisija 2022. gada 18. septembrī pieņēma priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā (“Komisijas priekšlikums”). |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanas nosacījumi ir izpildīti, Komisija 2022. gada 18. septembrī pieņēma priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam par pasākumiem Savienības budžeta aizsardzībai pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā (“Komisijas priekšlikums”).

| (11) | Atbilstīgi Komisijas priekšlikumā izklāstītajiem konstatējumiem, pirmkārt, publiskā iepirkuma procedūrās Ungārijā ir nopietni sistēmiski pārkāpumi, trūkumi un nepilnības. Šādi pārkāpumi tika konstatēti pēc Komisijas dienestu veiktām secīgām revīzijām gan par 2007.–2013. gada, gan 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Minētās revīzijas noslēdzās ar ievērojamām kopējām finanšu korekciju summām, kā arī ar vairākām Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanām, kuru rezultātā tika sniegti finanšu ieteikumi par ievērojamu summu atgūšanu no Ungārijas. Turklāt pieejamie dati liecina, ka bija neparasti liels tādu līgumu īpatsvars, kas ir piešķirti procedūrās, kurās piedalījies tikai viens piedāvājuma iesniedzējs; līgumu slēgšanas tiesības piešķirtas konkrētiem uzņēmumiem, kas pakāpeniski ieguvuši lielu tirgus daļu; kā arī bijuši nopietni trūkumi pamatnolīgumu piešķiršanā. Turklāt pastāv bažas par publiskā iepirkuma un interešu konflikta noteikumu nepiemērošanu “sabiedrības interešu trastiem” un to pārvaldītajiem subjektiem, kā arī par pārredzamības trūkumu attiecībā uz līdzekļu pārvaldību, ko veic šie trasti. Minētās problēmas un to atkārtošanās laika gaitā liecina par Ungārijas iestāžu sistēmisku nespēju, neizdošanos vai nevēlēšanos novērst tādus lēmumus, ar kuriem tiek pārkāpti piemērojamie tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un interešu konfliktiem, un tādējādi pienācīgi novērst korupcijas riskus. Šādi lēmumi pārkāpj tiesiskuma principus, jo īpaši juridiskās noteiktības principu un izpildvaras patvaļas aizlieguma principu, un tie rada bažas par varas dalījumu. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstīgi Komisijas priekšlikumā izklāstītajiem konstatējumiem, pirmkārt, publiskā iepirkuma procedūrās Ungārijā ir nopietni sistēmiski pārkāpumi, trūkumi un nepilnības. Šādi pārkāpumi tika konstatēti pēc Komisijas dienestu veiktām secīgām revīzijām gan par 2007.–2013. gada, gan 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Minētās revīzijas noslēdzās ar ievērojamām kopējām finanšu korekciju summām, kā arī ar vairākām Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanām, kuru rezultātā tika sniegti finanšu ieteikumi par ievērojamu summu atgūšanu no Ungārijas. Turklāt pieejamie dati liecina, ka bija neparasti liels tādu līgumu īpatsvars, kas ir piešķirti procedūrās, kurās piedalījies tikai viens piedāvājuma iesniedzējs; līgumu slēgšanas tiesības piešķirtas konkrētiem uzņēmumiem, kas pakāpeniski ieguvuši lielu tirgus daļu; kā arī bijuši nopietni trūkumi pamatnolīgumu piešķiršanā. Turklāt pastāv bažas par publiskā iepirkuma un interešu konflikta noteikumu nepiemērošanu “sabiedrības interešu trastiem” un to pārvaldītajiem subjektiem, kā arī par pārredzamības trūkumu attiecībā uz līdzekļu pārvaldību, ko veic šie trasti. Minētās problēmas un to atkārtošanās laika gaitā liecina par Ungārijas iestāžu sistēmisku nespēju, neizdošanos vai nevēlēšanos novērst tādus lēmumus, ar kuriem tiek pārkāpti piemērojamie tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un interešu konfliktiem, un tādējādi pienācīgi novērst korupcijas riskus. Šādi lēmumi pārkāpj tiesiskuma principus, jo īpaši juridiskās noteiktības principu un izpildvaras patvaļas aizlieguma principu, un tie rada bažas par varas dalījumu.

| (12) | Otrkārt, papildu problēmas pastāv saistībā ar ierobežojumiem attiecībā uz iespējamu noziedzīgu darbību efektīvu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tām, prokuratūru organizāciju un to, ka nav funkcionējoša un efektīva pretkorupcijas regulējuma. Proti, trūkst neatkarīgas tiesas nodrošinātu efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neizmeklēt vai neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu korupciju, krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, trūkst prasības norādīt iemeslus gadījumos, kad šādas lietas tiek nodotas vai pārdalītas, un nav noteikumu, ar kuriem novērst patvaļīgus lēmumus par šādām lietām. Turklāt trūkst visaptverošas pretkorupcijas stratēģijas, kas aptvertu vissvarīgākās korupcijas novēršanas jomas, netiek pietiekami izmantots viss preventīvo instrumentu klāsts, lai palīdzētu korupcijas izmeklēšanā, jo īpaši augsta līmeņa korupcijas lietās, kā arī kopumā netiek efektīvi novērsti un apkaroti noziedzīgi krāpšanas un korupcijas nodarījumi. Minētās problēmas ir tiesiskuma principu pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību, izpildvaras patvaļas aizliegumu un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā. |
| --- | --- |

(12)

Otrkārt, papildu problēmas pastāv saistībā ar ierobežojumiem attiecībā uz iespējamu noziedzīgu darbību efektīvu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tām, prokuratūru organizāciju un to, ka nav funkcionējoša un efektīva pretkorupcijas regulējuma. Proti, trūkst neatkarīgas tiesas nodrošinātu efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neizmeklēt vai neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu korupciju, krāpšanu un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, trūkst prasības norādīt iemeslus gadījumos, kad šādas lietas tiek nodotas vai pārdalītas, un nav noteikumu, ar kuriem novērst patvaļīgus lēmumus par šādām lietām. Turklāt trūkst visaptverošas pretkorupcijas stratēģijas, kas aptvertu vissvarīgākās korupcijas novēršanas jomas, netiek pietiekami izmantots viss preventīvo instrumentu klāsts, lai palīdzētu korupcijas izmeklēšanā, jo īpaši augsta līmeņa korupcijas lietās, kā arī kopumā netiek efektīvi novērsti un apkaroti noziedzīgi krāpšanas un korupcijas nodarījumi. Minētās problēmas ir tiesiskuma principu pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz juridisko noteiktību, izpildvaras patvaļas aizliegumu un efektīvu tiesību aizsardzību tiesā.

| (13) | Komisija uzskata, ka Ungārijas atbildēs izvirzītajos apsvērumos nav pienācīgi ņemti vērā konstatējumi, kas izklāstīti paziņojumā un nodomu vēstulē. Proti, atbildēs nav sniegti pierādījumi par nesenajiem uzlabojumiem, ko Ungārija ir ieviesusi savā iepirkuma sistēmā (attiecībā uz pārredzamību, konkurences intensitāti, interešu konfliktu pārbaudēm). Lai gan pēc Komisijas dienestu veiktajām revīzijām Ungārijas publiskā iepirkuma sistēmā notika dažas izmaiņas, nekas neliecina par to, ka šīs izmaiņas ir ietekmējušas konkurences līmeni Ungārijas tirgū. Komisijas rīcībā esošie dati liecina ne tikai par publiskā iepirkuma līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas koncentrēšanās pieaugumu, bet arī par to, ka palielinās Ungārijas vadošās partijas aktoru iespējas uzvarēt konkursos. Komisija pasūtīja pētījumu, kurā tika veikta vairāk nekā 270 000 publiskā iepirkuma līgumu Ungārijā statistiski empīriskā analīze par 2005. līdz 2021. gadu. Pētījuma apsvērumus apstiprināja konstatējumi, kas gūti, pārbaudot konkrētus konkursu datus attiecībā uz līgumiem, kuri piešķirti dažiem no uzņēmumiem, kas identificēti kā uzņēmumi ar politiskiem sakariem. Turklāt Komisija ievāca mediju un ieinteresēto personu ziņojumus tūrisma, komunikācijas un sporta nozarēs. Ungārija nav sniegusi nekādus pierādījumus par Savienības budžeta aizsardzībai nozīmīgo interešu konflikta noteikumu piemērojamību (un piemērošanu praksē) sabiedrības interešu trastiem. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskata, ka Ungārijas atbildēs izvirzītajos apsvērumos nav pienācīgi ņemti vērā konstatējumi, kas izklāstīti paziņojumā un nodomu vēstulē. Proti, atbildēs nav sniegti pierādījumi par nesenajiem uzlabojumiem, ko Ungārija ir ieviesusi savā iepirkuma sistēmā (attiecībā uz pārredzamību, konkurences intensitāti, interešu konfliktu pārbaudēm). Lai gan pēc Komisijas dienestu veiktajām revīzijām Ungārijas publiskā iepirkuma sistēmā notika dažas izmaiņas, nekas neliecina par to, ka šīs izmaiņas ir ietekmējušas konkurences līmeni Ungārijas tirgū. Komisijas rīcībā esošie dati liecina ne tikai par publiskā iepirkuma līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas koncentrēšanās pieaugumu, bet arī par to, ka palielinās Ungārijas vadošās partijas aktoru iespējas uzvarēt konkursos. Komisija pasūtīja pētījumu, kurā tika veikta vairāk nekā 270 000 publiskā iepirkuma līgumu Ungārijā statistiski empīriskā analīze par 2005. līdz 2021. gadu. Pētījuma apsvērumus apstiprināja konstatējumi, kas gūti, pārbaudot konkrētus konkursu datus attiecībā uz līgumiem, kuri piešķirti dažiem no uzņēmumiem, kas identificēti kā uzņēmumi ar politiskiem sakariem. Turklāt Komisija ievāca mediju un ieinteresēto personu ziņojumus tūrisma, komunikācijas un sporta nozarēs. Ungārija nav sniegusi nekādus pierādījumus par Savienības budžeta aizsardzībai nozīmīgo interešu konflikta noteikumu piemērojamību (un piemērošanu praksē) sabiedrības interešu trastiem.

| (14) | Identificētie pārkāpumi, trūkumi un nepilnības ir plaši izplatīti un savstarpēji saistīti, un tas nozīmē, ka riskus Savienības budžetam visefektīvāk var novērst tikai Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 paredzētās procedūras. Pat ja var izmantot noteiktus līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar nozaru noteikumiem, piemēram, Komisijas dienestu veiktas revīzijas, un finanšu korekcijas par pārkāpumiem, kurus Ungārijas iestādes nav novērsušas, minētie pasākumi parasti attiecas uz Komisijai jau deklarētiem izdevumiem, un trūkumu turpināšanās daudzu gadu gaitā liecina, ka finanšu korekcijas nav pietiekamas Savienības finanšu interešu aizsardzībai ne pret pašreizējiem, ne turpmākiem riskiem. |
| --- | --- |

(14)

Identificētie pārkāpumi, trūkumi un nepilnības ir plaši izplatīti un savstarpēji saistīti, un tas nozīmē, ka riskus Savienības budžetam visefektīvāk var novērst tikai Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 paredzētās procedūras. Pat ja var izmantot noteiktus līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar nozaru noteikumiem, piemēram, Komisijas dienestu veiktas revīzijas, un finanšu korekcijas par pārkāpumiem, kurus Ungārijas iestādes nav novērsušas, minētie pasākumi parasti attiecas uz Komisijai jau deklarētiem izdevumiem, un trūkumu turpināšanās daudzu gadu gaitā liecina, ka finanšu korekcijas nav pietiekamas Savienības finanšu interešu aizsardzībai ne pret pašreizējiem, ne turpmākiem riskiem.

| (15) | Attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (2) paredzēto veicinošo nosacījumu ievērošanu un uzraudzību būtu jānorāda, ka vienīgās minētās regulas 15. panta 5. punktā noteiktās veicinošā nosacījuma neizpildes sekas ir tādas, ka Komisija attiecīgajai dalībvalstij neatmaksās izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi. Regula (ES, Euratom) 2020/2092 nodrošina plašāku iespējamo pasākumu klāstu, ar kuriem aizsargāt Savienības budžetu, tostarp vienas vai vairāku programmu apstiprinājuma apturēšanu, kā arī dalītās pārvaldības saistību izpildes apturēšanu. Iespējamie pasākumi saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 attiecas arī uz priekšfinansējumu, kas nav paredzēts Regulas (ES) 2021/1060 15. pantā. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (2) paredzēto veicinošo nosacījumu ievērošanu un uzraudzību būtu jānorāda, ka vienīgās minētās regulas 15. panta 5. punktā noteiktās veicinošā nosacījuma neizpildes sekas ir tādas, ka Komisija attiecīgajai dalībvalstij neatmaksās izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi. Regula (ES, Euratom) 2020/2092 nodrošina plašāku iespējamo pasākumu klāstu, ar kuriem aizsargāt Savienības budžetu, tostarp vienas vai vairāku programmu apstiprinājuma apturēšanu, kā arī dalītās pārvaldības saistību izpildes apturēšanu. Iespējamie pasākumi saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 attiecas arī uz priekšfinansējumu, kas nav paredzēts Regulas (ES) 2021/1060 15. pantā.

| (16) | Attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu un to interpretāciju Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 17. apsvērumā ir precizēts, ka Savienības tiesību akti, uz kuriem ir atsauce minētās regulas 6. panta 1. punktā, attiecas uz finansēm un konkrētām nozarēm. Pienākumu neizpildes procedūras nav balstītas uz leģislatīvu aktu, bet gan tieši uz Līguma par Eiropas Savienībās darbību (LESD) 258. pantu. Minēto primāro tiesību normu nevar uzskatīt par “Savienības tiesību aktiem” Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu un to interpretāciju Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 17. apsvērumā ir precizēts, ka Savienības tiesību akti, uz kuriem ir atsauce minētās regulas 6. panta 1. punktā, attiecas uz finansēm un konkrētām nozarēm. Pienākumu neizpildes procedūras nav balstītas uz leģislatīvu aktu, bet gan tieši uz Līguma par Eiropas Savienībās darbību (LESD) 258. pantu. Minēto primāro tiesību normu nevar uzskatīt par “Savienības tiesību aktiem” Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 1. punkta nozīmē.

| (17) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/241 (3) 22. panta 1. punktā ir paredzēts, ka dalībvalstīm, īstenojot Atveseļošanas un noturības mehānisma pasākumus, ir jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Lai nodrošinātu atbilstību minētās regulas 22. pantam, Komisija 2022. gada 30. novembrī iesniedza priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam par Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu, kurā ir iekļauti starpposma mērķi, kas ietver saistības, ko Ungārija uzņēmusies saskaņā ar korektīvajiem pasākumiem, par kuriem šīs procedūras ietvaros panākta vienošanās ar Komisiju.
  Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 22. panta 1. punktu galvenā atbildība par Savienības un valsts tiesību aktu ievērošanu, īstenojot Atveseļošanas un noturības mehānisma pasākumus, ir dalībvalstīm, savukārt Komisija saskaņā ar minētās regulas 22. panta 5. punktu var veikt korektīvus pasākumus krāpšanas, korupcijas un interešu konflikta gadījumos, kuri skar Savienības finanšu intereses un kurus dalībvalsts nav novērsusi, vai gadījumos, ja ir nopietni pārkāpts no aizdevuma nolīguma vai finansēšanas nolīguma izrietošs pienākums. Turklāt starpposma mērķi ir nosacījumi, kas jāizpilda, lai Ungārija varētu iesniegt pieprasījumus par turpmākajiem maksājumiem saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu. Tādējādi tie nespēj aizsargāt Savienības finanšu intereses saistībā ar tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas jau pietiekami tiešā veidā ietekmē vai var ietekmēt citu no Savienības budžeta finansētu izdevumu programmu īstenošanu Ungārijā. Tāpēc Regulas (ES) 2021/241 noteikumu piemērošana šajā gadījumā neļautu Komisijai aizsargāt Savienības budžetu efektīvāk. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/241 (3) 22. panta 1. punktā ir paredzēts, ka dalībvalstīm, īstenojot Atveseļošanas un noturības mehānisma pasākumus, ir jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Lai nodrošinātu atbilstību minētās regulas 22. pantam, Komisija 2022. gada 30. novembrī iesniedza priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam par Ungārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu, kurā ir iekļauti starpposma mērķi, kas ietver saistības, ko Ungārija uzņēmusies saskaņā ar korektīvajiem pasākumiem, par kuriem šīs procedūras ietvaros panākta vienošanās ar Komisiju.

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 22. panta 1. punktu galvenā atbildība par Savienības un valsts tiesību aktu ievērošanu, īstenojot Atveseļošanas un noturības mehānisma pasākumus, ir dalībvalstīm, savukārt Komisija saskaņā ar minētās regulas 22. panta 5. punktu var veikt korektīvus pasākumus krāpšanas, korupcijas un interešu konflikta gadījumos, kuri skar Savienības finanšu intereses un kurus dalībvalsts nav novērsusi, vai gadījumos, ja ir nopietni pārkāpts no aizdevuma nolīguma vai finansēšanas nolīguma izrietošs pienākums. Turklāt starpposma mērķi ir nosacījumi, kas jāizpilda, lai Ungārija varētu iesniegt pieprasījumus par turpmākajiem maksājumiem saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma plānu. Tādējādi tie nespēj aizsargāt Savienības finanšu intereses saistībā ar tiesiskuma principu pārkāpumiem, kas jau pietiekami tiešā veidā ietekmē vai var ietekmēt citu no Savienības budžeta finansētu izdevumu programmu īstenošanu Ungārijā. Tāpēc Regulas (ES) 2021/241 noteikumu piemērošana šajā gadījumā neļautu Komisijai aizsargāt Savienības budžetu efektīvāk.

| (18) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, neviena cita procedūra saskaņā ar Savienības tiesību aktiem neļautu Komisijai aizsargāt Savienības budžetu efektīvāk kā procedūra, kas noteikta Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. pantā. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, neviena cita procedūra saskaņā ar Savienības tiesību aktiem neļautu Komisijai aizsargāt Savienības budžetu efektīvāk kā procedūra, kas noteikta Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. pantā.

| (19) | Identificēto pārkāpumu iespējamā ietekme uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību ir uzskatāma par īpaši būtisku, ņemot vērā to, ka minētie pārkāpumi pēc būtības ir saistīti ar procesu, saskaņā ar kuru Ungārija izmanto Savienības līdzekļus, jo šie pārkāpumi izriet no to publisko iestāžu nepareizas darbības, kas lemj par to līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, kurus finansē no Savienības budžeta. Turklāt, ja papildus identificētajiem pārkāpumiem tiek ņemti vērā ierobežojumi un šķēršļi krāpšanas atklāšanā, izmeklēšanā un novēršanā, kas identificēti kā papildu pamatojums attiecībā uz izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un pretkorupcijas regulējumu, ietekmi var uzskatīt par vēl būtiskāku. |
| --- | --- |

(19)

Identificēto pārkāpumu iespējamā ietekme uz Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību vai Savienības finanšu interešu aizsardzību ir uzskatāma par īpaši būtisku, ņemot vērā to, ka minētie pārkāpumi pēc būtības ir saistīti ar procesu, saskaņā ar kuru Ungārija izmanto Savienības līdzekļus, jo šie pārkāpumi izriet no to publisko iestāžu nepareizas darbības, kas lemj par to līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, kurus finansē no Savienības budžeta. Turklāt, ja papildus identificētajiem pārkāpumiem tiek ņemti vērā ierobežojumi un šķēršļi krāpšanas atklāšanā, izmeklēšanā un novēršanā, kas identificēti kā papildu pamatojums attiecībā uz izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un pretkorupcijas regulējumu, ietekmi var uzskatīt par vēl būtiskāku.

| (20) | Ņemot vērā ar publisko iepirkumu saistīto konstatējumu būtību, atbilstīgajiem pasākumiem, kas jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 4. panta 1. punktu (“atbilstīgie pasākumi”), būtu jāattiecas uz Savienības finansējumu, ko galvenokārt īsteno, izmantojot publisko iepirkumu. Komisijas revīzijas, kurās tika identificēti trūkumi un neatbilstīgi publiskā iepirkuma procesi, aptvēra kohēzijas politikas jomu, un, neraugoties uz to, ka šo trūkumu un pārkāpumu ietekme uz Savienības budžetu ir finansiāli novērsta, piemērojot kohēzijas politikas noteikumus, liecina par Ungārijas iestāžu sistēmisku nespēju, neizdošanos vai nevēlēšanos novērst tādus lēmumus, ar kuriem tiek pārkāpti piemērojamie tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un interešu konfliktiem, un tādējādi pienācīgi novērst korupcijas riskus. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā ar publisko iepirkumu saistīto konstatējumu būtību, atbilstīgajiem pasākumiem, kas jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 4. panta 1. punktu (“atbilstīgie pasākumi”), būtu jāattiecas uz Savienības finansējumu, ko galvenokārt īsteno, izmantojot publisko iepirkumu. Komisijas revīzijas, kurās tika identificēti trūkumi un neatbilstīgi publiskā iepirkuma procesi, aptvēra kohēzijas politikas jomu, un, neraugoties uz to, ka šo trūkumu un pārkāpumu ietekme uz Savienības budžetu ir finansiāli novērsta, piemērojot kohēzijas politikas noteikumus, liecina par Ungārijas iestāžu sistēmisku nespēju, neizdošanos vai nevēlēšanos novērst tādus lēmumus, ar kuriem tiek pārkāpti piemērojamie tiesību akti attiecībā uz publisko iepirkumu un interešu konfliktiem, un tādējādi pienācīgi novērst korupcijas riskus.

| (21) | Programmām, kas jāaizsargā ar atbilstīgajiem pasākumiem, prioritārā kārtā vajadzētu būt kohēzijas politikas programmām 2021.–2027. gadam, kuras paredzēts īstenot galvenokārt ar publisko iepirkumu pēc analoģijas ar to, kā Ungārija īstenoja līdzvērtīgas programmas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. Minētās programmas ir Vides un energoefektivitātes darbības programma Plus, Integrētā transporta darbības programma Plus un Teritoriālās un municipālās attīstības darbības programma Plus (“attiecīgās programmas”). Tiek lēsts, ka no 85 % līdz 90 % no attiecīgajām programmām tiek īstenotas, izmantojot publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

(21)

Programmām, kas jāaizsargā ar atbilstīgajiem pasākumiem, prioritārā kārtā vajadzētu būt kohēzijas politikas programmām 2021.–2027. gadam, kuras paredzēts īstenot galvenokārt ar publisko iepirkumu pēc analoģijas ar to, kā Ungārija īstenoja līdzvērtīgas programmas 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. Minētās programmas ir Vides un energoefektivitātes darbības programma Plus, Integrētā transporta darbības programma Plus un Teritoriālās un municipālās attīstības darbības programma Plus (“attiecīgās programmas”). Tiek lēsts, ka no 85 % līdz 90 % no attiecīgajām programmām tiek īstenotas, izmantojot publisko iepirkumu.

| (22) | Atbilstīgajiem pasākumiem būtu jāattiecas arī uz darbībām to Savienības programmu ietvaros, kuras īsteno tiešā un netiešā pārvaldībā un attiecībā uz kurām saņēmēji vai īstenotājstruktūras var būt sabiedrības interešu trasti un to īpašumā esošie subjekti, ko uzskata par valdības struktūrām Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 2. panta b) punkta un 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Attiecībā uz identificētajiem pārkāpumiem, kas saistīti ar sabiedrības interešu trastiem, atbilstīgajiem pasākumiem būtu jāattiecas uz visām Savienības programmām, kuras īsteno tiešā un netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(22)

Atbilstīgajiem pasākumiem būtu jāattiecas arī uz darbībām to Savienības programmu ietvaros, kuras īsteno tiešā un netiešā pārvaldībā un attiecībā uz kurām saņēmēji vai īstenotājstruktūras var būt sabiedrības interešu trasti un to īpašumā esošie subjekti, ko uzskata par valdības struktūrām Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 2. panta b) punkta un 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Attiecībā uz identificētajiem pārkāpumiem, kas saistīti ar sabiedrības interešu trastiem, atbilstīgajiem pasākumiem būtu jāattiecas uz visām Savienības programmām, kuras īsteno tiešā un netiešā pārvaldībā.

| (23) | Ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 5. panta 3. punktā noteiktās samērīguma prasības, atbilstīgais piemērojamo pasākumu līmenis būtu jānosaka procentos, kas atspoguļo izrietošo risku Savienības budžetam. |
| --- | --- |

(23)

Ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 5. panta 3. punktā noteiktās samērīguma prasības, atbilstīgais piemērojamo pasākumu līmenis būtu jānosaka procentos, kas atspoguļo izrietošo risku Savienības budžetam.

| (24) | Ņemot vērā publiskajā iepirkumā identificēto sistēmisko pārkāpumu nopietnību, biežumu un ilgumu, finanšu risku Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai var uzskatīt par ļoti būtisku, un tāpēc tas attaisno pasākumus ar ļoti lielu finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā publiskajā iepirkumā identificēto sistēmisko pārkāpumu nopietnību, biežumu un ilgumu, finanšu risku Savienības budžeta pareizai finanšu pārvaldībai var uzskatīt par ļoti būtisku, un tāpēc tas attaisno pasākumus ar ļoti lielu finansiālo ietekmi.

| (25) | Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 6. punktu, pieņemot lēmumu par atbilstīgajiem pasākumiem, ir jāņem vērā saņemtā informācija un visi attiecīgās dalībvalsts sniegtie apsvērumi, kā arī ierosināto korektīvo pasākumu piemērotība. Tāpēc Ungārijas ierosinātie korektīvie pasākumi būtu jāiekļauj novērtējumā. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 6. punktu, pieņemot lēmumu par atbilstīgajiem pasākumiem, ir jāņem vērā saņemtā informācija un visi attiecīgās dalībvalsts sniegtie apsvērumi, kā arī ierosināto korektīvo pasākumu piemērotība. Tāpēc Ungārijas ierosinātie korektīvie pasākumi būtu jāiekļauj novērtējumā.

| (26) | Savā otrajā atbildē Ungārija iesniedza 17 korektīvos pasākumus, kuru saistības tā pēc tam papildināja ar Komisijai 2022. gada 13. septembrī iesniegto vēstuli. Saskaņā ar Ungārijas viedokli tie novērstu visas problēmas, ko Komisija minējusi paziņojumā. Ierosinātie korektīvie pasākumi ir šādi:






  a) | ar Savienības līdzekļu izmantošanu saistītu nelikumību un pārkāpumu nepieļaušanas, atklāšanas un novēršanas pastiprināšana ar jaunizveidotas Integritātes iestādes palīdzību; |
| --- | --- | --- |

(26)

Savā otrajā atbildē Ungārija iesniedza 17 korektīvos pasākumus, kuru saistības tā pēc tam papildināja ar Komisijai 2022. gada 13. septembrī iesniegto vēstuli. Saskaņā ar Ungārijas viedokli tie novērstu visas problēmas, ko Komisija minējusi paziņojumā. Ierosinātie korektīvie pasākumi ir šādi:

a)

ar Savienības līdzekļu izmantošanu saistītu nelikumību un pārkāpumu nepieļaušanas, atklāšanas un novēršanas pastiprināšana ar jaunizveidotas Integritātes iestādes palīdzību;

| b) | Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupa; |
| --- | --- |

b)

Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupa;

| c) | pretkorupcijas regulējuma stiprināšana; |
| --- | --- |

c)

pretkorupcijas regulējuma stiprināšana;

| d) | pārredzamības nodrošināšana attiecībā uz to, kā sabiedrības interešu aktīvu pārvaldības fondi izmanto Savienības atbalstu; |
| --- | --- |

d)

pārredzamības nodrošināšana attiecībā uz to, kā sabiedrības interešu aktīvu pārvaldības fondi izmanto Savienības atbalstu;

| e) | īpašas procedūras ieviešana īpašu noziegumu gadījumā, kas saistīti ar publiskās varas īstenošanu vai publiskā īpašuma pārvaldību; |
| --- | --- |

e)

īpašas procedūras ieviešana īpašu noziegumu gadījumā, kas saistīti ar publiskās varas īstenošanu vai publiskā īpašuma pārvaldību;

| f) | revīzijas un kontroles mehānismu stiprināšana ar mērķi garantēt Savienības atbalsta pareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

f)

revīzijas un kontroles mehānismu stiprināšana ar mērķi garantēt Savienības atbalsta pareizu izmantošanu;

| g) | tādu no Savienības līdzekļiem finansētu konkursa procedūru īpatsvara samazināšana, kurās ir tikai viens piedāvājums; |
| --- | --- |

g)

tādu no Savienības līdzekļiem finansētu konkursa procedūru īpatsvara samazināšana, kurās ir tikai viens piedāvājums;

| h) | tādu no valsts budžeta finansētu konkursa procedūru īpatsvara samazināšana, kurās ir tikai viens piedāvājums; |
| --- | --- |

h)

tādu no valsts budžeta finansētu konkursa procedūru īpatsvara samazināšana, kurās ir tikai viens piedāvājums;

| i) | rīka ziņošanai par procedūrām ar vienu piedāvājumu izstrāde ar mērķi uzraudzīt ar vienu piedāvājumu noslēgtas publisko iepirkumu procedūras un ziņotu par tām; |
| --- | --- |

i)

rīka ziņošanai par procedūrām ar vienu piedāvājumu izstrāde ar mērķi uzraudzīt ar vienu piedāvājumu noslēgtas publisko iepirkumu procedūras un ziņotu par tām;

| j) | elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas izstrāde ar mērķi palielināt pārredzamību; |
| --- | --- |

j)

elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas izstrāde ar mērķi palielināt pārredzamību;

| k) | tādas snieguma mērīšanas sistēmas izstrāde, ar kuru novērtē publisko iepirkumu efektivitāti un izmaksu lietderību; |
| --- | --- |

k)

tādas snieguma mērīšanas sistēmas izstrāde, ar kuru novērtē publisko iepirkumu efektivitāti un izmaksu lietderību;

| l) | rīcības plāna pieņemšana par to, kā paaugstināt konkurences līmeni publiskā iepirkuma jomā; |
| --- | --- |

l)

rīcības plāna pieņemšana par to, kā paaugstināt konkurences līmeni publiskā iepirkuma jomā;

| m) | mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu apmācība par publiskā iepirkuma praksi; |
| --- | --- |

m)

mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu apmācība par publiskā iepirkuma praksi;

| n) | atbalsta shēmas izveide ar mērķi kompensēt izmaksas, kas saistītas ar mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu dalību publiskajā iepirkumā; |
| --- | --- |

n)

atbalsta shēmas izveide ar mērķi kompensēt izmaksas, kas saistītas ar mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu dalību publiskajā iepirkumā;

| o) | Komisijas riska noteikšanas rīka ARACHNE izmantošana; |
| --- | --- |

o)

Komisijas riska noteikšanas rīka ARACHNE izmantošana;

| p) | sadarbības stiprināšana ar OLAF; un |
| --- | --- |

p)

sadarbības stiprināšana ar OLAF; un

| q) | tiesību akta pieņemšana, ar ko nodrošina publisko izdevumu lielāku pārredzamību. |
| --- | --- |

q)

tiesību akta pieņemšana, ar ko nodrošina publisko izdevumu lielāku pārredzamību.

| (27) | Trīspadsmit no korektīvajiem pasākumiem noteica galvenos īstenošanas soļus, kas jāizpilda līdz 2022. gada 19. novembrim. Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 19. novembrim un pēc tam ik pēc trim mēnešiem informēt Komisiju par korektīvo pasākumu īstenošanu, ieskaitot papildu saistības, kas iekļautas 2022. gada 13. septembra vēstulē. Attiecībā uz četriem korektīviem pasākumiem, proti, h) un l)–n) korektīvo pasākumu, Komisija norādīja, ka nav veikti tūlītēji galvenie īstenošanas soļi, jo tiem nepieciešams ilgāks īstenošanas periods, un ka tā uzrauga to īstenošanu kā daļu no visu korektīvo pasākumu uzraudzības, pamatojoties uz ceturkšņa ziņojumiem, ko Ungārija apņēmās sniegt 2022. gada 19. novembra vēstulē, līdz 2028. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(27)

Trīspadsmit no korektīvajiem pasākumiem noteica galvenos īstenošanas soļus, kas jāizpilda līdz 2022. gada 19. novembrim. Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 19. novembrim un pēc tam ik pēc trim mēnešiem informēt Komisiju par korektīvo pasākumu īstenošanu, ieskaitot papildu saistības, kas iekļautas 2022. gada 13. septembra vēstulē. Attiecībā uz četriem korektīviem pasākumiem, proti, h) un l)–n) korektīvo pasākumu, Komisija norādīja, ka nav veikti tūlītēji galvenie īstenošanas soļi, jo tiem nepieciešams ilgāks īstenošanas periods, un ka tā uzrauga to īstenošanu kā daļu no visu korektīvo pasākumu uzraudzības, pamatojoties uz ceturkšņa ziņojumiem, ko Ungārija apņēmās sniegt 2022. gada 19. novembra vēstulē, līdz 2028. gada 31. decembrim.

| (28) | Kopumā Ungārija apņēmās veikt otrajā atbildē ierosinātos korektīvos pasākumus, lai bez nosacījumiem risinātu paziņojumā minētās problēmas, un uzturēt šos pasākumus un saistītos tiesību aktus spēkā bez termiņa ierobežojuma, un pienācīgi īstenot tajos izklāstītos noteikumus. |
| --- | --- |

(28)

Kopumā Ungārija apņēmās veikt otrajā atbildē ierosinātos korektīvos pasākumus, lai bez nosacījumiem risinātu paziņojumā minētās problēmas, un uzturēt šos pasākumus un saistītos tiesību aktus spēkā bez termiņa ierobežojuma, un pienācīgi īstenot tajos izklāstītos noteikumus.

| (29) | Kā paskaidrots Komisijas priekšlikumam pievienotajā paskaidrojuma rakstā, Komisija uzskatīja, ka ierosinātie korektīvie pasākumi, kopā ņemot, principā spētu risināt problēmas saistībā ar sistēmiskiem pārkāpumiem, trūkumiem un nepilnībām publiskajā iepirkumā, interešu konfliktu risku un bažām par sabiedrības interešu trastiem, kā arī papildu pamatojumu attiecībā uz izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un pretkorupcijas regulējumu, ar nosacījumu, ka visi pasākumi tiek pareizi un efektīvi īstenoti. |
| --- | --- |

(29)

Kā paskaidrots Komisijas priekšlikumam pievienotajā paskaidrojuma rakstā, Komisija uzskatīja, ka ierosinātie korektīvie pasākumi, kopā ņemot, principā spētu risināt problēmas saistībā ar sistēmiskiem pārkāpumiem, trūkumiem un nepilnībām publiskajā iepirkumā, interešu konfliktu risku un bažām par sabiedrības interešu trastiem, kā arī papildu pamatojumu attiecībā uz izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un pretkorupcijas regulējumu, ar nosacījumu, ka visi pasākumi tiek pareizi un efektīvi īstenoti.

| (30) | Tomēr Komisija arī piebilda, ka ierosinātajiem korektīvajiem pasākumiem vēl ir jānosaka detalizēti īstenošanas noteikumi, jo īpaši par to, kā pasākumu galvenie elementi tiks transponēti reālos juridiskos tekstos, kas jāpieņem, lai īstenotu korektīvos pasākumus. Ņemot vērā to, ka vairākas Ungārijā identificētās problēmas ir saistītas ne tikai ar izmaiņām tiesiskajā regulējumā, bet arī – daudz izteiktāk – ar izmaiņu konkrētu īstenošanu praksē, kam nepieciešams ilgāks laiks konkrētu rezultātu sasniegšanai, risks Savienības budžetam saglabājas, kamēr Komisijas priekšlikuma sagatavošanas laikā tiek īstenoti vismaz galvenie dažu korektīvo pasākumu elementi, kas norādīti korektīvo pasākumu grafikos, ko Ungārija iesniedza otrajā atbildē. Kamēr nav stājušies spēkā galvenie tiesību akti, ar kuriem tiktu īstenoti daudzi no ierosinātajiem korektīvajiem pasākumiem, un ņemot vērā Komisijas priekšlikumam pievienotajā paskaidrojuma rakstā ietverto novērtējumu, kā arī iespēju, ka pasākumi var netikt pareizi īstenoti vai ka to efektivitāte var tikt vājināta pasākumu detaļās, Komisija aplēsa, ka riska līmenis Savienības budžetam pašlaik atbilst 65 % no attiecīgajām programmām, t. i., par 5 procentpunktiem mazāk nekā aplēstais risks, ja korektīvo pasākumu nebūtu. Tādēļ tā ierosināja, ka Padomei jāpieņem atbilstīgi pasākumi saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr Komisija arī piebilda, ka ierosinātajiem korektīvajiem pasākumiem vēl ir jānosaka detalizēti īstenošanas noteikumi, jo īpaši par to, kā pasākumu galvenie elementi tiks transponēti reālos juridiskos tekstos, kas jāpieņem, lai īstenotu korektīvos pasākumus. Ņemot vērā to, ka vairākas Ungārijā identificētās problēmas ir saistītas ne tikai ar izmaiņām tiesiskajā regulējumā, bet arī – daudz izteiktāk – ar izmaiņu konkrētu īstenošanu praksē, kam nepieciešams ilgāks laiks konkrētu rezultātu sasniegšanai, risks Savienības budžetam saglabājas, kamēr Komisijas priekšlikuma sagatavošanas laikā tiek īstenoti vismaz galvenie dažu korektīvo pasākumu elementi, kas norādīti korektīvo pasākumu grafikos, ko Ungārija iesniedza otrajā atbildē. Kamēr nav stājušies spēkā galvenie tiesību akti, ar kuriem tiktu īstenoti daudzi no ierosinātajiem korektīvajiem pasākumiem, un ņemot vērā Komisijas priekšlikumam pievienotajā paskaidrojuma rakstā ietverto novērtējumu, kā arī iespēju, ka pasākumi var netikt pareizi īstenoti vai ka to efektivitāte var tikt vājināta pasākumu detaļās, Komisija aplēsa, ka riska līmenis Savienības budžetam pašlaik atbilst 65 % no attiecīgajām programmām, t. i., par 5 procentpunktiem mazāk nekā aplēstais risks, ja korektīvo pasākumu nebūtu. Tādēļ tā ierosināja, ka Padomei jāpieņem atbilstīgi pasākumi saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 9. punktu.

| (31) | Ņemot vērā to, ka Ungārija ir apņēmusies veikt situācijas risināšanai vajadzīgos korektīvus pasākumus saskaņā ar sīki izstrādātu grafiku un ka Komisija uzskatīja, ka ierosinātie korektīvie pasākumi kopā – ja tie tiks pareizi precizēti un īstenoti saskaņā ar minēto sīki izstrādāto grafiku – principā varētu būt piemēroti šo jautājumu risināšanai, Padome 2022. gada 13. oktobrī pēc Ungārijas lūguma lēma, ka pastāvēja pietiekami ārkārtēji apstākļi, ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 10. punktu, kas pamato īstenošanas lēmuma pieņemšanas termiņa pagarināšanu par diviem papildu mēnešiem, lai Komisijai un Padomei dotu pietiekami daudz laika izvērtēt korektīvo pasākumu pieņemšanu un efektīvu īstenošanu, ņemot vērā to lielo skaitu un tehnisko sarežģītību. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā to, ka Ungārija ir apņēmusies veikt situācijas risināšanai vajadzīgos korektīvus pasākumus saskaņā ar sīki izstrādātu grafiku un ka Komisija uzskatīja, ka ierosinātie korektīvie pasākumi kopā – ja tie tiks pareizi precizēti un īstenoti saskaņā ar minēto sīki izstrādāto grafiku – principā varētu būt piemēroti šo jautājumu risināšanai, Padome 2022. gada 13. oktobrī pēc Ungārijas lūguma lēma, ka pastāvēja pietiekami ārkārtēji apstākļi, ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 10. punktu, kas pamato īstenošanas lēmuma pieņemšanas termiņa pagarināšanu par diviem papildu mēnešiem, lai Komisijai un Padomei dotu pietiekami daudz laika izvērtēt korektīvo pasākumu pieņemšanu un efektīvu īstenošanu, ņemot vērā to lielo skaitu un tehnisko sarežģītību.

| (32) | Lai ievērotu galvenajos īstenošanas soļos noteiktos termiņus, Ungārija no 2022. gada septembra beigām līdz oktobra sākumam pieņēma vairākus tiesību aktus. Bija vajadzīgas turpmākas intensīvas diskusijas starp Ungārijas iestādēm un Komisijas dienestiem, lai mēģinātu nodrošināt, ka minētie tiesību akti ir pilnībā saskaņoti ar korektīvajiem pasākumiem un ka tie ir efektīvi. minēto diskusiju rezultātā Ungārijas valdība 2022. gada 15. novembrī iesniedza Nacionālajai asamblejai tā dēvēto “pakalpojumu paketi” ar vairākiem ierosinātajiem grozījumiem juridiskajos tekstos, kas tika pieņemti 2022. gada septembra beigās un oktobra sākumā.
  Pakalpojumu paketi veido divi likumprojekti: viens (T/2033) pieņemšanai saskaņā ar parasto procedūru, par kuru galīgais balsojums notika 2022. gada 22. novembrī, un otrs likumprojekts (T/2032) pieņemšanai saskaņā ar procedūru, ko piemēro galvenajiem aktiem (nepieciešams divu trešdaļu balsu vairākums), par kuru galīgais balsojums notika 2022. gada 7. decembrī. Nacionālā asambleja pieņēma abus tiesību aktus. Ar 2022. gada 19. novembrī, 26. novembrī, 6. decembrī un 7. decembrī Komisijā iesniegtajām vēstulēm Ungārija informēja Komisiju par darbībām, kas veiktas, lai īstenotu iepriekš uzņemtās saistības. |
| --- | --- |

(32)

Lai ievērotu galvenajos īstenošanas soļos noteiktos termiņus, Ungārija no 2022. gada septembra beigām līdz oktobra sākumam pieņēma vairākus tiesību aktus. Bija vajadzīgas turpmākas intensīvas diskusijas starp Ungārijas iestādēm un Komisijas dienestiem, lai mēģinātu nodrošināt, ka minētie tiesību akti ir pilnībā saskaņoti ar korektīvajiem pasākumiem un ka tie ir efektīvi. minēto diskusiju rezultātā Ungārijas valdība 2022. gada 15. novembrī iesniedza Nacionālajai asamblejai tā dēvēto “pakalpojumu paketi” ar vairākiem ierosinātajiem grozījumiem juridiskajos tekstos, kas tika pieņemti 2022. gada septembra beigās un oktobra sākumā.

Pakalpojumu paketi veido divi likumprojekti: viens (T/2033) pieņemšanai saskaņā ar parasto procedūru, par kuru galīgais balsojums notika 2022. gada 22. novembrī, un otrs likumprojekts (T/2032) pieņemšanai saskaņā ar procedūru, ko piemēro galvenajiem aktiem (nepieciešams divu trešdaļu balsu vairākums), par kuru galīgais balsojums notika 2022. gada 7. decembrī. Nacionālā asambleja pieņēma abus tiesību aktus. Ar 2022. gada 19. novembrī, 26. novembrī, 6. decembrī un 7. decembrī Komisijā iesniegtajām vēstulēm Ungārija informēja Komisiju par darbībām, kas veiktas, lai īstenotu iepriekš uzņemtās saistības.

| (33) | Komisija 2022. gada 30. novembrī publicēja paziņojumu par Ungārijas paziņotajiem korektīvajiem pasākumiem, sniedzot Padomei novērtējumu par to korektīvo pasākumu atbilstību, kurus Ungārija pieņēmusi no 2022. gada 19. novembra. Pēc Padomes 2022. gada 6. decembra pieprasījuma Komisija 2022. gada 9. decembrī sniedza atjauninātu novērtējumu par turpmākajiem pasākumiem, ko Ungārija veikusi līdz 2022. gada 7. decembrim. Padomes apspriežu pamatā ir Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojums un 2022. gada 9. decembra atjauninātais novērtējums kopā ar Komisijas priekšlikumam pievienoto paskaidrojuma rakstu. |
| --- | --- |

(33)

Komisija 2022. gada 30. novembrī publicēja paziņojumu par Ungārijas paziņotajiem korektīvajiem pasākumiem, sniedzot Padomei novērtējumu par to korektīvo pasākumu atbilstību, kurus Ungārija pieņēmusi no 2022. gada 19. novembra. Pēc Padomes 2022. gada 6. decembra pieprasījuma Komisija 2022. gada 9. decembrī sniedza atjauninātu novērtējumu par turpmākajiem pasākumiem, ko Ungārija veikusi līdz 2022. gada 7. decembrim. Padomes apspriežu pamatā ir Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojums un 2022. gada 9. decembra atjauninātais novērtējums kopā ar Komisijas priekšlikumam pievienoto paskaidrojuma rakstu.

a)   Ar Savienības līdzekļu izmantošanu saistītu nelikumību un pārkāpumu nepieļaušanas, atklāšanas un novēršanas pastiprināšana ar jaunizveidotas Integritātes iestādes palīdzību

Ar Savienības līdzekļu izmantošanu saistītu nelikumību un pārkāpumu nepieļaušanas, atklāšanas un novēršanas pastiprināšana ar jaunizveidotas Integritātes iestādes palīdzību

| (34) | Ungārija ir apņēmusies izveidot jaunu Integritātes iestādi, kuras mērķis būs krāpšanas, interešu konfliktu un korupcijas, kā arī citu nelikumību un pārkāpumu, kas attiecas uz Savienības finansiālā atbalsta īstenošanu, nepieļaušana, atklāšana un novēršana. Integritātes iestādes, kas ir jauna struktūra Ungārijas kontekstā, izveide ir horizontāls pasākums, kura mērķis ir novērst sistēmiskus tiesiskuma principu pārkāpumus publiskā iepirkuma jomā, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Tāpēc tas ir viens no galvenajiem korektīvajiem pasākumiem, ko Ungārija ierosinājusi, lai kliedētu Komisijas paustās bažas. |
| --- | --- |

(34)

Ungārija ir apņēmusies izveidot jaunu Integritātes iestādi, kuras mērķis būs krāpšanas, interešu konfliktu un korupcijas, kā arī citu nelikumību un pārkāpumu, kas attiecas uz Savienības finansiālā atbalsta īstenošanu, nepieļaušana, atklāšana un novēršana. Integritātes iestādes, kas ir jauna struktūra Ungārijas kontekstā, izveide ir horizontāls pasākums, kura mērķis ir novērst sistēmiskus tiesiskuma principu pārkāpumus publiskā iepirkuma jomā, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Tāpēc tas ir viens no galvenajiem korektīvajiem pasākumiem, ko Ungārija ierosinājusi, lai kliedētu Komisijas paustās bažas.

| (35) | Ungārija šajā ierosinātajā korektīvajā pasākumā iekļāva vairākus elementus, kuri Komisijas priekšlikuma sagatavošanas laikā tika pozitīvi novērtēti, jo īpaši attiecībā uz: i) jaunās Integritātes iestādes nolūku un mērķiem, ii) tās uzdevuma tvērumu un plašajām pilnvarām, tostarp pilnvarām dot norādījumus līgumslēdzējām iestādēm apturēt konkursus, pilnvarām pieprasīt administratīvās izmeklēšanas struktūrām veikt izmeklēšanu, pilnvarām ieteikt konkrētu ekonomikas dalībnieku izslēgšanu no Savienības finansējuma; tiesībām pieprasīt pārskatīt tiesā visus iestāžu lēmumus par publiskā iepirkuma procedūrām, kas ietver jebkādu Savienības atbalstu (un uz ko var attiecināt pārskatīšanu tiesā) utt.; iii) noteikumiem par Integritātes iestādes valdes iecelšanu un par “atbilstības komitejas” iesaistīšanu ar mērķi garantēt, ka Integritātes iestāde ir pilnīgi neatkarīga. Turklāt Ungārija apņēmās nodrošināt, ka Integritātes iestāde balstīsies uz faktiem, kas konstatēti ar tiesas nolēmumiem, tā varēs vērsties tiesā, un tās lēmumus varēs pārskatīt tiesā.
  Šā iemesla dēļ Ungārija arī apņēmās, ka visas Ungārijas tiesas, kas izskata civillietas, administratīvās lietas un krimināllietas, tostarp tās, kas attiecas uz Savienības finanšu interešu aizsardzību, ievēros neatkarības un objektivitātes prasības un tās tiek izveidotas saskaņā ar tiesību aktiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību (LES) 19. panta 1. punktam un attiecīgajam Savienības acquis. Ungārija arī apņēmās galvenos īstenošanas pasākumus Integritātes iestādes izveidei veikt līdz 2022. gada 19. novembrim. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija 2022. gada 4. oktobrī pieņēma Likumu, ar ko izveido Integritātes iestādi (2022. gada Likums XXVII par Eiropas Savienības budžeta līdzekļu izmantošanas kontroli, “Integritātes iestādes likums”), kas stājās spēkā 2022. gada 11. oktobrī. Integritātes iestādes likumā tika ieviesti turpmāki grozījumi kā daļa no diviem likumprojektiem, kas veido 2022. gada 15. novembrī Nacionālajai asamblejai iesniegto “pakalpojumu paketi” un par kuriem balsoja 2022. gada 22. novembrī un 2022. gada 7. decembrī. Kā prasīts korektīvajā pasākumā, Ungārija apspriedās ar Eiropas Padomi un ESAO procesā, kura rezultātā tika pieņemts Integritātes iestādes likums, un ņēma vērā dažus ieteikumus. Līdztekus likumdošanas procedūrām Ungārijas iestādes 2022. gada 23. septembrī sāka Atbilstības komitejas locekļu atlases un iecelšanas procedūru un 2022. gada 14. oktobrī – Integritātes iestādes valdes locekļu atlases un iecelšanas procedūru, kuri visbeidzot tika iecelti līdz 2022. gada 4. novembrim. Integritātes iestādes pirmā oficiālā sanāksme notika 2022. gada 18. novembrī. |
| --- | --- |

(35)

Ungārija šajā ierosinātajā korektīvajā pasākumā iekļāva vairākus elementus, kuri Komisijas priekšlikuma sagatavošanas laikā tika pozitīvi novērtēti, jo īpaši attiecībā uz: i) jaunās Integritātes iestādes nolūku un mērķiem, ii) tās uzdevuma tvērumu un plašajām pilnvarām, tostarp pilnvarām dot norādījumus līgumslēdzējām iestādēm apturēt konkursus, pilnvarām pieprasīt administratīvās izmeklēšanas struktūrām veikt izmeklēšanu, pilnvarām ieteikt konkrētu ekonomikas dalībnieku izslēgšanu no Savienības finansējuma; tiesībām pieprasīt pārskatīt tiesā visus iestāžu lēmumus par publiskā iepirkuma procedūrām, kas ietver jebkādu Savienības atbalstu (un uz ko var attiecināt pārskatīšanu tiesā) utt.; iii) noteikumiem par Integritātes iestādes valdes iecelšanu un par “atbilstības komitejas” iesaistīšanu ar mērķi garantēt, ka Integritātes iestāde ir pilnīgi neatkarīga. Turklāt Ungārija apņēmās nodrošināt, ka Integritātes iestāde balstīsies uz faktiem, kas konstatēti ar tiesas nolēmumiem, tā varēs vērsties tiesā, un tās lēmumus varēs pārskatīt tiesā.

Šā iemesla dēļ Ungārija arī apņēmās, ka visas Ungārijas tiesas, kas izskata civillietas, administratīvās lietas un krimināllietas, tostarp tās, kas attiecas uz Savienības finanšu interešu aizsardzību, ievēros neatkarības un objektivitātes prasības un tās tiek izveidotas saskaņā ar tiesību aktiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību (LES) 19. panta 1. punktam un attiecīgajam Savienības acquis. Ungārija arī apņēmās galvenos īstenošanas pasākumus Integritātes iestādes izveidei veikt līdz 2022. gada 19. novembrim. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija 2022. gada 4. oktobrī pieņēma Likumu, ar ko izveido Integritātes iestādi (2022. gada Likums XXVII par Eiropas Savienības budžeta līdzekļu izmantošanas kontroli, “Integritātes iestādes likums”), kas stājās spēkā 2022. gada 11. oktobrī. Integritātes iestādes likumā tika ieviesti turpmāki grozījumi kā daļa no diviem likumprojektiem, kas veido 2022. gada 15. novembrī Nacionālajai asamblejai iesniegto “pakalpojumu paketi” un par kuriem balsoja 2022. gada 22. novembrī un 2022. gada 7. decembrī. Kā prasīts korektīvajā pasākumā, Ungārija apspriedās ar Eiropas Padomi un ESAO procesā, kura rezultātā tika pieņemts Integritātes iestādes likums, un ņēma vērā dažus ieteikumus. Līdztekus likumdošanas procedūrām Ungārijas iestādes 2022. gada 23. septembrī sāka Atbilstības komitejas locekļu atlases un iecelšanas procedūru un 2022. gada 14. oktobrī – Integritātes iestādes valdes locekļu atlases un iecelšanas procedūru, kuri visbeidzot tika iecelti līdz 2022. gada 4. novembrim. Integritātes iestādes pirmā oficiālā sanāksme notika 2022. gada 18. novembrī.

acquis

| (36) | Tomēr, kā Komisija konstatēja savā 2022. gada 30. novembra paziņojumā un pēc rūpīga novērtējuma apstiprināja 2022. gada 9. decembrī, Integritātes iestādes tiesiskais regulējums, kas noteikts Likumā par Integritātes iestādi, neatbilst konkrētām saistībām, kas uzņemtas saskaņā ar korektīvo pasākumu, un tāpēc to nevar uzskatīt par pilnībā efektīvu un atbilstīgu, ievērojot Regulu (ES, Euratom) 2020/2092. Korektīvā pasākuma nepilnības, riski un trūkumi, kas apdraud Integritātes iestādes efektivitāti un neatkarību un tās spēju reaģēt uz Komisijas konstatējumiem, jo īpaši ir šādi: i) nav skaidra noteikuma, kas paredzētu, ka Integritātes iestāde saglabās savu kompetenci pēc tam, kad projekts būs atsaukts no Savienības finansējuma; ii) nepilnības sistēmā to līgumslēdzēju iestāžu lēmumu pārskatīšanai tiesā, kuras neievēro Integritātes iestādes ieteikumus; iii) nepilnības atlaišanas procedūrā; iv) Integritātes iestādes tiešās, nevis uzraudzības pilnvaras attiecībā uz dažādām deklarētāju grupām un pilnvaru nenodošana Integritātes iestādei, lai pārbaudītu valdības locekļu aktīvu deklarācijas; i) ierobežotā darbības joma saistībā ar visu “augsta riska amatpersonu” neiekļaušanu Integritātes iestādes pārbaudes pilnvaru darbības jomā saistībā ar aktīvu deklarācijām. Padome uzskata, ka šo Komisijas paziņojumā izklāstīto iemeslu dēļ konstatētie trūkumi, jo īpaši tie, kas ierobežo Integritātes iestādes pilnvaras, ir tik nopietni, ka nopietni apdraud Integritātes iestādes spēju novērst sistēmiskus tiesiskuma principu pārkāpumus publiskā iepirkuma jomā, kas skar Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

(36)

Tomēr, kā Komisija konstatēja savā 2022. gada 30. novembra paziņojumā un pēc rūpīga novērtējuma apstiprināja 2022. gada 9. decembrī, Integritātes iestādes tiesiskais regulējums, kas noteikts Likumā par Integritātes iestādi, neatbilst konkrētām saistībām, kas uzņemtas saskaņā ar korektīvo pasākumu, un tāpēc to nevar uzskatīt par pilnībā efektīvu un atbilstīgu, ievērojot Regulu (ES, Euratom) 2020/2092. Korektīvā pasākuma nepilnības, riski un trūkumi, kas apdraud Integritātes iestādes efektivitāti un neatkarību un tās spēju reaģēt uz Komisijas konstatējumiem, jo īpaši ir šādi: i) nav skaidra noteikuma, kas paredzētu, ka Integritātes iestāde saglabās savu kompetenci pēc tam, kad projekts būs atsaukts no Savienības finansējuma; ii) nepilnības sistēmā to līgumslēdzēju iestāžu lēmumu pārskatīšanai tiesā, kuras neievēro Integritātes iestādes ieteikumus; iii) nepilnības atlaišanas procedūrā; iv) Integritātes iestādes tiešās, nevis uzraudzības pilnvaras attiecībā uz dažādām deklarētāju grupām un pilnvaru nenodošana Integritātes iestādei, lai pārbaudītu valdības locekļu aktīvu deklarācijas; i) ierobežotā darbības joma saistībā ar visu “augsta riska amatpersonu” neiekļaušanu Integritātes iestādes pārbaudes pilnvaru darbības jomā saistībā ar aktīvu deklarācijām. Padome uzskata, ka šo Komisijas paziņojumā izklāstīto iemeslu dēļ konstatētie trūkumi, jo īpaši tie, kas ierobežo Integritātes iestādes pilnvaras, ir tik nopietni, ka nopietni apdraud Integritātes iestādes spēju novērst sistēmiskus tiesiskuma principu pārkāpumus publiskā iepirkuma jomā, kas skar Savienības finanšu intereses.

b)   Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupa

Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupa

| (37) | Ungārija apņēmās izveidot Korupcijas apkarošanas darba grupu, kuras uzdevums cita starpā būtu izskatīt esošos korupcijas apkarošanas pasākumus un izstrādāt priekšlikumus par korupcijas novēršanas, atklāšanas, izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un sankciju piemērošanas uzlabošanu. Svarīgs korektīvā pasākuma elements bija korupcijas apkarošanas jomā aktīvi darbojošos nevalstisko dalībnieku, kā arī valdības pārstāvju pilnīga, strukturēta un efektīva līdzdalība. Turklāt Ungārija apņēmās tiesību akta projekta sagatavošanas laikā plaši apspriesties ar valsts un starptautiskajām ieinteresētajām personām, tostarp ar Komisiju. Ungārija apņēmās veikt galvenos īstenošanas soļus, lai līdz 2022. gada 30. septembrim noteiktu tiesisko regulējumu jaunajai Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupai. Saskaņā ar korektīvo pasākumu Integritātes iestādes likuma attiecīgie noteikumi paredz, ka 50 % jaunās Korupcijas apkarošanas darba grupas locekļu ir nevalstisko dalībnieku pārstāvji un tos izraugās, pamatojoties uz atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu atlases procesu ar objektīviem kritērijiem, kas saistīti ar speciālajām zināšanām un nopelniem. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija apspriedās ar ESAO un Eiropas Padomi un ierosināja izveidot jaunu Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupu Integritātes iestādes likuma satvarā. Jaunā Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupa beidzot tika izveidota 2022. gada 1. decembrī. |
| --- | --- |

(37)

Ungārija apņēmās izveidot Korupcijas apkarošanas darba grupu, kuras uzdevums cita starpā būtu izskatīt esošos korupcijas apkarošanas pasākumus un izstrādāt priekšlikumus par korupcijas novēršanas, atklāšanas, izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un sankciju piemērošanas uzlabošanu. Svarīgs korektīvā pasākuma elements bija korupcijas apkarošanas jomā aktīvi darbojošos nevalstisko dalībnieku, kā arī valdības pārstāvju pilnīga, strukturēta un efektīva līdzdalība. Turklāt Ungārija apņēmās tiesību akta projekta sagatavošanas laikā plaši apspriesties ar valsts un starptautiskajām ieinteresētajām personām, tostarp ar Komisiju. Ungārija apņēmās veikt galvenos īstenošanas soļus, lai līdz 2022. gada 30. septembrim noteiktu tiesisko regulējumu jaunajai Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupai. Saskaņā ar korektīvo pasākumu Integritātes iestādes likuma attiecīgie noteikumi paredz, ka 50 % jaunās Korupcijas apkarošanas darba grupas locekļu ir nevalstisko dalībnieku pārstāvji un tos izraugās, pamatojoties uz atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu atlases procesu ar objektīviem kritērijiem, kas saistīti ar speciālajām zināšanām un nopelniem. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija apspriedās ar ESAO un Eiropas Padomi un ierosināja izveidot jaunu Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupu Integritātes iestādes likuma satvarā. Jaunā Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupa beidzot tika izveidota 2022. gada 1. decembrī.

| (38) | Ņemot vērā minētās norises un pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgos galvenos īstenošanas soļus un ka tiesiskais regulējums jaunajai Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupai, kā izklāstīts Integritātes iestādes likumā, atbilst saistībām, kas izklāstītas korektīvajā pasākumā. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā minētās norises un pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgos galvenos īstenošanas soļus un ka tiesiskais regulējums jaunajai Korupcijas apkarošanas uzdevumgrupai, kā izklāstīts Integritātes iestādes likumā, atbilst saistībām, kas izklāstītas korektīvajā pasākumā.

c)   Pretkorupcijas regulējuma stiprināšana

Pretkorupcijas regulējuma stiprināšana

| (39) | Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 30. septembrim pieņemt krāpšanas un korupcijas apkarošanas stratēģijas, kurās definēti to struktūru uzdevumi, kas iesaistītas jebkāda Savienības finansiālā atbalsta īstenošanā saistībā ar krāpšanas, interešu konfliktu un korupcijas nepieļaušanu, atklāšanu un novēršanu. Ungārija arī apņēmās no 2022. gada 1. novembra paplašināt aktīvu deklarāciju personisko un materiālo piemērošanas jomu. Šim korektīvajam pasākumam ir horizontāls un sistēmisks raksturs nolūkā cīnīties pret korupciju un nodrošināt pārredzamību politiskajā jomā. Tāpēc tas ir viens no Ungārijas ierosinātajiem galvenajiem korektīvajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(39)

Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 30. septembrim pieņemt krāpšanas un korupcijas apkarošanas stratēģijas, kurās definēti to struktūru uzdevumi, kas iesaistītas jebkāda Savienības finansiālā atbalsta īstenošanā saistībā ar krāpšanas, interešu konfliktu un korupcijas nepieļaušanu, atklāšanu un novēršanu. Ungārija arī apņēmās no 2022. gada 1. novembra paplašināt aktīvu deklarāciju personisko un materiālo piemērošanas jomu. Šim korektīvajam pasākumam ir horizontāls un sistēmisks raksturs nolūkā cīnīties pret korupciju un nodrošināt pārredzamību politiskajā jomā. Tāpēc tas ir viens no Ungārijas ierosinātajiem galvenajiem korektīvajiem pasākumiem.

| (40) | Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija veica vairākus pasākumus, lai īstenotu galvenos īstenošanas posmus minētajam korektīvajam pasākumam. Ungārija 2022. gada 30. septembrī pieņēma stratēģiju krāpšanas un korupcijas apkarošanai 2021.–2027. gada plānošanas periodam un atveseļošanas un noturības plāna īstenošanai (valdības lēmums 1470/2022). Pēc tam stratēģija tika grozīta, un 2022. gada 15. novembrī tika pieņemta un publicēta jauna versija (valdības Lēmums 1540/2022). Nacionālā asambleja 2022. gada 25. oktobrī pieņēma Likumu par aktīvu deklarācijām (2022. gada XXXI akts), kas stājās spēkā 2022. gada 1. novembrī ar dažiem izņēmumiem. Ungārija 2022. gada 15. novembrī Nacionālajai asamblejai iesniedza grozījumu likumprojektu par “Likumu par aktīvu deklarācijām”, kas ir daļa no 2022. gada 7. decembrī pieņemtās pakalpojumu paketes. |
| --- | --- |

(40)

Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija veica vairākus pasākumus, lai īstenotu galvenos īstenošanas posmus minētajam korektīvajam pasākumam. Ungārija 2022. gada 30. septembrī pieņēma stratēģiju krāpšanas un korupcijas apkarošanai 2021.–2027. gada plānošanas periodam un atveseļošanas un noturības plāna īstenošanai (valdības lēmums 1470/2022). Pēc tam stratēģija tika grozīta, un 2022. gada 15. novembrī tika pieņemta un publicēta jauna versija (valdības Lēmums 1540/2022). Nacionālā asambleja 2022. gada 25. oktobrī pieņēma Likumu par aktīvu deklarācijām (2022. gada XXXI akts), kas stājās spēkā 2022. gada 1. novembrī ar dažiem izņēmumiem. Ungārija 2022. gada 15. novembrī Nacionālajai asamblejai iesniedza grozījumu likumprojektu par “Likumu par aktīvu deklarācijām”, kas ir daļa no 2022. gada 7. decembrī pieņemtās pakalpojumu paketes.

| (41) | Attiecībā uz krāpšanas apkarošanas un korupcijas apkarošanas stratēģijām Komisija 2022. gada 30. novembra paziņojumā konstatēja, ka, neraugoties uz saskaņotā termiņa neievērošanu grozījumu pieņemšanas dēļ, Ungārija tomēr ir izpildījusi korektīvajā pasākumā izklāstītās saistības. Attiecībā uz aktīvu deklarācijām Komisija konstatēja, ka saskaņā ar korektīvo pasākumu Likums par aktīvu deklarācijām paplašina aktīvu deklarāciju darbības jomu personām, iekļaujot tajā personas, kurām uzticēti vadošie politiskie pienākumi, un Nacionālās asamblejas locekļus, kā arī viņu radiniekus, kas dzīvo vienā mājsaimniecībā. Likums arī paplašina aktīvu deklarāciju materiālo darbības jomu, lai iekļautu visus attiecīgos aktīvus. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, Ungārijas izveidotajā tiesiskajā regulējumā aktīvu deklarēšanai joprojām pastāv būtiskas nepilnības, riski un trūkumi, un jo īpaši: i) trūkst skaidrības un juridiskās noteiktības attiecībā uz informācijas atklāšanas pienākumiem attiecībā uz nekustamo īpašumu, tostarp attiecībā uz īpašumu ārpus Ungārijas jurisdikcijas; ii) nav skaidrības par konkrētu Nacionālās asamblejas vadītāju, ierēdņu un locekļu aktīvu, ienākumu un ekonomisko interešu deklarācijas personisko, materiālo un laika tvērumu, kā arī attiecībā uz viņu laulātajiem vai kopdzīves partneriem un bērniem, kas dzīvo vienā mājsaimniecībā; iii) tas, ka Likumā par aktīvu deklarācijām nav iekļauta skaidra atsauce uz elektroniski iesniegtu aktīvu deklarāciju sistēmas izveidi digitālā formātā, kas jāglabā publiskā datubāzē, kuru var meklēt bez maksas, vai par nepieciešamību reģistrēties. Padome uzskata, ka šo iemeslu dēļ, kā tie sīkāk izklāstīti Komisijas paziņojumā, konstatētie trūkumi rada iespējamas nepilnības tiesību aktos un līdz ar to mazina korektīvā pasākuma efektivitāti. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz krāpšanas apkarošanas un korupcijas apkarošanas stratēģijām Komisija 2022. gada 30. novembra paziņojumā konstatēja, ka, neraugoties uz saskaņotā termiņa neievērošanu grozījumu pieņemšanas dēļ, Ungārija tomēr ir izpildījusi korektīvajā pasākumā izklāstītās saistības. Attiecībā uz aktīvu deklarācijām Komisija konstatēja, ka saskaņā ar korektīvo pasākumu Likums par aktīvu deklarācijām paplašina aktīvu deklarāciju darbības jomu personām, iekļaujot tajā personas, kurām uzticēti vadošie politiskie pienākumi, un Nacionālās asamblejas locekļus, kā arī viņu radiniekus, kas dzīvo vienā mājsaimniecībā. Likums arī paplašina aktīvu deklarāciju materiālo darbības jomu, lai iekļautu visus attiecīgos aktīvus. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, Ungārijas izveidotajā tiesiskajā regulējumā aktīvu deklarēšanai joprojām pastāv būtiskas nepilnības, riski un trūkumi, un jo īpaši: i) trūkst skaidrības un juridiskās noteiktības attiecībā uz informācijas atklāšanas pienākumiem attiecībā uz nekustamo īpašumu, tostarp attiecībā uz īpašumu ārpus Ungārijas jurisdikcijas; ii) nav skaidrības par konkrētu Nacionālās asamblejas vadītāju, ierēdņu un locekļu aktīvu, ienākumu un ekonomisko interešu deklarācijas personisko, materiālo un laika tvērumu, kā arī attiecībā uz viņu laulātajiem vai kopdzīves partneriem un bērniem, kas dzīvo vienā mājsaimniecībā; iii) tas, ka Likumā par aktīvu deklarācijām nav iekļauta skaidra atsauce uz elektroniski iesniegtu aktīvu deklarāciju sistēmas izveidi digitālā formātā, kas jāglabā publiskā datubāzē, kuru var meklēt bez maksas, vai par nepieciešamību reģistrēties. Padome uzskata, ka šo iemeslu dēļ, kā tie sīkāk izklāstīti Komisijas paziņojumā, konstatētie trūkumi rada iespējamas nepilnības tiesību aktos un līdz ar to mazina korektīvā pasākuma efektivitāti.

d)   Pārredzamības nodrošināšana attiecībā uz to, kā sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondi izmanto Savienības atbalstu

Pārredzamības nodrošināšana attiecībā uz to, kā sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondi izmanto Savienības atbalstu

| (42) | Ungārija apņēmās nodrošināt pārredzamību attiecībā uz to, kā sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondi izmanto Savienības atbalstu, līdz 2022. gada 30. septembrim grozot attiecīgo tiesisko regulējumu. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja pieņēma leģislatīvu aktu, ar ko groza konkrētus likumus par sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondiem, kas veic valsts pienākumus, Valsts nodokļu un muitas pārvaldi un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai pārbaudēm saistībā ar Eiropas Savienības budžeta līdzekļu izlietojuma kontroli (2022. gada XXIX likums), kas stājās spēkā 2022. gada 13. oktobrī. |
| --- | --- |

(42)

Ungārija apņēmās nodrošināt pārredzamību attiecībā uz to, kā sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondi izmanto Savienības atbalstu, līdz 2022. gada 30. septembrim grozot attiecīgo tiesisko regulējumu. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja pieņēma leģislatīvu aktu, ar ko groza konkrētus likumus par sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondiem, kas veic valsts pienākumus, Valsts nodokļu un muitas pārvaldi un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai pārbaudēm saistībā ar Eiropas Savienības budžeta līdzekļu izlietojuma kontroli (2022. gada XXIX likums), kas stājās spēkā 2022. gada 13. oktobrī.

| (43) | Saskaņā ar korektīvo pasākumu 2022. gada Likums XXIX ieviesa grozījumus, ar kuriem tika paplašināta publiskā iepirkuma un interešu konflikta noteikumu darbības joma, lai aptvertu arī sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondus, kas veic valsts pienākumus. Tomēr tiesiskais regulējums joprojām neliedz augstākā līmeņa amatpersonām, tostarp Nacionālās asamblejas augstākajiem politiskajiem vadītājiem un Ungārijas autonomajām struktūrām, piedalīties sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondu valdēs, kā to atkārtoti pieprasījusi Komisija. Turklāt Ungārija no 2022. gada 1. novembra ir atjaunojusi iespēju (ar izņēmumu no vispārējā aizlieguma) augstākā līmeņa politiskajiem vadītājiem strādāt citas algotas darbavietas, tostarp sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondu valdēs. Padome uzskata, ka šo iemeslu dēļ, kā tie sīkāk izklāstīti Komisijas paziņojumā, tiesiskā regulējuma nepilnības apvienojumā ar jaunajām likumdošanas norisēm saasina iespējamo interešu konfliktu, ko bija paredzēts novērst ar korektīvo pasākumu, un tāpēc neļauj kliedēt Komisijas sākotnēji paustās bažas. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar korektīvo pasākumu 2022. gada Likums XXIX ieviesa grozījumus, ar kuriem tika paplašināta publiskā iepirkuma un interešu konflikta noteikumu darbības joma, lai aptvertu arī sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondus, kas veic valsts pienākumus. Tomēr tiesiskais regulējums joprojām neliedz augstākā līmeņa amatpersonām, tostarp Nacionālās asamblejas augstākajiem politiskajiem vadītājiem un Ungārijas autonomajām struktūrām, piedalīties sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondu valdēs, kā to atkārtoti pieprasījusi Komisija. Turklāt Ungārija no 2022. gada 1. novembra ir atjaunojusi iespēju (ar izņēmumu no vispārējā aizlieguma) augstākā līmeņa politiskajiem vadītājiem strādāt citas algotas darbavietas, tostarp sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondu valdēs. Padome uzskata, ka šo iemeslu dēļ, kā tie sīkāk izklāstīti Komisijas paziņojumā, tiesiskā regulējuma nepilnības apvienojumā ar jaunajām likumdošanas norisēm saasina iespējamo interešu konfliktu, ko bija paredzēts novērst ar korektīvo pasākumu, un tāpēc neļauj kliedēt Komisijas sākotnēji paustās bažas.

e)   Īpašas procedūras ieviešana īpašu noziegumu gadījumā, kas saistīti ar publiskās varas īstenošanu vai publiskā īpašuma pārvaldību

Īpašas procedūras ieviešana īpašu noziegumu gadījumā, kas saistīti ar publiskās varas īstenošanu vai publiskā īpašuma pārvaldību

| (44) | Ungārija apņēmās izveidot jaunu pārskatīšanas procedūru tiesā attiecībā uz īpašiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar valsts varas īstenošanu vai publiskā īpašuma pārvaldību. Saskaņā ar korektīvo pasākumu jaunajā procedūrā ir jāparedz pārskatīt tiesā prokuratūras vai izmeklēšanas iestādes lēmumu, ar ko noraida ziņojumu par noziedzīgu nodarījumu vai izbeidz kriminālprocesu (t. i., izbeidz kriminālizmeklēšanu bez apsūdzības izvirzīšanas) attiecībā uz korupciju un ar korupciju saistītu praksi. Jaunajā procedūrā izmeklēšanas tiesnesim jāpiešķir pilnvaras izdot rīkojumu par kriminālprocesa uzsākšanu vai turpināšanu. Jebkura fiziska persona un juridiska persona, izņemot valsts iestādes, var iesniegt priekšlikumus saskaņā ar procedūru, kas arī varētu radīt iespēju iesniegt apsūdzību tiesā. Šis korektīvais pasākums ir horizontāls pasākums, kura mērķis ir novērst strukturālas problēmas saistībā ar kriminālvajāšanas efektivitāti Ungārijā un nodrošināt, ka tiek veikti efektīvi un atturoši pasākumi, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību saskaņā ar LESD 325. pantu. Tāpēc tas ir viens no galvenajiem korektīvajiem pasākumiem, ko Ungārija ierosinājusi, lai kliedētu Komisijas paustās bažas. |
| --- | --- |

(44)

Ungārija apņēmās izveidot jaunu pārskatīšanas procedūru tiesā attiecībā uz īpašiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas saistīti ar valsts varas īstenošanu vai publiskā īpašuma pārvaldību. Saskaņā ar korektīvo pasākumu jaunajā procedūrā ir jāparedz pārskatīt tiesā prokuratūras vai izmeklēšanas iestādes lēmumu, ar ko noraida ziņojumu par noziedzīgu nodarījumu vai izbeidz kriminālprocesu (t. i., izbeidz kriminālizmeklēšanu bez apsūdzības izvirzīšanas) attiecībā uz korupciju un ar korupciju saistītu praksi. Jaunajā procedūrā izmeklēšanas tiesnesim jāpiešķir pilnvaras izdot rīkojumu par kriminālprocesa uzsākšanu vai turpināšanu. Jebkura fiziska persona un juridiska persona, izņemot valsts iestādes, var iesniegt priekšlikumus saskaņā ar procedūru, kas arī varētu radīt iespēju iesniegt apsūdzību tiesā. Šis korektīvais pasākums ir horizontāls pasākums, kura mērķis ir novērst strukturālas problēmas saistībā ar kriminālvajāšanas efektivitāti Ungārijā un nodrošināt, ka tiek veikti efektīvi un atturoši pasākumi, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību saskaņā ar LESD 325. pantu. Tāpēc tas ir viens no galvenajiem korektīvajiem pasākumiem, ko Ungārija ierosinājusi, lai kliedētu Komisijas paustās bažas.

| (45) | Ungārija ierosinātajā korektīvajā pasākumā iekļāva vairākus elementus, kuri Komisijas priekšlikuma sagatavošanas laikā tika pozitīvi novērtēti, piemēram, iespēju juridiskām personām iesniegt pieteikumu pārskatīšanas tiesā procedūrai, garantētu priviliģētu procesuālo stāvokli personai, kas ziņo par noziegumu, atsauci uz to, ka ekskluzīva kompetence izskatīt lietas saskaņā ar jauno procedūru tiks piešķirta specializētai tiesai (t. i., Budas Centrālajai rajona tiesai), atsauci uz to, ka visas tiesas un izmeklēšanas tiesneši, kas iesaistīti jaunajā procedūrā, ievēros LES 19. panta 1. punktu un attiecīgo Savienības acquis, kā arī saprātīgu procedūras termiņu kopumā. Ungārija arī apņēmās veikt galvenos īstenošanas pasākumus, lai līdz 2022. gada 15. novembrim pieņemtu nepieciešamos grozījumus Kriminālprocesa kodeksā un attiecīgajās īstenošanas regulās un lai tie stātos spēkā. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja 2022. gada 3. oktobrī pieņēma Likumu, ar ko groza 2017. gada Likumu XC par Kriminālprocesa kodeksu (“Likums par pārskatīšanu tiesā”), kas stājās spēkā 2022. gada 15. novembrī un kuru pēc viedokļu apmaiņas ar Komisiju grozīja un 2022. gada 22. novembrī pieņēma grozītā redakcijā. Ungārija uzsāka ex ante pārskatīšanu Ungārijas Konstitucionālajā tiesā, kurā tika konstatēts, ka Likums par pārskatīšanu tiesā atbilst prokuratūras monopola principam, kas noteikts Ungārijas pamatlikumā. Ungārija beidzot iesniedza Komisijai dekrētu projektus, ar kuriem nosaka īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi jaunās pārskatīšanas procedūras piemērošanai, un apņēmās tos nekavējoties pieņemt, lai nodrošinātu, ka tie stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(45)

Ungārija ierosinātajā korektīvajā pasākumā iekļāva vairākus elementus, kuri Komisijas priekšlikuma sagatavošanas laikā tika pozitīvi novērtēti, piemēram, iespēju juridiskām personām iesniegt pieteikumu pārskatīšanas tiesā procedūrai, garantētu priviliģētu procesuālo stāvokli personai, kas ziņo par noziegumu, atsauci uz to, ka ekskluzīva kompetence izskatīt lietas saskaņā ar jauno procedūru tiks piešķirta specializētai tiesai (t. i., Budas Centrālajai rajona tiesai), atsauci uz to, ka visas tiesas un izmeklēšanas tiesneši, kas iesaistīti jaunajā procedūrā, ievēros LES 19. panta 1. punktu un attiecīgo Savienības acquis, kā arī saprātīgu procedūras termiņu kopumā. Ungārija arī apņēmās veikt galvenos īstenošanas pasākumus, lai līdz 2022. gada 15. novembrim pieņemtu nepieciešamos grozījumus Kriminālprocesa kodeksā un attiecīgajās īstenošanas regulās un lai tie stātos spēkā. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja 2022. gada 3. oktobrī pieņēma Likumu, ar ko groza 2017. gada Likumu XC par Kriminālprocesa kodeksu (“Likums par pārskatīšanu tiesā”), kas stājās spēkā 2022. gada 15. novembrī un kuru pēc viedokļu apmaiņas ar Komisiju grozīja un 2022. gada 22. novembrī pieņēma grozītā redakcijā. Ungārija uzsāka ex ante pārskatīšanu Ungārijas Konstitucionālajā tiesā, kurā tika konstatēts, ka Likums par pārskatīšanu tiesā atbilst prokuratūras monopola principam, kas noteikts Ungārijas pamatlikumā. Ungārija beidzot iesniedza Komisijai dekrētu projektus, ar kuriem nosaka īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi jaunās pārskatīšanas procedūras piemērošanai, un apņēmās tos nekavējoties pieņemt, lai nodrošinātu, ka tie stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī.

acquis

ex ante

| (46) | Ar Likumu par pārskatīšanu tiesā tiek īstenotas vairākas korektīvos pasākumos ierosinātās saistības, ieviešot attiecīgus grozījumus Kriminālprocesa kodeksā. Komisija atzinīgi novērtēja arī Ungārijas veiktos papildu pasākumus saistībā ar grozījumiem Likumā par pārskatīšanu tiesā, piemēram, Integritātes iestādes pilnvaras iesniegt priekšlikumu par pārskatīšanu vai atkārtotu pārskatīšanu un ģenerālprokurora pilnvaru atcelšanu attiecībā uz ārkārtas tiesiskās aizsardzības līdzekļa izmantošanu saistībā ar lēmumiem. Tomēr, kā liecina Komisijas novērtējums, konkrētie Likuma par pārskatīšanu tiesā noteikumi paredz rīcības brīvību procedūrā, ko varētu izmantot, lai ietekmētu iznākumu pēc pārskatīšanas priekšlikuma vai kriminālvajāšanas, apdraudot korektīvā pasākuma efektivitāti un vispārējo atbilstību. Jo īpaši i) piemērojamajos noteikumos nav skaidri noteiktas tiesiskās sekas prokuroram, ko rada tiesas lēmums atcelt savu lēmumu pēc pārskatīšanas priekšlikuma. Tā kā nav garantijas, ka tiesas kontroles lēmumi tiks pienācīgi uzraudzīti, veicot pareizu kriminālvajāšanu, prokuroram piešķirtā rīcības brīvība nopietni apdraud korektīvā pasākuma efektivitāti un līdz ar to pietiekamību. Turklāt ii) attiecībā uz gadījumiem, kad var iesniegt apsūdzības pieteikumu, Likumā par pārskatīšanu tiesā ir noteikts, ka lietas izskatīšanas tiesa aiz slēgtām durvīm un bez pierādījumu uzklausīšanas izskata pamatu kriminālvajāšanas ierosināšanai, kas papildina saskaņā ar jauno procedūru noteikto formālo pamatu iepriekšēju izskatīšanu.
  Pamatojoties uz Komisijas vērtējumu un tajā norādītajiem iemesliem, šāda apsūdzības pieteikuma pamatojuma pārbaude, ko veic iztiesāšanas tiesa, ir uzskatāma par materiāltiesisku filtrēšanu, kas varētu paredzēt vai kavēt lēmuma pieņemšanu pēc būtības, bez iespējas iegūt un uzklausīt pierādījumus lietā. Tas ir nevajadzīgi un mazina korektīvā pasākuma efektivitāti. Visbeidzot, Likumā par pārskatīšanu tiesā nav precizēta jauno noteikumu piemērošanas joma un jo īpaši nav precizēts, ka jaunā procedūra attieksies arī uz noziedzīgiem nodarījumiem, kuriem nav iestājies noilgums un kuri izdarīti pirms 2023. gada 1. janvāra. Padome uzskata, ka šo un Komisijas paziņojumā sīkāk izklāstīto iemeslu dēļ konstatētie trūkumi ir tik nopietni, ka tie nopietni apdraud korektīvo pasākumu atbilstību, lai risinātu jautājumus par neefektīvu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un sodīšanu par noziedzīgiem nodarījumiem publiskā īpašuma jomā. |
| --- | --- |

(46)

Ar Likumu par pārskatīšanu tiesā tiek īstenotas vairākas korektīvos pasākumos ierosinātās saistības, ieviešot attiecīgus grozījumus Kriminālprocesa kodeksā. Komisija atzinīgi novērtēja arī Ungārijas veiktos papildu pasākumus saistībā ar grozījumiem Likumā par pārskatīšanu tiesā, piemēram, Integritātes iestādes pilnvaras iesniegt priekšlikumu par pārskatīšanu vai atkārtotu pārskatīšanu un ģenerālprokurora pilnvaru atcelšanu attiecībā uz ārkārtas tiesiskās aizsardzības līdzekļa izmantošanu saistībā ar lēmumiem. Tomēr, kā liecina Komisijas novērtējums, konkrētie Likuma par pārskatīšanu tiesā noteikumi paredz rīcības brīvību procedūrā, ko varētu izmantot, lai ietekmētu iznākumu pēc pārskatīšanas priekšlikuma vai kriminālvajāšanas, apdraudot korektīvā pasākuma efektivitāti un vispārējo atbilstību. Jo īpaši i) piemērojamajos noteikumos nav skaidri noteiktas tiesiskās sekas prokuroram, ko rada tiesas lēmums atcelt savu lēmumu pēc pārskatīšanas priekšlikuma. Tā kā nav garantijas, ka tiesas kontroles lēmumi tiks pienācīgi uzraudzīti, veicot pareizu kriminālvajāšanu, prokuroram piešķirtā rīcības brīvība nopietni apdraud korektīvā pasākuma efektivitāti un līdz ar to pietiekamību. Turklāt ii) attiecībā uz gadījumiem, kad var iesniegt apsūdzības pieteikumu, Likumā par pārskatīšanu tiesā ir noteikts, ka lietas izskatīšanas tiesa aiz slēgtām durvīm un bez pierādījumu uzklausīšanas izskata pamatu kriminālvajāšanas ierosināšanai, kas papildina saskaņā ar jauno procedūru noteikto formālo pamatu iepriekšēju izskatīšanu.

Pamatojoties uz Komisijas vērtējumu un tajā norādītajiem iemesliem, šāda apsūdzības pieteikuma pamatojuma pārbaude, ko veic iztiesāšanas tiesa, ir uzskatāma par materiāltiesisku filtrēšanu, kas varētu paredzēt vai kavēt lēmuma pieņemšanu pēc būtības, bez iespējas iegūt un uzklausīt pierādījumus lietā. Tas ir nevajadzīgi un mazina korektīvā pasākuma efektivitāti. Visbeidzot, Likumā par pārskatīšanu tiesā nav precizēta jauno noteikumu piemērošanas joma un jo īpaši nav precizēts, ka jaunā procedūra attieksies arī uz noziedzīgiem nodarījumiem, kuriem nav iestājies noilgums un kuri izdarīti pirms 2023. gada 1. janvāra. Padome uzskata, ka šo un Komisijas paziņojumā sīkāk izklāstīto iemeslu dēļ konstatētie trūkumi ir tik nopietni, ka tie nopietni apdraud korektīvo pasākumu atbilstību, lai risinātu jautājumus par neefektīvu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un sodīšanu par noziedzīgiem nodarījumiem publiskā īpašuma jomā.

f)   Revīzijas un kontroles mehānismu stiprināšana ar mērķi garantēt Savienības atbalsta pareizu izmantošanu

Revīzijas un kontroles mehānismu stiprināšana ar mērķi garantēt Savienības atbalsta pareizu izmantošanu

| (47) | Ungārija apņēmās stiprināt revīzijas un kontroles mehānismus, lai garantētu Savienības atbalsta pareizu izmantošanu, attiecīgajos valsts tiesību aktos iekļaujot noteikumus, lai stiprinātu noteikumus un procedūras nolūkā efektīvāk novērst, atklāt un labot interešu konfliktus Savienības līdzekļu izmantošanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (4) 61. pantā ietverto definīciju, tostarp efektīvu kontroles mehānismu attiecībā uz interešu konflikta deklarāciju derīgumu. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija veica vairākus pasākumus, lai īstenotu galvenos īstenošanas posmus šim korektīvajam pasākumam. Jo īpaši Nacionālā asambleja pieņēma un grozīja 2022. gada Likumu XXVIII, ar ko premjerministra birojā izveidoja Iekšējās revīzijas un integritātes direktorātu un nodrošina tam neatkarības un efektivitātes garantijas. Pakalpojumu paketē bija iekļauts arī likumprojekts, ar ko groza tiesisko regulējumu, kas reglamentē Eiropas līdzekļu revīzijas ģenerāldirektorātu (EUTAF). Ungārija arī pieņēma valdības Dekrētu 373/2022, ar ko groza Dekrētu 374/2022, kā arī valdības Dekrētu 463/2022, ar ko stiprina noteikumus un procedūras, lai efektīvāk novērstu, atklātu un labotu interešu konfliktus. Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojumu un tajā sniegtajiem iemesliem, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi galvenos īstenošanas posmus un ka attiecīgie tiesību akti atbilst korektīvajā pasākumā noteiktajām saistībām. |
| --- | --- |

(47)

Ungārija apņēmās stiprināt revīzijas un kontroles mehānismus, lai garantētu Savienības atbalsta pareizu izmantošanu, attiecīgajos valsts tiesību aktos iekļaujot noteikumus, lai stiprinātu noteikumus un procedūras nolūkā efektīvāk novērst, atklāt un labot interešu konfliktus Savienības līdzekļu izmantošanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (4) 61. pantā ietverto definīciju, tostarp efektīvu kontroles mehānismu attiecībā uz interešu konflikta deklarāciju derīgumu. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija veica vairākus pasākumus, lai īstenotu galvenos īstenošanas posmus šim korektīvajam pasākumam. Jo īpaši Nacionālā asambleja pieņēma un grozīja 2022. gada Likumu XXVIII, ar ko premjerministra birojā izveidoja Iekšējās revīzijas un integritātes direktorātu un nodrošina tam neatkarības un efektivitātes garantijas. Pakalpojumu paketē bija iekļauts arī likumprojekts, ar ko groza tiesisko regulējumu, kas reglamentē Eiropas līdzekļu revīzijas ģenerāldirektorātu (EUTAF). Ungārija arī pieņēma valdības Dekrētu 373/2022, ar ko groza Dekrētu 374/2022, kā arī valdības Dekrētu 463/2022, ar ko stiprina noteikumus un procedūras, lai efektīvāk novērstu, atklātu un labotu interešu konfliktus. Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojumu un tajā sniegtajiem iemesliem, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi galvenos īstenošanas posmus un ka attiecīgie tiesību akti atbilst korektīvajā pasākumā noteiktajām saistībām.

4

EUTAF

g)   Tādu no Savienības līdzekļiem finansētu konkursa procedūru īpatsvara samazināšana, kurās ir tikai viens piedāvājums

Tādu no Savienības līdzekļiem finansētu konkursa procedūru īpatsvara samazināšana, kurās ir tikai viens piedāvājums

| (48) | Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 31. decembrim samazināt tādu no Savienības līdzekļiem finansēto un 2022. gadā noslēgto konkursa procedūru, kurās ir tikai viens piedāvājums, īpatsvaru zem 15 %, mērot ar vienotā tirgus rezultātu apkopojuma metodiku. Šā pasākuma galvenais īstenošanas posms bija pirmās EUTAF revīzijas par atbilstību vienotā tirgus rezultātu apkopojuma metodikai veikšana līdz 2022. gada 30. septembrim. Ungārija ziņojumu iesniedza 2022. gada 7. oktobrī un pēc Komisijas komentāriem 2022. gada 3. novembrī iesniedza pārskatītu galīgo redakciju. Revīzijā tika secināts, ka izmantotā metodika ir adekvāta un atbilst vienotā tirgus rezultātu apkopojumā izmantotajai metodikai, ar vienu izņēmumu, par kuru EUTAF ir formulējusi ieteikumu. Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojumu un tajā sniegtajiem iemesliem, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi galveno īstenošanas posmu, kā to prasa korektīvais pasākums. |
| --- | --- |

(48)

Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 31. decembrim samazināt tādu no Savienības līdzekļiem finansēto un 2022. gadā noslēgto konkursa procedūru, kurās ir tikai viens piedāvājums, īpatsvaru zem 15 %, mērot ar vienotā tirgus rezultātu apkopojuma metodiku. Šā pasākuma galvenais īstenošanas posms bija pirmās EUTAF revīzijas par atbilstību vienotā tirgus rezultātu apkopojuma metodikai veikšana līdz 2022. gada 30. septembrim. Ungārija ziņojumu iesniedza 2022. gada 7. oktobrī un pēc Komisijas komentāriem 2022. gada 3. novembrī iesniedza pārskatītu galīgo redakciju. Revīzijā tika secināts, ka izmantotā metodika ir adekvāta un atbilst vienotā tirgus rezultātu apkopojumā izmantotajai metodikai, ar vienu izņēmumu, par kuru EUTAF ir formulējusi ieteikumu. Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojumu un tajā sniegtajiem iemesliem, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi galveno īstenošanas posmu, kā to prasa korektīvais pasākums.

EUTAF

EUTAF

i)   Rīka ziņošanai par procedūrām ar vienu piedāvājumu izstrāde ar mērķi uzraudzīt ar vienu piedāvājumu noslēgtu publisko iepirkumu procedūras un ziņot par tām

Rīka ziņošanai par procedūrām ar vienu piedāvājumu izstrāde ar mērķi uzraudzīt ar vienu piedāvājumu noslēgtu publisko iepirkumu procedūras un ziņot par tām

| (49) | Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 30. septembrim izstrādāt jaunu uzraudzības un ziņošanas rīku, lai novērtētu ar vienu piedāvājumu noslēgtu iepirkuma procedūru īpatsvaru, ko finansē no valsts resursiem vai no Savienības atbalsta, vai no abiem. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija veica vairākus pasākumus, lai īstenotu galvenos īstenošanas posmus minētajam korektīvajam pasākumam. Konkrētāk, Ungārija izstrādāja jaunu monitorēšanas un ziņošanas instrumentu, kas ir revidēts kā operatīvs, funkcionāls un spēj uzraudzīt ar vienu piedāvājumu noslēgtu iepirkuma procedūru īpatsvaru. Saskaņā ar korektīvo pasākumu ziņošanas rīku turpinās attīstīt līdz 2022. gada 31. decembrim, lai iekļautu datus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojumu un tajā sniegtajiem iemesliem, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi galvenos īstenošanas posmus, kā to prasa korektīvais pasākums, un ka ir izstrādāts un darbojas ziņošanas rīks par procedūrām ar vienu piedāvājumu, kā to prasa korektīvais pasākums. |
| --- | --- |

(49)

Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 30. septembrim izstrādāt jaunu uzraudzības un ziņošanas rīku, lai novērtētu ar vienu piedāvājumu noslēgtu iepirkuma procedūru īpatsvaru, ko finansē no valsts resursiem vai no Savienības atbalsta, vai no abiem. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija veica vairākus pasākumus, lai īstenotu galvenos īstenošanas posmus minētajam korektīvajam pasākumam. Konkrētāk, Ungārija izstrādāja jaunu monitorēšanas un ziņošanas instrumentu, kas ir revidēts kā operatīvs, funkcionāls un spēj uzraudzīt ar vienu piedāvājumu noslēgtu iepirkuma procedūru īpatsvaru. Saskaņā ar korektīvo pasākumu ziņošanas rīku turpinās attīstīt līdz 2022. gada 31. decembrim, lai iekļautu datus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada 30. novembra paziņojumu un tajā sniegtajiem iemesliem, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi galvenos īstenošanas posmus, kā to prasa korektīvais pasākums, un ka ir izstrādāts un darbojas ziņošanas rīks par procedūrām ar vienu piedāvājumu, kā to prasa korektīvais pasākums.

j)   Elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas izstrāde, lai palielinātu pārredzamību

Elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas izstrāde, lai palielinātu pārredzamību

| (50) | Lai palielinātu publiskā iepirkuma pārredzamību, Ungārija apņēmās Elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas tīmekļa vietnē izveidot un publicēt datubāzi, kurā būtu strukturēta informācija par visiem publiskā iepirkuma procedūru paziņojumiem par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, tostarp uzņēmuma identifikācijas numuri un katra atsevišķā konsorcija dalībnieka un apakšuzņēmēju vārdi. Minēto datubāzi regulāri jāatjaunina, un tā ir bez maksas pieejama sabiedrībai. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija informēja Komisiju, ka datubāze ar nepieciešamajām funkcijām ir pabeigta līdz 2022. gada 30. septembrim. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par jaunās datubāzes funkcijām, Padome uzskata, ka Ungārija attiecībā uz šo pasākumu ir veikusi attiecīgo galveno īstenošanas posmu un to ir izpildījusi. |
| --- | --- |

(50)

Lai palielinātu publiskā iepirkuma pārredzamību, Ungārija apņēmās Elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas tīmekļa vietnē izveidot un publicēt datubāzi, kurā būtu strukturēta informācija par visiem publiskā iepirkuma procedūru paziņojumiem par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, tostarp uzņēmuma identifikācijas numuri un katra atsevišķā konsorcija dalībnieka un apakšuzņēmēju vārdi. Minēto datubāzi regulāri jāatjaunina, un tā ir bez maksas pieejama sabiedrībai. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Ungārija informēja Komisiju, ka datubāze ar nepieciešamajām funkcijām ir pabeigta līdz 2022. gada 30. septembrim. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par jaunās datubāzes funkcijām, Padome uzskata, ka Ungārija attiecībā uz šo pasākumu ir veikusi attiecīgo galveno īstenošanas posmu un to ir izpildījusi.

k)   Tādas snieguma mērīšanas sistēmas izstrāde, ar kuru novērtē publisko iepirkumu efektivitāti un izmaksu lietderību

Tādas snieguma mērīšanas sistēmas izstrāde, ar kuru novērtē publisko iepirkumu efektivitāti un izmaksu lietderību

| (51) | Lai izpildītu apņemšanos līdz 2022. gada 30. septembrim izstrādāt snieguma mērīšanas sistēmu publiskā iepirkuma efektivitātes un izmaksu lietderības novērtēšanai, kam jāsāk darboties līdz 2022. gada 30. novembrim, Ungārija 2022. gada 5. septembrī pieņēma valdības Lēmumu 1425/2022. Ungārija 2022. gada 30. novembrī Elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas tīmekļa vietnē publicēja dokumentu, kurā izklāstīta snieguma mērīšanas sistēma. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par regulējumu, kas noteikts valdības Lēmumā 1425/2022, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgo galveno īstenošanas posmu un izpildījusi savas saistības attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(51)

Lai izpildītu apņemšanos līdz 2022. gada 30. septembrim izstrādāt snieguma mērīšanas sistēmu publiskā iepirkuma efektivitātes un izmaksu lietderības novērtēšanai, kam jāsāk darboties līdz 2022. gada 30. novembrim, Ungārija 2022. gada 5. septembrī pieņēma valdības Lēmumu 1425/2022. Ungārija 2022. gada 30. novembrī Elektroniskās publiskā iepirkuma sistēmas tīmekļa vietnē publicēja dokumentu, kurā izklāstīta snieguma mērīšanas sistēma. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par regulējumu, kas noteikts valdības Lēmumā 1425/2022, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgo galveno īstenošanas posmu un izpildījusi savas saistības attiecībā uz šo pasākumu.

o)   Komisijas riska novērtējuma instrumenta ARACHNE piemērošana

Komisijas riska novērtējuma instrumenta ARACHNE

| (52) | Attiecībā uz paustajām bažām par Ungārijas spēju uzlabot interešu konflikta pārbaudes attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu Ungārija apņēmās piemērot procedūras, lai sistemātiskāk un plašāk izmantotu visas vienotā datizraces un riska noteikšanas rīka (ARACHNE) funkcijas, kuru Komisija nodod dalībvalstu rīcībā jebkādam Savienības atbalstam un visiem plānošanas periodiem, lai efektīvi novērstu un atklātu interešu konfliktus, krāpšanu, korupciju, dubultu finansējumu un citus pārkāpumus. Ungārijas valdība 2022. gada 30. septembrī pieņēma valdības Dekrētu 373/2022 un grozīja Dekrētu 374/2022, kurš stājās spēkā tajā pašā dienā un kurā bija paredzēti noteikumi, lai nodrošinātu konkrētu datu regulāru nosūtīšanu ARACHNE. Tajā pašā dienā ARACHNE rīkam tika arī nosūtīta pirmā datu pakete. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, ka valdības Dekrētā 373/2022 un grozītajā Dekrētā 374/2022 ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi sistemātiskai un efektīvai ARACHNE izmantošanai, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgo galveno īstenošanas posmu un izpildījusi savas saistības attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz paustajām bažām par Ungārijas spēju uzlabot interešu konflikta pārbaudes attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu Ungārija apņēmās piemērot procedūras, lai sistemātiskāk un plašāk izmantotu visas vienotā datizraces un riska noteikšanas rīka (ARACHNE) funkcijas, kuru Komisija nodod dalībvalstu rīcībā jebkādam Savienības atbalstam un visiem plānošanas periodiem, lai efektīvi novērstu un atklātu interešu konfliktus, krāpšanu, korupciju, dubultu finansējumu un citus pārkāpumus. Ungārijas valdība 2022. gada 30. septembrī pieņēma valdības Dekrētu 373/2022 un grozīja Dekrētu 374/2022, kurš stājās spēkā tajā pašā dienā un kurā bija paredzēti noteikumi, lai nodrošinātu konkrētu datu regulāru nosūtīšanu ARACHNE. Tajā pašā dienā ARACHNE rīkam tika arī nosūtīta pirmā datu pakete. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, ka valdības Dekrētā 373/2022 un grozītajā Dekrētā 374/2022 ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi sistemātiskai un efektīvai ARACHNE izmantošanai, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgo galveno īstenošanas posmu un izpildījusi savas saistības attiecībā uz šo pasākumu.

ARACHNE

ARACHNE

ARACHNE

ARACHNE

p)   Sadarbības ar OLAF stiprināšana

Sadarbības ar OLAF

| (53) | Ungārija apņēmās stiprināt sadarbību ar OLAF, izraugoties kompetentu valsts iestādi, kas palīdzētu OLAF veikt pārbaudes uz vietas Ungārijā, ja ekonomikas dalībnieks, uz kuru attiecas minētās pārbaudes, atsakās sadarboties. Ungārija arī apņēmās ieviest atturošu finansiālu sankciju, kas piemērojama gadījumā, ja ekonomikas dalībnieks atsakās sadarboties ar OLAF, kad OLAF veic pārbaudes un inspekcijas uz vietas. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja 2022. gada 4. oktobrī pieņēma 2022. gada Likumu XXIX, ar ko grozīja spēkā esošos tiesību aktus, lai izraudzītos Valsts nodokļu un muitas administrāciju par kompetento valsts iestādi, kas palīdz OLAF, un ieviestu atturošu finansiālu sankciju, kas jāpiemēro, ja ekonomikas dalībnieks atsakās sadarboties ar OLAF. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgos galvenos īstenošanas posmus un izpildījusi savas saistības attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(53)

Ungārija apņēmās stiprināt sadarbību ar OLAF, izraugoties kompetentu valsts iestādi, kas palīdzētu OLAF veikt pārbaudes uz vietas Ungārijā, ja ekonomikas dalībnieks, uz kuru attiecas minētās pārbaudes, atsakās sadarboties. Ungārija arī apņēmās ieviest atturošu finansiālu sankciju, kas piemērojama gadījumā, ja ekonomikas dalībnieks atsakās sadarboties ar OLAF, kad OLAF veic pārbaudes un inspekcijas uz vietas. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja 2022. gada 4. oktobrī pieņēma 2022. gada Likumu XXIX, ar ko grozīja spēkā esošos tiesību aktus, lai izraudzītos Valsts nodokļu un muitas administrāciju par kompetento valsts iestādi, kas palīdz OLAF, un ieviestu atturošu finansiālu sankciju, kas jāpiemēro, ja ekonomikas dalībnieks atsakās sadarboties ar OLAF. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, Padome uzskata, ka Ungārija ir veikusi attiecīgos galvenos īstenošanas posmus un izpildījusi savas saistības attiecībā uz šo pasākumu.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

q)   Tiesību akta pieņemšana, ar ko nodrošina publisko izdevumu lielāku pārredzamību

Tiesību akta pieņemšana, ar ko nodrošina publisko izdevumu lielāku pārredzamību

| (54) | Kā daļu no korektīvo pasākumu kopuma Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 31. oktobrim pieņemt tiesību aktu, ar ko nodrošina publisko izdevumu labāku pārredzamību, nosakot pienākumu visām publiskajām struktūrām centrālajā reģistrā proaktīvi publicēt iepriekš noteiktu informācijas kopumu par publisko līdzekļu izmantošanu. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja 2022. gada 8. novembrī pieņēma 2022. gada Likumu XL, kas pēc tam tika grozīts 2022. gada 22. novembrī kā daļa no pakalpojumu paketes. Noteikumos par papildu administratīvās procedūras pārredzamības nodrošināšanai izveidi tika pieņemts papildu grozījums 2022. gada 7. decembrī. Komisijas novērtējumā ir secināts, ka Ungārija ir veikusi vajadzīgos galvenos īstenošanas posmus, neraugoties uz kavēšanos to īstenošanā. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, kā tas atjaunināts 2022. gada 9. decembrī, tiesiskais regulējums joprojām ir nepilnīgs, kas mazina tā efektivitāti, jo īpaši tas, ka visām līgumslēdzējām iestādēm nav pienākuma publicēt informāciju, ja nav datu par “atbildīgo struktūru” attiecībā uz publiskajiem izdevumiem, līgumslēdzēju iestādi vai pakalpojumu sniedzējiem, piegādātājiem un jaudas nodrošinātājiem minimālajā datu kopā, kas augšupielādējami centrālajā reģistrā. |
| --- | --- |

(54)

Kā daļu no korektīvo pasākumu kopuma Ungārija apņēmās līdz 2022. gada 31. oktobrim pieņemt tiesību aktu, ar ko nodrošina publisko izdevumu labāku pārredzamību, nosakot pienākumu visām publiskajām struktūrām centrālajā reģistrā proaktīvi publicēt iepriekš noteiktu informācijas kopumu par publisko līdzekļu izmantošanu. Pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas Nacionālā asambleja 2022. gada 8. novembrī pieņēma 2022. gada Likumu XL, kas pēc tam tika grozīts 2022. gada 22. novembrī kā daļa no pakalpojumu paketes. Noteikumos par papildu administratīvās procedūras pārredzamības nodrošināšanai izveidi tika pieņemts papildu grozījums 2022. gada 7. decembrī. Komisijas novērtējumā ir secināts, ka Ungārija ir veikusi vajadzīgos galvenos īstenošanas posmus, neraugoties uz kavēšanos to īstenošanā. Tomēr, pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, kā tas atjaunināts 2022. gada 9. decembrī, tiesiskais regulējums joprojām ir nepilnīgs, kas mazina tā efektivitāti, jo īpaši tas, ka visām līgumslēdzējām iestādēm nav pienākuma publicēt informāciju, ja nav datu par “atbildīgo struktūru” attiecībā uz publiskajiem izdevumiem, līgumslēdzēju iestādi vai pakalpojumu sniedzējiem, piegādātājiem un jaudas nodrošinātājiem minimālajā datu kopā, kas augšupielādējami centrālajā reģistrā.

| (55) | Kopumā Ungārija veica vairākus pasākumus, lai risinātu (leģislatīvus un neleģislatīvus) galvenos īstenošanas posmus, kas uzskaitīti Komisijas priekšlikumam pievienotā paskaidrojuma raksta pielikumā, un daudzas saistības, ko Ungārija uzņēmusies korektīvajos pasākumos, var uzskatīt par izpildītām, kā izklāstīts iepriekš. Šie pozitīvie novērtējumi neskar turpmākas norises saistībā ar tiem korektīvajiem pasākumiem, kurus nepieciešams pamatot praksē vai kuru īstenošanai ir vajadzīgs ilgāks īstenošanas periods saskaņā ar Ungārijas saistībām. |
| --- | --- |

(55)

Kopumā Ungārija veica vairākus pasākumus, lai risinātu (leģislatīvus un neleģislatīvus) galvenos īstenošanas posmus, kas uzskaitīti Komisijas priekšlikumam pievienotā paskaidrojuma raksta pielikumā, un daudzas saistības, ko Ungārija uzņēmusies korektīvajos pasākumos, var uzskatīt par izpildītām, kā izklāstīts iepriekš. Šie pozitīvie novērtējumi neskar turpmākas norises saistībā ar tiem korektīvajiem pasākumiem, kurus nepieciešams pamatot praksē vai kuru īstenošanai ir vajadzīgs ilgāks īstenošanas periods saskaņā ar Ungārijas saistībām.

| (56) | Tomēr attiecībā uz vairākiem korektīviem pasākumiem joprojām pastāv būtiskas nepilnības, riski un trūkumi. Konkrētāk, būtiski trūkumi joprojām nopietni apdraud to korektīvo pasākumu atbilstību, kuriem ir horizontāls, strukturāls un sistēmisks raksturs un kuriem ir būtiska nozīme, lai novērstu sistēmiskos tiesiskuma principu pārkāpumus attiecībā uz publisko iepirkumu, kriminālvajāšanas darbību efektivitāti un cīņu pret korupciju Ungārijā. Tādējādi minētās nepilnības apdraud veikto korektīvo pasākumu efektivitāti kopumā. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr attiecībā uz vairākiem korektīviem pasākumiem joprojām pastāv būtiskas nepilnības, riski un trūkumi. Konkrētāk, būtiski trūkumi joprojām nopietni apdraud to korektīvo pasākumu atbilstību, kuriem ir horizontāls, strukturāls un sistēmisks raksturs un kuriem ir būtiska nozīme, lai novērstu sistēmiskos tiesiskuma principu pārkāpumus attiecībā uz publisko iepirkumu, kriminālvajāšanas darbību efektivitāti un cīņu pret korupciju Ungārijā. Tādējādi minētās nepilnības apdraud veikto korektīvo pasākumu efektivitāti kopumā.

| (57) | Ņemot vērā vēl īstenojamo pasākumu horizontālo, strukturālo un sistēmisko raksturu, lai novērstu konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus un to ietekmi uz Savienības budžetu, nepietiek ar faktu, ka Ungārija ir apmierinoši izpildījusi vairākas saistības attiecībā uz citiem precīziem korektīviem pasākumiem. Kā Komisija paskaidroja savā 2022. gada 9. decembra atjauninātajā novērtējumā, korektīvie pasākumi – izņemot vienīgi to korektīvo pasākumu, kas attiecas uz sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondiem, – ir jānovērtē kopumā kā vispārējs pasākumu kopums, ņemot vērā to vispārējo piemērotību situācijas izbeigšanai un pamatojoties uz kvalitatīvu, nevis tikai kvantitatīvu novērtējumu. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā vēl īstenojamo pasākumu horizontālo, strukturālo un sistēmisko raksturu, lai novērstu konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus un to ietekmi uz Savienības budžetu, nepietiek ar faktu, ka Ungārija ir apmierinoši izpildījusi vairākas saistības attiecībā uz citiem precīziem korektīviem pasākumiem. Kā Komisija paskaidroja savā 2022. gada 9. decembra atjauninātajā novērtējumā, korektīvie pasākumi – izņemot vienīgi to korektīvo pasākumu, kas attiecas uz sabiedriskas nozīmes aktīvu pārvaldības fondiem, – ir jānovērtē kopumā kā vispārējs pasākumu kopums, ņemot vērā to vispārējo piemērotību situācijas izbeigšanai un pamatojoties uz kvalitatīvu, nevis tikai kvantitatīvu novērtējumu.

| (58) | Tādējādi, ņemot vērā iepriekš veikto novērtējumu, būtu jāsecina, ka Ungārijas paziņotie korektīvie pasākumi kopumā – kā tie ir pieņemti un ņemot vērā to detaļas – un no tiem izrietošās neskaidrības par to piemērošanu praksē, neizbeidz konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus. Tā kā konstatētie neatbilstības gadījumi attiecas uz sistēmiska rakstura pārkāpumiem, tie lielā mērā ietekmē Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību un Savienības finanšu interešu aizsardzību pietiekami tiešā veidā. |
| --- | --- |

(58)

Tādējādi, ņemot vērā iepriekš veikto novērtējumu, būtu jāsecina, ka Ungārijas paziņotie korektīvie pasākumi kopumā – kā tie ir pieņemti un ņemot vērā to detaļas – un no tiem izrietošās neskaidrības par to piemērošanu praksē, neizbeidz konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus. Tā kā konstatētie neatbilstības gadījumi attiecas uz sistēmiska rakstura pārkāpumiem, tie lielā mērā ietekmē Savienības budžeta pareizu finanšu pārvaldību un Savienības finanšu interešu aizsardzību pietiekami tiešā veidā.

| (59) | Ja Padome konstatē, ka Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tai jāpieņem atbilstīga līmeņa pasākumi, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību pret faktisko vai iespējamo ietekmi, ko rada konstatētie tiesiskuma principu pārkāpumi. |
| --- | --- |

(59)

Ja Padome konstatē, ka Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tai jāpieņem atbilstīga līmeņa pasākumi, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību pret faktisko vai iespējamo ietekmi, ko rada konstatētie tiesiskuma principu pārkāpumi.

| (60) | Ņemot vērā šajā lēmumā konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus un to būtisko ietekmi uz Savienības budžetu, kā arī to, ka Ungārijas līdz šim pieņemtajos korektīvajos pasākumos ir būtiski trūkumi, kas nopietni apdraud to atbilstību šajā lēmumā konstatēto tiesiskuma principu pārkāpumu novēršanai, Padome uzskata, ka no tā izrietošais risks Savienības budžetam joprojām ir augsts. Turklāt saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 18. apsvērumu, nosakot veicamos pasākumus, būtu pienācīgi jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts sadarbības pakāpe. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka budžeta riska pamatota aproksimācija atbilst 65 % no attiecīgo programmu līdzekļiem. Tomēr, ņemot vērā virkni korektīvo pasākumu, kurus Ungārija ir apmierinoši īstenojusi, lai novērstu konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus, un to nozīmīgumu, būtu pamatoti noteikt budžeta riska aproksimāciju 55 % apmērā no attiecīgajām programmām. Tādējādi 55 % no saistībām attiecīgajās programmās pēc to apstiprināšanas būtu jāaptur. Minēto līmeni var uzskatīt par pamatotu aproksimāciju attiecībā uz konstatēto tiesiskuma principu pārkāpumu ietekmi uz Savienības budžetu vai nopietnajiem riskiem attiecībā uz Savienības budžetu, ņemot vērā Ungārijas sadarbības līmeni procedūras laikā un īstenotos korektīvos pasākumus, un tāpēc tas ir samērīgs, ņemot vērā Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 noteikto Savienības budžeta aizsardzības mērķi. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā šajā lēmumā konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus un to būtisko ietekmi uz Savienības budžetu, kā arī to, ka Ungārijas līdz šim pieņemtajos korektīvajos pasākumos ir būtiski trūkumi, kas nopietni apdraud to atbilstību šajā lēmumā konstatēto tiesiskuma principu pārkāpumu novēršanai, Padome uzskata, ka no tā izrietošais risks Savienības budžetam joprojām ir augsts. Turklāt saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 18. apsvērumu, nosakot veicamos pasākumus, būtu pienācīgi jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts sadarbības pakāpe. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka budžeta riska pamatota aproksimācija atbilst 65 % no attiecīgo programmu līdzekļiem. Tomēr, ņemot vērā virkni korektīvo pasākumu, kurus Ungārija ir apmierinoši īstenojusi, lai novērstu konstatētos tiesiskuma principu pārkāpumus, un to nozīmīgumu, būtu pamatoti noteikt budžeta riska aproksimāciju 55 % apmērā no attiecīgajām programmām. Tādējādi 55 % no saistībām attiecīgajās programmās pēc to apstiprināšanas būtu jāaptur. Minēto līmeni var uzskatīt par pamatotu aproksimāciju attiecībā uz konstatēto tiesiskuma principu pārkāpumu ietekmi uz Savienības budžetu vai nopietnajiem riskiem attiecībā uz Savienības budžetu, ņemot vērā Ungārijas sadarbības līmeni procedūras laikā un īstenotos korektīvos pasākumus, un tāpēc tas ir samērīgs, ņemot vērā Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 noteikto Savienības budžeta aizsardzības mērķi.

| (61) | Attiecībā uz izvēli starp dažāda veida pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 5. pantā, Padome uzskata, ka no attiecīgajām programmām izrietošo budžeta saistību apturēšana pēc to apstiprināšanas nodrošina efektīvu un savlaicīgu Savienības budžeta aizsardzību, novēršot to, ka šajā lēmumā konstatētie tiesiskuma principu pārkāpumi ietekmē attiecīgajām programmām piešķirto budžetu. Tajā pašā laikā budžeta saistību apturēšana joprojām ļauj Ungārijai sākt minēto programmu īstenošanu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, tādējādi saglabājot kohēzijas politikas mērķus un galasaņēmēju stāvokli. Turklāt atšķirībā no citiem iespējamiem pasākumiem budžeta saistību apturēšanai ir pagaidu raksturs, un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 7. panta 3. punktu tai nav galīgas ietekmes. Tāpēc pasākumu var atcelt saskaņā ar minētajā pantā paredzēto procedūru, nezaudējot Savienības finansējumu, ar nosacījumu, ka divu gadu laikā situācija tiek pilnībā novērsta. Tādējādi saskaņā ar proporcionalitātes principu izvēlētais pasākums ir pietiekams, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību, un vienlaikus ir vismazāk apgrūtinošais, ņemot vērā lietas apstākļus. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz izvēli starp dažāda veida pasākumiem, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 5. pantā, Padome uzskata, ka no attiecīgajām programmām izrietošo budžeta saistību apturēšana pēc to apstiprināšanas nodrošina efektīvu un savlaicīgu Savienības budžeta aizsardzību, novēršot to, ka šajā lēmumā konstatētie tiesiskuma principu pārkāpumi ietekmē attiecīgajām programmām piešķirto budžetu. Tajā pašā laikā budžeta saistību apturēšana joprojām ļauj Ungārijai sākt minēto programmu īstenošanu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, tādējādi saglabājot kohēzijas politikas mērķus un galasaņēmēju stāvokli. Turklāt atšķirībā no citiem iespējamiem pasākumiem budžeta saistību apturēšanai ir pagaidu raksturs, un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 7. panta 3. punktu tai nav galīgas ietekmes. Tāpēc pasākumu var atcelt saskaņā ar minētajā pantā paredzēto procedūru, nezaudējot Savienības finansējumu, ar nosacījumu, ka divu gadu laikā situācija tiek pilnībā novērsta. Tādējādi saskaņā ar proporcionalitātes principu izvēlētais pasākums ir pietiekams, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību, un vienlaikus ir vismazāk apgrūtinošais, ņemot vērā lietas apstākļus.

| (62) | Attiecībā uz konstatētajiem pārkāpumiem saistībā ar sabiedriskas nozīmes trastiem, kā izklāstīts iepriekš, Ungārijas tiesiskais regulējums ir nepilnīgs, un tas nav novērsis interešu konflikta risku, ko bija paredzēts novērst ar korektīvo pasākumu. Ņemot vērā korektīvā pasākuma neatbilstību, joprojām pastāv nopietns risks Savienības budžetam, un to vislabāk var novērst, aizliedzot uzņemties jaunas juridiskas saistības ar jebkuru sabiedriskas interešu trastu un jebkuru to īpašumā esošu subjektu jebkādas programmas ietvaros, kas ir tiešā vai netiešā pārvaldībā. Šāds pasākums neietekmē to līdzekļu kopējos piešķīrumus no Savienības programmām tiešā un netiešā pārvaldībā, kurus joprojām var izmantot citām struktūrām, un tādējādi tas ir pietiekams, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību, vienlaikus esot samērīgs ar to, kas noteikti nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(62)

Attiecībā uz konstatētajiem pārkāpumiem saistībā ar sabiedriskas nozīmes trastiem, kā izklāstīts iepriekš, Ungārijas tiesiskais regulējums ir nepilnīgs, un tas nav novērsis interešu konflikta risku, ko bija paredzēts novērst ar korektīvo pasākumu. Ņemot vērā korektīvā pasākuma neatbilstību, joprojām pastāv nopietns risks Savienības budžetam, un to vislabāk var novērst, aizliedzot uzņemties jaunas juridiskas saistības ar jebkuru sabiedriskas interešu trastu un jebkuru to īpašumā esošu subjektu jebkādas programmas ietvaros, kas ir tiešā vai netiešā pārvaldībā. Šāds pasākums neietekmē to līdzekļu kopējos piešķīrumus no Savienības programmām tiešā un netiešā pārvaldībā, kurus joprojām var izmantot citām struktūrām, un tādējādi tas ir pietiekams, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību, vienlaikus esot samērīgs ar to, kas noteikti nepieciešams minētā mērķa sasniegšanai.

| (63) | Ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 5. panta 2. punktu, šis lēmums neietekmē Ungārijas pienākumus īstenot programmas un fondus, uz kuriem attiecas šis lēmums, un jo īpaši tās pienākumus pret galasaņēmējiem vai labuma guvējiem, tostarp pienākumu veikt maksājumus saskaņā ar piemērojamajiem nozaru vai finanšu noteikumiem. Ungārijai ik pēc trim mēnešiem pēc šā lēmuma pieņemšanas ir jāziņo Komisijai par minēto pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

(63)

Ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 5. panta 2. punktu, šis lēmums neietekmē Ungārijas pienākumus īstenot programmas un fondus, uz kuriem attiecas šis lēmums, un jo īpaši tās pienākumus pret galasaņēmējiem vai labuma guvējiem, tostarp pienākumu veikt maksājumus saskaņā ar piemērojamajiem nozaru vai finanšu noteikumiem. Ungārijai ik pēc trim mēnešiem pēc šā lēmuma pieņemšanas ir jāziņo Komisijai par minēto pienākumu izpildi.

| (64) | Ungārijai būtu regulāri jāinformē Komisija par to korektīvo pasākumu īstenošanu, kurus tā apņēmusies veikt, un jo īpaši par tiem pasākumiem, kuri jāpamato praksē vai kuru īstenošanai nepieciešams ilgāks laikposms. |
| --- | --- |

(64)

Ungārijai būtu regulāri jāinformē Komisija par to korektīvo pasākumu īstenošanu, kurus tā apņēmusies veikt, un jo īpaši par tiem pasākumiem, kuri jāpamato praksē vai kuru īstenošanai nepieciešams ilgāks laikposms.

| (65) | Komisijai būtu jāturpina uzraudzīt situāciju Ungārijā un attiecīgā gadījumā jāizmanto savas prerogatīvas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092. Jo īpaši Komisijai būtu ātri jāizvērtē Ungārijas ierosināto korektīvo pasākumu īstenošanas gaita, lai nekavējoties iesniegtu Padomei nepieciešamos priekšlikumus par pasākumu atcelšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 7. pantu, ja vairs netiek izpildīti to pieņemšanas nosacījumi. Komisijai būtu periodiski jāinformē Padome, |
| --- | --- |

(65)

Komisijai būtu jāturpina uzraudzīt situāciju Ungārijā un attiecīgā gadījumā jāizmanto savas prerogatīvas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092. Jo īpaši Komisijai būtu ātri jāizvērtē Ungārijas ierosināto korektīvo pasākumu īstenošanas gaita, lai nekavējoties iesniegtu Padomei nepieciešamos priekšlikumus par pasākumu atcelšanu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 7. pantu, ja vairs netiek izpildīti to pieņemšanas nosacījumi. Komisijai būtu periodiski jāinformē Padome,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ir izpildīti Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 4. panta 1. punkta nosacījumi atbilstīgu pasākumu pieņemšanai ar mērķi aizsargāt Savienības budžetu pret tiesiskuma principu pārkāpumiem Ungārijā.

2.   Korektīvie pasākumi, ko Ungārija ierosinājusi, pamatojoties uz Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 6. panta 5. punktu, nav pilnībā piemēroti konstatējumos pausto bažu kliedēšanai, kuri izklāstīti Komisijas paziņojumā, kurš Ungārijai nosūtīts 2022. gada 27. aprīlī.

2. pants

1.   Pēc to apstiprināšanas aptur 55 % no budžeta saistībām šādās kohēzijas politikas darbības programmās:

| a) | Vides un energoefektivitātes darbības programma Plus; |
| --- | --- |

a)

Vides un energoefektivitātes darbības programma Plus;

| b) | Integrētā transporta darbības programma Plus; |
| --- | --- |

b)

Integrētā transporta darbības programma Plus;

| c) | Teritoriālās un municipālās attīstības darbības programma Plus. |
| --- | --- |

c)

Teritoriālās un municipālās attīstības darbības programma Plus.

2.   Ja Komisija izpilda Savienības budžetu tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, netiek noslēgtas nekādas juridiskas saistības ne ar vienu sabiedrības interešu trastu, kas izveidots, pamatojoties uz Ungārijas 2021. gada Likumu Nr. IX, un ne ar vienu šāda sabiedrības interešu trasta īpašumā esošu subjektu.

3. pants

Līdz 2023. gada 16. martam un pēc tam ik pēc trim mēnešiem Ungārija informē Komisiju par to korektīvo pasākumu īstenošanu, kurus Ungārija ir apņēmusies veikt otrajā atbildē, tostarp papildu saistības, kas iekļautas Ungārijas 2022. gada 13. septembra vēstulē.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BEK

---

(1)  
  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

4

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/110 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/110

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2022/2507

(2022. gada 19. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 12. augustā pieņēma Lēmumu 2010/452/KĀDP (1), ar kuru tika pagarināta Eiropas Savienības Pārraudzības misija Gruzijā (EUMM Georgia), ko izveidoja ar Padomes Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 12. augustā pieņēma Lēmumu 2010/452/KĀDP (1), ar kuru tika pagarināta Eiropas Savienības Pārraudzības misija Gruzijā (EUMM Georgia), ko izveidoja ar Padomes Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2).

| (2) | Padome 2022. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1970 (3), nosakot, ka līdz 2022. gada 19. decembrim Armēnijā jāizvieto EUMM Georgia ES eksperti. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2022. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1970 (3), nosakot, ka līdz 2022. gada 19. decembrim Armēnijā jāizvieto EUMM Georgia ES eksperti.

| (3) | Padome 2022. gada 25. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2318 (4), ar ko EUMM Georgia pagarināja līdz 2024. gada 14. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2022. gada 25. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2318 (4), ar ko EUMM Georgia pagarināja līdz 2024. gada 14. decembrim.

| (4) | Ar Lēmumu (KĀDP) 2022/1970 ieviestā uzdevuma stratēģiska novērtējuma rezultātā Politikas un drošības komiteja secināja, ka no 2022. gada 20. decembraEUMM Georgia būtu uz laiku jāizvieto vienība Armēnijā, lai uzlabotu Savienības informētību par drošības situāciju nolūkā palīdzēt plānot un sagatavot iespējamu civilo misiju saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) Armēnijā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu (KĀDP) 2022/1970 ieviestā uzdevuma stratēģiska novērtējuma rezultātā Politikas un drošības komiteja secināja, ka no 2022. gada 20. decembraEUMM Georgia būtu uz laiku jāizvieto vienība Armēnijā, lai uzlabotu Savienības informētību par drošības situāciju nolūkā palīdzēt plānot un sagatavot iespējamu civilo misiju saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) Armēnijā.

| (5) | Lēmums 2010/452/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums 2010/452/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | EUMM Georgia darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

(6)

EUMM Georgia darbība notiks apstākļos, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2010/452/KĀDP 3.a pantu aizstāj ar šādu:

“3.a pants

EUMM Georgia izvieto vienību Armēnijā, lai uzlabotu Savienības informētību par drošības situāciju nolūkā palīdzēt plānot un sagatavot iespējamu civilu KDAP misiju Armēnijā.

Minētais uzdevums beidzas, kad Padome tā nolemj.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2022. gada 20. decembra.

Briselē, 2022. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. SÍKELA

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/452/KĀDP (2010. gada 12. augusts) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 213, 13.8.2010., 43. lpp.).

1

EUMM Georgia

(2)  Padomes Vienotā rīcība 2008/736/KĀDP (2008. gada 15. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 248, 17.9.2008., 26. lpp.).

2

EUMM Georgia

(3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/1970 (2022. gada 17. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 270, 18.10.2022., 93. lpp.).

3

EUMM Georgia

(4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2318 (2022. gada 25. novembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 307, 28.11.2022., 133. lpp.).

4

EUMM Georgia

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/112

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2508

(2022. gada 9. decembris),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz tekstilrūpniecību

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 8984)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisijas robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti secinājumos par LPTP. |
| --- | --- |

(1)

Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisijas robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti secinājumos par LPTP.

| (2) | Kā paredz Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punkts, ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2022. gada 10. maijā Komisijai sniedza savu atzinumu par tekstilrūpniecības nozarei piemērojamā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams (3). |
| --- | --- |

(2)

Kā paredz Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punkts, ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2022. gada 10. maijā Komisijai sniedza savu atzinumu par tekstilrūpniecības nozarei piemērojamā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams (3).

| (3) | Šā lēmuma pielikumā izklāstītajos secinājumos par LPTP ir ņemts vērā foruma atzinums par ierosināto LPTP atsauces dokumenta saturu. Tie satur LPTP atsauces dokumenta galvenos elementus. |
| --- | --- |

(3)

Šā lēmuma pielikumā izklāstītajos secinājumos par LPTP ir ņemts vērā foruma atzinums par ierosināto LPTP atsauces dokumenta saturu. Tie satur LPTP atsauces dokumenta galvenos elementus.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek pieņemti pielikumā izklāstītie secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz tekstilrūpniecību.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 9. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums (2011. gada 16. maijs), ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.).

2

(3)  https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/fdb14511-4fc5-4b90-b495-79033a1787af?p=1&n=10&sort=modified_DESC

3

---

PIELIKUMS

1.   SECINĀJUMI PAR LABĀKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PAŅĒMIENIEM (LPTP) TEKSTILRŪPNIECĪBAS NOZARĒ

TVĒRUMS

Šie LPTP secinājumi attiecas uz šādām Direktīvas 2010/75/ES I pielikumā norādītajām darbībām:

| 6.2. | Tekstilšķiedru vai tekstilmateriālu pirmapdare (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija) vai krāsošana, ja tās jauda ir lielāka par 10 tonnām dienā. |
| --- | --- |

6.2.

Tekstilšķiedru vai tekstilmateriālu pirmapdare (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija) vai krāsošana, ja tās jauda ir lielāka par 10 tonnām dienā.

| 6.11. | Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP. |
| --- | --- |

6.11.

Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP.

Šie LPTP secinājumi aptver arī šādus procesus, darbības un elementus:

| — | šādas darbības, ja tās ir tieši saistītas ar Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.2. punktā minētajām darbībām:






  — | pārklāšana, |
| --- | --- | --- |

—

šādas darbības, ja tās ir tieši saistītas ar Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.2. punktā minētajām darbībām:

—

pārklāšana,

| — | ķīmiskā tīrīšana, |
| --- | --- |

—

ķīmiskā tīrīšana,

| — | audumu ražošana, |
| --- | --- |

—

audumu ražošana,

| — | apretēšana, |
| --- | --- |

—

apretēšana,

| — | laminēšana, |
| --- | --- |

—

laminēšana,

| — | apdrukāšana, |
| --- | --- |

—

apdrukāšana,

| — | svilināšana, |
| --- | --- |

—

svilināšana,

| — | vilnas karbonizācija, |
| --- | --- |

—

vilnas karbonizācija,

| — | vilnas velšana, |
| --- | --- |

—

vilnas velšana,

| — | šķiedru vērpšana (izņemot ķīmiskās šķiedras), |
| --- | --- |

—

šķiedru vērpšana (izņemot ķīmiskās šķiedras),

| — | mazgāšana vai skalošana, kas saistīta ar krāsošanu, apdrukāšanu vai apretēšanu, |
| --- | --- |

—

mazgāšana vai skalošana, kas saistīta ar krāsošanu, apdrukāšanu vai apretēšanu,

| — | kombinētu dažādas izcelsmes notekūdeņu attīrīšana, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir šo LPTP secinājumu aptvertās darbības un ja uz šo notekūdeņu attīrīšanu neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK, |
| --- | --- |

—

kombinētu dažādas izcelsmes notekūdeņu attīrīšana, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir šo LPTP secinājumu aptvertās darbības un ja uz šo notekūdeņu attīrīšanu neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK,

| — | objektā esošas sadedzināšanas iekārtas, kas ir tieši saistītas ar šo LPTP secinājumu aptvertām darbībām, ar nosacījumu, ka sadegšanas gāzveida produkti nonāk tiešā saskarē ar tekstilšķiedrām vai tekstilizstrādājumiem (piemēram, tieša karsēšana, žāvēšana, termofiksācija) vai izstarotais un/vai vadītais siltums tiek pārvadīts caur sienu bez atverēm (netiešā karsēšana), neizmantojot siltumpārneses fluīdu. |
| --- | --- |

—

objektā esošas sadedzināšanas iekārtas, kas ir tieši saistītas ar šo LPTP secinājumu aptvertām darbībām, ar nosacījumu, ka sadegšanas gāzveida produkti nonāk tiešā saskarē ar tekstilšķiedrām vai tekstilizstrādājumiem (piemēram, tieša karsēšana, žāvēšana, termofiksācija) vai izstarotais un/vai vadītais siltums tiek pārvadīts caur sienu bez atverēm (netiešā karsēšana), neizmantojot siltumpārneses fluīdu.

Šie LPTP secinājumi neaptver šādus procesus, darbības un elementus:

| — | pārklāšana un laminēšana ar organisko šķīdinātāju, ja jauda ir lielāka par 150 kg stundā vai 200 t gadā. Uz to attiecas secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz virsmas apstrādi ar organiskajiem šķīdinātājiem, arī koksnes un koksnes produktu konservēšanu ar ķimikālijām (STS), |
| --- | --- |

—

pārklāšana un laminēšana ar organisko šķīdinātāju, ja jauda ir lielāka par 150 kg stundā vai 200 t gadā. Uz to attiecas secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz virsmas apstrādi ar organiskajiem šķīdinātājiem, arī koksnes un koksnes produktu konservēšanu ar ķimikālijām (STS),

| — | ķīmisko šķiedru un dziju ražošana. Uz to var attiekties LPTP secinājumi, kas attiecas uz polimēru ražošanas nozari, |
| --- | --- |

—

ķīmisko šķiedru un dziju ražošana. Uz to var attiekties LPTP secinājumi, kas attiecas uz polimēru ražošanas nozari,

| — | ādu atmatošana. uz to var attiekties LPTP secinājumi par ādu miecēšanu (TAN). |
| --- | --- |

—

ādu atmatošana. uz to var attiekties LPTP secinājumi par ādu miecēšanu (TAN).

Citi secinājumi par LPTP un LPTP atsauces dokumenti, kuri varētu būt relevanti darbībām, kas aplūkotas šajos secinājumos par LPTP:

| — | virsmas apstrāde ar organiskajiem šķīdinātājiem, arī koksnes un koksnes produktu konservēšana ar ķimikālijām (STS), |
| --- | --- |

—

virsmas apstrāde ar organiskajiem šķīdinātājiem, arī koksnes un koksnes produktu konservēšana ar ķimikālijām (STS),

| — | atkritumu incinerācija (WI), |
| --- | --- |

—

atkritumu incinerācija (WI),

| — | atkritumu apstrāde (WT), |
| --- | --- |

—

atkritumu apstrāde (WT),

| — | ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS), |
| --- | --- |

—

ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS),

| — | energoefektivitāte (ENE), |
| --- | --- |

—

energoefektivitāte (ENE),

| — | rūpnieciskās aukstumapgādes sistēmas (ICS), |
| --- | --- |

—

rūpnieciskās aukstumapgādes sistēmas (ICS),

| — | no RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings (ROM), |
| --- | --- |

—

no RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings (ROM),

| — | ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM), |
| --- | --- |

—

ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM),

Šos secinājumus par LPTP piemēro, neskarot citus relevantus tiesību aktus, piem., par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP), par biocīdiem (BPR) vai par energoefektivitāti (princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”).

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

| Vispārīgie jēdzieni |
| --- |
| Termins | Definīcija |
| Gaisa un tekstilmateriāla attiecība | Attiecība starp kopējo atgāzu tilpumplūsmu (izteiktu Nm3/h) no tekstilapstrādes bloka emisijas punkta (piemēram, platumošanas mašīnas) un attiecīgo apstrādājamā tekstilmateriāla caurlaidspēju (sauss tekstilmateriāls, izteikts kg/h). |
| Celulozes materiāli | Pie celulozes materiāliem pieder kokvilna un viskoze. |
| Virzītās emisijas | Piesārņotāju emisijas pa dažādiem kanāliem, caurulēm, dūmeņiem utt. |
| Nepārtraukta mērīšana | Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā. |
| Atsmitēšana | Tekstilmateriālu pirmapdare, kuras laikā austus audumus atbrīvo no smites. |
| Difūzās emisijas | Nevirzītās emisijas gaisā. |
| Tiešā novadīšana | Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā. |
| Ķīmiskā tīrīšana | Tekstilmateriālu tīrīšana ar organisku šķīdinātāju. |
| Esoša stacija/cehs | Stacija/cehs, kas nav jauna stacija/cehs. |
| Audumu ražošana | Audumu ražošana, piemēram, aušana vai adīšana. |
| Nobeiguma apdare | Fizikāla un/vai ķīmiska apstrāde, kuras mērķis ir piešķirt tekstilmateriālam vēlamās galalietojuma īpašības, piemēram, izskatu, sajūtas pēc taustes, ūdensnecaurlaidību vai neuzliesmojamību. |
| Laminēšana ar liesmu | Audumu sasaistīšana, izmantojot termoplastisku putu plāksni, uz kuru iedarbojas liesma, kura atrodas pirms laminēšanas veltņiem. |
| Bīstama viela | Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 18. punktā definētā bīstamā viela. |
| Bīstamie atkritumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (1) 3. panta 2. punktā definētie bīstamie atkritumi. |
| Netiešā novadīšana | Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana. |
| Tehniskā šķidruma attiecība | Periodiskā procesā tā ir masas attiecība starp sausajiem tekstilmateriāliem un izmantoto tehnisko šķidrumu. |
| Oktanola-ūdens sadalījuma koeficients | Izšķīdušas vielas līdzsvara koncentrāciju attiecība divfāžu sistēmā, kas sastāv no lielā mērā nesajaucamiem šķīdinātājiem: n-oktanola un ūdens. |
| Ievērojama stacijas/ceha modernizācija | Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas/ceha konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums. |
| Masas plūsma | Konkrētas vielas vai parametra masa, kas tiek emitēta noteiktā periodā. |
| Jauna stacija/cehs | Stacija/cehs, kam ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izdota pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija/cehs, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta(-as). |
| Organisks šķīdinātājs | Organisks šķīdinātājs, kas definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 46. punktā. |
| Periodiska mērīšana | Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm. |
| Uzsūkšanās | Nepārtrauktā procesā tā ir masas attiecība starp tekstilmateriālu uzsūkto šķidrumu un sausiem tekstilmateriāliem. |
| Tehniskās ķimikālijas | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (2) 3. pantā definētās vielas un/vai maisījumi, ko izmanto tehniskajos procesos, tostarp smites, balinātāji, krāsvielas, drukas pastas un apretes. Tehniskās ķimikālijas var saturēt bīstamas vielas un/vai vielas, kas rada ļoti lielas bažas. |
| Tehniskais šķidrums | Tehniskās ķimikālijas saturošs šķīdums un/vai suspensija. |
| Atlikusī uzsūktspēja | Mitru tekstilmateriālu atlikusī spēja uzsūkt papildu šķidrumu (pēc sākotnējās uzsūkšanas). |
| Priekšmazgāšana | Tekstilmateriālu pirmapdare, kuras laikā ienākošie tekstilmateriāli tiek mazgāti. |
| Svilināšana | Šķiedru atdalīšana no auduma virsmas, audumu laižot caur liesmām vai uzkarsētām plāksnēm. |
| Smitēšana | Dzijas piesūcināšana ar tehniskajām ķimikālijām nolūkā dziju aizsargāt un nodrošināt lubricēšanu aušanas laikā. |
| Vielas, kas rada ļoti lielas bažas | Vielas, kas atbilst 57. pantā minētajiem kritērijiem un to vielu kandidātsarakstā, kas rada ļoti lielas bažas, saskaņā ar REACH regulu ((EK) Nr. 1907/2006). |
| Sintētiskie materiāli | Pie sintētiskajiem materiāliem pieder poliesters, poliamīds un akrils. |
| Tekstilmateriāli | Tekstilšķiedras un/vai tekstilizstrādājumi. |
| Termoapstrāde | Tekstilmateriālu termoapstrāde ir termofiksācija, termostabilizācija vai šajos LPTP secinājumos aptverto darbību (piem., pārklāšana, krāsošana, pirmapdare, nobeiguma apdare, apdruka, laminēšana) procesa posms (piem., žāvēšana, cietināšana). |

Vispārīgie jēdzieni

Termins

Definīcija

Gaisa un tekstilmateriāla attiecība

Attiecība starp kopējo atgāzu tilpumplūsmu (izteiktu Nm3/h) no tekstilapstrādes bloka emisijas punkta (piemēram, platumošanas mašīnas) un attiecīgo apstrādājamā tekstilmateriāla caurlaidspēju (sauss tekstilmateriāls, izteikts kg/h).

Celulozes materiāli

Pie celulozes materiāliem pieder kokvilna un viskoze.

Virzītās emisijas

Piesārņotāju emisijas pa dažādiem kanāliem, caurulēm, dūmeņiem utt.

Nepārtraukta mērīšana

Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā.

Atsmitēšana

Tekstilmateriālu pirmapdare, kuras laikā austus audumus atbrīvo no smites.

Difūzās emisijas

Nevirzītās emisijas gaisā.

Tiešā novadīšana

Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā.

Ķīmiskā tīrīšana

Tekstilmateriālu tīrīšana ar organisku šķīdinātāju.

Esoša stacija/cehs

Stacija/cehs, kas nav jauna stacija/cehs.

Audumu ražošana

Audumu ražošana, piemēram, aušana vai adīšana.

Nobeiguma apdare

Fizikāla un/vai ķīmiska apstrāde, kuras mērķis ir piešķirt tekstilmateriālam vēlamās galalietojuma īpašības, piemēram, izskatu, sajūtas pēc taustes, ūdensnecaurlaidību vai neuzliesmojamību.

Laminēšana ar liesmu

Audumu sasaistīšana, izmantojot termoplastisku putu plāksni, uz kuru iedarbojas liesma, kura atrodas pirms laminēšanas veltņiem.

Bīstama viela

Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 18. punktā definētā bīstamā viela.

Bīstamie atkritumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (1) 3. panta 2. punktā definētie bīstamie atkritumi.

Netiešā novadīšana

Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana.

Tehniskā šķidruma attiecība

Periodiskā procesā tā ir masas attiecība starp sausajiem tekstilmateriāliem un izmantoto tehnisko šķidrumu.

Oktanola-ūdens sadalījuma koeficients

Izšķīdušas vielas līdzsvara koncentrāciju attiecība divfāžu sistēmā, kas sastāv no lielā mērā nesajaucamiem šķīdinātājiem: n-oktanola un ūdens.

Ievērojama stacijas/ceha modernizācija

Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas/ceha konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums.

Masas plūsma

Konkrētas vielas vai parametra masa, kas tiek emitēta noteiktā periodā.

Jauna stacija/cehs

Stacija/cehs, kam ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izdota pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija/cehs, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta(-as).

Organisks šķīdinātājs

Organisks šķīdinātājs, kas definēts Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 46. punktā.

Periodiska mērīšana

Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm.

Uzsūkšanās

Nepārtrauktā procesā tā ir masas attiecība starp tekstilmateriālu uzsūkto šķidrumu un sausiem tekstilmateriāliem.

Tehniskās ķimikālijas

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (2) 3. pantā definētās vielas un/vai maisījumi, ko izmanto tehniskajos procesos, tostarp smites, balinātāji, krāsvielas, drukas pastas un apretes. Tehniskās ķimikālijas var saturēt bīstamas vielas un/vai vielas, kas rada ļoti lielas bažas.

Tehniskais šķidrums

Tehniskās ķimikālijas saturošs šķīdums un/vai suspensija.

Atlikusī uzsūktspēja

Mitru tekstilmateriālu atlikusī spēja uzsūkt papildu šķidrumu (pēc sākotnējās uzsūkšanas).

Priekšmazgāšana

Tekstilmateriālu pirmapdare, kuras laikā ienākošie tekstilmateriāli tiek mazgāti.

Svilināšana

Šķiedru atdalīšana no auduma virsmas, audumu laižot caur liesmām vai uzkarsētām plāksnēm.

Smitēšana

Dzijas piesūcināšana ar tehniskajām ķimikālijām nolūkā dziju aizsargāt un nodrošināt lubricēšanu aušanas laikā.

Vielas, kas rada ļoti lielas bažas

Vielas, kas atbilst 57. pantā minētajiem kritērijiem un to vielu kandidātsarakstā, kas rada ļoti lielas bažas, saskaņā ar REACH regulu ((EK) Nr. 1907/2006).

Sintētiskie materiāli

Pie sintētiskajiem materiāliem pieder poliesters, poliamīds un akrils.

Tekstilmateriāli

Tekstilšķiedras un/vai tekstilizstrādājumi.

Termoapstrāde

Tekstilmateriālu termoapstrāde ir termofiksācija, termostabilizācija vai šajos LPTP secinājumos aptverto darbību (piem., pārklāšana, krāsošana, pirmapdare, nobeiguma apdare, apdruka, laminēšana) procesa posms (piem., žāvēšana, cietināšana).

| Piesārņotāji un parametri |
| --- |
| Termins | Definīcija |
| Antimons | Antimons, izteikts kā Sb; ietver visus neorganiskos un organiskos antimona savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| AOH | Adsorbējami organiski saistītie halogēni, izteikti kā Cl; ietver adsorbējamu organiski saistītu hloru, bromu un jodu. |
| BSP
  n | Bioķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla bioķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu n dienās (n parasti ir 5 vai 7). BSP ir bionoārdāmu organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. |
| Hroms | Hroms, izteikts kā Cr; ietver visus neorganiskos un organiskos hroma savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| CO | Oglekļa monoksīds |
| ĶSP | Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai ķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu, izmantojot dihromātu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. |
| Varš | Varš, izteikts kā Cu; ietver visus neorganiskos un organiskos vara savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| CMR | Kancerogēnisks, mutagēnisks vai toksisks reproduktīvajai sistēmai Te ietilpst 1A, 1B un 2. kategorijas CMR vielas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (3) ar grozījumiem, t. i., ar bīstamības apzīmējumiem H340, H341, H350, H351, H360 un H361. |
| Putekļi | Visas daļiņas (gaisā). |
| HOI | Ogļūdeņražu indekss. Visu to savienojumu summa, kas ekstrahējami ar ogļūdeņražu šķīdinātāju (arī garķēdes un sazarotie alifātiskie, alicikliskie, aromātiskie vai alkilaizvietotie aromātiskie ogļūdeņraži). |
| NH3 | Amonjaks |
| Niķelis | Niķelis, izteikts kā Ni; ietver visus neorganiskos un organiskos niķeļa savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| NOX | Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2 |
| SOX | Sēra dioksīds (SO2), sēra trioksīds (SO3) un sērskābes aerosoli kopā, izteikti kā SO2 |
| Vieglizdalīgie sulfīdi | Izšķīdušie sulfīdi un tie neizšķīdušie sulfīdi, kas viegli izdalās paskābināšanās gadījumā, kopā, izteikti kā S2- |
| KOO | Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī); ietver visus organiskos savienojumus. |
| TN | Kopējais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amonija slāpekli (NH4-N), nitrītu slāpekli (NO2-N), nitrātu slāpekli (NO3-N) un organiski saistīto slāpekli. |
| TP | Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| KSC | Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrācijas caur stiklšķiedras filtriem. |
| KGOO | Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā). |
| GOS | Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā definētie gaistošie organiskie savienojumi |
| Cinks | Cinks, izteikts kā Zn; ietver visus neorganiskos un organiskos cinka savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |

Piesārņotāji un parametri

Termins

Definīcija

Antimons

Antimons, izteikts kā Sb; ietver visus neorganiskos un organiskos antimona savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

AOH

Adsorbējami organiski saistītie halogēni, izteikti kā Cl; ietver adsorbējamu organiski saistītu hloru, bromu un jodu.

BSP
  n

Bioķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla bioķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu n dienās (n parasti ir 5 vai 7). BSP ir bionoārdāmu organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators.

Hroms

Hroms, izteikts kā Cr; ietver visus neorganiskos un organiskos hroma savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

CO

Oglekļa monoksīds

ĶSP

Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai ķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu, izmantojot dihromātu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators.

Varš

Varš, izteikts kā Cu; ietver visus neorganiskos un organiskos vara savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

CMR

Kancerogēnisks, mutagēnisks vai toksisks reproduktīvajai sistēmai Te ietilpst 1A, 1B un 2. kategorijas CMR vielas, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (3) ar grozījumiem, t. i., ar bīstamības apzīmējumiem H340, H341, H350, H351, H360 un H361.

Putekļi

Visas daļiņas (gaisā).

HOI

Ogļūdeņražu indekss. Visu to savienojumu summa, kas ekstrahējami ar ogļūdeņražu šķīdinātāju (arī garķēdes un sazarotie alifātiskie, alicikliskie, aromātiskie vai alkilaizvietotie aromātiskie ogļūdeņraži).

NH3

Amonjaks

Niķelis

Niķelis, izteikts kā Ni; ietver visus neorganiskos un organiskos niķeļa savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

NOX

Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2

SOX

Sēra dioksīds (SO2), sēra trioksīds (SO3) un sērskābes aerosoli kopā, izteikti kā SO2

Vieglizdalīgie sulfīdi

Izšķīdušie sulfīdi un tie neizšķīdušie sulfīdi, kas viegli izdalās paskābināšanās gadījumā, kopā, izteikti kā S2-

KOO

Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī); ietver visus organiskos savienojumus.

TN

Kopējais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amonija slāpekli (NH4-N), nitrītu slāpekli (NO2-N), nitrātu slāpekli (NO3-N) un organiski saistīto slāpekli.

TP

Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

KSC

Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrācijas caur stiklšķiedras filtriem.

KGOO

Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā).

GOS

Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā definētie gaistošie organiskie savienojumi

Cinks

Cinks, izteikts kā Zn; ietver visus neorganiskos un organiskos cinka savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

AKRONĪMI

Šajos LPTP secinājumos izmantoti šādi akronīmi:

| Akronīms | Definīcija |
| --- | --- |
| ĶPS | Ķimikāliju pārvaldības sistēma |
| DTPA | Dietilēntriamīnpentaetiķskābe |
| EDTA | Etilēndiamīntetraetiķskābe |
| EMS | Vidiskās pārvaldības sistēma |
| ESP | Elektrostatiskais precipitators |
| RED | Rūpniecisko emisiju direktīva (2010/75/ES) |
| ĀEA | Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi |
| PFAS | Perfluoralkilvielas un polifluoralkilvielas |

Akronīms

Definīcija

ĶPS

Ķimikāliju pārvaldības sistēma

DTPA

Dietilēntriamīnpentaetiķskābe

EDTA

Etilēndiamīntetraetiķskābe

EMS

Vidiskās pārvaldības sistēma

ESP

Elektrostatiskais precipitators

RED

Rūpniecisko emisiju direktīva (2010/75/ES)

ĀEA

Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi

PFAS

Perfluoralkilvielas un polifluoralkilvielas

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni

Šajos secinājumos par LPTP uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti ievērojami, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, secinājumi par LPTP ir vispārizmantojami.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) emisijām gaisā

Šajos secinājumos norādītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) ir norādīti kā koncentrācijas (emitēto vielu masa atlikumgāzu tilpuma vienībā) šādos standartapstākļos: sausa gāze 273,15 K temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena (bez korekcijām pēc skābekļa satura); tos izsaka, lietojot mērvienības mg/Nm3.

Uz gaisā emitēto vielu emisijas LPTP SEL vidējošanas periodiem attiecināma šāda definīcija:

| Mērīšanas veids | Vidējošanas periods | Definīcija |
| --- | --- | --- |
| Periodiska | Paraugošanas perioda vidējā vērtība | Vidējā vērtība no trim secīgiem paraugojumiem/mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes  (4) |

Mērīšanas veids

Vidējošanas periods

Definīcija

Periodiska

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Vidējā vērtība no trim secīgiem paraugojumiem/mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes  (4)

Lai aprēķinātu masas plūsmas 9., 26. un 27. LPTP un 1.5. un 1.6. tabulas vajadzībām, ja atlikumgāzes no viena veida avota (piemēram, platumošanas mašīnas), ko novada pa diviem vai vairākiem atsevišķiem emisiju punktiem, kompetentās iestādes ieskatā varētu novadīt pa kopīgu emisiju punktu, šos emisiju punktus uzskata par vienu emisiju punktu (sk. arī 23. LPTP). Kā alternatīvu var izmantot masas plūsmas stacijas/iekārtas līmenī.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) emisijām ūdenī

Šajos LPTP secinājumos dotie LPTP SEL, kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir koncentrācijas (emitēto vielu masa uz ūdens tilpumu), izteiktas kā mg/l.

Ar LPTP SEL saistītie vidējošanas periodi atbilst vienam no šiem diviem gadījumiem:

| — | pastāvīgas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi, |
| --- | --- |

—

pastāvīgas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi,

| — | partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, kas iegūtas vai nu ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas. |
| --- | --- |

—

partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, kas iegūtas vai nu ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas.

Ja ir pierādīts, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālus apvienotos paraugus. Ja efluents ir pienācīgi sajaukts un homogēns, var izmantot arī punktparaugus.

Kas attiecas uz kopējo organisko oglekli (KOO) un ķīmisko skābekļa patēriņu (ĶSP), šajos LPTP secinājumos minēto (sk. 1.3. tabulu) vidējo attīrīšanas efektivitāti aprēķina, pamatojoties uz notekūdeņu attīrīšanas stacijas influenta un efluenta slodzi.

Šie LPTP SEL ir piemērojami punktā, kurā notiek emisija no iekārtas.

Citi vidiskā snieguma līmeņi

Īpatnējā enerģijas patēriņa indikatīvie līmeņi

Indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar īpatnējo enerģijas patēriņu, ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| enerģijas patēriņa rādītājs | : | kopējais siltumenerģijas un elektroenerģijas daudzums gadā, kas patērēts termoapstrādē, atskaitot no termoapstrādes atgūto siltumu, izteikts MWh gadā; |
| --- | --- | --- |
| aktivitātes līmenis | : | termoapstrādāto tekstilmateriālu kopējais daudzums, izteikts t gadā. |

enerģijas patēriņa rādītājs

:

kopējais siltumenerģijas un elektroenerģijas daudzums gadā, kas patērēts termoapstrādē, atskaitot no termoapstrādes atgūto siltumu, izteikts MWh gadā;

aktivitātes līmenis

:

termoapstrādāto tekstilmateriālu kopējais daudzums, izteikts t gadā.

Īpatnējā ūdens patēriņa indikatīvie līmeņi

Indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar īpatnējo ūdens patēriņu, ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| ūdens patēriņa rādītājs | : | kopējais ūdens daudzums, ko gadā patērē konkrētā procesā (piemēram, balināšanā), ieskaitot ūdeni, ko izmanto tekstilmateriālu mazgāšanai un skalošanai un iekārtu tīrīšanai, atskaitot procesā atkalizmantoto un/vai reciklēto ūdeni, izteikts m3 gadā; |
| --- | --- | --- |
| aktivitātes līmenis | : | konkrētajā procesā (piem., balināšanā) apstrādāto tekstilmateriālu kopējais daudzums, izteikts t gadā. |

ūdens patēriņa rādītājs

:

kopējais ūdens daudzums, ko gadā patērē konkrētā procesā (piemēram, balināšanā), ieskaitot ūdeni, ko izmanto tekstilmateriālu mazgāšanai un skalošanai un iekārtu tīrīšanai, atskaitot procesā atkalizmantoto un/vai reciklēto ūdeni, izteikts m3 gadā;

aktivitātes līmenis

:

konkrētajā procesā (piem., balināšanā) apstrādāto tekstilmateriālu kopējais daudzums, izteikts t gadā.

Ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītais īpatnējais vilnas tauku atgūšanas līmenis

Vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar īpatnējo vilnas tauku atgūšanu, ir gada vidējā vērtība, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| atgūto vilnas tauku daudzums | : | vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanā atgūtais vilnas tauku kopējais daudzums, izteikts kg gadā; |
| --- | --- | --- |
| aktivitātes līmenis | : | kopējais priekšmazgātais vilnas jēlšķiedru daudzums, izteikts t gadā. |

atgūto vilnas tauku daudzums

:

vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanā atgūtais vilnas tauku kopējais daudzums, izteikts kg gadā;

aktivitātes līmenis

:

kopējais priekšmazgātais vilnas jēlšķiedru daudzums, izteikts t gadā.

Ar labākajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītais kaustiskās sodas atgūšanas līmenis

Vidiskā snieguma līmeņi, kas saistīti ar kaustiskās sodas atgūšanu, ir gada vidējā vērtība, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| atgūtās kaustiskās sodas daudzums | : | kopējais kaustiskās sodas daudzums, kas gadā atgūts no nostrādātā merserizācijas skalošanas ūdens, izteikts kg gadā; |
| --- | --- | --- |
| kaustiskās sodas daudzums pirms atgūšanas | : | kopējais kaustiskās sodas daudzums nostrādātajā merserizācijas skalošanas ūdenī, izteikts kg gadā. |

atgūtās kaustiskās sodas daudzums

:

kopējais kaustiskās sodas daudzums, kas gadā atgūts no nostrādātā merserizācijas skalošanas ūdens, izteikts kg gadā;

kaustiskās sodas daudzums pirms atgūšanas

:

kopējais kaustiskās sodas daudzums nostrādātajā merserizācijas skalošanas ūdenī, izteikts kg gadā.

1.1.   
  Vispārīgie LPTP secinājumi

1.1.1.   Vispārējais vidiskais sniegums

| 1. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izstrādāt un ieviest tādu vidiskās pārvaldības sistēmu (EMS), kas aptver visus šos aspektus:







  i) | vadības, arī augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts rezultatīvas EMS īstenošanai, vadošās lomas uzņemšanās un pārskatatbildība; |
| --- | --- | --- |

1. LPTP.

i)

vadības, arī augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts rezultatīvas EMS īstenošanai, vadošās lomas uzņemšanās un pārskatatbildība;

| ii) | analīze, kas ietver organizācijas situācijas novērtēšanu, ieinteresēto pušu vajadzību un ekspektāciju noskaidrošanu, to iekārtas raksturlielumu apzināšanu, kuri saistīti ar iespējamiem riskiem videi (vai cilvēka veselībai), kā arī piemērojamo ar vidi saistīto tiesisko prasību noskaidrošanu; |
| --- | --- |

ii)

analīze, kas ietver organizācijas situācijas novērtēšanu, ieinteresēto pušu vajadzību un ekspektāciju noskaidrošanu, to iekārtas raksturlielumu apzināšanu, kuri saistīti ar iespējamiem riskiem videi (vai cilvēka veselībai), kā arī piemērojamo ar vidi saistīto tiesisko prasību noskaidrošanu;

| iii) | tādas vidiskās politikas izstrāde, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidisko sniegumu; |
| --- | --- |

iii)

tādas vidiskās politikas izstrāde, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidisko sniegumu;

| iv) | mērķu un snieguma rādītāju noteikšana attiecībā uz būtiskiem vidiskiem aspektiem, arī rūpes par atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām; |
| --- | --- |

iv)

mērķu un snieguma rādītāju noteikšana attiecībā uz būtiskiem vidiskiem aspektiem, arī rūpes par atbilstību piemērojamajām tiesiskajām prasībām;

| v) | to procedūru un darbību (vajadzības gadījumā arī korektīvo un preventīvo pasākumu) plānošana un īstenošana, kas vajadzīgi, lai sasniegtu vidiskos mērķus un izvairītos no vidiskajiem riskiem; |
| --- | --- |

v)

to procedūru un darbību (vajadzības gadījumā arī korektīvo un preventīvo pasākumu) plānošana un īstenošana, kas vajadzīgi, lai sasniegtu vidiskos mērķus un izvairītos no vidiskajiem riskiem;

| vi) | ar vidiskiem aspektiem un mērķiem saistītu struktūru, funkciju un pienākumu noteikšana un vajadzīgo finansiālo resursu un cilvēkresursu nodrošināšana; |
| --- | --- |

vi)

ar vidiskiem aspektiem un mērķiem saistītu struktūru, funkciju un pienākumu noteikšana un vajadzīgo finansiālo resursu un cilvēkresursu nodrošināšana;

| vii) | rūpes, lai darbiniekiem, kuru darbs var ietekmēt iekārtas vidisko sniegumu, būtu vajadzīgā kompetence un izpratne (piem., nodrošinot informāciju un apmācību); |
| --- | --- |

vii)

rūpes, lai darbiniekiem, kuru darbs var ietekmēt iekārtas vidisko sniegumu, būtu vajadzīgā kompetence un izpratne (piem., nodrošinot informāciju un apmācību);

| viii) | iekšējā un ārējā saziņa; |
| --- | --- |

viii)

iekšējā un ārējā saziņa;

| ix) | darbinieku mudināšana uz labu vidiskās pārvaldības praksi; |
| --- | --- |

ix)

darbinieku mudināšana uz labu vidiskās pārvaldības praksi;

| x) | pārvaldības rokasgrāmatas un rakstisku procedūru izstrāde un uzturēšana tādu darbību kontrolei, kam ir būtiska ietekme uz vidi, kā arī relevantā uzskaite; |
| --- | --- |

x)

pārvaldības rokasgrāmatas un rakstisku procedūru izstrāde un uzturēšana tādu darbību kontrolei, kam ir būtiska ietekme uz vidi, kā arī relevantā uzskaite;

| xi) | funkcionāla operacionālā plānošana un procesu kontrole; |
| --- | --- |

xi)

funkcionāla operacionālā plānošana un procesu kontrole;

| xii) | pienācīgu apkopes programmu īstenošana; |
| --- | --- |

xii)

pienācīgu apkopes programmu īstenošana;

| xiii) | protokoli gatavībai ārkārtas situācijām un reaģēšanai uz tām, arī ārkārtas situāciju nelabvēlīgās (vidiskās) ietekmes novēršana un/vai mazināšana; |
| --- | --- |

xiii)

protokoli gatavībai ārkārtas situācijām un reaģēšanai uz tām, arī ārkārtas situāciju nelabvēlīgās (vidiskās) ietekmes novēršana un/vai mazināšana;

| xiv) | (jaunas) iekārtas vai tās daļas (pār)projektēšanas posmā – apdomāta ietekme uz vidi visa tās darbmūža laikā, arī būvniecības, uzturēšanas, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

xiv)

(jaunas) iekārtas vai tās daļas (pār)projektēšanas posmā – apdomāta ietekme uz vidi visa tās darbmūža laikā, arī būvniecības, uzturēšanas, ekspluatācijas un dezekspluatācijas ietekme uz vidi;

| xv) | monitoringa un mērījumu programmas īstenošana; vajadzības gadījumā informācija atrodama atsauces ziņojumā “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings”; |
| --- | --- |

xv)

monitoringa un mērījumu programmas īstenošana; vajadzības gadījumā informācija atrodama atsauces ziņojumā “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings”;

| xvi) | regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana; |
| --- | --- |

xvi)

regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana;

| xvii) | periodiskas neatkarīgas (ciktāl praktiski iespējams) iekšējas revīzijas un periodiskas neatkarīgas ārējas revīzijas ar mērķi novērtēt vidisko sniegumu un noteikt, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un ievērota; |
| --- | --- |

xvii)

periodiskas neatkarīgas (ciktāl praktiski iespējams) iekšējas revīzijas un periodiskas neatkarīgas ārējas revīzijas ar mērķi novērtēt vidisko sniegumu un noteikt, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un ievērota;

| xviii) | neatbilstību cēloņu izvērtēšana, korektīvo pasākumu īstenošana neatbilstību novēršanai, korektīvo pasākumu iedarbīguma izskatīšana, kā arī izvērtēšana, vai ir vai varētu rasties vēl citas līdzīgas neatbilstības; |
| --- | --- |

xviii)

neatbilstību cēloņu izvērtēšana, korektīvo pasākumu īstenošana neatbilstību novēršanai, korektīvo pasākumu iedarbīguma izskatīšana, kā arī izvērtēšana, vai ir vai varētu rasties vēl citas līdzīgas neatbilstības;

| xix) | EMS un tās pastāvīgas piemērotības, pietiekamības un rezultativitātes izskatīšana, kuru periodiski veic augstākā līmeņa vadītāji; |
| --- | --- |

xix)

EMS un tās pastāvīgas piemērotības, pietiekamības un rezultativitātes izskatīšana, kuru periodiski veic augstākā līmeņa vadītāji;

| xx) | sekošana līdzi tīrāku tehnisko paņēmienu izstrādei un to ņemšana vērā. |
| --- | --- |

xx)

sekošana līdzi tīrāku tehnisko paņēmienu izstrādei un to ņemšana vērā.

Konkrēti tekstilrūpniecības nozarē LPTP ir EMS iekļaut arī šādus elementus:

| xxi) | ielaides un izlaides inventarizācija (sk. 2. LPTP); |
| --- | --- |

xxi)

ielaides un izlaides inventarizācija (sk. 2. LPTP);

| xxii) | ĀEA pārvaldības plāns (sk. 3. LPTP); |
| --- | --- |

xxii)

ĀEA pārvaldības plāns (sk. 3. LPTP);

| xxiii) | ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi (sk. 10. LPTP); |
| --- | --- |

xxiii)

ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi (sk. 10. LPTP);

| xxiv) | energoefektivitātes plāns un energoauditi (sk. 11. LPTP); |
| --- | --- |

xxiv)

energoefektivitātes plāns un energoauditi (sk. 11. LPTP);

| xxv) | ķimikāliju pārvaldības sistēma (sk. 14. LPTP); |
| --- | --- |

xxv)

ķimikāliju pārvaldības sistēma (sk. 14. LPTP);

| xxvi) | atkritumu apsaimniekošanas plāns (sk. 29. LPTP). |
| --- | --- |

xxvi)

atkritumu apsaimniekošanas plāns (sk. 29. LPTP).

Piezīme

Regula (EK) Nr. 1221/2009 izveido Savienības vides vadības [ekopārvaldības] un audita sistēmu (EMAS), kas ir šim LPTP atbilstošas EMS piemērs.

Izmantojamība

EMS detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

| 2. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir vidiskās pārvaldības sistēmas ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest, uzturēt un regulāri izskatīt (arī būtisku pārmaiņu gadījumā) tādu ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatu, kurā ietverti visi šie elementi:







  I. | informācija par ražošanas procesiem, arī:






  a) | vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi; |
| --- | --- | --- | --- |

2. LPTP.

I.

informācija par ražošanas procesiem, arī:

a)

vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi;

| b) | procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšanas paņēmienu apraksts, tostarp to rezultativitātes rādītāji (piem., attīrīšanas efektivitāte); |
| --- | --- |

b)

procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšanas paņēmienu apraksts, tostarp to rezultativitātes rādītāji (piem., attīrīšanas efektivitāte);

| II. | informācija par izmantoto materiālu daudzumu un īpašībām, tostarp tekstilmateriāliem (sk. 5. LPTP a) punktu) un tehniskajām ķimikālijām (sk. 15. LPTP); |
| --- | --- |

II.

informācija par izmantoto materiālu daudzumu un īpašībām, tostarp tekstilmateriāliem (sk. 5. LPTP a) punktu) un tehniskajām ķimikālijām (sk. 15. LPTP);

| III. | informācija par ūdens patēriņu un izmantošanu (piem., plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances); |
| --- | --- |

III.

informācija par ūdens patēriņu un izmantošanu (piem., plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances);

| IV. | informācija par enerģijas patēriņu un izmantošanu; |
| --- | --- |

IV.

informācija par enerģijas patēriņu un izmantošanu;

| V. | informācija par notekūdeņu plūsmu daudzumu un īpašībām, piem.:






  a) | plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

V.

informācija par notekūdeņu plūsmu daudzumu un īpašībām, piem.:

a)

plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevanto vielu/parametru vidējā koncentrācija un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums (piem., ĶSP/KOO, slāpekļa ķīmiskā suga, fosfors, metāli, prioritāras vielas/mikroplastmasas); |
| --- | --- |

b)

relevanto vielu/parametru vidējā koncentrācija un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums (piem., ĶSP/KOO, slāpekļa ķīmiskā suga, fosfors, metāli, prioritāras vielas/mikroplastmasas);

| c) | dati par toksicitāti, bioeliminējamību un bionoārdāmību (piem., BSP
  n
  , BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa testa rezultāti, bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., aktīvo dūņu inhibēšanās)); |
| --- | --- |

c)

dati par toksicitāti, bioeliminējamību un bionoārdāmību (piem., BSP
  n
  , BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa testa rezultāti, bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., aktīvo dūņu inhibēšanās));

| VI. | informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem.:






  a) | plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

VI.

informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem.:

a)

plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevanto vielu/parametru vidējā koncentrācija un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums (piem., putekļi, organiskie savienojumi); lai novērtētu emisiju gaisā mainīgumu, var izmantot emisijas faktorus (sk. 1.9.1. iedaļu); |
| --- | --- |

b)

relevanto vielu/parametru vidējā koncentrācija un masas plūsmas vērtības, kā arī to mainīgums (piem., putekļi, organiskie savienojumi); lai novērtētu emisiju gaisā mainīgumu, var izmantot emisijas faktorus (sk. 1.9.1. iedaļu);

| c) | uzliesmojamība, sprāgstamības apakšējā un augšējā robeža, reaģētspēja, bīstamās īpašības; |
| --- | --- |

c)

uzliesmojamība, sprāgstamības apakšējā un augšējā robeža, reaģētspēja, bīstamās īpašības;

| d) | citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu vai iekārtas drošumu (piem., ūdens tvaika, putekļu klātbūtne); |
| --- | --- |

d)

citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu vai iekārtas drošumu (piem., ūdens tvaika, putekļu klātbūtne);

| VII. | informācija par radušos atkritumu daudzumu un īpašībām. |
| --- | --- |

VII.

informācija par radušos atkritumu daudzumu un īpašībām.

Izmantojamība

Inventarizācijas pārskata piemērošanas joma (piem., detalizācijas līmenis) un raksturs parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

| 3. LPTP. | LPTP, kā mazināt ĀEA biežumu un mazināt emisijas ĀEA laikā, ir izstrādāt un EMS (sk. 1. LPTP) ietvaros ieviest risku izvērtēšanā balstītu ĀEA pārvaldības plānu, kurā ir visi šie elementi:







  i) | iespējamu ĀEA (piem., tāda aprīkojuma atteice, kam ir kritiski svarīga nozīme vides aizsardzībā (“kritiski svarīgs aprīkojums”)), to pamatcēloņu un iespējamo seku apzināšana un regulāra apzināto ĀEA saraksta izskatīšana un atjaunināšana pēc tālāk minētās periodiskās novērtēšanas; |
| --- | --- | --- |

3. LPTP.

i)

iespējamu ĀEA (piem., tāda aprīkojuma atteice, kam ir kritiski svarīga nozīme vides aizsardzībā (“kritiski svarīgs aprīkojums”)), to pamatcēloņu un iespējamo seku apzināšana un regulāra apzināto ĀEA saraksta izskatīšana un atjaunināšana pēc tālāk minētās periodiskās novērtēšanas;

| ii) | atbilstoša kritiski svarīgā aprīkojuma konstrukcija (piemēram, notekūdeņu attīrīšana, atlikumgāzu attīrīšanas paņēmieni); |
| --- | --- |

ii)

atbilstoša kritiski svarīgā aprīkojuma konstrukcija (piemēram, notekūdeņu attīrīšana, atlikumgāzu attīrīšanas paņēmieni);

| iii) | kritiski svarīgā aprīkojuma uzturēšanai paredzēta inspekcijas un preventīvas apkopes plāna izstrāde un ieviešana (sk. 1. LPTP xii) punktu); |
| --- | --- |

iii)

kritiski svarīgā aprīkojuma uzturēšanai paredzēta inspekcijas un preventīvas apkopes plāna izstrāde un ieviešana (sk. 1. LPTP xii) punktu);

| iv) | monitorings (t. i., emisiju aplēšana vai, ja iespējams, mērīšana) un emisiju reģistrēšana ĀEA laikā, kā arī situatīvo apstākļu reģistrēšana; |
| --- | --- |

iv)

monitorings (t. i., emisiju aplēšana vai, ja iespējams, mērīšana) un emisiju reģistrēšana ĀEA laikā, kā arī situatīvo apstākļu reģistrēšana;

| v) | ĀEA radušos emisiju periodiska novērtēšana (piem., gadījumu biežums, ilgums, emitētais piesārņotāju daudzums) un – vajadzības gadījumā – korektīvu pasākumu īstenošana. |
| --- | --- |

v)

ĀEA radušos emisiju periodiska novērtēšana (piem., gadījumu biežums, ilgums, emitētais piesārņotāju daudzums) un – vajadzības gadījumā – korektīvu pasākumu īstenošana.

| vi) | saskaņā ar i. punktu apzināto ĀEA saraksta regulāra izskatīšana un atjaunināšana pēc v. punktā minētās periodiskās novērtēšanas; |
| --- | --- |

vi)

saskaņā ar i. punktu apzināto ĀEA saraksta regulāra izskatīšana un atjaunināšana pēc v. punktā minētās periodiskās novērtēšanas;

| vii) | regulāra rezerves sistēmu testēšana. |
| --- | --- |

vii)

regulāra rezerves sistēmu testēšana.

Izmantojamība

ĀEA pārvaldības plāna detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.

| 4. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izmantot modernas procesu monitoringa un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

4. LPTP.

Apraksts

Procesu monitoringu un kontroli veic ar automatizētām tiešsaistes sistēmām, kas aprīkotas ar sensoriem un kontrolleriem, izmantojot atgriezeniskās saites savienojumus, lai būtu iespējams ātri izanalizēt un pielāgot galvenos procesa parametrus tā, lai sasniegtu optimālus procesa apstākļus (piemēram, tehnisko ķimikāliju optimālu izmantošanu).

Galvenie procesa parametri ir šādi:

| — | tehniskā šķidruma tilpums, pH un temperatūra, |
| --- | --- |

—

tehniskā šķidruma tilpums, pH un temperatūra,

| — | apstrādāto tekstilmateriālu daudzums, |
| --- | --- |

—

apstrādāto tekstilmateriālu daudzums,

| — | tehnisko ķimikāliju dozēšana, |
| --- | --- |

—

tehnisko ķimikāliju dozēšana,

| — | žāvēšanas parametri (sk. arī 13. LPTP d) punktu). |
| --- | --- |

—

žāvēšanas parametri (sk. arī 13. LPTP d) punktu).

| 5. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kas satur pēc iespējas mazāk kontaminantu | Ienākošo tekstilmateriālu (tostarp reciklētu tekstilmateriālu) atlases kritēriji ir definēti tā, lai līdz minimumam samazinātu kontaminantu (t. sk. bīstamu vielu, vāji bioloģiski noārdāmu vielu un vielu, kas rada ļoti lielas bažas) saturu. Šo kritēriju pamatā var būt sertifikācijas shēmas vai standarti.
  Tiek veiktas regulāras kontroles, lai pārliecinātos, ka ienākošie tekstilmateriāli atbilst iepriekšnoteiktajiem kritērijiem. Šīs kontroles var izpausties kā mērījumi un/vai tekstilmateriālu piegādātāju un/vai ražotāju sniegtās informācijas verifikācija.
  Šīs kontroles var attiekties uz šādu vielu saturu:






  — | ektoparazīticīdi (veterinārās zāles) un biocīdi ienākošajās vilnas jēlšķiedrās vai daļēji apstrādātās šķiedrās, |

5. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kas satur pēc iespējas mazāk kontaminantu

Ienākošo tekstilmateriālu (tostarp reciklētu tekstilmateriālu) atlases kritēriji ir definēti tā, lai līdz minimumam samazinātu kontaminantu (t. sk. bīstamu vielu, vāji bioloģiski noārdāmu vielu un vielu, kas rada ļoti lielas bažas) saturu. Šo kritēriju pamatā var būt sertifikācijas shēmas vai standarti.

Tiek veiktas regulāras kontroles, lai pārliecinātos, ka ienākošie tekstilmateriāli atbilst iepriekšnoteiktajiem kritērijiem. Šīs kontroles var izpausties kā mērījumi un/vai tekstilmateriālu piegādātāju un/vai ražotāju sniegtās informācijas verifikācija.

Šīs kontroles var attiekties uz šādu vielu saturu:

—

ektoparazīticīdi (veterinārās zāles) un biocīdi ienākošajās vilnas jēlšķiedrās vai daļēji apstrādātās šķiedrās,

| — | biocīdi ienākošajās kokvilnas šķiedrās, |
| --- | --- |

—

biocīdi ienākošajās kokvilnas šķiedrās,

| — | ražošanas atliekvielas ienākošajās sintētiskajās šķiedrās (piemēram, monomēri, polimēru sintēzes blakusprodukti, katalizatori, šķīdinātāji), |
| --- | --- |

—

ražošanas atliekvielas ienākošajās sintētiskajās šķiedrās (piemēram, monomēri, polimēru sintēzes blakusprodukti, katalizatori, šķīdinātāji),

| — | minerāleļļas (piem., ko izmanto uztīšanā uz konusspolēm, spolēšanā, vērpšanā vai adīšanā) ienākošajos tekstilmateriālos, |
| --- | --- |

—

minerāleļļas (piem., ko izmanto uztīšanā uz konusspolēm, spolēšanā, vērpšanā vai adīšanā) ienākošajos tekstilmateriālos,

| — | smites ienākošajos tekstilmateriālos. |
| --- | --- |

—

smites ienākošajos tekstilmateriālos.

Vispārizmantojams.

b)

Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kas prasa mazāk apstrādes

Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kuriem piemītošo īpašību dēļ ir nepieciešama mazāka apstrāde. Tie ir, piemēram, šādi:

| — | masā krāsotas ķīmiskās šķiedras, |
| --- | --- |

—

masā krāsotas ķīmiskās šķiedras,

| — | šķiedras, kam piemīt antipirēnu īpašības, |
| --- | --- |

—

šķiedras, kam piemīt antipirēnu īpašības,

| — | elastāna šķiedras vai elastāna šķiedras sajaukumā ar citām polimēru šķiedrām, kas satur mazāku daudzumu silikona eļļu un šķīdinātāju atlikumu, |
| --- | --- |

—

elastāna šķiedras vai elastāna šķiedras sajaukumā ar citām polimēru šķiedrām, kas satur mazāku daudzumu silikona eļļu un šķīdinātāju atlikumu,

| — | sintētisko šķiedru sajaukums ar termoplastiskiem elastomēriem, |
| --- | --- |

—

sintētisko šķiedru sajaukums ar termoplastiskiem elastomēriem,

| — | poliestera šķiedras, kas krāsojamas bez krāsas nesējiem. |
| --- | --- |

—

poliestera šķiedras, kas krāsojamas bez krāsas nesējiem.

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas.

1.1.2.   Monitorings

| 6. LPTP. | LPTP ir vismaz reizi gadā veikt šādu monitoringu:







  — | ūdens, enerģijas un izmantoto materiālu (t. sk. tekstilmateriālu un tehnisko ķimikāliju) patēriņš gadā, |
| --- | --- | --- |

6. LPTP.

—

ūdens, enerģijas un izmantoto materiālu (t. sk. tekstilmateriālu un tehnisko ķimikāliju) patēriņš gadā,

| — | radušos notekūdeņu daudzums gadā, |
| --- | --- |

—

radušos notekūdeņu daudzums gadā,

| — | atgūto vai atkalizmantoto materiālu daudzums gadā, |
| --- | --- |

—

atgūto vai atkalizmantoto materiālu daudzums gadā,

| — | radušos un uz likvidēšanu nosūtīto katra veida atkritumu daudzums gadā. |
| --- | --- |

—

radušos un uz likvidēšanu nosūtīto katra veida atkritumu daudzums gadā.

Apraksts

Monitoringā priekšroka dodama tiešiem mērījumiem. Var izmantot arī aprēķinus vai ierakstus, piemēram, izmantojot piemērotus skaitītājus vai rēķinus. Monitoringu iespēju robežās veic procesu līmenī, un ņem vērā jebkādas vērā ņemamas izmaiņas procesā.

| 7. LPTP. | Attiecībā uz ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā (sk. 2. LPTP) identificētajām notekūdeņu plūsmām LPTP ir monitorēt pamatparametrus (piem., pastāvīgi monitorēt notekūdeņu plūsmu, pH, temperatūru) svarīgos punktos (piem., notekūdeņu priekšattīrīšanas ievadpunktā un/vai izvadpunktā, galīgās attīrīšanas ievadpunktā, punktā, kur notiek emisija no iekārtas). |
| --- | --- |

7. LPTP.

Apraksts

Ja pamatparametri ir bioeliminējamība/bionoārdāmība un inhibējošā ietekme (piemēram, sk. 19. LPTP), pirms bioloģiskās attīrīšanas veic šādu monitoringu:

| — | bioeliminējamība/bionoārdāmība (standarti EN ISO 9888 vai EN ISO 7827), |
| --- | --- |

—

bioeliminējamība/bionoārdāmība (standarti EN ISO 9888 vai EN ISO 7827),

| — | inhibējoša ietekme uz bioloģisko attīrīšanu (standarti EN ISO 9509 vai EN ISO 8192);
  minimālo monitoringa biežumu nosaka pēc efluenta raksturošanas. |
| --- | --- |

—

inhibējoša ietekme uz bioloģisko attīrīšanu (standarti EN ISO 9509 vai EN ISO 8192);

minimālo monitoringa biežumu nosaka pēc efluenta raksturošanas.

Efluenta raksturošanu veic pirms stacijas darbības uzsākšanas vai pirms atļaujas atjaunināšanas pirmoreiz pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas un pēc katras izmaiņas (piemēram, “receptūras” maiņas), kas var palielināt piesārņotāju slodzi.

| 8. LPTP. | LPTP ir monitorēt emisijas ūdenī vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.











  Viela/parametrs | Standarti | Darbības/procesi | Minimālais monitoringa biežums | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH)  (5) | EN ISO 9562 | Visas darbības/procesi | Reize mēnesī  (6) | 20. LPTP |
| Bioķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP
  n
  )  (7) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN 1899-1, EN ISO 5815-1) | Reize mēnesī |
| Bromēti antipirēni  (5) | Ir pieejami EN standarti par dažiem bromdifenilēteriem (piem., EN 16694) | Nobeiguma apdare ar antipirēniem | Reize 3 mēnešos |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (8) | EN standarta nav | Visas darbības/procesi | Reize dienā  (9)
   (10) |
| Krāsa | EN ISO 7887 | Krāsošana | Reize mēnesī  (6) |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (5) | EN ISO 9377-2 | Visas darbības/procesi | Reize 3 mēnešos  (11) |
| Metāli un pusmetāli | Antimons (Sb) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) | Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana | Reize mēnesī  (6) |
| Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu |
| Hroms (Cr) | Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām) |
| Varš (Cu) | Krāsošana
  Apdrukāšana ar krāsvielām |
| Niķelis (Ni) |
| Cinks (Zn)  (5) | Visas darbības/procesi |
| Sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) | Krāsošana ar hroma kodinātāju | Reize mēnesī |
| Pesticīdi  (5) | Pieejami EN standarti par dažiem pesticīdiem (piem., EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108) | Vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšana | Tiks noteikts pēc efluenta raksturošanas  (12) |
| Perfluoralkilvielas un polifluoralkilvielas (PFAS)  (5) | EN standarta nav | Visas darbības/procesi | Reize 3 mēnešos |
| Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) | EN standarta nav | Krāsošana ar sēra krāsvielām | Reize nedēļā vai reize mēnesī  (6) |
| Virsmaktīvās vielas | Alkilfenoli un alkilfenola etoksilāti  (5) | Pieejami EN standarti par dažiem nejoniskām virsmaktīvām vielām, piem., alkilfenoliem un alkilfenola etoksilātiem (piem., EN ISO 18857-1 un EN ISO 18857-2) | Visas darbības/procesi | Reize 3 mēnešos |
| Citas virsmaktīvās vielas | EN 903 par anjoniskām virsmaktīvām vielām | Reize 3 mēnešos  (11) |
| Par katjoniskām virsmaktīvām vielām EN standartu nav |
| Kopējais slāpeklis (KN) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN 12260, EN ISO 11905-1) | Reize dienā  (9)
   (10) |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (8) | EN 1484 | Reize dienā  (9)
   (10) |
| Kopējais fosfors (KP) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885) | Reize dienā  (9)
   (10) |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | EN 872 | Reize dienā  (9)
   (10) |
| Toksicitāte  (13) | Zivju ikri (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Tiks noteikts, pamatojoties uz riska novērtējumu pēc efluenta raksturošanas  (12) |
| Dafnijas (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Luminiscējošās baktērijas (Vibrio fischeri) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3) |
| Mazie ūdensziedi (Lemna minor) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 20079,
  EN ISO 20227) |
| Aļģes | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710) |

8. LPTP.

Viela/parametrs

Standarti

Darbības/procesi

Minimālais monitoringa biežums

Monitorings saistīts ar

Adsorbējami organiski saistītie halogēni (AOH)  (5)

EN ISO 9562

Visas darbības/procesi

Reize mēnesī  (6)

20. LPTP

Bioķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP
  n
  )  (7)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN 1899-1, EN ISO 5815-1)

Reize mēnesī

Bromēti antipirēni  (5)

Ir pieejami EN standarti par dažiem bromdifenilēteriem (piem., EN 16694)

Nobeiguma apdare ar antipirēniem

Reize 3 mēnešos

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (8)

EN standarta nav

Visas darbības/procesi

Reize dienā  (9)
   (10)

Krāsa

EN ISO 7887

Krāsošana

Reize mēnesī  (6)

Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (5)

EN ISO 9377-2

Visas darbības/procesi

Reize 3 mēnešos  (11)

Metāli un pusmetāli

Antimons (Sb)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana

Reize mēnesī  (6)

Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu

Hroms (Cr)

Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām)

Varš (Cu)

Krāsošana

Apdrukāšana ar krāsvielām

Niķelis (Ni)

Cinks (Zn)  (5)

Visas darbības/procesi

Sešvērtīgais hroms (Cr(VI))

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 10304-3, EN ISO 23913)

Krāsošana ar hroma kodinātāju

Reize mēnesī

Pesticīdi  (5)

Pieejami EN standarti par dažiem pesticīdiem (piem., EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108)

Vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšana

Tiks noteikts pēc efluenta raksturošanas  (12)

Perfluoralkilvielas un polifluoralkilvielas (PFAS)  (5)

EN standarta nav

Visas darbības/procesi

Reize 3 mēnešos

Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-)

EN standarta nav

Krāsošana ar sēra krāsvielām

Reize nedēļā vai reize mēnesī  (6)

Virsmaktīvās vielas

Alkilfenoli un alkilfenola etoksilāti  (5)

Pieejami EN standarti par dažiem nejoniskām virsmaktīvām vielām, piem., alkilfenoliem un alkilfenola etoksilātiem (piem., EN ISO 18857-1 un EN ISO 18857-2)

Visas darbības/procesi

Reize 3 mēnešos

Citas virsmaktīvās vielas

EN 903 par anjoniskām virsmaktīvām vielām

Reize 3 mēnešos  (11)

Par katjoniskām virsmaktīvām vielām EN standartu nav

Kopējais slāpeklis (KN)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN 12260, EN ISO 11905-1)

Reize dienā  (9)
   (10)

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (8)

EN 1484

Reize dienā  (9)
   (10)

Kopējais fosfors (KP)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885)

Reize dienā  (9)
   (10)

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

EN 872

Reize dienā  (9)
   (10)

Toksicitāte  (13)

Zivju ikri (Danio rerio)

EN ISO 15088

Tiks noteikts, pamatojoties uz riska novērtējumu pēc efluenta raksturošanas  (12)

Dafnijas (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Luminiscējošās baktērijas (Vibrio fischeri)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3)

Mazie ūdensziedi (Lemna minor)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 20079,

EN ISO 20227)

Aļģes

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710)

| 9. LPTP. | LPTP ir monitorēt virzītās emisijas gaisā vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.










  Viela/parametrs | Standarti | Darbības/procesi | Minimālais monitoringa biežums  (14) | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CO | EN 15058 | Svilināšana | Reize 3 gados | — |
| Dedzināšana |
| Laminēšana ar liesmu |
| Putekļi | EN 13284-1 | Svilināšana | Reize gadā  (15) | BAT 27 |
| Dedzināšana |
| Termoapstrāde, kas saistīta ar priekšapdari, krāsošanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari |
| CMR (izņemot formaldehīdu)  (16) | EN standarta nav | Pārklāšana  (17) | Reize gadā | — |
| Laminēšana ar liesmu  (17) |
| Nobeiguma apdare  (17) |
| Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, laminēšanu un nobeiguma apdari  (17) |
| Formaldehīds  (16) | EN standarts ir izstrādes stadijā | Pārklāšana  (17) | Reize gadā | BAT 26 |
| Laminēšana ar liesmu |
| Apdruka  (17) |
| Svilināšana |
| Nobeiguma apdare  (17) |
| Termoapstrāde  (17) |
| NH3
   (16) | EN ISO 21877 | Pārklāšana  (17) | Reize gadā | BAT 28 |
| Apdruka  (18) |
| Nobeiguma apdare  (17) |
| Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari  (17) |
| NOX | EN 14792 | Svilināšana | Reize 3 gados | — |
| Dedzināšana |
| SO2
   (18) | EN 14791 | Dedzināšana | Reize 3 gados | — |
| Kopējie GOS  (16) | EN 12619 | Pārklāšana | Reize gadā  (19) | BAT 26 |
| Krāsošana |
| Nobeiguma apdare |
| Laminēšana |
| Apdruka |
| Svilināšana |
| Termofiksācija jeb termostabilizācija |
| Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, krāsošanu, laminēšanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari |

9. LPTP.

Viela/parametrs

Standarti

Darbības/procesi

Minimālais monitoringa biežums  (14)

Monitorings saistīts ar

CO

EN 15058

Svilināšana

Reize 3 gados

—

Dedzināšana

Laminēšana ar liesmu

Putekļi

EN 13284-1

Svilināšana

Reize gadā  (15)

BAT 27

Dedzināšana

Termoapstrāde, kas saistīta ar priekšapdari, krāsošanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari

CMR (izņemot formaldehīdu)  (16)

EN standarta nav

Pārklāšana  (17)

Reize gadā

—

Laminēšana ar liesmu  (17)

Nobeiguma apdare  (17)

Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, laminēšanu un nobeiguma apdari  (17)

Formaldehīds  (16)

EN standarts ir izstrādes stadijā

Pārklāšana  (17)

Reize gadā

BAT 26

Laminēšana ar liesmu

Apdruka  (17)

Svilināšana

Nobeiguma apdare  (17)

Termoapstrāde  (17)

NH3
   (16)

EN ISO 21877

Pārklāšana  (17)

Reize gadā

BAT 28

Apdruka  (18)

Nobeiguma apdare  (17)

Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari  (17)

NOX

EN 14792

Svilināšana

Reize 3 gados

—

Dedzināšana

SO2
   (18)

EN 14791

Dedzināšana

Reize 3 gados

—

Kopējie GOS  (16)

EN 12619

Pārklāšana

Reize gadā  (19)

BAT 26

Krāsošana

Nobeiguma apdare

Laminēšana

Apdruka

Svilināšana

Termofiksācija jeb termostabilizācija

Termoapstrāde, kas saistīta ar pārklāšanu, krāsošanu, laminēšanu, apdrukāšanu un nobeiguma apdari

1.1.3.   Ūdens patēriņš un notekūdeņu rašanās

| 10. LPTP. | LPTP, kā samazināt ūdens patēriņu un notekūdeņu rašanos, ir izmantot a), b) un c) punktā norādītos paņēmienus un kādu piemērotu d)–j) punktā norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārvaldības paņēmieni |
| a) | Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi | Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi:






  — | stacijas/ceha un procesu plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances ir daļa no 2. LPTP minētā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskata, |

10. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Pārvaldības paņēmieni

a)

Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi

Ūdensefektivitātes plāns un ūdens auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi:

—

stacijas/ceha un procesu plūsmas diagrammas un ūdens masas bilances ir daļa no 2. LPTP minētā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskata,

| — | ūdensefektivitātes mērķu nospraušana, |
| --- | --- |

—

ūdensefektivitātes mērķu nospraušana,

| — | ūdens apsaimniekošanas optimizācijas paņēmienu (piem., ūdens izmantojuma kontrole, ūdens atkalizmantošana/reciklēšana, noplūžu atklāšana un novēršana) ieviešana. |
| --- | --- |

—

ūdens apsaimniekošanas optimizācijas paņēmienu (piem., ūdens izmantojuma kontrole, ūdens atkalizmantošana/reciklēšana, noplūžu atklāšana un novēršana) ieviešana.

Ūdens auditus veic vismaz reizi gadā, lai nodrošinātu ūdensefektivitātes plāna mērķu sasniegšanu un ūdens audita ieteikumu izpildi un īstenošanu.

Ūdensefektivitātes plānu un ūdens auditus var integrēt lielāka industriāla objekta kopējā ūdensefektivitātes plānā.

Ūdensefektivitātes plāna un ūdens auditu detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas/ceha veida, lieluma un sarežģītības.

b)

Ražošanas optimizācija

Šis paņēmiens paredz:

| — | optimizēt procesu kombināciju (piem., kombinēt pirmapdares procesus, pirms tekstilmateriālu krāsošanas tumšos toņos izvairīties no to balināšanas), |
| --- | --- |

—

optimizēt procesu kombināciju (piem., kombinēt pirmapdares procesus, pirms tekstilmateriālu krāsošanas tumšos toņos izvairīties no to balināšanas),

| — | optimizēt periodisko procesu grafiku (piem., tajā pašā krāsošanas agregātā tekstilmateriālus vispirms krāso gaišos toņos un tikai pēc tam – tumšos). |
| --- | --- |

—

optimizēt periodisko procesu grafiku (piem., tajā pašā krāsošanas agregātā tekstilmateriālus vispirms krāso gaišos toņos un tikai pēc tam – tumšos).

Vispārizmantojams.

Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni

c)

Piesārņotu un nepiesārņotu ūdens plūsmu segregēšana

Ūdens plūsmas savāc atsevišķi atkarībā no piesārņotāju satura un vajadzīgajiem attīrīšanas paņēmieniem. Piesārņota ūdens plūsmas (piemēram, nostrādāti tehniskie šķidrumi) un nepiesārņota ūdens plūsmas (piemēram, dzesēšanas ūdeņi), ko var atkalizmantot bez attīrīšanas, nošķir no notekūdeņu plūsmām, kam nepieciešama attīrīšana.

Izmantojamību esošās stacijās/cehos var ierobežot ūdens savākšanas sistēmas konfigurācija un vietas trūkums pagaidu cisternās.

d)

Procesi, kuros ūdens izmanto maz vai neizmanto vispār

Pie tādiem procesiem pieder apstrāde ar plazmu vai lāzeru un procesi, kuros ūdeni izmanto nelielos daudzumos, piemēram, apstrāde ar ozonu.

Izmantojamību var ierobežot tekstilmateriālu īpašības un/vai produkta specifikācijas.

e)

Izmantotā tehniskā šķidruma daudzuma optimizācija

Periodiskie procesi norit sistēmās, kurās tehniskā šķidruma attiecība pret apstrādājamo materiālu ir zema (sk. 1.9.4. iedaļu).

Nepārtrauktie procesi norit sistēmās, kurās tehnisko šķidrumu materiālam uznes mazos tilpumos (sk. 1.9.4. iedaļu).

Vispārizmantojams.

f)

Optimizēta aprīkojuma tīrīšana

Te ietilpst:

| — | bezūdens tīrīšana (piemēram, tvertņu iekšējo virsmu slaucīšana vai birstēšana, drukas pastas mehāniska notīrīšana no rakeļiem, cilindriskajiem sietiem un veltņiem (sk. 44. LPTP)), |
| --- | --- |

—

bezūdens tīrīšana (piemēram, tvertņu iekšējo virsmu slaucīšana vai birstēšana, drukas pastas mehāniska notīrīšana no rakeļiem, cilindriskajiem sietiem un veltņiem (sk. 44. LPTP)),

| — | vairāki tīrīšanas etapi, kuros izmanto nelielu ūdens daudzumu; ūdeni no pēdējā tīrīšanas etapa var atkalizmantot citas agregāta daļas tīrīšanai. |
| --- | --- |

—

vairāki tīrīšanas etapi, kuros izmanto nelielu ūdens daudzumu; ūdeni no pēdējā tīrīšanas etapa var atkalizmantot citas agregāta daļas tīrīšanai.

Bezūdens tīrīšanu esošos cehos var apgrūtināt tas, cik viegli ir piekļūt agregātiem (piemēram, slēgtām un daļēji slēgtām sistēmām).

g)

Optimizēta tekstilmateriālu apstrāde, mazgāšana un skalošana periodiskā procesā

Šis paņēmiens paredz:

| — | izmantot palīgtvertnes, kurās īslaicīgi uzglabā:






  — | nostrādāto mazgāšanas vai skalošanas ūdeni, |
| --- | --- | --- |

—

izmantot palīgtvertnes, kurās īslaicīgi uzglabā:

—

nostrādāto mazgāšanas vai skalošanas ūdeni,

| — | svaigu vai nostrādātu tehnisko šķidrumu, |
| --- | --- |

—

svaigu vai nostrādātu tehnisko šķidrumu,

| — | skalošanā un mazgāšanā ar mazu ūdens daudzumu izmantot vairākus ūdens izliešanas un pieliešanas etapus. |
| --- | --- |

—

skalošanā un mazgāšanā ar mazu ūdens daudzumu izmantot vairākus ūdens izliešanas un pieliešanas etapus.

Esošu staciju/cehu gadījumā palīgtvertņu izmantošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums.

h)

Optimizēta tekstilmateriālu apstrāde, mazgāšana un skalošana nepārtrauktā procesā

Šis paņēmiens paredz:

| — | laicīgi sagatavot tehnisko šķidrumu, pamatojoties uz darba gaitā veiktajiem uzsūkšanas mērījumiem, |
| --- | --- |

—

laicīgi sagatavot tehnisko šķidrumu, pamatojoties uz darba gaitā veiktajiem uzsūkšanas mērījumiem,

| — | automātiski noslēgt mazgāšanas ūdens ieplūdi brīdī, kad mazgāšanas mašīna pārtrauc darbu, |
| --- | --- |

—

automātiski noslēgt mazgāšanas ūdens ieplūdi brīdī, kad mazgāšanas mašīna pārtrauc darbu,

| — | izmantot pretplūsmas skalošanu un mazgāšanu, |
| --- | --- |

—

izmantot pretplūsmas skalošanu un mazgāšanu,

| — | starpposmā mehāniski atūdeņot tekstilmateriālus (sk. 13. LPTP a) punktu), lai samazinātu tehnisko ķimikāliju pārnesi. |
| --- | --- |

—

starpposmā mehāniski atūdeņot tekstilmateriālus (sk. 13. LPTP a) punktu), lai samazinātu tehnisko ķimikāliju pārnesi.

Vispārizmantojams.

Atkalizmantošanas un reciklēšanas paņēmieni

i)

Ūdens atkalizmantošana un/vai reciklēšana

Ūdens plūsmas var segregēt (sk. 10. LPTP c) punktu) un/vai priekšattīrīt (piemēram, ar membrānfiltrāciju, iztvaicēšanu) pirms atkalizmantošanas un/vai reciklēšanas, piemēram, tīrīšanā, skalošanā, dzesēšanā vai tekstilmateriālu apstrādē. Ūdens atkalizmantošanas/reciklēšanas apmēru ierobežo piemaisījumu saturs ūdens plūsmās. Ūdens atkalizmantošanu un/vai reciklēšanu no vairākām stacijām/cehiem, kas darbojas vienā un tajā pašā objektā, var integrēt lielāka rūpnieciska objekta kopējā ūdens resursu apsaimniekošanā (piemēram, izmantojot kopīgu notekūdeņu attīrīšanu).

Vispārizmantojams.

j)

Tehniskā šķidruma atkalizmantošana

Tehnisko šķidrumu, t.sk. tehnisko šķidrumu, kas mehāniskas atūdeņošanas ceļā izdalīts no tekstilmateriāliem (sk. 13. LPTP a) punktu), analizē, vajadzības gadījumā papildina un tad izmanto atkal.

Tehniskā šķidruma atkalizmantošanas/reciklēšanas apmēru ierobežo tā ķīmiskā sastāva modifikācijas, piemaisījumu saturs un ātrbojīgums.

Vispārizmantojams.

1.1. tabula

Īpatnējā ūdens patēriņa indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi

| Specifiskais(-ie) process(-i) | Indikatīvie līmeņi (gada vidējā vērtība)
  (m3/t) |
| --- | --- |
| Balināšana | Periodisks | 10 –32  (20) |
| Nepārtraukts | 3 –8 |
| Celulozes materiālu mazgāšana | Periodisks | 5 –15  (20) |
| Nepārtraukts | 5 –12  (20) |
| Celulozes materiālu atsmitēšana | 5 –12  (20) |
| Celulozes materiālu kombinēta balināšana, mazgāšana un atsmitēšana | 9 –20  (20) |
| Merserizācija | 2 –13  (20) |
| Sintētiska materiāla mazgāšana | 5 –20  (20) |
| Krāsošana periodiskā procesā | Audums | 10 –150  (20) |
| Dzija | 3 –140  (20)
   (21) |
| Irdena šķiedra | 13 –60 |
| Krāsošana nepārtrauktā procesā | 2 –16  (20)
   (22) |

Specifiskais(-ie) process(-i)

Indikatīvie līmeņi (gada vidējā vērtība)

(m3/t)

Balināšana

Periodisks

10 –32  (20)

Nepārtraukts

3 –8

Celulozes materiālu mazgāšana

Periodisks

5 –15  (20)

Nepārtraukts

5 –12  (20)

Celulozes materiālu atsmitēšana

5 –12  (20)

Celulozes materiālu kombinēta balināšana, mazgāšana un atsmitēšana

9 –20  (20)

Merserizācija

2 –13  (20)

Sintētiska materiāla mazgāšana

5 –20  (20)

Krāsošana periodiskā procesā

Audums

10 –150  (20)

Dzija

3 –140  (20)
   (21)

Irdena šķiedra

13 –60

Krāsošana nepārtrauktā procesā

2 –16  (20)
   (22)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.1.4.   Energoefektivitāte

| 11. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir izmantot a), b), c) un d) punktā norādītos paņēmienus un kādu piemērotu e)–k) punktā norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārvaldības paņēmieni |
| a) | Energoefektivitātes plāns un auditi | Energoefektivitātes plāns un auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi:






  — | cehu un procesu plūsmas diagrammas, kas ir daļa no ielaides un izlaides inventarizācijas pārskata sk. 2. LPTP), |

11. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Pārvaldības paņēmieni

a)

Energoefektivitātes plāns un auditi

Energoefektivitātes plāns un auditi ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa, un tam ir šādi elementi:

—

cehu un procesu plūsmas diagrammas, kas ir daļa no ielaides un izlaides inventarizācijas pārskata sk. 2. LPTP),

| — | nospraustie energoefektivitātes mērķi (piemēram, MWh/t pārstrādāto tekstilmateriālu), |
| --- | --- |

—

nospraustie energoefektivitātes mērķi (piemēram, MWh/t pārstrādāto tekstilmateriālu),

| — | īstenošanas pasākumi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumi šo mērķu sasniegšanai.

Auditus veic vismaz reizi gadā, lai nodrošinātu energoefektivitātes plāna mērķu sasniegšanu un energoaudita ieteikumu izpildi un īstenošanu.

Energoefektivitātes plāna un auditu detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no ceha veida, lieluma un sarežģītības.

b)

Ražošanas optimizācija

Termoapstrādājamo auduma partiju optimizēta plānošana nolūkā samazināt aprīkojuma dīkstāvi.

Vispārizmantojams.

Procesu un aprīkojuma izvēle un optimizācija

c)

Vispārējo energotaupīšanas paņēmienu izmantošana

Te ietilpst:

| — | degļu uzturēšana un kontrole, |
| --- | --- |

—

degļu uzturēšana un kontrole,

| — | energoefektīvi motori, |
| --- | --- |

—

energoefektīvi motori,

| — | energoefektīvs apgaismojums, |
| --- | --- |

—

energoefektīvs apgaismojums,

| — | tvaika sadales sistēmu optimizācija, piemēram, izmantojot katlus in-situ, |
| --- | --- |

—

tvaika sadales sistēmu optimizācija, piemēram, izmantojot katlus in-situ,

| — | tvaika sadales sistēmu regulāra inspicēšana un uzturēšana nolūkā novērst vai samazināt tvaika noplūdes, |
| --- | --- |

—

tvaika sadales sistēmu regulāra inspicēšana un uzturēšana nolūkā novērst vai samazināt tvaika noplūdes,

| — | procesu kontroles sistēmas, |
| --- | --- |

—

procesu kontroles sistēmas,

| — | regulējama ātruma piedziņa, |
| --- | --- |

—

regulējama ātruma piedziņa,

| — | gaisa kondicionēšanas un ēku apsildes optimizācija. |
| --- | --- |

—

gaisa kondicionēšanas un ēku apsildes optimizācija.

Vispārizmantojams.

d)

Siltuma pieprasījuma optimizācija

Šis paņēmiens paredz:

| — | samazināt siltuma zudumus, izolējot aprīkojuma komponentus un ar vākiem nosedzot tvertnes vai kublus, kur ir silts tehniskais šķidrums, |
| --- | --- |

—

samazināt siltuma zudumus, izolējot aprīkojuma komponentus un ar vākiem nosedzot tvertnes vai kublus, kur ir silts tehniskais šķidrums,

| — | optimizēt skalošanas ūdens temperatūru, |
| --- | --- |

—

optimizēt skalošanas ūdens temperatūru,

| — | nepieļaut tehnisko šķidrumu pārkarsēšanu. |
| --- | --- |

—

nepieļaut tehnisko šķidrumu pārkarsēšanu.

Vispārizmantojams.

e)

Krāsošana un nobeiguma apdare ar paņēmienu “mitrs uz mitra”

Krāsošanas šķīdumus vai apretes klāj tieši uz mitra auduma, proti, audumu pa starpām nežāvē. Jāapsver pienācīga ražošanas etapu plānošana un ķimikāliju dozēšana.

Var nebūt izmantojams, ja audums nespēj uzņemt ķimikālijas, jo atlikusī uzsūktspēja ir nepietiekama.

f)

Koģenerācija

Siltuma un elektroenerģijas koģenerācija, kurā, izmantojot siltumu (galvenokārt no tvaika, kas atstāj turbīnu), ražo karsto ūdeni/tvaiku izmantošanai rūpnieciskos procesos/darbībās vai centralizētās siltumapgādes/aukstumapgādes tīklā.

Izmantojamību esošos cehos var ierobežot konstrukcija un/vai ekspluatācijas īpatnības.

Siltuma atgūšanas paņēmieni

g)

Uzsiluša dzesēšanas ūdens reciklēšana

Sk. 10. LPTP i) punktu. Tas nozīmē, ka nav vajadzīgs uzsildīt aukstu ūdeni.

Vispārizmantojams.

h)

Uzsiluša tehniskā šķidruma atkalizmantošana

Sk. 10. LPTP j) punktu. Tas nozīmē, ka nav vajadzīgs uzsildīt aukstu tehnisko šķidrumu.

i)

Siltuma atgūšana no notekūdeņiem

Siltumu no notekūdeņiem atgūst ar siltummaiņiem un izmanto, lai, piem., uzsildītu tehnisko šķidrumu.

j)

Siltuma atgūšana no atlikumgāzēm

Siltumu no atlikumgāzēm (piem., no tekstilmateriālu termoapstrādes, tvaika katliem) atgūst ar siltummaiņiem un izmanto, lai, piem., uzsildītu tehnisko ūdeni vai iepriekš uzkarsētu sadedzināšanas gaisu.

k)

Siltuma atgūšana no tvaika izmantošanas

Atgūst siltumu no, piem., karstā kondensāta un izlaistā katlūdens.

| 12. LPTP. | LPTP, kā saspiesta gaisa izmantošanas gaitā palielināt energoefektivitāti, ir izmantot kādu tālāk norādīto paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Saspiestā gaisa sistēmas optimāla konstrukcija | Vairāki saspiestā gaisa bloki padod gaisu ar atšķirīgu spiediena līmeni. Tas nozīmē, ka nav nepieciešams lieki ražot gaisu ar augstu spiedienu. | Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. |
| b) | Saspiestā gaisa sistēmas optimāla izmantošana | Saspiesta gaisa ražošana tiek apturēta tad, kad aprīkojums uz ilgu laiku tiek izslēgts vai ir dīkstāvē, un ir iespējams atsevišķas zonas izolēt (piemēram, ar vārstiem) no pārējās sistēmas, jo īpaši, ja tās tiek izmantotas reti. | Vispārizmantojams. |
| c) | Saspiestā gaisa sistēmas noplūžu kontrole | Tiek regulāri pārbaudīti un apkopti izplatītākie gaisa noplūžu avoti (piemēram, savienojumi, šļūtenes, caurules, savienotājelementi, spiediena regulatori). |
| d) | Gaisa kompresoru uzsilušā dzesēšanas ūdens vai uzsilušā dzesēšanas gaisa atkalizmantošana un/vai reciklēšana | Uzsilušo dzesēšanas gaisu (piemēram, no gaisdzeses gaisa kompresoriem) izmanto atkal un/vai reciklē (piemēram, vajadzības gadījumā izmanto spoļu un šķeteru žāvēšanai). Par uzsilušā dzesēšanas ūdens atkalizmantošanu un/vai reciklēšanu sk. 11. LPTP g) punktu. |

12. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Saspiestā gaisa sistēmas optimāla konstrukcija

Vairāki saspiestā gaisa bloki padod gaisu ar atšķirīgu spiediena līmeni. Tas nozīmē, ka nav nepieciešams lieki ražot gaisu ar augstu spiedienu.

Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

b)

Saspiestā gaisa sistēmas optimāla izmantošana

Saspiesta gaisa ražošana tiek apturēta tad, kad aprīkojums uz ilgu laiku tiek izslēgts vai ir dīkstāvē, un ir iespējams atsevišķas zonas izolēt (piemēram, ar vārstiem) no pārējās sistēmas, jo īpaši, ja tās tiek izmantotas reti.

Vispārizmantojams.

c)

Saspiestā gaisa sistēmas noplūžu kontrole

Tiek regulāri pārbaudīti un apkopti izplatītākie gaisa noplūžu avoti (piemēram, savienojumi, šļūtenes, caurules, savienotājelementi, spiediena regulatori).

d)

Gaisa kompresoru uzsilušā dzesēšanas ūdens vai uzsilušā dzesēšanas gaisa atkalizmantošana un/vai reciklēšana

Uzsilušo dzesēšanas gaisu (piemēram, no gaisdzeses gaisa kompresoriem) izmanto atkal un/vai reciklē (piemēram, vajadzības gadījumā izmanto spoļu un šķeteru žāvēšanai). Par uzsilušā dzesēšanas ūdens atkalizmantošanu un/vai reciklēšanu sk. 11. LPTP g) punktu.

| 13. LPTP. | LPTP, kā uzlabot termoapstrādes energoefektivitāti, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Paņēmieni, kā samazināt siltumenerģijas izmantošanu |
| a) | Tekstilmateriālu mehāniska atūdeņošana | Tekstilmateriālu ūdens saturu samazina ar mehāniskiem paņēmieniem (piemēram, centrifūgā, ar spiedveltņiem un/vai vakuumatūdeņotājā). | Vispārizmantojams. |
| b) | Tekstilmateriālu nepāržāvēšana | Tekstilmateriāli netiek izžāvēti sausāki par dabisko mitruma līmeni. |
| Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni |
| c) | Gaisa cirkulācijas optimizācija platumošanas mašīnās | Šis paņēmiens paredz:






  — | appūšanas sprauslu skaitu pielāgot auduma platumam, |

13. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Paņēmieni, kā samazināt siltumenerģijas izmantošanu

a)

Tekstilmateriālu mehāniska atūdeņošana

Tekstilmateriālu ūdens saturu samazina ar mehāniskiem paņēmieniem (piemēram, centrifūgā, ar spiedveltņiem un/vai vakuumatūdeņotājā).

Vispārizmantojams.

b)

Tekstilmateriālu nepāržāvēšana

Tekstilmateriāli netiek izžāvēti sausāki par dabisko mitruma līmeni.

Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni

c)

Gaisa cirkulācijas optimizācija platumošanas mašīnās

Šis paņēmiens paredz:

—

appūšanas sprauslu skaitu pielāgot auduma platumam,

| — | nodrošināt, ka attālums starp sprauslām un audumu ir pēc iespējas mazāks, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka attālums starp sprauslām un audumu ir pēc iespējas mazāks,

| — | nodrošināt, ka platumošanas mašīnas iekšējo detaļu izraisītais spiediena kritums ir pēc iespējas mazāks. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka platumošanas mašīnas iekšējo detaļu izraisītais spiediena kritums ir pēc iespējas mazāks.

Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

d)

Uzlabots procesu monitorings un žāvēšanas kontrole

Žāvēšanas parametrus monitorē un kontrolē (sk. 4. LPTP). Tie ir, piemēram, šādi:

| — | ielaides gaisa mitruma saturs un temperatūra, |
| --- | --- |

—

ielaides gaisa mitruma saturs un temperatūra,

| — | tekstilmateriālu un gaisa temperatūra žāvētājā, |
| --- | --- |

—

tekstilmateriālu un gaisa temperatūra žāvētājā,

| — | izplūdes gaisa mitruma saturs un temperatūra; žāvēšanas efektivitāti optimizē, iestatot pienācīgu mitruma saturu (piemēram, virs 0,1 kg ūdens uz kg sausa gaisa), |
| --- | --- |

—

izplūdes gaisa mitruma saturs un temperatūra; žāvēšanas efektivitāti optimizē, iestatot pienācīgu mitruma saturu (piemēram, virs 0,1 kg ūdens uz kg sausa gaisa),

| — | atlikušā mitruma saturs audumā. |
| --- | --- |

—

atlikušā mitruma saturs audumā.

Izplūdes gaisa plūsmu pielāgo tā, lai optimizētu žāvēšanas efektivitāti, un samazina žāvētāja dīkstāves periodos.

Vispārizmantojams.

e)

Mikroviļņu vai radiofrekcences žāvētāji

Tekstilmateriālu žāvēšana augstefektīvos mikroviļņu vai radiofrekvences žāvētājos.

Nav izmantojams tekstilmateriāliem, kas satur metāla detaļas vai šķiedras.

Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

Siltuma atgūšanas paņēmieni

f)

Siltuma atgūšana no atlikumgāzēm

Sk. 11. LPTP j) punktu.

Izmantojams tikai tad, ja atlikumgāzu plūsma ir pietiekama.

1.2. tabula

Īpatnējā enerģijas patēriņa indikatīvie vidiskā snieguma līmeņi

| Process | Indikatīvais līmenis (gada vidējā vērtība)
  (MWh/t) |
| --- | --- |
| Termoapstrāde | 0,5 –4,4 |

Process

Indikatīvais līmenis (gada vidējā vērtība)

(MWh/t)

Termoapstrāde

0,5 –4,4

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.1.5.   Ķimikāliju pārvaldība, patēriņš un aizstāšana

| 14. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir vidiskās pārvaldības sistēmas (EMS) (sk. 1. LPTP) ietvaros izstrādāt un ieviest tādu ķimikāliju pārvaldības sistēmu (ĶPS) kas aptver visus tālāk minētos aspektus.







  I. | Politika, kas paredz samazināt tehnisko ķimikāliju patēriņu un ar tām saistītos riskus, arī sagādes politika, kas paredz izvēlēties mazāk kaitīgas tehniskās ķimikālijas un to piegādātājus tā, lai minimalizētu bīstamo vielu un ļoti lielas bažas radošu vielu izmantojumu un ar tām saistītos riskus un izvairītos no pārmērīga tehnisko ķimikāliju daudzuma sagādes. Izvēloties tehniskās ķimikālijas, var balstīties uz šādiem aspektiem:






  a) | salīdzinošā analīze par to bioeliminējamību/bionoārdāmību, ekotoksicitāti un potenciālu nonākt vidē (ja runa ir par emisijām gaisā, to var noteikt, piemēram, izmantojot emisijas faktorus (sk. 1.9.1. iedaļu); |
| --- | --- | --- | --- |

14. LPTP.

I.

Politika, kas paredz samazināt tehnisko ķimikāliju patēriņu un ar tām saistītos riskus, arī sagādes politika, kas paredz izvēlēties mazāk kaitīgas tehniskās ķimikālijas un to piegādātājus tā, lai minimalizētu bīstamo vielu un ļoti lielas bažas radošu vielu izmantojumu un ar tām saistītos riskus un izvairītos no pārmērīga tehnisko ķimikāliju daudzuma sagādes. Izvēloties tehniskās ķimikālijas, var balstīties uz šādiem aspektiem:

a)

salīdzinošā analīze par to bioeliminējamību/bionoārdāmību, ekotoksicitāti un potenciālu nonākt vidē (ja runa ir par emisijām gaisā, to var noteikt, piemēram, izmantojot emisijas faktorus (sk. 1.9.1. iedaļu);

| b) | ar tehniskajām ķimikālijām saistīto risku raksturojums pēc ķimikālijas bīstamības klasifikācijas, aprites ceļa cehā, iespējamās emisijas un ekspozīcijas līmeņa; |
| --- | --- |

b)

ar tehniskajām ķimikālijām saistīto risku raksturojums pēc ķimikālijas bīstamības klasifikācijas, aprites ceļa cehā, iespējamās emisijas un ekspozīcijas līmeņa;

| c) | atgūšanas un atkalizmantošanas potenciāls (sk. 16. LPTP f) un g) punktu, kā arī 39. LPTP); |
| --- | --- |

c)

atgūšanas un atkalizmantošanas potenciāls (sk. 16. LPTP f) un g) punktu, kā arī 39. LPTP);

| d) | regulāra (piem., ikgadēja) aizstāšanas iespēju analīze, kuras mērķis ir apzināt potenciāli jaunas pieejamas un drošākas alternatīvas bīstamām vielām un ļoti lielas bažas radošām vielām (un to grupām), piemēram, PFAS, ftalātiem, bromētiem antipirēniem, sešvērtīgo hromu saturošām vielām; to var panākt, vai nu mainot procesu(-us), vai izmantojot citas procesu tehniskās ķimikālijas, kas vidi neietekmē vai ietekmē mazāk; |
| --- | --- |

d)

regulāra (piem., ikgadēja) aizstāšanas iespēju analīze, kuras mērķis ir apzināt potenciāli jaunas pieejamas un drošākas alternatīvas bīstamām vielām un ļoti lielas bažas radošām vielām (un to grupām), piemēram, PFAS, ftalātiem, bromētiem antipirēniem, sešvērtīgo hromu saturošām vielām; to var panākt, vai nu mainot procesu(-us), vai izmantojot citas procesu tehniskās ķimikālijas, kas vidi neietekmē vai ietekmē mazāk;

| e) | apsteidzoša analīze par izmaiņām, kas saistītas ar bīstamām ķimikālijām un ļoti lielas bažas radošām vielām, un rūpes par piemērojamo tiesisko prasību izpildi. |
| --- | --- |

e)

apsteidzoša analīze par izmaiņām, kas saistītas ar bīstamām ķimikālijām un ļoti lielas bažas radošām vielām, un rūpes par piemērojamo tiesisko prasību izpildi.

Tehnisko ķimikāliju izvēlei vajadzīgo informāciju var smelties un saglabāt tehnisko ķimikāliju inventarizācijas pārskatā (sk. 15. LPTP).

Tehnisko ķimikāliju un to piegādātāju atlases kritēriju pamatā var būt sertifikācijas shēmas vai standarti. Tādā gadījumā regulāri verificē tehnisko ķimikāliju un to piegādātāju atbilstību šīm shēmām un standartiem.

| II. | Bīstamo vielu un sevišķi lielas bažas radošo vielu izmantojuma un ar tām saistīto risku novēršanas vai mazināšanas mērķi un rīcības plāni. |
| --- | --- |

II.

Bīstamo vielu un sevišķi lielas bažas radošo vielu izmantojuma un ar tām saistīto risku novēršanas vai mazināšanas mērķi un rīcības plāni.

| III. | Tādu procedūru izstrāde un ieviešana, kuru nolūks ir novērst vai mazināt emisijas vidē un kuras tālab reglamentē tehnisko ķimikāliju sagādi, rīkošanos ar tām, to glabāšanu un izmantošanu (sk. 21. LPTP), tehniskās ķimikālijas saturošu atkritumu likvidēšanu un neizlietotu tehnisko ķimikāliju atpakaļnodošanu (piem., sk. 29. LPTP d) punktu). |
| --- | --- |

III.

Tādu procedūru izstrāde un ieviešana, kuru nolūks ir novērst vai mazināt emisijas vidē un kuras tālab reglamentē tehnisko ķimikāliju sagādi, rīkošanos ar tām, to glabāšanu un izmantošanu (sk. 21. LPTP), tehniskās ķimikālijas saturošu atkritumu likvidēšanu un neizlietotu tehnisko ķimikāliju atpakaļnodošanu (piem., sk. 29. LPTP d) punktu).

Izmantojamība

ĶPS detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no ceha veida, lieluma un sarežģītības.

| 15. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir ĶPS (sk. 14. LPTP) ietvaros izstrādāt un īstenot ķimikāliju inventarizāciju |
| --- | --- |

15. LPTP.

Apraksts

Ķīmisko vielu inventarizācijas saraksts ir datorizēts un satur šādu informāciju:

| — | tehnisko ķimikāliju identitāte, |
| --- | --- |

—

tehnisko ķimikāliju identitāte,

| — | iepirkto, atgūto (sk. 16. LPTP g) punktu), uzglabāto, izmantoto un piegādātājiem atpakaļnodoto tehnisko ķimikāliju daudzums, atrašanās vietu un ātrbojība, |
| --- | --- |

—

iepirkto, atgūto (sk. 16. LPTP g) punktu), uzglabāto, izmantoto un piegādātājiem atpakaļnodoto tehnisko ķimikāliju daudzums, atrašanās vietu un ātrbojība,

| — | tehnisko ķimikāliju sastāvs un fizikāli ķīmiskās īpašības (piemēram, šķīdība, tvaika spiediens, oktanola/ūdens sadalījuma koeficients), tostarp īpašības, kas nelabvēlīgi ietekmē vidi un/vai cilvēka veselību (piemēram, ekotoksicitāte, bioeliminējamība/bionoārdāmība). |
| --- | --- |

—

tehnisko ķimikāliju sastāvs un fizikāli ķīmiskās īpašības (piemēram, šķīdība, tvaika spiediens, oktanola/ūdens sadalījuma koeficients), tostarp īpašības, kas nelabvēlīgi ietekmē vidi un/vai cilvēka veselību (piemēram, ekotoksicitāte, bioeliminējamība/bionoārdāmība).

Šādu informāciju var iegūt no drošības datu lapām, tehnisko datu lapām vai citiem avotiem.

| 16. LPTP. | LPTP, kā samazināt ķimikāliju patēriņu, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Mazāka vajadzība pēc tehniskajām ķimikālijām | Šis paņēmiens paredz:






  — | regulāri pārskatīt un optimizēt tehnisko ķimikāliju un šķidrumu sastāva formulu, |

16. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Mazāka vajadzība pēc tehniskajām ķimikālijām

Šis paņēmiens paredz:

—

regulāri pārskatīt un optimizēt tehnisko ķimikāliju un šķidrumu sastāva formulu,

| — | optimizēt ražošanu (sk. 10. LPTP b) punktu. |
| --- | --- |

—

optimizēt ražošanu (sk. 10. LPTP b) punktu.

Vispārizmantojams.

b)

Mazāka kompleksveidotāju izmantošana

Mīksta/mīkstināta ūdens izmantošana samazina kompleksveidotāju daudzumu tehniskajos šķidrumos, ko izmanto, piem., krāsošanā vai balināšanā (sk. 38. LPTP b) punktu).

Nav izmantojams mazgāšanā un skalošanā.

c)

Tekstilmateriālu tīrīšana ar enzīmiem

Tiek izvēlēti (sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu) enzīmi, kurus izmanto, lai katalizētu reakcijas ar tekstilmateriāliem nolūkā samazināt tehnisko ķimikāliju patēriņu (piem., atsmitēšanā, balināšanā un/vai mazgāšanā).

Izmantojamību var ierobežot piemērotu enzīmu pieejamība.

d)

Tehnisko ķimikāliju un tehnisko šķidrumu sagatavošanas un dozēšanas automātiskās sistēmas

Automātiskas svēršanas, dozēšanas, šķīdināšanas, mērīšanas un padeves sistēmas, kas nodrošina tehnisko ķimikāliju un tehnisko šķidrumu precīzu padevi ražošanas mašīnām.

Sk. 4. LPTP.

Izmantojamību esošos cehos var ierobežot vietas trūkums, atstatums starp sagatavošanas un ražošanas mašīnām vai bieža tehnisko ķimikāliju vai tehnisko šķidrumu maiņa.

e)

Izmantoto tehnisko ķimikāliju daudzuma optimizācija

Sk. 10. LPTP e) punktu.

Vispārizmantojams.

f)

Tehnisko šķidrumu atkalizmantošana

Sk. 10. LPTP j) punktu.

Vispārizmantojams.

g)

Pārpalikušo tehnisko ķimikāliju atgūšana un izmantošana

Atlikušās tehniskās ķimikālijas tiek atgūtas (piemēram, rūpīgi iztīrot caurules vai pilnīgi iztukšojot iepakojumu) un izmantotas procesā. Atkalizmantošanas pakāpi ierobežo piemaisījumu saturs tehniskajās ķimikālijās un šo ķimikāliju ātrbojīgums.

Vispārizmantojams.

| 17. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt grūti bionoārdāmu vielu emisijas ūdenī, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Alkilfenolu un alkilfenola etoksilātu aizstāšana | Alkilfenolus un alkilfenola etoksilātus aizstāj ar bionoārdāmām virsmaktīvām vielām, piemēram, spirta etoksilātiem. | Vispārizmantojams. |
| b) | Grūti bionoārdāmu fosforu vai slāpekli saturošu kompleksveidotāju aizstāšana | Kompleksveidotājus, kas satur fosforu (piemēram, trifosfātus) vai slāpekli (piem., aminopolikarbonskābes, kā EDTA vai DTPA), aizstāj ar bionoārdāmām/bioeliminējamām vielām, piemēram, šādām:






  — | polikarboksilāti (piem., poliakrilāti), |

17. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Alkilfenolu un alkilfenola etoksilātu aizstāšana

Alkilfenolus un alkilfenola etoksilātus aizstāj ar bionoārdāmām virsmaktīvām vielām, piemēram, spirta etoksilātiem.

Vispārizmantojams.

b)

Grūti bionoārdāmu fosforu vai slāpekli saturošu kompleksveidotāju aizstāšana

Kompleksveidotājus, kas satur fosforu (piemēram, trifosfātus) vai slāpekli (piem., aminopolikarbonskābes, kā EDTA vai DTPA), aizstāj ar bionoārdāmām/bioeliminējamām vielām, piemēram, šādām:

—

polikarboksilāti (piem., poliakrilāti),

| — | hidroksikarbonskābju sāļi (piem., glikonāti, citrāti), |
| --- | --- |

—

hidroksikarbonskābju sāļi (piem., glikonāti, citrāti),

| — | akrilskābes kopolimēri uz cukura bāzes, |
| --- | --- |

—

akrilskābes kopolimēri uz cukura bāzes,

| — | metilglicinedietiķskābe (MGDA), L-glutamīnskābe N,N-dietiķskābe (GLDA) un iminodisukcīnskābe (IDS), |
| --- | --- |

—

metilglicinedietiķskābe (MGDA), L-glutamīnskābe N,N-dietiķskābe (GLDA) un iminodisukcīnskābe (IDS),

| — | fosfonāti (piem., (aminotris)metilēnfosfonskābe (ATMP), dietilēntriamīna pentametilēna fosfonskābe (DTPMP) un 1-hidroksiletilēn-1,1-difosfonskābe (HEDP)). |
| --- | --- |

—

fosfonāti (piem., (aminotris)metilēnfosfonskābe (ATMP), dietilēntriamīna pentametilēna fosfonskābe (DTPMP) un 1-hidroksiletilēn-1,1-difosfonskābe (HEDP)).

Vispārizmantojams.

c)

Pretputošanas līdzekļu uz minerāleļļu bāzes aizstāšana

Pretputošanas līdzekļus uz minerāleļļu bāzes aizstāj ar bionoārdāmām vielām, piem., pretputošanas līdzekļiem uz sintētisku estereļļu bāzes.

Vispārizmantojams.

1.1.6.   Emisijas ūdenī

| 18. LPTP. | LPTP, kā samazināt notekūdeņu daudzumu, novērst vai samazināt notekūdeņu attīrīšanas stacijā novadīto piesārņotāju slodzi un emisijas ūdenī, ir izmantot integrētu notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģiju, kas ietver piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju šādā prioritārā secībā:







  — | procesā integrēti tehniskie paņēmieni (sk. 10. LPTP un LPTP secinājumus 1.2. līdz 1.7. iedaļā), |
| --- | --- | --- |

18. LPTP.

—

procesā integrēti tehniskie paņēmieni (sk. 10. LPTP un LPTP secinājumus 1.2. līdz 1.7. iedaļā),

| — | tehniskie paņēmieni, ar ko atgūst un atkalizmanto tehniskos šķidrumus (sk. 10. LPTP j) un 39. LPTP), tādu notekūdeņu plūsmu un pastu (piem., apdrukāšanas un pārklāšanas pastu) dalīta savākšana, kas satur lielus daudzumus piesārņotāju, ko nav iespējams pienācīgi attīrīt bioloģiskajā attīrīšanā; notekūdeņu plūsmas un pastas tiek vai nu priekšattīrītas (sk. 19. LPTP), vai arī ar tām apietas kā ar atkritumiem (sk. 30. LPTP), |
| --- | --- |

—

tehniskie paņēmieni, ar ko atgūst un atkalizmanto tehniskos šķidrumus (sk. 10. LPTP j) un 39. LPTP), tādu notekūdeņu plūsmu un pastu (piem., apdrukāšanas un pārklāšanas pastu) dalīta savākšana, kas satur lielus daudzumus piesārņotāju, ko nav iespējams pienācīgi attīrīt bioloģiskajā attīrīšanā; notekūdeņu plūsmas un pastas tiek vai nu priekšattīrītas (sk. 19. LPTP), vai arī ar tām apietas kā ar atkritumiem (sk. 30. LPTP),

| — | notekūdeņu (galīgās) attīrīšanas paņēmieni (sk. 20. LPTP). |
| --- | --- |

—

notekūdeņu (galīgās) attīrīšanas paņēmieni (sk. 20. LPTP).

Apraksts

Notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas integrētās stratēģijas pamatā ir ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā dotā informācija (sk. 2. LPTP).

| 19. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī, ir tādu (dalīti savāktu) notekūdeņu plūsmu un pastu (piem., no apdrukāšanas un pārklāšanas) priekšattīrīšana, kas satur lielus daudzumus piesārņotāju, ko nav iespējams pienācīgi attīrīt bioloģiskajā attīrīšanā. |
| --- | --- |

19. LPTP.

Apraksts

Šādas notekūdeņu plūsmas un pastas ir:

| — | nostrādāti krāsošanas, pārklāšanas vai apretēšanas šķidrumi no nepārtrauktiem un/vai daļēji nepārtrauktiem procesiem, |
| --- | --- |

—

nostrādāti krāsošanas, pārklāšanas vai apretēšanas šķidrumi no nepārtrauktiem un/vai daļēji nepārtrauktiem procesiem,

| — | atsmitēšanas šķidrumi, |
| --- | --- |

—

atsmitēšanas šķidrumi,

| — | izlietotas drukas un pārklājuma pastas. |
| --- | --- |

—

izlietotas drukas un pārklājuma pastas.

Priekšattīrīšanu veic kā daļu no integrētās notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģijas (sk. 18. LPTP), un tā parasti ir nepieciešama, lai:

| — | pasargātu (lejupējo) notekūdeņu bioloģisko attīrīšanu no inhibējošiem vai toksiskiem savienojumiem, |
| --- | --- |

—

pasargātu (lejupējo) notekūdeņu bioloģisko attīrīšanu no inhibējošiem vai toksiskiem savienojumiem,

| — | atdalītu savienojumus, kuru klātbūtne notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas laikā nav pietiekami samazināta (piemēram, toksiskus savienojumus, vāji bionoārdāmus organiskos savienojumus, organiskos savienojumus lielos daudzumos vai metālus), |
| --- | --- |

—

atdalītu savienojumus, kuru klātbūtne notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas laikā nav pietiekami samazināta (piemēram, toksiskus savienojumus, vāji bionoārdāmus organiskos savienojumus, organiskos savienojumus lielos daudzumos vai metālus),

| — | atdalītu savienojumus, kas pretējā gadījumā varētu nonākt gaisā vai nu no savākšanas sistēmas, vai notekūdeņu bioloģiskās apsaimniekošanas laikā (piem., sulfīdus), |
| --- | --- |

—

atdalītu savienojumus, kas pretējā gadījumā varētu nonākt gaisā vai nu no savākšanas sistēmas, vai notekūdeņu bioloģiskās apsaimniekošanas laikā (piem., sulfīdus),

| — | atdalītu savienojumus, kam ir cita negatīva ietekme (piem., iekārtu korozija, nevēlama reakcija ar citām vielām; notekūdeņu dūņu kontaminēšana). |
| --- | --- |

—

atdalītu savienojumus, kam ir cita negatīva ietekme (piem., iekārtu korozija, nevēlama reakcija ar citām vielām; notekūdeņu dūņu kontaminēšana).

Iepriekšminētie atdalāmi savienojumi ir, piemēram, fosfororganiskie un bromētie antipirēni, PFAS, ftalāti un sešvērtīgo hromu saturoši savienojumi.

Šo notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšanu parasti veic pēc iespējas tuvāk avotam, lai nepieļautu atšķaidīšanos. Izmantotie priekšattīrīšanas paņēmieni ir atkarīgi no attiecīgajiem piesārņotājiem, un tie var ietvert adsorbciju, filtrāciju, izgulsnēšanu, ķīmisko oksidāciju vai ķīmisko reducēšanu (sk. 20. LPTP).

Pirms notekūdeņu plūsmu un pastu nonākšanas lejupējā bioloģiskajā attīrīšanā to bioeliminējamība/bionoārdāmība ir vismaz šāda:

| — | 80 % pēc 7 dienām (adaptētām dūņām), ja to nosaka saskaņā ar standartu EN ISO 9888, vai |
| --- | --- |

—

80 % pēc 7 dienām (adaptētām dūņām), ja to nosaka saskaņā ar standartu EN ISO 9888, vai

| — | 70 % pēc 28 dienām, ja to nosaka saskaņā ar standartu EN ISO 7827. |
| --- | --- |

—

70 % pēc 28 dienām, ja to nosaka saskaņā ar standartu EN ISO 7827.

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.

| 20. LPTP. | LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu piemērotu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens  (23) | Tipiski mērķpiesārņotāji | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Atsevišķu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana |
| a) | Adsorbcija | Adsorbējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., AHO krāsvielās, fosfororganiski antipirēni) | Vispārizmantojams. |
| b) | Izgulsnēšana | Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai
  inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās) |
| c) | Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās) |
| d) | Ķīmiskā oksidācija (piemēram, oksidācija ar ozonu, ūdeņraža peroksīdu vai UV gaismu) | Oksidējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., optiskie balinātāji un azokrāsvielas, sulfīdi) |
| e) | Ķīmiskā reducēšana | Reducējami izšķīduši bionenoārdāmi
  vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., sešvērtīgais hroms (Cr(VI)) |
| f) | Anaerobiskā priekšattīrīšana | Bionoārdāmi organiskie savienojumi (piem., azokrāsvielas, drukas pastas) |
| g) | Filtrācija (piem., nanofiltrācija) | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji |
| Kombinētu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana |
| h) | Fiziska separācija, piem., ar sietiem, sijātavām, smelknes separatoriem, tauku separatoriem, eļļas–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm) | Rupjās cietvielas, suspendētās cietvielas, eļļas/taukvielas | Vispārizmantojams. |
| i) | Izlīdzināšana | Visi piesārņotāji |
| j) | Neitralizēšana | Skābes, sārmi |
| Pirmējā attīrīšana, piem., |
| k) | Nostādināšana | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli vai bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji | Vispārizmantojams. |
| l) | Izgulsnēšana | Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai
  inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās) |
| m) | Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās) | Vispārizmantojams. |
| Otrējā attīrīšana (bioloģiskā attīrīšana), piem., |
| n) | Aktīvo dūņu process | Bionoārdāmi organiskie savienojumi | Vispārizmantojams. |
| o) | Membrānu bioreaktors |
| p) | Nitrifikācija/denitrifikācija (ja attīrīšana ietver bioloģisku attīrīšanu) | Kopējais slāpeklis, amonijs/amonjaks | Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., virs 10 g/l). Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja notekūdeņu temperatūra ir zema (piem., zem 12 °C). |
| Trešējā attīrīšana, piem., |
| q) | Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās) | Vispārizmantojams. |
| r) | Izgulsnēšana | Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās) |
| s) | Adsorbcija | Adsorbējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., AOH krāsvielās) |
| t) | Ķīmiskā oksidācija (piemēram, oksidācija ar ozonu, ūdeņraža peroksīdu vai UV gaismu) | Oksidējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., optiskie balinātāji un azokrāsvielas, sulfīdi) |
| u) | Flotācija | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji |
| v) | Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm) |
| Uzlabota notekūdeņu attīrīšana reciklēšanas vajadzībām, piem.
   (24) |
| w) | Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm vai membrānfiltrācija) | Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji | Vispārizmantojams. |
| x) | Ietvaicēšana/iztvaicēšana | Šķīstoši kontaminanti (piem., sāļi) |

20. LPTP.

Tehniskais paņēmiens  (23)

Tipiski mērķpiesārņotāji

Izmantojamība

Atsevišķu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana

a)

Adsorbcija

Adsorbējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., AHO krāsvielās, fosfororganiski antipirēni)

Vispārizmantojams.

b)

Izgulsnēšana

Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai

inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās)

c)

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās)

d)

Ķīmiskā oksidācija (piemēram, oksidācija ar ozonu, ūdeņraža peroksīdu vai UV gaismu)

Oksidējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., optiskie balinātāji un azokrāsvielas, sulfīdi)

e)

Ķīmiskā reducēšana

Reducējami izšķīduši bionenoārdāmi

vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., sešvērtīgais hroms (Cr(VI))

f)

Anaerobiskā priekšattīrīšana

Bionoārdāmi organiskie savienojumi (piem., azokrāsvielas, drukas pastas)

g)

Filtrācija (piem., nanofiltrācija)

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji

Kombinētu notekūdeņu plūsmu priekšattīrīšana

h)

Fiziska separācija, piem., ar sietiem, sijātavām, smelknes separatoriem, tauku separatoriem, eļļas–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm)

Rupjās cietvielas, suspendētās cietvielas, eļļas/taukvielas

Vispārizmantojams.

i)

Izlīdzināšana

Visi piesārņotāji

j)

Neitralizēšana

Skābes, sārmi

Pirmējā attīrīšana, piem.,

k)

Nostādināšana

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti metāli vai bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji

Vispārizmantojams.

l)

Izgulsnēšana

Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai

inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās)

m)

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās)

Vispārizmantojams.

Otrējā attīrīšana (bioloģiskā attīrīšana), piem.,

n)

Aktīvo dūņu process

Bionoārdāmi organiskie savienojumi

Vispārizmantojams.

o)

Membrānu bioreaktors

p)

Nitrifikācija/denitrifikācija (ja attīrīšana ietver bioloģisku attīrīšanu)

Kopējais slāpeklis, amonijs/amonjaks

Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (piem., virs 10 g/l). Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja notekūdeņu temperatūra ir zema (piem., zem 12 °C).

Trešējā attīrīšana, piem.,

q)

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji (piem., metāli krāsvielās)

Vispārizmantojams.

r)

Izgulsnēšana

Izgulsnējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., metāli krāsvielās)

s)

Adsorbcija

Adsorbējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., AOH krāsvielās)

t)

Ķīmiskā oksidācija (piemēram, oksidācija ar ozonu, ūdeņraža peroksīdu vai UV gaismu)

Oksidējami izšķīduši bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji, (piem., optiskie balinātāji un azokrāsvielas, sulfīdi)

u)

Flotācija

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji

v)

Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm)

Uzlabota notekūdeņu attīrīšana reciklēšanas vajadzībām, piem.
   (24)

w)

Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm vai membrānfiltrācija)

Suspendētas cietvielas un daļiņām piesaistīti bionenoārdāmi vai inhibējoši piesārņotāji

Vispārizmantojams.

x)

Ietvaicēšana/iztvaicēšana

Šķīstoši kontaminanti (piem., sāļi)

1.3. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) tiešiem novadījumiem

| Viela/parametrs | Darbības/procesi | LPTP SEL  (25)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbējami organiski saistītie halogēni  (26) | Visas darbības/procesi | 0,1 –0,4  (27) |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (28) | 40 –100  (29)
   (30) |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (26) | 1 –7 |
| Metāli un pusmetāli | Antimons (Sb) | Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana | 0,1 –0,2  (31) |
| Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu |
| Hroms (Cr) | Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām) | 0,01 –0,1  (32) |
| Varš (Cu) | Krāsošana
  Apdrukāšana ar krāsvielām | 0,03 –0,4 |
| Niķelis (Ni) | 0,01 –0,1  (33) |
| Cinks (Zn)  (26) | Visas darbības/procesi | 0,04 –0,5  (34) |
| Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) | Krāsošana ar sēra krāsvielām | < 1 |
| Kopējais slāpeklis (KN) | Visas darbības/procesi | 5 –15  (35) |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (28) | 13 –30  (30)
   (36) |
| Kopējais fosfors (KP) | 0,4 –2 |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | 5 –30 |

Viela/parametrs

Darbības/procesi

LPTP SEL  (25)

(mg/l)

Adsorbējami organiski saistītie halogēni  (26)

Visas darbības/procesi

0,1 –0,4  (27)

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)  (28)

40 –100  (29)
   (30)

Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (26)

1 –7

Metāli un pusmetāli

Antimons (Sb)

Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana

0,1 –0,2  (31)

Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu

Hroms (Cr)

Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām)

0,01 –0,1  (32)

Varš (Cu)

Krāsošana

Apdrukāšana ar krāsvielām

0,03 –0,4

Niķelis (Ni)

0,01 –0,1  (33)

Cinks (Zn)  (26)

Visas darbības/procesi

0,04 –0,5  (34)

Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-)

Krāsošana ar sēra krāsvielām

< 1

Kopējais slāpeklis (KN)

Visas darbības/procesi

5 –15  (35)

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)  (28)

13 –30  (30)
   (36)

Kopējais fosfors (KP)

0,4 –2

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

5 –30

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

1.4. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) netiešiem novadījumiem

| Viela/parametrs | Darbības/procesi | LPTP SEL  (37)
   (38)

  (mg/l) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbējami organiski saistītie halogēni  (39) | Visi procesi | 0,1 –0,4  (40) |
| Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (39) | Visi procesi | 1 –7 |
| Metāli un pusmetāli | Antimons (Sb) | Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana | 0,1 –0,2  (41) |
| Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu |
| Hroms (Cr) | Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām) | 0,01 –0,1  (42) |
| Varš (Cu) | Krāsošana
  Apdrukāšana ar krāsvielām | 0,03 –0,4 |
| Niķelis (Ni) | Krāsošana
  Apdrukāšana ar krāsvielām | 0,01 –0,1  (43) |
| Cinks (Zn)  (39) | Visi procesi | 0,04 –0,5  (44) |
| Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) | Krāsošana ar sēra krāsvielām | < 1 |

Viela/parametrs

Darbības/procesi

LPTP SEL  (37)
   (38)

(mg/l)

Adsorbējami organiski saistītie halogēni  (39)

Visi procesi

0,1 –0,4  (40)

Ogļūdeņražu indekss (HOI)  (39)

Visi procesi

1 –7

Metāli un pusmetāli

Antimons (Sb)

Poliestera tekstilmateriālu pirmapdare un/vai krāsošana

0,1 –0,2  (41)

Nobeiguma apdare ar antipirēniem, izmantojot antimona trioksīdu

Hroms (Cr)

Krāsošana ar hroma kodinātājiem vai hromu saturošām krāsvielām (piemēram, metālkompleksām krāsvielām)

0,01 –0,1  (42)

Varš (Cu)

Krāsošana

Apdrukāšana ar krāsvielām

0,03 –0,4

Niķelis (Ni)

Krāsošana

Apdrukāšana ar krāsvielām

0,01 –0,1  (43)

Cinks (Zn)  (39)

Visi procesi

0,04 –0,5  (44)

Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-)

Krāsošana ar sēra krāsvielām

< 1

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP.

1.1.7.   Emisijas augsnē un pazemes ūdeņos

| 21. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt emisijas augsnē un pazemes ūdeņos un uzlabot vispārējo sniegumu darbībās darbojoties ar tehniskajām ķimikālijām un to glabāšanā, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Paņēmieni, kas mazina varbūtību, ka procesos vai tvertnēs radīsies pārplūdes vai sūces, un kas mazina šādu gadījumu vidisko ietekmi | Šis paņēmiens paredz:






  — | tekstilmateriālus tehniskajā šķidrumā iegremdēt un no tā izņemt lēni, lai nepieļautu izšļakstīšanos, |

21. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Paņēmieni, kas mazina varbūtību, ka procesos vai tvertnēs radīsies pārplūdes vai sūces, un kas mazina šādu gadījumu vidisko ietekmi

Šis paņēmiens paredz:

—

tekstilmateriālus tehniskajā šķidrumā iegremdēt un no tā izņemt lēni, lai nepieļautu izšļakstīšanos,

| — | automātiski pielāgot tehniskā šķidruma līmeni (sk. 4. LPTP), |
| --- | --- |

—

automātiski pielāgot tehniskā šķidruma līmeni (sk. 4. LPTP),

| — | izvairīties no tieši ievadīt ūdeni, lai uzsildītu vai atdzesētu tehnisko šķidrumu, |
| --- | --- |

—

izvairīties no tieši ievadīt ūdeni, lai uzsildītu vai atdzesētu tehnisko šķidrumu,

| — | izmantot pārplūdes detektorus, |
| --- | --- |

—

izmantot pārplūdes detektorus,

| — | pārplūdes novirzīt uz citu tvertni, |
| --- | --- |

—

pārplūdes novirzīt uz citu tvertni,

| — | šķidrumu (tehnisko šķidrumu vai šķidro atkritumu) tvertnes ievietot piemērotā sekundārā lokalizācijas sistēmā; tilpumam jābūt tādam, lai tā varētu uzņemt vismaz visu šķidrumu, kas izplūdis no sekundārajā lokalizācijas sistēmā esošās lielākās tvertnes, |
| --- | --- |

—

šķidrumu (tehnisko šķidrumu vai šķidro atkritumu) tvertnes ievietot piemērotā sekundārā lokalizācijas sistēmā; tilpumam jābūt tādam, lai tā varētu uzņemt vismaz visu šķidrumu, kas izplūdis no sekundārajā lokalizācijas sistēmā esošās lielākās tvertnes,

| — | izolēt tvertnes un sekundāro lokalizācijas sistēmu (piem., aizvērt vārstus), |
| --- | --- |

—

izolēt tvertnes un sekundāro lokalizācijas sistēmu (piem., aizvērt vārstus),

| — | nodrošināt, ka procesu un glabāšanas zonu virsmas ir attiecīgo šķidrumu necaurlaidīgas. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka procesu un glabāšanas zonu virsmas ir attiecīgo šķidrumu necaurlaidīgas.

Vispārizmantojams.

b)

Regulāra ceha un aprīkojuma inspicēšana un apkope

Cehs un aprīkojums tiek regulāri inspicēts un uzturēts, lai nodrošinātu pienācīgu darbību; tā ietvaros, piemēram, pārliecinās, ka vārsti, sūkņi, caurules, tvertnes, norobežojumi/apvaļņojumi ir veseli un/vai nepieļauj noplūdes un ka brīdinājuma sistēmas (piem., pārplūdes detektori) darbojas pareizi.

c)

Optimizēta tehnisko ķimikāliju glabātava

Glabātavas ir izvietotas tā, lai novērstu vai līdz minumam samazinātu tehnisko ķimikāliju lieku pārvietošanu cehā (piem., objektā ir līdz minimumam samazināti pārvietošanas attālumi).

Izmantojamību esošos cehos var ierobežot vietas trūkums.

d)

Īpaša zona bīstamas vielas saturošu tehnisko ķimikāliju izkraušanai

Bīstamas vielas saturošas tehniskās ķimikālijas izkrauj apvaļņotā zonā. Iespējamos izlijumus savāc un nosūta apstrādei.

Vispārizmantojams.

e)

Segregēta tehnisko ķimikāliju glabāšana

Nesaderīgas tehniskās ķimikālijas glabā atsevišķi. Segregācijas pamatā ir fiziska separācija un ķimikāliju inventarizācija (sk. 15. LPTP).

f)

Apiešanās ar tehniskās ķimikālijas saturošu iepakojumu un tā glabāšana

Šķidras tehniskās ķimikālijas saturošu iepakojumu iztukšo pilnībā vai nu izmantojot smaguma spēku, vai ar mehāniskiem paņēmieniem (piem., birstēšanu, slaucīšanu), neizmantojot ūdeni. Pulverveida tehniskās ķimikālijas saturošu nelielus iepakojumus iztukšo, izmantojot smaguma spēku, bet lielus iepakojumus izsūc. Tukšu iepakojumu uzglabā tam paredzētā vietā.

1.1.8.   Emisijas gaisā

| 22. LPTP. | LPTP, kā mazināt difūzās emisijas gaisā (piem., GOS no organisko šķīdinātāju izmantošanas), ir difūzās emisijas savākt un atlikumgāzes nosūtīt attīrīšanai. |
| --- | --- |

22. LPTP.

Izmantojamība

Esošos cehos izmantojamību var ierobežot ekspluatācijas īpatnības vai tas, ka izsūknējamā gaisa tilpums ir ļoti liels.

| 23. LPTP. | LPTP, kā veicināt enerģijas atgūšanu un to, ka tiek samazinātas virzītās emisijas gaisā, ir ierobežot emisijas punktu skaitu. |
| --- | --- |

23. LPTP.

Apraksts

Ja atlikumgāzes ar līdzīgām īpašībām apstrādā kombinēti, apstrāde ir lietderīgāka un efektīvāka salīdzinājumā ar atlikumgāzu plūsmu atsevišķu apstrādi. Tas, cik lielā mērā emisijas punktu skaitu var ierobežot, ir atkarīgs no tehniskiem (piem., atsevišķu atlikumgāzu plūsmu savietojamība) un ekonomiskiem faktoriem (piem., attālums starp dažādiem emisijas punktiem). Jāraugās, lai emisijas punktu ierobežošana nenovestu pie emisiju atšķaidīšanās.

| 24. LPTP. | LPTP, kā novērst organisko savienojumu emisijas gaisā no ķīmiskās tīrīšanas un mazgāšanas ar organiskiem šķīdinātājiem, ir no šiem procesiem ekstrahēt gaisu, to attīrīt, adsorbējot ar aktīvo ogli (sk. 1.9.2. iedaļu) un pilnībā recirkulēt. |
| --- | --- |

24. LPTP.

| 25. LPTP. | LPTP, kā mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā no sintētisku trikotāžas tekstilmateriālu pirmapdares, ir pirms termofiksācijas vai termostabilizācijas tos izmazgāt. |
| --- | --- |

25. LPTP.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot auduma konstrukcija.

| 26. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt organisko savienojumu virzītās emisijas gaisā, kas rodas svilināšanā, termoapstrādē, pārklāšanā un laminēšanā, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Tipiski mērķpiesārņotāji | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Prevencijas paņēmieni |
| a) | Tādu ķimikāliju maisījumu (“receptūras”) izvēle un izmantošanu, kas rada mazas organisko savienojumu emisijas | Organiskie savienojumi | Maisījumus, kas rada mazas organisko savienojumu emisijas, izvēlas un izmanto, ņemot vērā produkta specifikāciju (sk. 14. LPTP, 17. LPTP, 50. LPTP, 51. LPTP). Piemēram, izvēlē var vadīties no emisijas faktoriem (sk. 1.9.1. iedaļu). |
| Samazināšanas paņēmieni |
| b) | Kondensēšana | Organiskie savienojumi, izņemot formaldehīdu | Sk. 1.9.2. iedaļu. |
| c) | Termiskā oksidācija | Organiskie savienojumi |
| d) | Attīrīšana slapjajā skruberī | Organiskie savienojumi |
| e) | Adsorbcija | Organiskie savienojumi, izņemot formaldehīdu |

26. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Tipiski mērķpiesārņotāji

Apraksts

Prevencijas paņēmieni

a)

Tādu ķimikāliju maisījumu (“receptūras”) izvēle un izmantošanu, kas rada mazas organisko savienojumu emisijas

Organiskie savienojumi

Maisījumus, kas rada mazas organisko savienojumu emisijas, izvēlas un izmanto, ņemot vērā produkta specifikāciju (sk. 14. LPTP, 17. LPTP, 50. LPTP, 51. LPTP). Piemēram, izvēlē var vadīties no emisijas faktoriem (sk. 1.9.1. iedaļu).

Samazināšanas paņēmieni

b)

Kondensēšana

Organiskie savienojumi, izņemot formaldehīdu

Sk. 1.9.2. iedaļu.

c)

Termiskā oksidācija

Organiskie savienojumi

d)

Attīrīšana slapjajā skruberī

Organiskie savienojumi

e)

Adsorbcija

Organiskie savienojumi, izņemot formaldehīdu

1.5. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām organisko savienojumu un formaldehīda emisijām gaisā

| Viela/parametrs | Darbības/procesi (ieskaitot saistīto termoapstrādi) | LPTP SEL (paraugošanas perioda vidējā vērtība)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehīds | Pārklāšana  (45) | 1 –5  (46)
   (47) |
| Laminēšana ar liesmu |
| Apdruka  (45) |
| Svilināšana |
| Nobeiguma apdare  (45) |
| KGOO | Pārklāšana | 3 –40  (46)
   (48)
   (49) |
| Krāsošana |
| Nobeiguma apdare |
| Laminēšana |
| Apdruka |
| Svilināšana |
| Termofiksācija jeb termostabilizācija |

Viela/parametrs

Darbības/procesi (ieskaitot saistīto termoapstrādi)

LPTP SEL (paraugošanas perioda vidējā vērtība)

(mg/Nm3)

Formaldehīds

Pārklāšana  (45)

1 –5  (46)
   (47)

Laminēšana ar liesmu

Apdruka  (45)

Svilināšana

Nobeiguma apdare  (45)

KGOO

Pārklāšana

3 –40  (46)
   (48)
   (49)

Krāsošana

Nobeiguma apdare

Laminēšana

Apdruka

Svilināšana

Termofiksācija jeb termostabilizācija

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 9. LPTP.

| 27. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt virzītās putekļu emisijas gaisā, kas rodas svilināšanā un termoapstrādē (izņemot termofiksāciju un termostabilizāciju), ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Ciklons | Sk. 1.9.2. iedaļu. Ciklonus galvenokārt izmanto priekšapstrādē pirms tālākas atputekļošanas (piemēram, rupjiem putekļiem). |
| b) | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. 1.9.2. iedaļu. |
| c) | Attīrīšana slapjajā skruberī |

27. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Ciklons

Sk. 1.9.2. iedaļu. Ciklonus galvenokārt izmanto priekšapstrādē pirms tālākas atputekļošanas (piemēram, rupjiem putekļiem).

b)

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. 1.9.2. iedaļu.

c)

Attīrīšana slapjajā skruberī

1.6. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā, kas rodas svilināšanā un termoapstrādē (izņemot termofiksāciju un termostabilizāciju)

| Viela/parametrs | LPTP SEL (paraugošanas perioda vidējā vērtība) (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Putekļi | < 2 –10  (50) |

Viela/parametrs

LPTP SEL (paraugošanas perioda vidējā vērtība) (mg/Nm3)

Putekļi

< 2 –10  (50)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 9. LPTP.

| 28. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt virzītās amonjaka emisijas gaisā, kas rodas pārklāšanā, apdrukāšanā un nobeiguma apdarē, t. sk. ar šiem procesiem saistītajā termoapstrādē, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Prevencijas paņēmieni |
| a) | Tādu ķimikāliju maisījumu (“receptūras”) izvēle un izmantošanu, kas rada mazas amonjaka emisijas | Maisījumus, kas rada mazas amonjaka emisijas, izvēlas un izmanto, ņemot vērā produkta specifikāciju (sk. 14. LPTP, 17. LPTP, 46. LPTP, 47. LPTP, 50. LPTP, 51. LPTP). Piemēram, izvēlē var vadīties no emisijas faktoriem (sk. 1.9.1. iedaļu). |
| Samazināšanas paņēmieni |
| b) | Attīrīšana slapjajā skruberī | Sk. 1.9.2. iedaļu. |

28. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Prevencijas paņēmieni

a)

Tādu ķimikāliju maisījumu (“receptūras”) izvēle un izmantošanu, kas rada mazas amonjaka emisijas

Maisījumus, kas rada mazas amonjaka emisijas, izvēlas un izmanto, ņemot vērā produkta specifikāciju (sk. 14. LPTP, 17. LPTP, 46. LPTP, 47. LPTP, 50. LPTP, 51. LPTP). Piemēram, izvēlē var vadīties no emisijas faktoriem (sk. 1.9.1. iedaļu).

Samazināšanas paņēmieni

b)

Attīrīšana slapjajā skruberī

Sk. 1.9.2. iedaļu.

1.7. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā, kas rodas pārklāšanā, apdrukāšanā un nobeiguma apdarē, t. sk. ar šiem procesiem saistītajā termoapstrādē

| Viela/parametrs | LPTP SEL (51) (paraugošanas perioda vidējā vērtība)
  (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| NH3 | 3 –10  (52) |

Viela/parametrs

LPTP SEL (51) (paraugošanas perioda vidējā vērtība)

(mg/Nm3)

NH3

3 –10  (52)

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 9. LPTP.

1.1.9.   Atkritumi

| 29. LPTP. | LPTP, kā samazināt vai novērst atkritumu rašanos un samazināt uz likvidēšanu nosūtīto atkritumu daudzumu, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Atkritumu apsaimniekošanas plāns | Atkritumu pārvaldības plāns ir daļa no EMS (sk. 1. LPTP), un tam ir šādi elementi, kuru mērķis ir:






  — | līdz minimumam samazināt atkritumu rašanos, |

29. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Atkritumu apsaimniekošanas plāns

Atkritumu pārvaldības plāns ir daļa no EMS (sk. 1. LPTP), un tam ir šādi elementi, kuru mērķis ir:

—

līdz minimumam samazināt atkritumu rašanos,

| — | optimizēt atkritumu atkalizmantošanu, reģenerāciju, reciklēšanu un/vai atgūšanu, |
| --- | --- |

—

optimizēt atkritumu atkalizmantošanu, reģenerāciju, reciklēšanu un/vai atgūšanu,

| — | nodrošināt atkritumu pienācīgu likvidēšanu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt atkritumu pienācīgu likvidēšanu.

Atkritumu apsaimniekošanas plāna detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no ceha veida, lieluma un sarežģītības.

b)

Savlaicīga tehnisko ķimikāliju izmantošana

Ir skaidri noteikti kritēriji, kas saistīti, piemēram, ar tehnisko ķimikāliju maksimālo glabāšanas laiku, un tiek sekots līdzi attiecīgajiem parametriem, lai nepieļautu tehnisko ķimikāliju sabojāšanos.

Vispārizmantojams.

c)

Iepakojuma atkalizmantošana/reciklēšana

Tehnisko ķimikāliju iepakojumu izvēlas tā, lai atvieglotu tā pilnīgu iztukšošanu (piem., ņemot vērā tādus faktorus kā iepakojuma atvēruma lielums vai iepakojuma materiāla raksturs). Pēc iztukšošanas (sk. 21. LPTP) iepakojumu atkalizmanto, atdod atpakaļ piegādātājam vai nosūta materiālu reciklēšanai.

d)

Neizlietotu tehnisko ķimikāliju atpakaļatdošana

Neizlietotās tehniskās ķimikālijas (t. i., oriģinālajā iepakojumā) atdod atpakaļ piegādātājiem.

Vispārizmantojams.

| 30. LPTP. | LPTP, kā uzlabot atkritumu apsaimniekošanas vispārējo vidisko sniegumu, jo īpaši novērst vai samazināt emisijas vidē, ir pirms atkritumu nosūtīšanas likvidēšanai izmantot tālāk norādīto paņēmienu.







  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Ar bīstamām vielām un/vai ļoti lielas bažas raisošām vielām kontaminētu atkritumu dalīta vākšana un glabāšana. | Ar bīstamām vielām un/vai ļoti lielas bažas raisošām vielām kontaminētus atkritumus (piem., apdares ķimikālijas, kā antipirēni vai pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes), savāc un uzglabā atsevišķi. Šie atkritumi var būt ar lielu piesārņotāju slodzi, proti, saturēt fosfororganiskos un bromētos antipirēnus, PFAS, ftalātus un sešvērtīgo hromu saturošus savienojumus (sk. 18. LPTP), un ir šādi:






  — | šķidrie atkritumi (piemēram, pirmais skalošanas ūdens apretēšanā ar antipirēniem), pārklāšanas un drukas pastas, |

30. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Ar bīstamām vielām un/vai ļoti lielas bažas raisošām vielām kontaminētu atkritumu dalīta vākšana un glabāšana.

Ar bīstamām vielām un/vai ļoti lielas bažas raisošām vielām kontaminētus atkritumus (piem., apdares ķimikālijas, kā antipirēni vai pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes), savāc un uzglabā atsevišķi. Šie atkritumi var būt ar lielu piesārņotāju slodzi, proti, saturēt fosfororganiskos un bromētos antipirēnus, PFAS, ftalātus un sešvērtīgo hromu saturošus savienojumus (sk. 18. LPTP), un ir šādi:

—

šķidrie atkritumi (piemēram, pirmais skalošanas ūdens apretēšanā ar antipirēniem), pārklāšanas un drukas pastas,

| — | papīra, auduma, absorbējoša materiāla atkritumi, |
| --- | --- |

—

papīra, auduma, absorbējoša materiāla atkritumi,

| — | laboratorijas atkritumi, |
| --- | --- |

—

laboratorijas atkritumi,

| — | notekūdeņu dūņas no attīrīšanas iekārtām. |
| --- | --- |

—

notekūdeņu dūņas no attīrīšanas iekārtām.

1.2.   
  LPTP secinājumi par vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas uz vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

| 31. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot resursus, samazināt ūdens patēriņu un atkritumu rašanos, ir atgūt vilnas taukus un reciklēt notekūdeņus. |
| --- | --- |

31. LPTP.

Apraksts

Vilnas priekšmazgāšanas notekūdeņus attīra (piem., ar centrifugēšanu un nogulsnēšanu), lai atdalītu taukus, netīrumus un ūdeni. Taukus atgūst, ūdeni daļēji reciklē atpakaļ mazgāšanas procesā un netīrumus nosūta tālākai attīrīšanai.

1.8. tabula

Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) vilnas tauku atgūšanai vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanā

| Vilnas veids | Mērvienība | LPTP SVSL (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- | --- |
| Rupjvilna (t. i., vilnas šķiedras diametrs parasti lielāks par 35 μm) | kg atgūto tauku uz tonnu priekšmazgāto vilnas jēlšķiedru | 10 –15 |
| Smalkvilna un pussmalkvilna (t. i., vilnas šķiedras diametrs parasti mazāks par 20 μm) | 50 –60 |

Vilnas veids

Mērvienība

LPTP SVSL (gada vidējā vērtība)

Rupjvilna (t. i., vilnas šķiedras diametrs parasti lielāks par 35 μm)

kg atgūto tauku uz tonnu priekšmazgāto vilnas jēlšķiedru

10 –15

Smalkvilna un pussmalkvilna (t. i., vilnas šķiedras diametrs parasti mazāks par 20 μm)

50 –60

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

| 32. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Mazgāšanas kubli ar vāku | Mazgāšanas kubliem uzliek vāku, lai novērstu siltuma zudumus konvekcijas vai iztvaikošanas ceļā (sk. 11. LPTP c) punktu). | Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. |
| b) | Optimizēta temperatūra pēdējā mazgāšanas kublā | Temperatūra pēdējā mazgāšanas kublā ir optimizēta, lai palielinātu vilnas mehāniskās atūdeņošanas (sk. 13. LPTP a) punktu) un žāvēšanas efektivitāti. | Vispārizmantojams. |
| c) | Tiešā sildīšana | Mazgāšanas kublus un žāvētāju sildīšana ir tieša, lai nepieļautu siltuma zudumus, kas rodas tvaika ražošanā un sadalē. | Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. |

32. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Mazgāšanas kubli ar vāku

Mazgāšanas kubliem uzliek vāku, lai novērstu siltuma zudumus konvekcijas vai iztvaikošanas ceļā (sk. 11. LPTP c) punktu).

Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

b)

Optimizēta temperatūra pēdējā mazgāšanas kublā

Temperatūra pēdējā mazgāšanas kublā ir optimizēta, lai palielinātu vilnas mehāniskās atūdeņošanas (sk. 13. LPTP a) punktu) un žāvēšanas efektivitāti.

Vispārizmantojams.

c)

Tiešā sildīšana

Mazgāšanas kublus un žāvētāju sildīšana ir tieša, lai nepieļautu siltuma zudumus, kas rodas tvaika ražošanā un sadalē.

Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

| 33. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir bioloģiski apstrādāt organiskās atliekas, kas rodas vilnas jēlšķiedru priekšmazgāšanā (piem., netīrumus, notekūdeņu dūņas). |
| --- | --- |

33. LPTP.

Apraksts

Organiskās atliekas apstrādā, piemēram, kompostē.

1.3.   
  LPTP secinājumi par šķiedru vērpšanu (izņemot ķīmiskās šķiedras) un auduma ražošanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas uz šķiedru (izņemot ķīmiskās šķiedras) vērpšanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

| 34. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no smitēm, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Smites izvēle | Tiek izvēlētas un izmantotas smites ar uzlabotu vidisko sniegumu tādos aspektos kā nepieciešamais daudzums, mazgājamība, atgūstamība un/vai bioeliminējamība/bionoārdāmība (piem., modificētas cietes, daži galaktomannāni un karboksimetilceluloze) (sk. 14. LPTP). | Vispārizmantojams. |
| b) | Kokvilnas dzijas iepriekšēja samitrināšana | Kokvilnas dzijas pirms smitēšanas iegremdē karstā ūdenī. Tas ļauj samazināt izmantoto smitēšanas ķimikāliju daudzumu. | Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., ja aušanas laikā dzija ir stipri jānospriego). |
| c) | Kompaktvērpšana | Atsevišķās šķiedras vai nu sapresē ar sūkšanas paņēmienu, vai sablīvē ar mehāniskiem vai magnētiskiem paņēmieniem. Tas ļauj samazināt izmantoto smitēšanas ķimikāliju daudzumu. | Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., dzijas pūkainība vai tehniskās īpašības). |

34. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Smites izvēle

Tiek izvēlētas un izmantotas smites ar uzlabotu vidisko sniegumu tādos aspektos kā nepieciešamais daudzums, mazgājamība, atgūstamība un/vai bioeliminējamība/bionoārdāmība (piem., modificētas cietes, daži galaktomannāni un karboksimetilceluloze) (sk. 14. LPTP).

Vispārizmantojams.

b)

Kokvilnas dzijas iepriekšēja samitrināšana

Kokvilnas dzijas pirms smitēšanas iegremdē karstā ūdenī. Tas ļauj samazināt izmantoto smitēšanas ķimikāliju daudzumu.

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., ja aušanas laikā dzija ir stipri jānospriego).

c)

Kompaktvērpšana

Atsevišķās šķiedras vai nu sapresē ar sūkšanas paņēmienu, vai sablīvē ar mehāniskiem vai magnētiskiem paņēmieniem. Tas ļauj samazināt izmantoto smitēšanas ķimikāliju daudzumu.

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., dzijas pūkainība vai tehniskās īpašības).

| 35. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vērpšanas un adīšanas vispārējos vidiskos rādītājus, ir izvairīties no minerāleļļu izmantošanas. |
| --- | --- |

35. LPTP.

Apraksts

Minerāleļļas aizstāj ar sintētiskām eļļām un/vai estereļļām, kas nodrošina labāku vidisko sniegumu tādos aspektos kā mazgājamība un bioeliminējamība/bionoārdāmība.

| 36. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot enerģiju, ir izmantot a) punktā norādīto paņēmienu un vienu vai abus no b) punktā un c) punktā norādītajiem paņēmieniem.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Vispārējo energotaupīšanas paņēmienu izmantošana vērpšanā un aušanā | Šis paņēmiens paredz:






  — | pēc iespējas samazināt ražošanas telpas kubatūru (piem., uzstādot piekaramos griestus), lai samazinātu enerģijas daudzumu, kas vajadzīgs apkārtējā gaisa mitrināšanai, |

36. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Vispārējo energotaupīšanas paņēmienu izmantošana vērpšanā un aušanā

Šis paņēmiens paredz:

—

pēc iespējas samazināt ražošanas telpas kubatūru (piem., uzstādot piekaramos griestus), lai samazinātu enerģijas daudzumu, kas vajadzīgs apkārtējā gaisa mitrināšanai,

| — | izmantot progresīvus sensorus, kas detektē pavedienu pārtrūkšanu, kā rezultātā vērpšanas vai aušanas mašīnas tiek apturētas. |
| --- | --- |

—

izmantot progresīvus sensorus, kas detektē pavedienu pārtrūkšanu, kā rezultātā vērpšanas vai aušanas mašīnas tiek apturētas.

Vispārizmantojams.

b)

Energotaupīšanas paņēmienu izmantošana vērpšanā

Šis paņēmiens paredz:

| — | gredzenvērpšanas mašīnās izmantot vieglākas vārpstas un spoles, |
| --- | --- |

—

gredzenvērpšanas mašīnās izmantot vieglākas vārpstas un spoles,

| — | izmantot optimālas viskozitātes vārpstiņeļļu, |
| --- | --- |

—

izmantot optimālas viskozitātes vārpstiņeļļu,

| — | uzturēt optimālu dzijas eļļošanas līmeni, |
| --- | --- |

—

uzturēt optimālu dzijas eļļošanas līmeni,

| — | gredzenvērpšanas mašīnās optimizēt gredzena diametru attiecībā pret dzijas diametru, |
| --- | --- |

—

gredzenvērpšanas mašīnās optimizēt gredzena diametru attiecībā pret dzijas diametru,

| — | gredzenvērpšanas mašīnas iedarbināt pakāpeniski, |
| --- | --- |

—

gredzenvērpšanas mašīnas iedarbināt pakāpeniski,

| — | izmantot virpuļvērpšanu, |
| --- | --- |

—

izmantot virpuļvērpšanu,

| — | optimizēt tukšo spoļu konveijera kustību konusspoļu uztīšanas mašīnās. |
| --- | --- |

—

optimizēt tukšo spoļu konveijera kustību konusspoļu uztīšanas mašīnās.

Vispārizmantojams.

c)

Energotaupīšanas paņēmienu izmantošana aušanā

Šis paņēmiens paredz:

| — | pneimatisko bezatspoļu steļļu izmantošanā izvairīties no pārmērīga gaisa spiediena, |
| --- | --- |

—

pneimatisko bezatspoļu steļļu izmantošanā izvairīties no pārmērīga gaisa spiediena,

| — | lielām partijām izmantot dubultplatuma stelles. |
| --- | --- |

—

lielām partijām izmantot dubultplatuma stelles.

Dubultplatuma stelles var būt iespējams izmantot tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

1.4.   
  LPTP secinājumi par tekstilmateriālu (izņemot vilnas jēlšķiedru) priekšapdari

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas tekstilmateriālu (izņemot vilnas jēlšķiedru) priekšapdari un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

| 37. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un enerģiju, samazināt ūdens patēriņu un notekūdeņu rašanos, ir izmantot a) un b) paņēmienu kombinācijā ar c) vai d) paņēmienu.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Kokvilnas tekstilizstrādājumu kombinētā pirmapstrāde | Dažādas kokvilnas tekstilizstrādājumu pirmapstrādes operācijas (piemēram, mazgāšana, atsmitēšana, balināšana) tiek veiktas vienlaikus. | Vispārizmantojams. |
| b) | Kokvilnas tekstilizstrādājumu pirmapstrāde ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu | Atsmitēšanu un/vai balināšanu veic ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu). | Vispārizmantojams. |
| c) | Tikai viena vai nedaudzu atsmitēšanas šķidrumu izmantošana | Tekstilmateriāla atbrīvošanai no dažāda veida smitēm izmanto ierobežotu skaitu atsmitēšanas šķidrumu. Dažos gadījumos, piem., darbā ar dažādiem celulozes materiāliem, var izmantot tikai vienu oksidējošu atsmitēšanas šķidrumu. | Vispārizmantojams. |
| d) | Ūdenī šķīstošu smišu atgūšana un atkalizmantošana | Tekstilizstrādājumus atsmitē, mazgājot ar karstu ūdeni, tad ūdenī šķīstošas ķimikālijas (piem., polivinilspirtu un karboksimetilcelulozi) ultrafiltrācijas ceļā atgūst no mazgāšanas ūdens. Koncentrātu atkalizmanto smitēšanai, bet permeātu atkalizmanto mazgāšanai. | Izmantojams tikai tad, ja smitēšana un atsmitēšana notiek tajā pašā cehā. Var nebūt izmantojams sintētiskām smitēm (piem., kas satur poliestera poliolus, poliakrilātus vai polivinilacetātu). |

37. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Kokvilnas tekstilizstrādājumu kombinētā pirmapstrāde

Dažādas kokvilnas tekstilizstrādājumu pirmapstrādes operācijas (piemēram, mazgāšana, atsmitēšana, balināšana) tiek veiktas vienlaikus.

Vispārizmantojams.

b)

Kokvilnas tekstilizstrādājumu pirmapstrāde ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu

Atsmitēšanu un/vai balināšanu veic ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu).

Vispārizmantojams.

c)

Tikai viena vai nedaudzu atsmitēšanas šķidrumu izmantošana

Tekstilmateriāla atbrīvošanai no dažāda veida smitēm izmanto ierobežotu skaitu atsmitēšanas šķidrumu. Dažos gadījumos, piem., darbā ar dažādiem celulozes materiāliem, var izmantot tikai vienu oksidējošu atsmitēšanas šķidrumu.

Vispārizmantojams.

d)

Ūdenī šķīstošu smišu atgūšana un atkalizmantošana

Tekstilizstrādājumus atsmitē, mazgājot ar karstu ūdeni, tad ūdenī šķīstošas ķimikālijas (piem., polivinilspirtu un karboksimetilcelulozi) ultrafiltrācijas ceļā atgūst no mazgāšanas ūdens. Koncentrātu atkalizmanto smitēšanai, bet permeātu atkalizmanto mazgāšanai.

Izmantojams tikai tad, ja smitēšana un atsmitēšana notiek tajā pašā cehā. Var nebūt izmantojams sintētiskām smitēm (piem., kas satur poliestera poliolus, poliakrilātus vai polivinilacetātu).

| 38. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt hloru saturošu savienojumu un kompleksveidotāju emisijas ūdenī, ir izmantot vienu vai abus no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Bezhlora balināšana | Balināšanu veic ar bezhlora balināšanas ķimikālijām (piemēram, ūdeņraža peroksīdu, peroksietiķskābi vai ozonu), bieži vien kombinējot ar priekšapdari ar enzīmiem (sk. 16. LPTP c) punktu). | Var nebūt izmantojams lina un citu lūksnes šķiedru balināšanai. |
| b) | Optimizēta balināšana ar ūdeņraža peroksīdu | No kompleksveidotāju izmantošanas var pilnībā izvairīties vai to samazināt līdz minimumam, samazinot hidroksilradikāļu koncentrāciju balināšanas laikā. To panāk:






  — | izmantojot mīkstu/mīkstinātu ūdeni, |

38. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Bezhlora balināšana

Balināšanu veic ar bezhlora balināšanas ķimikālijām (piemēram, ūdeņraža peroksīdu, peroksietiķskābi vai ozonu), bieži vien kombinējot ar priekšapdari ar enzīmiem (sk. 16. LPTP c) punktu).

Var nebūt izmantojams lina un citu lūksnes šķiedru balināšanai.

b)

Optimizēta balināšana ar ūdeņraža peroksīdu

No kompleksveidotāju izmantošanas var pilnībā izvairīties vai to samazināt līdz minimumam, samazinot hidroksilradikāļu koncentrāciju balināšanas laikā. To panāk:

—

izmantojot mīkstu/mīkstinātu ūdeni,

| — | no tekstilmateriāliem iepriekš atdalot metāla piemaisījumus (piem., ar magnētisko separāciju, ķīmisku apstrādi vai priekšmazgāšanu), |
| --- | --- |

—

no tekstilmateriāliem iepriekš atdalot metāla piemaisījumus (piem., ar magnētisko separāciju, ķīmisku apstrādi vai priekšmazgāšanu),

| — | kontrolējot pH un ūdeņraža peroksīda koncentrāciju balināšanas laikā. |
| --- | --- |

—

kontrolējot pH un ūdeņraža peroksīda koncentrāciju balināšanas laikā.

Vispārizmantojams.

| 39. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt notekūdeņos novadīto sārmu daudzumu, ir atgūt merserizācijā izmantoto kaustisko sodu. |
| --- | --- |

39. LPTP.

Apraksts

Kaustisko sodu no skalošanas ūdens atgūst ar iztvaicēšanu un vajadzības gadījumā pēc tam vēl attīra. Pirms iztvaicēšanas skalošanas ūdenī esošos piemaisījumus atdala, izmantojot, piemēram, sietus un/vai mikrofiltrāciju.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot piemērota atgūtā siltuma trūkums un/vai mazi kaustiskās sodas daudzumi.

1.9. tabula

Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) merserizācijā izmantotās kaustiskās sodas atgūšanai

| Mērvienība | LPTP SVSL (gada vidējā vērtība) |
| --- | --- |
| Atgūtā kaustiskā soda % | 75 –95 |

Mērvienība

LPTP SVSL (gada vidējā vērtība)

Atgūtā kaustiskā soda %

75 –95

Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP.

1.5.   
  LPTP secinājumi par krāsošanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas krāsošanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

| 40. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt emisijas ūdenī no krāsošanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| Krāsošana ar periodisko un nepārtraukto paņēmienu |
| a) | Krāsvielu izvēle | Izvēlas krāsvielas ar bionoārdāmiem disperģētājiem (piem., uz taukskābju esteru bāzes). |
| b) | Krāsošana ar krāsojuma izlīdzinātājiem, kas izgatavoti no reciklētas augu eļļas | No reciklētas augu eļļas izgatavotus izlīdzinātājus izmanto poliestera krāsošanā augstā temperatūrā un olbaltumvielu šķiedru un poliamīdu šķiedru krāsošanā. |
| Krāsošana ar periodisko paņēmienu |
| c) | Krāsošana ar pH kontroli | Tekstilmateriālus, kam piemīt cviterjoniskas īpašības, krāso konstantā temperatūrā, un krāsošanu kontrolē, pakāpeniski pazeminot krāsošanas šķidruma pH līmeni zem tekstilmateriāla izoelektriskā punkta. |
| d) | Nefiksētās krāsvielas optimizēta atdalīšana reaktīvās krāsošanas procesā | Nefiksētās krāsvielas no tekstilmateriāliem atdala, izmantojot enzīmus (piemēram, lakāzi, lipāzi) (sk. 16. LPTP c) punktu) un/vai vinilpolimērus. Tas samazina nepieciešamo skalošanas etapu skaitu. |
| Krāsošana ar periodisko paņēmienu |
| e) | Sistēmas, kurās ir zema tehniskā šķidruma attiecība pret apstrādājamo materiālu | Sk. 1.9.4. iedaļu. |
| Krāsošana ar nepārtraukto paņēmienu |
| f) | Sistēmas, sistēmās, kurās tehnisko šķidrumu materiālam uznes mazos tilpumos | Sk. 1.9.4. iedaļu. |

40. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Krāsošana ar periodisko un nepārtraukto paņēmienu

a)

Krāsvielu izvēle

Izvēlas krāsvielas ar bionoārdāmiem disperģētājiem (piem., uz taukskābju esteru bāzes).

b)

Krāsošana ar krāsojuma izlīdzinātājiem, kas izgatavoti no reciklētas augu eļļas

No reciklētas augu eļļas izgatavotus izlīdzinātājus izmanto poliestera krāsošanā augstā temperatūrā un olbaltumvielu šķiedru un poliamīdu šķiedru krāsošanā.

Krāsošana ar periodisko paņēmienu

c)

Krāsošana ar pH kontroli

Tekstilmateriālus, kam piemīt cviterjoniskas īpašības, krāso konstantā temperatūrā, un krāsošanu kontrolē, pakāpeniski pazeminot krāsošanas šķidruma pH līmeni zem tekstilmateriāla izoelektriskā punkta.

d)

Nefiksētās krāsvielas optimizēta atdalīšana reaktīvās krāsošanas procesā

Nefiksētās krāsvielas no tekstilmateriāliem atdala, izmantojot enzīmus (piemēram, lakāzi, lipāzi) (sk. 16. LPTP c) punktu) un/vai vinilpolimērus. Tas samazina nepieciešamo skalošanas etapu skaitu.

Krāsošana ar periodisko paņēmienu

e)

Sistēmas, kurās ir zema tehniskā šķidruma attiecība pret apstrādājamo materiālu

Sk. 1.9.4. iedaļu.

Krāsošana ar nepārtraukto paņēmienu

f)

Sistēmas, sistēmās, kurās tehnisko šķidrumu materiālam uznes mazos tilpumos

Sk. 1.9.4. iedaļu.

| 41. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot resursus un samazināt emisijas ūdenī no celulozes materiālu krāsošanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Krāsošana ar sēra un kublu krāsvielām |
| a) | Minimāla reducētāju uz sēra bāzes izmantošana | Krāsošana notiek bez nātrija sulfīda vai hidrosulfīta kā reducētājiem.
  Ja tas nav iespējams, izmanto ķīmiski daļēji reducētas krāsvielas (piemēram, indigo krāsvielas), lai krāsošanai vajadzētu pievienotu mazāk nātrija sulfīda vai hidrosulfīta. | Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., vajadzīgais tonis). |
| Krāsošana ar kublu krāsvielām, izmantojot nepārtraukto paņēmienu |
| b) | Kublu krāsvielu izvēle | Izvēlas tādas kublu krāsvielas, kas izmantošanas laikā parasti nerada emisijas. Izmanto palīgvielas (piem., poliglikolus), lai pēc krāsošanas tvaicēšana, oksidēšana un mazgāšana nebūtu vajadzīga vispār vai būtu vajadzīga mazākā mērā, un lai nodrošinātu pienācīgu krāsas noturību. | Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos. |
| Krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām |
| c) | Daudzfunkcionālo reaktīvo krāsvielu izmantošana | Lai nodrošinātu augstu fiksācijas līmeni periodiskajā krāsošanā, izmanto daudzfunkcionālas reaktīvās krāsvielas, kam ir vairākas reaktīvās funkcionālās grupas. | Vispārizmantojams. |
| d) | Krāsošana ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu | Krāsošanu veic ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu). | Vispārizmantojams. |
| e) | Optimizēta skalošana | Skalošanu pēc krāsošanas ar reaktīvām krāsvielām veic augstā temperatūrā (piemēram, līdz 95 °C) un neizmantojot mazgāšanas līdzekļus. No skalošanas ūdens atgūst siltumu (sk. 11. LPTP i) punktu). | Vispārizmantojams. |
| Nepārtrauktā krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām |
| f) | Koncentrēta sārma šķīduma izmantošana | Krāsošanā ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu) krāsvielu fiksācijai izmanto koncentrētus sārma-ūdens šķīdumus bez nātrija silikāta. | Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos. |
| g) | Reaktīvo krāsvielu fiksācija ar tvaiku | Reaktīvās krāsvielas fiksē ar tvaiku, kas nozīmē, ka fiksācijā nav jāizmanto ķimikālijas. | Izmantojamību var ierobežot tekstilmateriālu īpašības un/vai produkta specifikācijas (piem., poliestera/kokvilnas melanžu kvalitatīva krāsošana). |

41. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Krāsošana ar sēra un kublu krāsvielām

a)

Minimāla reducētāju uz sēra bāzes izmantošana

Krāsošana notiek bez nātrija sulfīda vai hidrosulfīta kā reducētājiem.

Ja tas nav iespējams, izmanto ķīmiski daļēji reducētas krāsvielas (piemēram, indigo krāsvielas), lai krāsošanai vajadzētu pievienotu mazāk nātrija sulfīda vai hidrosulfīta.

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., vajadzīgais tonis).

Krāsošana ar kublu krāsvielām, izmantojot nepārtraukto paņēmienu

b)

Kublu krāsvielu izvēle

Izvēlas tādas kublu krāsvielas, kas izmantošanas laikā parasti nerada emisijas. Izmanto palīgvielas (piem., poliglikolus), lai pēc krāsošanas tvaicēšana, oksidēšana un mazgāšana nebūtu vajadzīga vispār vai būtu vajadzīga mazākā mērā, un lai nodrošinātu pienācīgu krāsas noturību.

Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos.

Krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām

c)

Daudzfunkcionālo reaktīvo krāsvielu izmantošana

Lai nodrošinātu augstu fiksācijas līmeni periodiskajā krāsošanā, izmanto daudzfunkcionālas reaktīvās krāsvielas, kam ir vairākas reaktīvās funkcionālās grupas.

Vispārizmantojams.

d)

Krāsošana ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu

Krāsošanu veic ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu).

Vispārizmantojams.

e)

Optimizēta skalošana

Skalošanu pēc krāsošanas ar reaktīvām krāsvielām veic augstā temperatūrā (piemēram, līdz 95 °C) un neizmantojot mazgāšanas līdzekļus. No skalošanas ūdens atgūst siltumu (sk. 11. LPTP i) punktu).

Vispārizmantojams.

Nepārtrauktā krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām

f)

Koncentrēta sārma šķīduma izmantošana

Krāsošanā ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu (sk. 1.9.4. iedaļu) krāsvielu fiksācijai izmanto koncentrētus sārma-ūdens šķīdumus bez nātrija silikāta.

Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos.

g)

Reaktīvo krāsvielu fiksācija ar tvaiku

Reaktīvās krāsvielas fiksē ar tvaiku, kas nozīmē, ka fiksācijā nav jāizmanto ķimikālijas.

Izmantojamību var ierobežot tekstilmateriālu īpašības un/vai produkta specifikācijas (piem., poliestera/kokvilnas melanžu kvalitatīva krāsošana).

| 42. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no vilnas krāsošanas, ir izmantot ir izmantot kādu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju šādā prioritārā secībā.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Optimizēta krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām | Vilnu krāso ar reaktīvām krāsvielām bez hroma kodinātāja. | Vispārizmantojams. |
| b) | Optimizēta krāsošana ar metālkompleksajām krāsvielām | Krāso ar metālkompleksajām krāsvielām optimizētos apstākļos (pH, palīgvielas, skābe), lai kāpinātu krāsvielas šķīduma maksimālu izlietošanos un krāsvielu fiksāciju. | Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos. |
| c) | Minimāla hromātu izmantošana | Ja ir atļauts par kodinātāju izmantot nātrija vai kālija dihromātu, dihromātus dozē atkarībā no vilnas uzņemtās krāsvielas daudzuma. Krāsošanas parametrus (piemēram, krāsošanas šķidruma pH un temperatūru) optimizē, lai nodrošinātu krāsvielas šķīduma maksimālu izlietošanos. | Vispārizmantojams. |

42. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Optimizēta krāsošana ar reaktīvajām krāsvielām

Vilnu krāso ar reaktīvām krāsvielām bez hroma kodinātāja.

Vispārizmantojams.

b)

Optimizēta krāsošana ar metālkompleksajām krāsvielām

Krāso ar metālkompleksajām krāsvielām optimizētos apstākļos (pH, palīgvielas, skābe), lai kāpinātu krāsvielas šķīduma maksimālu izlietošanos un krāsvielu fiksāciju.

Paņēmiens var nebūt izmantojams krāsošanai tumšos toņos.

c)

Minimāla hromātu izmantošana

Ja ir atļauts par kodinātāju izmantot nātrija vai kālija dihromātu, dihromātus dozē atkarībā no vilnas uzņemtās krāsvielas daudzuma. Krāsošanas parametrus (piemēram, krāsošanas šķidruma pH un temperatūru) optimizē, lai nodrošinātu krāsvielas šķīduma maksimālu izlietošanos.

Vispārizmantojams.

| 43. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no poliestera krāsošanas ar dispersajām krāsvielām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Krāsošana periodiskas darbības agregātos bez nesējiem | Poliestera un vilnu nesaturošu poliestera melanžu krāsošana periodiskas darbības agregātos notiek augstā temperatūrā (piemēram, 130 °C), neizmantojot nesējus. | Vispārizmantojams. |
| b) | Videi draudzīgu nesēju izmantošana krāsošanai periodiskas darbības agregātos | Poliestera un vilnas- poliestera melanžu krāsošana periodiskas darbības agregātos notiek ar hloru nesturošiem un bionoārdāmiem nesējiem. |
| c) | Nefiksētās krāsvielas optimizēta desorbcija krāsošanā periodiskas darbības agregātos | Šis paņēmiens paredz:






  — | izmantot desorbcijas paātrinātāju uz karbonskābes atvasinājumu bāzes, |

43. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Krāsošana periodiskas darbības agregātos bez nesējiem

Poliestera un vilnu nesaturošu poliestera melanžu krāsošana periodiskas darbības agregātos notiek augstā temperatūrā (piemēram, 130 °C), neizmantojot nesējus.

Vispārizmantojams.

b)

Videi draudzīgu nesēju izmantošana krāsošanai periodiskas darbības agregātos

Poliestera un vilnas- poliestera melanžu krāsošana periodiskas darbības agregātos notiek ar hloru nesturošiem un bionoārdāmiem nesējiem.

c)

Nefiksētās krāsvielas optimizēta desorbcija krāsošanā periodiskas darbības agregātos

Šis paņēmiens paredz:

—

izmantot desorbcijas paātrinātāju uz karbonskābes atvasinājumu bāzes,

| — | izmantot reducētāju, ko var izmantot nostrādātā krāsošanas šķīduma skābajā vidē, |
| --- | --- |

—

izmantot reducētāju, ko var izmantot nostrādātā krāsošanas šķīduma skābajā vidē,

| — | izmantot dispersās krāsvielas, ko var desorbēt sārmainā vidē ar hidrolīzi, nevis reducēšanu. |
| --- | --- |

—

izmantot dispersās krāsvielas, ko var desorbēt sārmainā vidē ar hidrolīzi, nevis reducēšanu.

Skābā vidē izmantojamu reducētāju var nebūt iespējams izmantot poliestera-elastāna melanžām.

Sārmainā vidē desorbējamu krāsvielu izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., krāsas noturība un tonis).

1.6.   
  LPTP secinājumi par apdruku

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas apdruku un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

| 44. LPTP. | LPTP, kā samazināt ūdens patēriņu un notekūdeņu rašanos, ir optimizēt drukas mašīnu tīrīšanu. |
| --- | --- |

44. LPTP.

Apraksts

Šis paņēmiens paredz:

| — | drukas pastu noņemt mehāniski, |
| --- | --- |

—

drukas pastu noņemt mehāniski,

| — | tīrīšanas ūdens padevi iedarbināt un apstādināt automātiski, |
| --- | --- |

—

tīrīšanas ūdens padevi iedarbināt un apstādināt automātiski,

| — | tīrīšanas ūdeni atkalizmantot un/vai reciklēt (sk. 10. LPTP g) punktu). |
| --- | --- |

—

tīrīšanas ūdeni atkalizmantot un/vai reciklēt (sk. 10. LPTP g) punktu).

| 45. LPTP. | LPTP, kā efektīvi izmantot resursus, ir izmantot kādu tālāk norādīto paņēmienu kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Drukas tehnoloģijas izvēle |
| a) | Digitālā druka ar strūklu | Datorvadīta krāsvielas uzsmidzināšana uz tekstilmateriāliem. | Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos. |
| b) | Pārneses druka uz sintētiskiem tekstilmateriāliem | Rakstu vispirms drukā uz starpsubstrāta (piemēram, papīra), izmantojot izvēlētās dispersās krāsvielas, un pēc tam to pārnes uz auduma augstā temperatūrā un spiedienā. |
| Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni |
| c) | Optimizēta drukas pastas izmantošana | Šis paņēmiens paredz:






  — | līdz minimumam samazināt drukas pastas padeves sistēmas tilpumu (piem., samazinot cauruļu garumu un diametru), |

45. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Drukas tehnoloģijas izvēle

a)

Digitālā druka ar strūklu

Datorvadīta krāsvielas uzsmidzināšana uz tekstilmateriāliem.

Izmantojams tikai jaunos vai ievērojami modernizētos cehos.

b)

Pārneses druka uz sintētiskiem tekstilmateriāliem

Rakstu vispirms drukā uz starpsubstrāta (piemēram, papīra), izmantojot izvēlētās dispersās krāsvielas, un pēc tam to pārnes uz auduma augstā temperatūrā un spiedienā.

Konstrukcijas un ekspluatācijas paņēmieni

c)

Optimizēta drukas pastas izmantošana

Šis paņēmiens paredz:

—

līdz minimumam samazināt drukas pastas padeves sistēmas tilpumu (piem., samazinot cauruļu garumu un diametru),

| — | nodrošināt vienmērīgu pastas izkliedēšanu visā drukas mašīnas platumā, |
| --- | --- |

—

nodrošināt vienmērīgu pastas izkliedēšanu visā drukas mašīnas platumā,

| — | apstādināt drukas pastas padevi īsi pirms drukāšanas pabeigšanas, |
| --- | --- |

—

apstādināt drukas pastas padevi īsi pirms drukāšanas pabeigšanas,

| — | ja drukā nelielos apjomos, drukas pastu pievienot manuāli. |
| --- | --- |

—

ja drukā nelielos apjomos, drukas pastu pievienot manuāli.

Vispārizmantojams.

Drukas pastas atgūšana un atkalizmantošana

d)

Atlikušās drukas pastas atgūšana, ja apdrukā izmanto rotācijas sietspiedi

Padeves sistēmā atlikušo drukas pastu novirza atpakaļ uz sākotnējo tvertni.

Izmantojamību esošās stacijās/cehos var ierobežot izmantotās mašīnas.

e)

Atlikušās drukas pastas atkalizmantošana

Atlikušo drukas pastu savāc, sašķiro pēc veida, uzglabā un izmanto atkal.

Drukas pastas atkalizmantošanas apmēru ierobežo tās ātrbojīgums.

Vispārizmantojams.

| 46. LPTP. | LPTP, kā novērst amonjaka emisijas gaisā un novērst urīnvielu saturošu notekūdeņu veidošanos celulozes materiālu apdrukāšanā ar reaktīvām krāsvielām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Urīnvielas satura samazināšana drukas pastās | Drukāšanā izmanto drukas pastas ar mazāku urīnvielas saturu un kontrolē tekstilmateriālu mitruma saturu. |
| b) | Divetapu drukāšana | Drukāšana notiek bez urīnvielas divos piesūcināšanas etapos, kuru starplaikā notiek žāvēšana un fiksatoru (piem., nātrija silikātu) pievienošana. |

46. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Urīnvielas satura samazināšana drukas pastās

Drukāšanā izmanto drukas pastas ar mazāku urīnvielas saturu un kontrolē tekstilmateriālu mitruma saturu.

b)

Divetapu drukāšana

Drukāšana notiek bez urīnvielas divos piesūcināšanas etapos, kuru starplaikā notiek žāvēšana un fiksatoru (piem., nātrija silikātu) pievienošana.

| 47. LPTP. | LPTP, kā samazināt organisko savienojumu (piem., formaldehīda) un amonjaka emisijas gaisā no drukāšanas ar pigmentiem, ir izmantot drukas ķimikālijas ar labāku vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

47. LPTP.

Apraksts

Šis paņēmiens paredz:

| — | izmantot biezinātājus, kuros nav gaistošu organisko savienojumu vai to ir maz, |
| --- | --- |

—

izmantot biezinātājus, kuros nav gaistošu organisko savienojumu vai to ir maz,

| — | izmantot fiksatorus ar zemu formaldehīda izdalīšanās potenciālu, |
| --- | --- |

—

izmantot fiksatorus ar zemu formaldehīda izdalīšanās potenciālu,

| — | izmantot saistītājus ar zemu amonjaka saturu un zemu formaldehīda izdalīšanās potenciālu. |
| --- | --- |

—

izmantot saistītājus ar zemu amonjaka saturu un zemu formaldehīda izdalīšanās potenciālu.

1.7.   
  LPTP secinājumi par nobeiguma apdari

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas nobeiguma apdari un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

1.7.1.   Kopšanas atvieglošanas apdare

| 48. LPTP. | LPTP, kā samazināt formaldehīda emisijas gaisā, kas rodas, no celulozes šķiedrām un/vai celulozes un sintētisko šķiedru melanžas izgatavotus tekstilmateriālus apretējot ar kopšanas atvieglošanai domātām apretēm, ir izmantot šķērssaišu aģentus, kuru formaldehīda izdalīšanās potenciāls ir mazs vai nekāds. |
| --- | --- |

48. LPTP.

1.7.2.   Mīkstināšana

| 49. LPTP. | LPTP, kā uzlabot mīkstināšanas vispārējo vidisko sniegumu, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Sistēmas, kurās mīkstinātājus materiālam uznes mazos tilpumos | Sk. 1.9.4. iedaļu.
  Mīkstinātājus nepievieno krāsošanas šķīdumam, bet uznes atsevišķā procesa etapā ar piesūcināšanu, apsmidzināšanu vai uzputošanu. |
| b) | Kokvilnas tekstilmateriālu mīkstināšana ar enzīmiem | Sk. 16. LPTP c) punktu.
  Mīkstināšanā izmanto enzīmus, iespējams, kombinācijā ar mazgāšanu vai krāsošanu. |

49. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Sistēmas, kurās mīkstinātājus materiālam uznes mazos tilpumos

Sk. 1.9.4. iedaļu.

Mīkstinātājus nepievieno krāsošanas šķīdumam, bet uznes atsevišķā procesa etapā ar piesūcināšanu, apsmidzināšanu vai uzputošanu.

b)

Kokvilnas tekstilmateriālu mīkstināšana ar enzīmiem

Sk. 16. LPTP c) punktu.

Mīkstināšanā izmanto enzīmus, iespējams, kombinācijā ar mazgāšanu vai krāsošanu.

1.7.3.   Pretuguns apdare

| 50. LPTP. | LPTP, kā uzlabot pretuguns apdares vispārējo vidisko sniegumu, jo īpaši novērst vai samazināt emisijas vidē un atkritumus, ir izmantot vienu vai abus no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem, priekšroku dodot a) paņēmienam.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kam piemīt antipirēniskas īpašības | Izmanto tekstilizstrādājumus, ko nav vajadzīgs apstrādāt ar antipirēniem. | Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., ugunsizturība). |
| b) | Antipirēnu izvēle | Antipirēnus izvēlas, ņemot vērā šādus faktorus:






  — | ar tiem saistītie riski, jo īpaši noturības un toksicitātes ziņā, tostarp aizstāšanas potenciāls (piemēram, bromēti antipirēni, sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu), |

50. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Tādu tekstilmateriālu izmantošana, kam piemīt antipirēniskas īpašības

Izmanto tekstilizstrādājumus, ko nav vajadzīgs apstrādāt ar antipirēniem.

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., ugunsizturība).

b)

Antipirēnu izvēle

Antipirēnus izvēlas, ņemot vērā šādus faktorus:

—

ar tiem saistītie riski, jo īpaši noturības un toksicitātes ziņā, tostarp aizstāšanas potenciāls (piemēram, bromēti antipirēni, sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu),

| — | apstrādājamo tekstilmateriālu sastāvs un forma, |
| --- | --- |

—

apstrādājamo tekstilmateriālu sastāvs un forma,

| — | produkta specifikācijas (piemēram, kombinētā ugunsizturība, pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu noturība, mazgāšanas ilgizturība). |
| --- | --- |

—

produkta specifikācijas (piemēram, kombinētā ugunsizturība, pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu noturība, mazgāšanas ilgizturība).

Vispārizmantojams.

1.7.4.   Apdare ar pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretēm

| 51. LPTP. | LPTP, kā uzlabot pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretēšanas vispārējo vidisko sniegumu, jo īpaši novērst vai samazināt emisijas vidē un atkritumus, ir izmantot pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes ar labāku vidisko sniegumu. |
| --- | --- |

51. LPTP.

Apraksts

Pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes izvēlas, ņemot vērā šādus faktorus:

| — | ar tām saistītie riski, jo īpaši noturības un toksicitātes ziņā, tostarp aizstāšanas potenciāls (piemēram, PFAS, sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu), |
| --- | --- |

—

ar tām saistītie riski, jo īpaši noturības un toksicitātes ziņā, tostarp aizstāšanas potenciāls (piemēram, PFAS, sk. 14. LPTP I punkta d) apakšpunktu),

| — | apstrādājamo tekstilmateriālu sastāvs un forma, |
| --- | --- |

—

apstrādājamo tekstilmateriālu sastāvs un forma,

| — | produkta specifikācijas (piemēram pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu noturība, ugunsizturība). |
| --- | --- |

—

produkta specifikācijas (piemēram pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu noturība, ugunsizturība).

1.7.5.   Vilnas pretsaraušanās apdare

| 52. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī no vilnas pretsaraušanās apdares, ir izmantot bezhlora pretsavelšanās ķimikālijas. |
| --- | --- |

52. LPTP.

Apraksts

Vilnas pretsaraušanās apdarē izmanto peroksimonosērskābes neorganiskos sāļus.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., saraušanās).

1.7.6.   Pretkožu apstrāde

| 53. LPTP. | LPTP, kā samazināt pretkožu līdzekļu izmantošanu, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.









  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Krāsošanas palīgvielu izvēle | Ja pretkožu līdzekļus krāsošanas šķīdumā pievieno tieši, izvēlas tādas krāsošanas palīgvielas (piem., izlīdzinātājus), kas nekavē pretkožu līdzekļu uzņemšanu. | Vispārizmantojams. |
| b) | Pretkožu līdzekļu uznešana mazos tilpumos | Sk. 1.9.4. iedaļu.
  Ja pretkožu līdzekli izsmidzina, pārpalikušo šķīdumu no tekstilmateriāla atgūst centrifugējot un atkalizmanto. | Vispārizmantojams. |

53. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Krāsošanas palīgvielu izvēle

Ja pretkožu līdzekļus krāsošanas šķīdumā pievieno tieši, izvēlas tādas krāsošanas palīgvielas (piem., izlīdzinātājus), kas nekavē pretkožu līdzekļu uzņemšanu.

Vispārizmantojams.

b)

Pretkožu līdzekļu uznešana mazos tilpumos

Sk. 1.9.4. iedaļu.

Ja pretkožu līdzekli izsmidzina, pārpalikušo šķīdumu no tekstilmateriāla atgūst centrifugējot un atkalizmanto.

Vispārizmantojams.

1.8.   
  LPTP secinājumi par laminēšanu

Šajā iedaļā iekļautie secinājumi par LPTP attiecas laminēšanu un ir piemērojami papildus 1.1. iedaļā izklāstītajiem vispārīgajiem secinājumiem par LPTP.

| 54. LPTP. | LPTP, kā mazināt organisko savienojumu emisijas gaisā no laminēšanas, ir laminēt ar kausēšanu, nevis ar liesmu. |
| --- | --- |

54. LPTP.

Apraksts

Polimērus tekstilmateriāliem uzkausē, neizmantojot liesmu.

Izmantojamība

Var nebūt izmantojams plāniem tekstilizstrādājumiem, un izmantošanu var ierobežot tas, cik stipra ir salipe starp laminātu un tekstilmateriālu.

1.9.   
  Tehnisko paņēmienu apraksts

1.9.1.   Paņēmieni, ar ko izvēlas tehniskās ķimikālijas, novērš vai mazina emisijas gaisā

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Emisijas faktori | Emisijas faktori ir reprezentatīvas vērtības, kas apraksta attiecību starp emitētās vielas masu un procesu, kas saistīts ar šīs vielas emisiju. Emisijas faktorus iegūst emisiju mērījumos saskaņā ar iepriekšnoteiktu protokolu, ņemot vērā tekstilmateriālus un standarta procesa apstākļus (piemēram, cietēšanas laiks un temperatūra). Tos izsaka kā emitētās vielas masu, kas dalīta ar standarta apstākļos apstrādāto tekstilmateriālu masu (piem., emitētais organiskais ogleklis (g), ko emitē tekstilmateriāli (kg), kas apstrādāti pie atlikumgāzes plūsmas 20 m3/h). Ņem vērā tehnisko ķimikāliju maisījuma daudzumu, bīstamās īpašības un sastāvu, kā arī to, kā tās uzsūcas tekstilmateriālā. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Emisijas faktori

Emisijas faktori ir reprezentatīvas vērtības, kas apraksta attiecību starp emitētās vielas masu un procesu, kas saistīts ar šīs vielas emisiju. Emisijas faktorus iegūst emisiju mērījumos saskaņā ar iepriekšnoteiktu protokolu, ņemot vērā tekstilmateriālus un standarta procesa apstākļus (piemēram, cietēšanas laiks un temperatūra). Tos izsaka kā emitētās vielas masu, kas dalīta ar standarta apstākļos apstrādāto tekstilmateriālu masu (piem., emitētais organiskais ogleklis (g), ko emitē tekstilmateriāli (kg), kas apstrādāti pie atlikumgāzes plūsmas 20 m3/h). Ņem vērā tehnisko ķimikāliju maisījuma daudzumu, bīstamās īpašības un sastāvu, kā arī to, kā tās uzsūcas tekstilmateriālā.

1.9.2.   Paņēmieni, kā mazināt emisijas gaisā

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Adsorbcija | Piesārņotāju atdalīšana no atlikumgāzu plūsmas, tos aizturot uz cietvielas virsmas (par adsorbentu parasti izmanto aktivēto ogli). Adsorbcija var būt reģeneratīva vai nereģeneratīva.
  Ja adsorbcija ir nereģeneratīva, tad izlietotais adsorbents netiek reģenerēts, bet gan likvidēts.
  Reģeneratīvās adsorbcijas gadījumā adsorbātu pēc tam desorbē, piem., ar tvaiku (bieži vien turpat objektā), atkalizmantošanai vai likvidēšanai, bet adsorbentu atkalizmanto. Nepārtrauktas darbības režīmā parasti paralēli izmanto vairāk par diviem adsorbētājiem un vienu no tiem darbina desorbcijas režīmā. |
| Kondensēšana | Kondensēšana ir paņēmiens, ar kuru no atlikumgāzu plūsmas atdala organisko un neorganisko savienojumu tvaikus, samazinot plūsmas temperatūru zem rasas punkta. |
| Ciklons | Ierīce, kurā no atlikumgāzu plūsmas atdala putekļus, izmantojot centrbēdzes spēku, parasti – konusveida kamerā. |
| Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Elektrostatiskajos precipitatoros (ESP) daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma) un tā, kādas atputekļošanas ietaises uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Atkarībā no tā, ar kādu tehnisko paņēmienu savāc putekļus no elektrodiem, elektrostatiskie precipitatori var būt vai nu sausā tipa, vai slapjā tipa. |
| Termiskā oksidācija | Atlikumgāzes plūsmas deggāzu un odorantu oksidēšana, kontaminantu un gaisa vai skābekļa maisījumu degkamerā sakarsējot līdz temperatūrai, kas pārsniedz tā pašaizdegšanās punktu, un šo augsto temperatūru saglabājot tik ilgi, līdz tas ir pilnīgi sadedzis, aiz sevis atstājot oglekļa dioksīdu un ūdeni. |
| Attīrīšana slapjajā skruberī | Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz ūdeni vai ūdens šķīdumu. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī). |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Adsorbcija

Piesārņotāju atdalīšana no atlikumgāzu plūsmas, tos aizturot uz cietvielas virsmas (par adsorbentu parasti izmanto aktivēto ogli). Adsorbcija var būt reģeneratīva vai nereģeneratīva.

Ja adsorbcija ir nereģeneratīva, tad izlietotais adsorbents netiek reģenerēts, bet gan likvidēts.

Reģeneratīvās adsorbcijas gadījumā adsorbātu pēc tam desorbē, piem., ar tvaiku (bieži vien turpat objektā), atkalizmantošanai vai likvidēšanai, bet adsorbentu atkalizmanto. Nepārtrauktas darbības režīmā parasti paralēli izmanto vairāk par diviem adsorbētājiem un vienu no tiem darbina desorbcijas režīmā.

Kondensēšana

Kondensēšana ir paņēmiens, ar kuru no atlikumgāzu plūsmas atdala organisko un neorganisko savienojumu tvaikus, samazinot plūsmas temperatūru zem rasas punkta.

Ciklons

Ierīce, kurā no atlikumgāzu plūsmas atdala putekļus, izmantojot centrbēdzes spēku, parasti – konusveida kamerā.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Elektrostatiskajos precipitatoros (ESP) daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma) un tā, kādas atputekļošanas ietaises uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Atkarībā no tā, ar kādu tehnisko paņēmienu savāc putekļus no elektrodiem, elektrostatiskie precipitatori var būt vai nu sausā tipa, vai slapjā tipa.

Termiskā oksidācija

Atlikumgāzes plūsmas deggāzu un odorantu oksidēšana, kontaminantu un gaisa vai skābekļa maisījumu degkamerā sakarsējot līdz temperatūrai, kas pārsniedz tā pašaizdegšanās punktu, un šo augsto temperatūru saglabājot tik ilgi, līdz tas ir pilnīgi sadedzis, aiz sevis atstājot oglekļa dioksīdu un ūdeni.

Attīrīšana slapjajā skruberī

Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz ūdeni vai ūdens šķīdumu. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī).

1.9.3.   Paņēmieni, kā samazināt emisijas ūdenī

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Aktīvo dūņu process | Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa klātbūtnē (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) organiskie komponenti pārveidojas oglekļa dioksīdā, ūdenī vai citos metabolītos un biomasā (t. i., aktīvajās dūņās). Mikroorganismus notekūdeņos tur suspendētus un visu maisījumu mehāniski aerē. Aktīvo dūņu maisījumu nogādā uz separācijas mezglu, no kurienes dūņas reciklē uz aerācijas tvertni. |
| Adsorbcija | Separācijas metode, ar kuru šķidrumā (t. i., notekūdeņos) esošos savienojumus atdala, tos aizturot uz cietvielas virsmas (parasti tā ir aktivētā ogle). |
| Anaerobiskā attīrīšana | Izšķīdušu organisku un neorganisku piesārņotāju bioloģiska transformācija bezskābekļa vidē mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Transformācijas produkti ietver metānu, oglekļa dioksīdu un sulfīdu. Process notiek hermētiski noslēgtā reaktorā ar maisītāju.
  Visbiežāk izmantotie reaktoru veidi ir šādi:






  — | anaerobiskais kontaktreaktors, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Aktīvo dūņu process

Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa klātbūtnē (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) organiskie komponenti pārveidojas oglekļa dioksīdā, ūdenī vai citos metabolītos un biomasā (t. i., aktīvajās dūņās). Mikroorganismus notekūdeņos tur suspendētus un visu maisījumu mehāniski aerē. Aktīvo dūņu maisījumu nogādā uz separācijas mezglu, no kurienes dūņas reciklē uz aerācijas tvertni.

Adsorbcija

Separācijas metode, ar kuru šķidrumā (t. i., notekūdeņos) esošos savienojumus atdala, tos aizturot uz cietvielas virsmas (parasti tā ir aktivētā ogle).

Anaerobiskā attīrīšana

Izšķīdušu organisku un neorganisku piesārņotāju bioloģiska transformācija bezskābekļa vidē mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Transformācijas produkti ietver metānu, oglekļa dioksīdu un sulfīdu. Process notiek hermētiski noslēgtā reaktorā ar maisītāju.

Visbiežāk izmantotie reaktoru veidi ir šādi:

—

anaerobiskais kontaktreaktors,

| — | augšupplūsmas anaerobiskais dūņu slāņa reaktors, |
| --- | --- |

—

augšupplūsmas anaerobiskais dūņu slāņa reaktors,

| — | reaktors ar stacionāru slāni, |
| --- | --- |

—

reaktors ar stacionāru slāni,

| — | reaktors ar kustīgu slāni. |
| --- | --- |

—

reaktors ar kustīgu slāni.

Ķīmiskā oksidācija

Organiskie savienojumi tiek oksidēti, iegūstot mazāk kaitīgus un vieglāk bionoārdāmus savienojumus. Attiecīgie tehniskie paņēmieni ir, piem., slapjā oksidācija vai oksidācija ar ozonu vai ūdeņraža peroksīdu, ko dažkārt veicina ar katalizatoriem vai UV starojumu. Ar ķīmisko oksidāciju turklāt noārda organiskos savienojumus, kas rada nepatīkamu smaku, garšu un krāsu, un veic dezinfekciju.

Ķīmiskā reducēšana

Ķīmiskā reducēšana ir piesārņotāju pārveidošana par mazāk kaitīgiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskos reducētājus.

Koagulācija un flokulācija

Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. Šīs flokulas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju.

Izlīdzināšana

Plūsmu un piesārņotāju slodzes līdzsvarošana ar tvertnēm vai citiem pārvaldības paņēmieniem.

Ietvaicēšana/iztvaicēšana

Destilācija, kuras laikā tādu vielu ūdens šķīdumu, kurām ir augsta viršanas temperatūra, koncentrē tālākai izmantošanai, pārstrādei vai likvidēšanai (piem., notekūdeņu incinerācija), ūdeni pārvēršot tvaikā. Lai samazinātu energopatēriņu, to parasti veic vairākpakāpju ietvaicētājos aizvien pieaugošā vakuumā. Ūdens tvaiku kondensē un pēc tam vai nu atkalizmanto, vai novada notekūdeņos.

Filtrācija

Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm vai membrānfiltrāciju (sk. “Membrānfiltrācija”).

Flotācija

Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem.

Membrānu bioreaktors

Aktīvo dūņu procesa un membrānfiltrācijas kombinācija. Ir divi varianti: a) ārējs recirkulācijas kontūrs starp aktīvo dūņu tvertni un membrānu moduli un b) membrānu moduļa iegremdēšana aerētajā aktīvo dūņu tvertnē, kur efluentu filtrē caur dobšķiedru membrānu, biomasai paliekot tvertnē.

Membrānfiltrācija

Mikrofiltrācija, ultrafiltrācija, nanofiltrācija un reversā osmoze ir membrānfiltrācijas procesi, kas aiztur un koncentrē notekūdeņu piesārņotājus, piem., suspendētās daļiņas un koloidālās daļiņas, vienā membrānas pusē. Tie atšķiras membrānas poru izmēra un hidrostatiskā spiediena ziņā.

Neitralizēšana

Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināt var ar nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināt var ar sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Daži piesārņotāji neitralizēšanas laikā var izgulsnēties par nešķīstošiem savienojumiem.

Nitrifikācija/denitrifikācija

Divposmu process, ko parasti iekļauj bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas staciju procesos. Pirmais posms ir aerobiskā nitrifikācija, kurā mikroorganismi amoniju (NH4
  +) oksidē par starpproduktu – nitrītu (NO2
  -) –, ko pēc tam oksidē par nitrātu (NO3
  -). Nākamajā – anoksiskās denitrifikācijas – posmā mikroorganismi nitrātu ķīmiski reducē par slāpekļa gāzi.

Eļļu un ūdens separācija

Eļļu un ūdens separācija, kurai seko eļļu atdalīšana, brīvās eļļas smaguma spēka iedarbībā separējot ar separācijas aprīkojumu vai deemulģēšanu (izmantojot tādus deemulģētājus kā metālu sāļus, minerālskābes, adsorbentus un organiskos polimērus).

Sijāšana un smelknes atdalīšana

Ūdens un nešķīstošo kontaminantu, piemēram, smilšu, šķiedru, pūku vai citu rupjo materiālu atdalīšana no tekstilmateriālu efluenta, filtrējot caur sietiem vai nostādinot smelknes kamerās smaguma spēka iedarbībā.

Izgulsnēšana

Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju.

Nostādināšana

Suspendēto daļiņu un materiālu separēšana, tos nostādinot smaguma spēka iedarbībā.

1.9.4.   Paņēmieni, ar ko samazina ūdens, enerģijas un materiālu patēriņu

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Apstrāde ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu | Ja izmanto šo paņēmienu, audumu piesūcina ar tehnisko šķidrumu (piem., piesūcināšanas mašīnā), un piesūcināto audumu ilgstoši tur satītu lēni rotējošā veltnī. Šis paņēmiens ļauj samazināt ķimikāliju patēriņu un pēc tā nav vajadzīgas tālākas operācijas, piem., termofiksācija, tāpēc mazāks ir arī enerģijas patēriņš. |
| Sistēmas, kurās ir zema tehniskā šķidruma attiecība pret apstrādājamo materiālu (periodiskajos procesos) | Zemu tehniskā šķidruma attiecību var panākt, uzlabojot tekstilmateriālu un tehniskā šķidruma kontaktu (piem., radot turbulenci tehniskajā šķidrumā), uzlabojot procesa monitoringu, uzlabojot dozēšanu un tehniskā šķidruma uznešanu (piemēram, ar strūklu vai izsmidzinot) un izvairoties no tehniskā šķidruma sajaukšanas ar mazgāšanas vai skalošanas ūdeni. |
| Sistēmas, kurās tehnisko šķidrumu materiālam uznes mazos tilpumos (nepārtrauktos procesos) | Audumu ar tehnisko šķidrumu impregnē apsmidzinot, vakuumsūknējot caur audumu, noklājot ar putām, piesūcinot, iemērcot tehniskajā šķidrumā spraugā starp diviem veltņiem vai tvertnēs ar samazinātu tilpumu utt. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Apstrāde ar auksto piesūcināšanas un uztīšanas paņēmienu

Ja izmanto šo paņēmienu, audumu piesūcina ar tehnisko šķidrumu (piem., piesūcināšanas mašīnā), un piesūcināto audumu ilgstoši tur satītu lēni rotējošā veltnī. Šis paņēmiens ļauj samazināt ķimikāliju patēriņu un pēc tā nav vajadzīgas tālākas operācijas, piem., termofiksācija, tāpēc mazāks ir arī enerģijas patēriņš.

Sistēmas, kurās ir zema tehniskā šķidruma attiecība pret apstrādājamo materiālu (periodiskajos procesos)

Zemu tehniskā šķidruma attiecību var panākt, uzlabojot tekstilmateriālu un tehniskā šķidruma kontaktu (piem., radot turbulenci tehniskajā šķidrumā), uzlabojot procesa monitoringu, uzlabojot dozēšanu un tehniskā šķidruma uznešanu (piemēram, ar strūklu vai izsmidzinot) un izvairoties no tehniskā šķidruma sajaukšanas ar mazgāšanas vai skalošanas ūdeni.

Sistēmas, kurās tehnisko šķidrumu materiālam uznes mazos tilpumos (nepārtrauktos procesos)

Audumu ar tehnisko šķidrumu impregnē apsmidzinot, vakuumsūknējot caur audumu, noklājot ar putām, piesūcinot, iemērcot tehniskajā šķidrumā spraugā starp diviem veltņiem vai tvertnēs ar samazinātu tilpumu utt.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(4)  Jebkuram parametram, kuram ar paraugošanu vai analīzi saistītu ierobežojumu dēļ un/vai ekspluatācijas apstākļu dēļ 30 minūtes ilgus paraugojumus/mērījumus un/vai trīs secīgu paraugojumu/mērījumu vidējo vērtību izmantot nav lietderīgi, var izmantot kādu reprezentatīvāku paraugošanas/mērīšanas procedūru.

(5)  Monitorings veicams tikai tad, ja 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā attiecīgā viela/parametrs (t. sk. vielu grupas vai atsevišķas vielas vielu grupā) atzīts par relevantu notekūdeņu plūsmas komponentu.

(6)  Ja novadīšana ir netieša, tad gadījumos, kad lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota attiecīgo piesārņotāju likvidēšanai, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei 3 mēnešos.

(7)  Monitorings veicams tikai gadījumos, kad novadīšana ir tieša.

(8)  KOO monitorings un ĶSP monitorings ir alternatīvas. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(9)  Ja novadīšana ir netieša, tad gadījumos, kad lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota attiecīgo piesārņotāju likvidēšanai, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei mēnesī.

(10)  Ja pierādīts, ka emisijas ir pietiekami nemainīgas, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei mēnesī.

(11)  Ja novadīšana ir netieša, tad gadījumos, kad lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota attiecīgo piesārņotāju likvidēšanai, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei sešos mēnešos.

(12)  Efluenta raksturošanu veic pirms stacijas darbības uzsākšanas vai pirms atļaujas atjaunināšanas pirmoreiz pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas un pēc katras izmaiņas (piemēram, “receptūras” maiņas), kas var palielināt piesārņotāju slodzi.

(13)  Var izmantot vai nu visjutīgāko toksicitātes parametru, vai piemērotu toksicitātes parametru kombināciju.

(14)  Ciktāl iespējams, mērījumus veic tad, kad paredzamās emisijas ir vislielākās, normālos ekspluatācijas apstākļos.

(15)  Ja putekļu masas plūsma ir mazāka par 50 g C/h, minimālo monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei trijos gados.

(16)  Monitoringa rezultātus un attiecīgo gaisa un tekstilmateriāla attiecību paziņo kopā.

(17)  Monitorings veicams tikai tad, ja 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā attiecīgā viela atzīta par relevantu atlikumgāzu plūsmas komponentu.

(18)  Monitorings nav veicams, ja par degvielu izmanto tikai dabasgāzi vai tikai sašķidrinātu naftas gāzi.

(19)  Ja kopējo GOS masas plūsma ir mazāka par 200 g C/h, minimālo monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei 3 gados.

(20)  Diapazona apakšējo robežu var sasniegt ar augstu ūdens reciklēšanas līmeni (piemēram, objektos, kur vairākām stacijām/cehiem ir integrēta ūdens apsaimniekošana).

(21)  Diapazons attiecas arī uz kombinētu dzijas un irdenu šķiedru krāsošanu periodiskā procesā.

(22)  Diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 100 m3/t, ja cehā tiek izmantoti gan periodiskie, gan nepārtrauktie procesi.

(23)  Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.9.3. iedaļā.

(24)  Minimālu notekūdeņu novadīšanu (piem., kad netiek novadīti vispār nekādi šķidrumi) var panākt, izmantojot tehnisko paņēmienu kombināciju, tostarp uzlabotas notekūdeņu attīrīšanas metodes reciklēšanas vajadzībām.

(25)  Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.

(26)  LPTP SEL ir piemērojami tikai tad, ja 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā attiecīgā viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmā relevantu.

(27)  Poliestera un/vai modakrila šķiedru krāsošanā LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,8 mg/l

(28)  Piemērojams vai nu ĶSP LPTP SEL, vai KOO LPTP SEL. Priekšroka KOO LPTP SEL dodama tāpēc, ka tā monitoringā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(29)  LPTP SEL diapazonu apakšgala vērtības var sasniegt 150 mg/l:

| — | ja konkrētais novadīto notekūdeņu daudzums ir mazāks par 25 m3 uz tonnu apstrādāto tekstilmateriālu (gada slīdošais vidējais lielums) vai |
| --- | --- |

—

ja konkrētais novadīto notekūdeņu daudzums ir mazāks par 25 m3 uz tonnu apstrādāto tekstilmateriālu (gada slīdošais vidējais lielums) vai

| — | ja samazināšanas efektivitāte ir ≥ 95 % (gada slīdošais vidējais lielums). |
| --- | --- |

—

ja samazināšanas efektivitāte ir ≥ 95 % (gada slīdošais vidējais lielums).

(30)  Bioķīmiskajam skābekļa patēriņam (ĶSP) nav piemērojama nekāda LPTP SEL. Indikatīvi gada vidējais ĶSP5 līmenis efluentā no notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas stacijas parasti būs ≤ 10 mg/l.

(31)  Poliestera un/vai modakrila šķiedru krāsošanā LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 1,2 mg/l

(32)  Poliamīda, vilnas vai zīda šķiedru krāsošanā ar metālkompleksajām krāsvielām LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,3 mg/l.

(33)  Ja krāsošana vai apdrukāšana notiek ar niķeli saturošām reaktīvām krāsvielām vai pigmentiem, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,2 mg/l.

(34)  Ja tiek apstrādātas viskozes šķiedras vai tiek krāsots ar cinku saturošām katjonu krāsvielām, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,8 mg/l.

(35)  LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja notekūdeņu temperatūra ilgstoši ir zema (piem., zem 12 °C).

(36)  LPTP SEL diapazonu apakšgala vērtības var sasniegt 50 mg/l:

| — | ja konkrētais novadīto notekūdeņu daudzums ir mazāks par 25 m3 uz tonnu apstrādāto tekstilmateriālu (gada slīdošais vidējais lielums) vai |
| --- | --- |

—

ja konkrētais novadīto notekūdeņu daudzums ir mazāks par 25 m3 uz tonnu apstrādāto tekstilmateriālu (gada slīdošais vidējais lielums) vai

| — | ja samazināšanas efektivitāte ir ≥ 95 % (gada slīdošais vidējais lielums). |
| --- | --- |

—

ja samazināšanas efektivitāte ir ≥ 95 % (gada slīdošais vidējais lielums).

(37)  Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.

(38)  Ja vien tas nerada lielāku vides piesārņojumu, LPTP SEL var nebūt piemērojami, ja lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota tā, ka attiecīgie piesārņotāji tiek likvidēti tur.

(39)  LPTP SEL ir piemērojami tikai tad, ja 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā attiecīgā viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmā relevantu.

(40)  Poliestera un/vai modakrila šķiedru krāsošanā LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,8 mg/l

(41)  Poliestera un/vai modakrila šķiedru krāsošanā LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 1,2 mg/l

(42)  Poliamīda, vilnas vai zīda šķiedru krāsošanā ar metālkompleksajām krāsvielām LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,3 mg/l.

(43)  Ja krāsošana vai apdrukāšana notiek ar niķeli saturošām reaktīvām krāsvielām vai pigmentiem, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,2 mg/l.

(44)  Ja tiek apstrādātas viskozes šķiedras vai tiek krāsots ar cinku saturošām katjonu krāsvielām, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 0,8 mg/l.

(45)  LPTP SEL ir piemērojami tikai tad, ja 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā formaldehīds atzīts par atlikumgāzu plūsmā relevantu.

(46)  Darbībām, kas uzskaitītas RED VII pielikuma 1. daļas 3. un 9. punktā, LPTP SEL diapazonus piemēro tiktāl, ciktāl to rezultātā emisiju līmenis ir zemāks nekā RED VII pielikuma 2. un 4. daļā noteiktās emisiju robežvērtības.

(47)  Ja nobeiguma apdarē izmanto apretes, kas nodrošina izstrādājuma vieglu kopšanu, pretūdens, preteļļu un pretnetīrumu apretes un/vai antipirēnus, LPTP SEL diapazona augšējā vērtība var būt augstāka un sasniegt 10 mg/Nm3.

(48)  LPTP SEL diapazona apakšgala vērtības parasti var panākt, izmantojot termisko oksidāciju.

(49)  Šis LPTP SEL nav piemērojams, ja kopējo GOS masas plūsma ir zem 200 g/h emisijas punktos, kur:

| — | netiek izmantoti samazināšanas paņēmieni un |
| --- | --- |

—

netiek izmantoti samazināšanas paņēmieni un

| — | 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā neviena CMR viela nav atzīta par atlikumgāzu plūsmā relevantu. |
| --- | --- |

—

2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā neviena CMR viela nav atzīta par atlikumgāzu plūsmā relevantu.

(50)  Šis LPTP SEL nav piemērojams, ja putekļu masas plūsma ir zem 50 g/h emisijas punktos, kur:

| — | netiek izmantoti samazināšanas paņēmieni un |
| --- | --- |

—

netiek izmantoti samazināšanas paņēmieni un

| — | 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā neviena CMR viela nav atzīta par atlikumgāzu plūsmā relevantu. |
| --- | --- |

—

2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā neviena CMR viela nav atzīta par atlikumgāzu plūsmā relevantu.

(51)  LPTP SEL ir piemērojami tikai tad, ja 2. LPTP minētajā ielaides un izlaides inventarizācijas pārskatā NH3 atzīts par atlikumgāzu plūsmā relevantu.

(52)  Ja amonija sulfamātu izmanto par antipirēnu vai amonjaku izmanto cietināšanā, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 20 mg/Nm3 (sk. 50. LPTP).

---

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/162 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/162

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2509

(2022. gada 15. decembris),

ar ko nosaka kvantitatīvus ierobežojumus un piešķir kvotas vielām, kuras tiek kontrolētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par ozona slāni noārdošām vielām, laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 9109)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, čehu, franču, horvātu, itāļu, īru, latviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 (2009. gada 16. septembris) par ozona slāni noārdošām vielām (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punktu un 16. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Uz importēto kontrolējamo vielu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā attiecas kvantitatīvi ierobežojumi. |
| --- | --- |

(1)

Uz importēto kontrolējamo vielu laišanu brīvā apgrozībā Savienībā attiecas kvantitatīvi ierobežojumi.

| (2) | Komisijai ir jānosaka šie ierobežojumi un jāpiešķir kvotas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai ir jānosaka šie ierobežojumi un jāpiešķir kvotas uzņēmumiem.

| (3) | Bez tam Komisijai ir jānosaka tādu kontrolējamo vielu, kas nav daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži, daudzumi, kurus drīkst izmantot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, un uzņēmumi, kuri tos drīkst izmantot. |
| --- | --- |

(3)

Bez tam Komisijai ir jānosaka tādu kontrolējamo vielu, kas nav daļēji halogenēti hlorfluorogļūdeņraži, daudzumi, kurus drīkst izmantot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, un uzņēmumi, kuri tos drīkst izmantot.

| (4) | Nosakot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem piešķirtās kvotas, ir jānodrošina, ka tiek ievēroti Regulas (EK) Nr. 1005/2009 10. panta 6. punktā izklāstītie kvantitatīvie ierobežojumi, piemērojot Komisijas Regulu (ES) Nr. 537/2011 (2). Šie kvantitatīvie ierobežojumi attiecas arī uz daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzumiem, par kuriem saņemtas licences laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, tāpēc šajā piešķīrumā būtu jāiekļauj arī daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošana un imports minētajiem lietojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Nosakot būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem piešķirtās kvotas, ir jānodrošina, ka tiek ievēroti Regulas (EK) Nr. 1005/2009 10. panta 6. punktā izklāstītie kvantitatīvie ierobežojumi, piemērojot Komisijas Regulu (ES) Nr. 537/2011 (2). Šie kvantitatīvie ierobežojumi attiecas arī uz daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzumiem, par kuriem saņemtas licences laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, tāpēc šajā piešķīrumā būtu jāiekļauj arī daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražošana un imports minētajiem lietojumiem.

| (5) | Komisija ir publicējusi paziņojumu uzņēmumiem, kuri plāno 2023. gadā Eiropas Savienībā importēt vai no tās eksportēt ozona slāni noārdošas kontrolējamās vielas, un uzņēmumiem, kuri plāno 2023. gadā šādas vielas ražot vai importēt būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem (3), un rezultātā ir saņēmusi deklarācijas par 2023. gadā plānotajiem importa apjomiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ir publicējusi paziņojumu uzņēmumiem, kuri plāno 2023. gadā Eiropas Savienībā importēt vai no tās eksportēt ozona slāni noārdošas kontrolējamās vielas, un uzņēmumiem, kuri plāno 2023. gadā šādas vielas ražot vai importēt būtiskiem laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem (3), un rezultātā ir saņēmusi deklarācijas par 2023. gadā plānotajiem importa apjomiem.

| (6) | Kvantitatīvie ierobežojumi un kvotas būtu jānosaka laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar ikgadējo pārskatu ciklu atbilstīgi Monreālas protokolam par ozona slāni noārdošām vielām. |
| --- | --- |

(6)

Kvantitatīvie ierobežojumi un kvotas būtu jānosaka laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim saskaņā ar ikgadējo pārskatu ciklu atbilstīgi Monreālas protokolam par ozona slāni noārdošām vielām.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1005/2009 25. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brīvā apgrozībā laižamo daudzumu ierobežojumi

Regulas (EK) Nr. 1005/2009 aptverto kontrolējamo vielu daudzumi, kurus 2023. gadā Savienībā drīkst laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Savienības, ir šādi:

| Kontrolējamās vielas | Daudzums (ONP (ozona noārdīšanas potenciāls) kg) |
| --- | --- |
| I grupa (hlorfluorogļūdeņraži 11, 12, 113, 114 un 115) un II grupa (citi perhalogēnhlorfluorogļūdeņraži) | 500 550,00 |
| III grupa (haloni) | 26 559 050,00 |
| IV grupa (tetrahlorogleklis) | 385 552,20 |
| V grupa (1,1,1-trihloretāns) | 2 500 000,00 |
| VI grupa (metilbromīds) | 588 835,20 |
| VII grupa (daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži) | 4 788,16 |
| VIII grupa (daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži) | 4 878 559,75 |
| IX grupa (bromhlormetāns) | 264 024,00 |

Kontrolējamās vielas

Daudzums (ONP (ozona noārdīšanas potenciāls) kg)

I grupa (hlorfluorogļūdeņraži 11, 12, 113, 114 un 115) un II grupa (citi perhalogēnhlorfluorogļūdeņraži)

500 550,00

III grupa (haloni)

26 559 050,00

IV grupa (tetrahlorogleklis)

385 552,20

V grupa (1,1,1-trihloretāns)

2 500 000,00

VI grupa (metilbromīds)

588 835,20

VII grupa (daļēji halogenētie bromfluorogļūdeņraži)

4 788,16

VIII grupa (daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži)

4 878 559,75

IX grupa (bromhlormetāns)

264 024,00

2. pants

Kvotu piešķīrums laišanai brīvā apgrozībā

1.   Hlorfluorogļūdeņražu 11, 12, 113, 114 un 115 un citu perhalogēnhlorfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma I pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

2.   Halonu kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma II pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

3.   Tetrahloroglekļa kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma III pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

4.   1,1,1-trihloretāna kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma IV pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

5.   Metilbromīda kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma V pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

6.   Daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VI pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

7.   Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

8.   Bromhlormetāna kvotas laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VIII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

9.   Atsevišķās uzņēmumiem piešķirtās kvotas ir noteiktas šā lēmuma IX pielikumā.

3. pants

Kvotas laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem

Kvotas kontrolējamo vielu importēšanai un ražošanai laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem 2023. gadā piešķir X pielikumā minētajiem uzņēmumiem.

Uzņēmumiem piešķirtie maksimālie daudzumi, kurus tie 2023. gadā drīkst ražot vai importēt laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem, ir noteikti XI pielikumā.

4. pants

Lēmuma termiņš

Šo lēmumu piemēro no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

5. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem:

| 1. | A-Gas Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Bei den Kämpen 22 |
| 21220 Seevetal |
| Vācija |

1.

A-Gas Deutschland GmbH

Bei den Kämpen 22

21220 Seevetal

Vācija

2.

| A-Gas Italia s.r.l. |
| --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano |
| Itālija |

A-Gas Italia s.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano

Itālija

3.

| Abcr GmbH |
| --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Vācija |

Abcr GmbH

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Vācija

4.

| AGC Pharma Chemicals Europe |
| --- |
| Cami de la Pomereda 13 |
| 08380 Malgrat de Mar |
| Spānija |

AGC Pharma Chemicals Europe

Cami de la Pomereda 13

08380 Malgrat de Mar

Spānija

5.

| Agilent Technologies Deutschland GmbH |
| --- |
| Hewlett-Packard-Str. 8 |
| 76337 Waldbronn |
| Vācija |

Agilent Technologies Deutschland GmbH

Hewlett-Packard-Str. 8

76337 Waldbronn

Vācija

6.

| Airsense Analytics GmbH |
| --- |
| Hagenower Str. 73 |
| 19061 Schwerin |
| Vācija |

Airsense Analytics GmbH

Hagenower Str. 73

19061 Schwerin

Vācija

7.

| Albemarle Europe SPRL |
| --- |
| Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9 |
| 1348 Louvain-la-Neuve |
| Beļģija |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein, Rue du Bosquet 9

1348 Louvain-la-Neuve

Beļģija

8.

| Arkema France |
| --- |
| Rue Estienne d’Orves 420 |
| 92705 Colombes Cedex |
| Francija |

Arkema France

Rue Estienne d’Orves 420

92705 Colombes Cedex

Francija

9.

| Ateliers Bigata SASU |
| --- |
| Rue Jean-Baptiste Perrin 10 |
| 33320 Eysines |
| Francija |

Ateliers Bigata SASU

Rue Jean-Baptiste Perrin 10

33320 Eysines

Francija

10.

| BASF Agri-Production S.A.S. |
| --- |
| Rue de Verdun 32 |
| 76410 Saint-Aubin Les Elbeuf |
| Francija |

BASF Agri-Production S.A.S.

Rue de Verdun 32

76410 Saint-Aubin Les Elbeuf

Francija

11.

| Bayer AG |
| --- |
| Alfred-Nobel-Str. 50 |
| 40789 Monheim |
| Vācija |

Bayer AG

Alfred-Nobel-Str. 50

40789 Monheim

Vācija

12.

| Biovit d.o.o. |
| --- |
| Varazdinska ulica – Odvojak II 15 |
| HR-42000 Varazdin |
| Horvātija |

Biovit d.o.o.

Varazdinska ulica – Odvojak II 15

HR-42000 Varazdin

Horvātija

13.

| BTC B.V. |
| --- |
| Albert Thijsstraat 65 |
| 6471WX Eijgelshoven |
| Nīderlande |

BTC B.V.

Albert Thijsstraat 65

6471WX Eijgelshoven

Nīderlande

14.

| Ceram Optec SIA |
| --- |
| Skanstes iela 7 K-1 |
| Rīga, LV-1013 |
| Latvija |

Ceram Optec SIA

Ceram Optec

Skanstes iela 7 K-1

Rīga, LV-1013

Latvija

15.

| Chemours Netherlands B.V. |
| --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313LA Dordrecht |
| Nīderlande |

Chemours Netherlands B.V.

Baanhoekweg 22

3313LA Dordrecht

Nīderlande

16.

| CPAChem Ltd |
| --- |
| Ivanka Terzieva 2 |
| 6065 Bogomilovo |
| Bulgārija |

CPAChem Ltd

Ivanka Terzieva 2

6065 Bogomilovo

Bulgārija

17.

| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH |
| --- |
| Industriepark Hoechst D821 |
| 65926 Frankfurt |
| Vācija |

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH

Industriepark Hoechst D821

65926 Frankfurt

Vācija

18.

| Dyneon GmbH |
| --- |
| Industrieparkstr. 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Vācija |

Dyneon GmbH

Industrieparkstr. 1

84508 Burgkirchen

Vācija

19.

| EAF protect s.r.o. |
| --- |
| Karlovarská 131/50 |
| 35002 Cheb 2 |
| Čehija |

EAF protect s.r.o.

Karlovarská 131/50

35002 Cheb 2

Čehija

20.

| Euroapi France |
| --- |
| La paterie 4 |
| 63480 Vertolaye |
| Francija |

Euroapi France

La paterie 4

63480 Vertolaye

Francija

21.

| Fermion oy |
| --- |
| Koivu-Mankkaan tie 6 |
| FI-02200 Espoo |
| Somija |

Fermion oy

Koivu-Mankkaan tie 6

FI-02200 Espoo

Somija

22.

| FOT LTD |
| --- |
| Ovcha kupel 13 |
| 1618 Sofia |
| Bulgārija |

FOT LTD

Ovcha kupel 13

1618 Sofia

Bulgārija

23.

| Gedeon Richter Plc. |
| --- |
| Gyömrői út 19-21. |
| 1103 Budapest |
| Ungārija |

Gedeon Richter Plc.

Gyömrői út 19-21.

1103 Budapest

Ungārija

24.

| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH |
| --- |
| Ruhrstr. 113 |
| 22761 Hamburg |
| Vācija |

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH

Ruhrstr. 113

22761 Hamburg

Vācija

25.

| Gielle Industries di Luigi Galantucci |
| --- |
| Via Ferri Rocco 32 |
| 70022 Altamura |
| Itālija |

Gielle Industries di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco 32

70022 Altamura

Itālija

26.

| Hovione FarmaCiencia SA |
| --- |
| Quinta de S. Pedro – Sete Casas |
| 2674-506 Loures |
| Portugāle |

Hovione FarmaCiencia SA

Quinta de S. Pedro – Sete Casas

2674-506 Loures

Portugāle

27.

| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 Duiven |
| Nīderlande |

Hugen Maintenance for Aircraft B.V.

Marketing 43

6921 Duiven

Nīderlande

28.

| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv |
| --- |
| Marketing 43 |
| 6921 RE Duiven |
| Nīderlande |

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv

Marketing 43

6921 RE Duiven

Nīderlande

29.

| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce |
| --- |
| Pionierów 39 |
| 41-711 Ruda Śląska |
| Polija |

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce

Pionierów 39

41-711 Ruda Śląska

Polija

30.

| ICL Europe Cooperatief U.A. |
| --- |
| Koningin Wilhelminaplein 30 |
| 1062 KR Amsterdam |
| Nīderlande |

ICL Europe Cooperatief U.A.

Koningin Wilhelminaplein 30

1062 KR Amsterdam

Nīderlande

31.

| Interscience B.V. |
| --- |
| Tinstraat 16 |
| 4823AA Breda |
| Nīderlande |

Interscience B.V.

Tinstraat 16

4823AA Breda

Nīderlande

32.

| L’Hotellier SAS |
| --- |
| Rue Henri Poincaré 4 |
| 92160 Antony |
| Francija |

L’Hotellier SAS

Rue Henri Poincaré 4

92160 Antony

Francija

33.

| Labmix24 GmbH |
| --- |
| Industriestr. 18A |
| 46499 Hamminkeln |
| Vācija |

Labmix24 GmbH

Industriestr. 18A

46499 Hamminkeln

Vācija

34.

| Laboratorios Miret S.A. |
| --- |
| Geminis 4 |
| 08228 Terrassa |
| Spānija |

Laboratorios Miret S.A.

Geminis 4

08228 Terrassa

Spānija

35.

| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox |
| --- |
| JFK Drive |
| D12FP79 Dublin |
| Īrija |

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox

JFK Drive

D12FP79 Dublin

Īrija

36.

| LGC Standards GmbH |
| --- |
| Mercatorstr. 51 |
| 46485 Wesel |
| Vācija |

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. 51

46485 Wesel

Vācija

37.

| Lufthansa Technik AG |
| --- |
| Weg beim Jäger 193 |
| 22335 Hamburg |
| Vācija |

Lufthansa Technik AG

Weg beim Jäger 193

22335 Hamburg

Vācija

38.

| Martec SpA |
| --- |
| Via dell’industria 1 |
| 20060 Vignate |
| Itālija |

Martec SpA

Via dell’industria 1

20060 Vignate

Itālija

39.

| Mebrom NV |
| --- |
| Suikerkaai 66 |
| 9060 Zelzate |
| Beļģija |

Mebrom NV

Suikerkaai 66

9060 Zelzate

Beļģija

40.

| Mebrom Technology NV |
| --- |
| Antwerpsesteenweg 45 |
| 2830 Willebroek |
| Beļģija |

Mebrom Technology NV

Antwerpsesteenweg 45

2830 Willebroek

Beļģija

41.

| Neochema GmbH |
| --- |
| Uwe-Zeidler-Ring 10 |
| 55294 Bodenheim |
| Vācija |

Neochema GmbH

Uwe-Zeidler-Ring 10

55294 Bodenheim

Vācija

42.

| P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- |
| Mialki Szlak 52 |
| 80-717 Gdansk |
| Polija |

P.U. Poz-Pliszka Sp. z o.o.

Mialki Szlak 52

80-717 Gdansk

Polija

43.

| Philipps-Universität Marburg |
| --- |
| Biegenstrasse 10 |
| 35032 Marburg |
| Vācija |

Philipps-Universität Marburg

Biegenstrasse 10

35032 Marburg

Vācija

44.

| R.P. Chem s.r.l. |
| --- |
| Via San Michele 47 |
| 31032 Casale sul Sile (TV) |
| Itālija |

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31032 Casale sul Sile (TV)

Itālija

45.

| Restek France |
| --- |
| Avenue du General de Gaulle 7 |
| 91090 Lisses |
| Francija |

Restek France

Avenue du General de Gaulle 7

91090 Lisses

Francija

46.

| Restek GmbH |
| --- |
| Schaberweg 23 |
| Bad Homburg |
| Vācija |

Restek GmbH

Schaberweg 23

Bad Homburg

Vācija

47.

| Restek S.r.l. |
| --- |
| Via G. Miglioli 2/A |
| 20063 Cernusco sul Naviglio |
| Itālija |

Restek S.r.l.

Via G. Miglioli 2/A

20063 Cernusco sul Naviglio

Itālija

48.

| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. |
| --- |
| Psary Wolnosci 20 |
| 51-180 Wroclaw |
| Polija |

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k.

Psary Wolnosci 20

51-180 Wroclaw

Polija

49.

| Sigma Aldrich Chimie sarl |
| --- |
| Rue de Luzais 80 |
| 38070 Saint Quentin Fallavier |
| Francija |

Sigma Aldrich Chimie sarl

Rue de Luzais 80

38070 Saint Quentin Fallavier

Francija

50.

| Sigma-Aldrich Chemie GmbH |
| --- |
| Riedstraße 2 |
| 89555 Steinheim |
| Vācija |

Sigma-Aldrich Chemie GmbH

Riedstraße 2

89555 Steinheim

Vācija

51.

| Societe Air France Industries |
| --- |
| Aeroport de Paris |
| 94290 Villeneuve le Roi |
| Francija |

Societe Air France Industries

Aeroport de Paris

94290 Villeneuve le Roi

Francija

52.

| Solvay Fluor GmbH |
| --- |
| Hans-Boeckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Vācija |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Boeckler-Allee 20

30173 Hannover

Vācija

53.

| Solvay France S.A |
| --- |
| Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9 |
| 69003 Lyon |
| Francija |

Solvay France S.A

Rue des Cuirassiers, Immeuble Silex 2 Solvay 9

69003 Lyon

Francija

54.

| Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate |
| Itālija |

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate

Itālija

55.

| Sterling Chemical Malta Limited |
| --- |
| Hal Far Industrial Estate HF 51 |
| 1504 Floriana |
| Malta |

Sterling Chemical Malta Limited

Hal Far Industrial Estate HF 51

1504 Floriana

Malta

56.

| Sterling SpA |
| --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo – Corciano (PG) |
| Itālija |

Sterling SpA

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo – Corciano (PG)

Itālija

57.

| Tazzetti SAU |
| --- |
| Calle Roma 2 |
| 28813 Torres de la Alameda |
| Spānija |

Tazzetti SAU

Calle Roma 2

28813 Torres de la Alameda

Spānija

58.

| Tazzetti SpA |
| --- |
| Corso Europa 600/A |
| 10088 Volpiano |
| Itālija |

Tazzetti SpA

Corso Europa 600/A

10088 Volpiano

Itālija

59.

| Techlab SARL |
| --- |
| La tannerie 4C |
| 57072 Metz Cedex 3 |
| Francija |

Techlab SARL

La tannerie 4C

57072 Metz Cedex 3

Francija

60.

| TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH |
| --- |
| Werner-von-Siemens-Str. 18 |
| 97076 Würzburg |
| Vācija |

TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Str. 18

97076 Würzburg

Vācija

61.

| Ultra Scientific Italia srl |
| --- |
| Via emilia 51/D |
| 40011 Anzola emilia |
| Itālija |

Ultra Scientific Italia srl

Via emilia 51/D

40011 Anzola emilia

Itālija

62.

| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH |
| --- |
| Alt-Herrenwyk 12 |
| 23569 Lübeck |
| Vācija |

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH

Alt-Herrenwyk 12

23569 Lübeck

Vācija

63.

| Valliscor Europa Limited |
| --- |
| City Quay 13-18 |
| D02 ED70 Dublin |
| Īrija |

Valliscor Europa Limited

City Quay 13-18

D02 ED70 Dublin

Īrija

64.

| Vatro-Servis d.o.o. |
| --- |
| Dravska 61 |
| HR-42202 Trnovec Bartolovecki |
| Horvātija |

Vatro-Servis d.o.o.

Dravska 61

HR-42202 Trnovec Bartolovecki

Horvātija

Briselē, 2022. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietnieks

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 537/2011 (2011. gada 1. jūnijs) par tādu kontrolējamo vielu daudzumu piešķiršanas mehānismu, kuras ir atļautas būtiskiem laboratorijas un analītiskiem lietojumiem Savienībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par vielām, kas noārda ozona slāni (OV L 147, 2.6.2011., 4. lpp.).

2

(3)  
  OV C 104, 4.3.2022., 46. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

I un II GRUPA

Hlorfluorogļūdeņražu 11, 12, 113, 114 un 115 un citu perhalogēnhlorfluorogļūdeņražu importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu un tehnoloģiskām vajadzībām laikposmā no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |
| TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE) |

Uzņēmums

Abcr GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

TEGA – Technische Gase und Gasetechnik GmbH (DE)

---

II PIELIKUMS

III GRUPA

Halonu importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu un kritiskiem lietojumiem laikposmā no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| A-Gas Deutschland GmbH (DE) |
| A-Gas Italia s.r.l. (IT) |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ateliers Bigata SASU (FR) |
| BASF Agri-Production S.A.S. (FR) |
| BTC B.V. (NL) |
| EAF protect s.r.o. (CZ) |
| Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT) |
| Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL) |
| Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL) |
| L'Hotellier SAS (FR) |
| Lufthansa Technik AG (DE) |
| Martec SpA (IT) |
| P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL) |
| Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL) |
| Societe Air France Industries (FR) |
| UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE) |
| Vatro-Servis d.o.o. (HR) |

Uzņēmums

A-Gas Deutschland GmbH (DE)

A-Gas Italia s.r.l. (IT)

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ateliers Bigata SASU (FR)

BASF Agri-Production S.A.S. (FR)

BTC B.V. (NL)

EAF protect s.r.o. (CZ)

Gielle Industries di Luigi Galantucci (IT)

Hugen Maintenance for Aircraft B.V. (NL)

Hugen Reprocessing Company Dutch Halonbank bv (NL)

L'Hotellier SAS (FR)

Lufthansa Technik AG (DE)

Martec SpA (IT)

P.U. Poz-PLiszka Sp. z o.o. (PL)

Savi Technologie sp. z o.o. sp. k. (PL)

Societe Air France Industries (FR)

UTM Umwelt-Technik-Metallrecycling GmbH (DE)

Vatro-Servis d.o.o. (HR)

---

III PIELIKUMS

IV GRUPA

Tetrahloroglekļa importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu un tehnoloģiskām vajadzībām laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Ceram Optec SIA (LV) |

Uzņēmums

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Ceram Optec SIA (LV)

---

IV PIELIKUMS

V GRUPA

1,1,1-trihloretāna importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| Arkema France (FR) |

Uzņēmums

Arkema France (FR)

---

V PIELIKUMS

VI GRUPA

Metilbromīda importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Mebrom NV (BE) |
| Mebrom Technology NV (BE) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |

Uzņēmums

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

GHC Gerling, Holz & Co. Handels GmbH (DE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Mebrom NV (BE)

Mebrom Technology NV (BE)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

VI PIELIKUMS

VII GRUPA

Daļēji halogenēto bromfluorogļūdeņražu importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Euroapi France (FR) |
| Fermion oy (FI) |
| Hovione FarmaCiencia SA (PT) |
| R.P. Chem s.r.l. (IT) |
| Sterling Chemical Malta Limited (MT) |
| Sterling SpA (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Uzņēmums

Abcr GmbH (DE)

Euroapi France (FR)

Fermion oy (FI)

Hovione FarmaCiencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sterling Chemical Malta Limited (MT)

Sterling SpA (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

VII PIELIKUMS

VIII GRUPA

Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| Abcr GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Chemours Netherlands B.V. (NL) |
| Dyneon GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Tazzetti SAU (ES) |
| Tazzetti SpA (IT) |

Uzņēmums

Abcr GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Chemours Netherlands B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Tazzetti SAU (ES)

Tazzetti SpA (IT)

---

VIII PIELIKUMS

IX GRUPA

Bromhlormetāna importa kvotas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2009 piešķirtas importētājiem izmantošanai par izejvielu laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

| Uzņēmums |
| --- |
| Albemarle Europe SPRL (BE) |
| ICL Europe Cooperatief U.A. (NL) |
| Laboratorios Miret S.A. (ES) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Uzņēmums

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL Europe Cooperatief U.A. (NL)

Laboratorios Miret S.A. (ES)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

IX PIELIKUMS

(Konfidenciāla komercinformācija – nepublicēt)

---

X PIELIKUMS

Uzņēmumi, kuriem ir tiesības 2023. gadā ražot vai importēt vielas laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem

Kontrolējamo vielu kvotas laboratoriskiem un analītiskiem lietojumiem ir piešķirtas:

| Uzņēmums

  Abcr GmbH (DE) |
| --- |
| AGC Pharma Chemicals Europe (ES) |
| Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE) |
| Airsense Analytics GmbH (DE) |
| Arkema France (FR) |
| Bayer AG (DE) |
| Biovit d.o.o. (HR) |
| CPAChem Ltd (BG) |
| Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE) |
| Fot LTD (BG) |
| Gedeon Richter Plc. (HU) |
| I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL) |
| Interscience B.V. (NL) |
| Labmix24 GmbH (DE) |
| Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE) |
| LGC Standards GmbH (DE) |
| Neochema GmbH (DE) |
| Philipps-Universität Marburg (DE) |
| Restek France (FR) |
| Restek GmbH (DE) |
| Restek S.r.l. (IT) |
| Sigma Aldrich Chimie sarl (FR) |
| Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE) |
| Solvay Fluor GmbH (DE) |
| Solvay France S.A (FR) |
| Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT) |
| Techlab SARL (FR) |
| Ultra Scientific Italia srl (IT) |
| Valliscor Europa Limited (IE) |

Uzņēmums

Abcr GmbH (DE)

AGC Pharma Chemicals Europe (ES)

Agilent Technologies Deutschland GmbH (DE)

Airsense Analytics GmbH (DE)

Arkema France (FR)

Bayer AG (DE)

Biovit d.o.o. (HR)

CPAChem Ltd (BG)

Daikin Refrigerants Frankfurt GmbH (DE)

Fot LTD (BG)

Gedeon Richter Plc. (HU)

I2 Analytical Limited sp. z o. o. Oddział w Polsce (PL)

Interscience B.V. (NL)

Labmix24 GmbH (DE)

Laboratory Supplies Ltd T/A Lennox (IE)

LGC Standards GmbH (DE)

Neochema GmbH (DE)

Philipps-Universität Marburg (DE)

Restek France (FR)

Restek GmbH (DE)

Restek S.r.l. (IT)

Sigma Aldrich Chimie sarl (FR)

Sigma-Aldrich Chemie GmbH (DE)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay France S.A (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy SpA (IT)

Techlab SARL (FR)

Ultra Scientific Italia srl (IT)

Valliscor Europa Limited (IE)

---

XI PIELIKUMS

(Konfidenciāla komercinformācija – nepublicēt)

---

IETEIKUMI

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/179 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/179

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2022/2510

(2022. gada 8. decembris),

ar ko izveido Eiropas satvaru konceptuāli drošu ķimikāliju un materiālu novērtēšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (1) ir nosprausti četri savstarpēji saistīti rīcībpolitiski mērķi pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību – klimatneitralitāte, biodaudzveidības aizsardzība, aprites ekonomika un nulles piesārņojuma iecere virzībai uz vidi, kas brīva no toksikantiem. |
| --- | --- |

(1)

Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (1) ir nosprausti četri savstarpēji saistīti rīcībpolitiski mērķi pārejai uz ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību – klimatneitralitāte, biodaudzveidības aizsardzība, aprites ekonomika un nulles piesārņojuma iecere virzībai uz vidi, kas brīva no toksikantiem.

| (2) | ES ilgtspējīga finansējuma stratēģijas (2) mērķis ir palīdzēt finansēt pārkārtošanos uz ilgtspējīgu ekonomiku. |
| --- | --- |

(2)

ES ilgtspējīga finansējuma stratēģijas (2) mērķis ir palīdzēt finansēt pārkārtošanos uz ilgtspējīgu ekonomiku.

| (3) | Taksonomijas regulā (3) ir izklāstīti četri nosacījumi, kas saimnieciskajai darbībai jāizpilda, lai to varētu uzskatīt par vidiski ilgtspējīgu. Tajā ir nosprausti arī seši vidiskie mērķi, kuru vidū ir pāreja uz aprites ekonomiku un piesārņojuma novēršana un kontrole. |
| --- | --- |

(3)

Taksonomijas regulā (3) ir izklāstīti četri nosacījumi, kas saimnieciskajai darbībai jāizpilda, lai to varētu uzskatīt par vidiski ilgtspējīgu. Tajā ir nosprausti arī seši vidiskie mērķi, kuru vidū ir pāreja uz aprites ekonomiku un piesārņojuma novēršana un kontrole.

| (4) | Ilgtspēju sekmējošajā ķimikāliju stratēģijā “Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (4) (“Ķimikāliju stratēģija”) Komisija paziņoja, ka tā izstrādās konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu kritērijus. Komisija arī motivēs dalībvalstis, nozari un citas ieinteresētās personas par prioritāti noteikt inovāciju, lai iespēju robežās varētu aizstāt vielas, kas rada bažas (5), dažādās nozarēs, piemēram, tādās jomās kā tekstilizstrādājumi, pārtikas kontaktmateriāli, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, būvmateriāli, mazoglekļa mobilitāte, akumulatori vai atjaunīgie energoresursi. |
| --- | --- |

(4)

Ilgtspēju sekmējošajā ķimikāliju stratēģijā “Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (4) (“Ķimikāliju stratēģija”) Komisija paziņoja, ka tā izstrādās konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu kritērijus. Komisija arī motivēs dalībvalstis, nozari un citas ieinteresētās personas par prioritāti noteikt inovāciju, lai iespēju robežās varētu aizstāt vielas, kas rada bažas (5), dažādās nozarēs, piemēram, tādās jomās kā tekstilizstrādājumi, pārtikas kontaktmateriāli, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, būvmateriāli, mazoglekļa mobilitāte, akumulatori vai atjaunīgie energoresursi.

| (5) | Eiropas Parlaments ir pieņēmis rezolūciju (6) par Ķimikāliju stratēģiju, tajā uzsverot nepieciešamību izstrādāt konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritērijus, lai palīdzētu novērst un kontrolēt piesārņojumu, uzlabot produktos ietverto bīstamo ķimikāliju izsekojamību un veicināt to aizstāšanu ar drošākām un ilgtspējīgākām alternatīvām. Padomes 2021. gada 15. marta secinājumos par Ķimikāliju stratēģiju (7) Komisija arī tiek aicināta sadarbībā ar dalībvalstīm un apspriežoties ar ieinteresētajām personām bez liekas kavēšanās izstrādāt saskaņotas, skaidras un precīzas definīcijas un, ja nepieciešams, kritērijus vai principus jēdzieniem, kas ir būtiski Ķimikāliju stratēģijas efektīvai īstenošanai, piemēram, “konceptuāli drošas un ilgtspējīgas ķimikālijas”. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments ir pieņēmis rezolūciju (6) par Ķimikāliju stratēģiju, tajā uzsverot nepieciešamību izstrādāt konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritērijus, lai palīdzētu novērst un kontrolēt piesārņojumu, uzlabot produktos ietverto bīstamo ķimikāliju izsekojamību un veicināt to aizstāšanu ar drošākām un ilgtspējīgākām alternatīvām. Padomes 2021. gada 15. marta secinājumos par Ķimikāliju stratēģiju (7) Komisija arī tiek aicināta sadarbībā ar dalībvalstīm un apspriežoties ar ieinteresētajām personām bez liekas kavēšanās izstrādāt saskaņotas, skaidras un precīzas definīcijas un, ja nepieciešams, kritērijus vai principus jēdzieniem, kas ir būtiski Ķimikāliju stratēģijas efektīvai īstenošanai, piemēram, “konceptuāli drošas un ilgtspējīgas ķimikālijas”.

| (6) | Aprites ekonomikas rīcības plāns (8) nosaka, ka Komisija atbalstīs bīstamu vielu aizstāšanu un izskaušanu pētniecības un inovācijas ceļā. |
| --- | --- |

(6)

Aprites ekonomikas rīcības plāns (8) nosaka, ka Komisija atbalstīs bīstamu vielu aizstāšanu un izskaušanu pētniecības un inovācijas ceļā.

| (7) | ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (9) un priekšlikumā regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem (10), ir uzsvērta apņemšanās nodrošināt, ka ķimikālijas un materiāli ir iespējami droši un ilgtspējīgi gan konceptuāli, gan visā to aprites ciklā, lai materiālu aprites cikli nebūtu toksiski. |
| --- | --- |

(7)

ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plānā (9) un priekšlikumā regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem (10), ir uzsvērta apņemšanās nodrošināt, ka ķimikālijas un materiāli ir iespējami droši un ilgtspējīgi gan konceptuāli, gan visā to aprites ciklā, lai materiālu aprites cikli nebūtu toksiski.

| (8) | Pirmā nozarspecifiskā atsauce uz konceptuālu drošumu un ilgtspēju ir atrodama ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģijā (11). Stratēģijā uzsvērts, cik svarīgi ir izstrādāt kritērijus konceptuāli drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem, lai nozarei palīdzētu tekstilizstrādājumos pēc iespējas aizstāt vai, ja tas nav iespējams, minimalizēt vielas, kas rada bažas. |
| --- | --- |

(8)

Pirmā nozarspecifiskā atsauce uz konceptuālu drošumu un ilgtspēju ir atrodama ES Tekstilizstrādājumu ilgtspējas un apritīguma stratēģijā (11). Stratēģijā uzsvērts, cik svarīgi ir izstrādāt kritērijus konceptuāli drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem, lai nozarei palīdzētu tekstilizstrādājumos pēc iespējas aizstāt vai, ja tas nav iespējams, minimalizēt vielas, kas rada bažas.

| (9) | Arī Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka ir jārīkojas. Eirobarometra 2020. gada aptauja (12) liecina, ka 84 % eiropiešu ir nobažījušies par ikdienas produktos esošo ķimikāliju ietekmi uz veselību un 90 % ir noraizējušies par ķimikāliju ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(9)

Arī Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka ir jārīkojas. Eirobarometra 2020. gada aptauja (12) liecina, ka 84 % eiropiešu ir nobažījušies par ikdienas produktos esošo ķimikāliju ietekmi uz veselību un 90 % ir noraizējušies par ķimikāliju ietekmi uz vidi.

| (10) | Pašlaik saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (13) jau vairāki simti vielu ir apzinātas kā vielas, kas rada ļoti lielas bažas, un vēl daudzas citas varētu atbilst bažas raisošu vielu definīcijai priekšlikumā regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem (14). |
| --- | --- |

(10)

Pašlaik saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (13) jau vairāki simti vielu ir apzinātas kā vielas, kas rada ļoti lielas bažas, un vēl daudzas citas varētu atbilst bažas raisošu vielu definīcijai priekšlikumā regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem (14).

| (11) | Lai pāreja uz ķimikālijām un materiāliem, kas ir konceptuāli droši un ilgtspējīgi, būtu sekmīga, ir vajadzīga vienota izpratne par drošuma un ilgtspējas aspektiem (15). Tāpēc, lai nodrošinātu saskanību starp aktoriem, nozarēm un vērtības ķēdēm, ir jāizstrādā konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu novērtēšanas Eiropas satvars, kas varētu palīdzēt noteikt drošuma un ilgtspējas kritērijus. |
| --- | --- |

(11)

Lai pāreja uz ķimikālijām un materiāliem, kas ir konceptuāli droši un ilgtspējīgi, būtu sekmīga, ir vajadzīga vienota izpratne par drošuma un ilgtspējas aspektiem (15). Tāpēc, lai nodrošinātu saskanību starp aktoriem, nozarēm un vērtības ķēdēm, ir jāizstrādā konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu novērtēšanas Eiropas satvars, kas varētu palīdzēt noteikt drošuma un ilgtspējas kritērijus.

| (12) | Iecerētajam satvaram vajadzētu pavērt iespēju visaptveroši novērtēt ķimikāliju un materiālu drošumu un ilgtspēju visā to aprites ciklā un atbalstīt tādu ķimikāliju un materiālu projektēšanu, izstrādi, ražošanu un izmantošanu, kas nodrošina vēlamu funkciju vai pakalpojumu, vienlaikus būdami droši un ilgtspējīgi. Satvara piemērošana dos iespēju noteikt konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritērijus, kam būtu jāpalīdz noteikt augstus ķimikāliju un materiālu drošuma un ilgtspējas standartus. |
| --- | --- |

(12)

Iecerētajam satvaram vajadzētu pavērt iespēju visaptveroši novērtēt ķimikāliju un materiālu drošumu un ilgtspēju visā to aprites ciklā un atbalstīt tādu ķimikāliju un materiālu projektēšanu, izstrādi, ražošanu un izmantošanu, kas nodrošina vēlamu funkciju vai pakalpojumu, vienlaikus būdami droši un ilgtspējīgi. Satvara piemērošana dos iespēju noteikt konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritērijus, kam būtu jāpalīdz noteikt augstus ķimikāliju un materiālu drošuma un ilgtspējas standartus.

| (13) | Drošuma un ilgtspējas dimensiju, aspektu, metožu, indikatoru un rīku izskatīšana (16), kas ir šā ieteikuma pielikuma pamatā, gan skar vairākus papildu sociālekonomiskās ilgtspējas aspektus, bet galvenokārt ir vērsta uz ķīmisko drošumu un vidisko ilgtspēju. Lai sagādātu papildu informāciju un dotu iespēju pieņemt informētākus lēmumus, it sevišķi attiecībā uz aizstāšanu, var būt nepieciešams novērtēt vēl citus sociālekonomiskos aspektus. Satvaru piemērojot, šādus apsvērumus attiecīgos gadījumos var ņemt vērā. |
| --- | --- |

(13)

Drošuma un ilgtspējas dimensiju, aspektu, metožu, indikatoru un rīku izskatīšana (16), kas ir šā ieteikuma pielikuma pamatā, gan skar vairākus papildu sociālekonomiskās ilgtspējas aspektus, bet galvenokārt ir vērsta uz ķīmisko drošumu un vidisko ilgtspēju. Lai sagādātu papildu informāciju un dotu iespēju pieņemt informētākus lēmumus, it sevišķi attiecībā uz aizstāšanu, var būt nepieciešams novērtēt vēl citus sociālekonomiskos aspektus. Satvaru piemērojot, šādus apsvērumus attiecīgos gadījumos var ņemt vērā.

| (14) | Iecerētā konceptuāla drošuma un ilgtspējas satvara mērķis ir būt pētniecības un inovācijas avangardā un veicināt jaunāko zinātnes atziņu izmantošanu, lai ar inovācijas palīdzību realizētu visvērienīgākās drošuma un ilgtspējas ieceres. |
| --- | --- |

(14)

Iecerētā konceptuāla drošuma un ilgtspējas satvara mērķis ir būt pētniecības un inovācijas avangardā un veicināt jaunāko zinātnes atziņu izmantošanu, lai ar inovācijas palīdzību realizētu visvērienīgākās drošuma un ilgtspējas ieceres.

| (15) | Satvaram vajadzētu būt vērstam uz to, lai tas kļūtu par globālu atsauces satvaru inovācijai virzībā uz zaļo rūpniecības pārkārtošanos, bažas raisošu vielu ražošanas un izmantojuma maksimālai aizstāšanai, ilgtspējīgu resursu un ievadresursu izmantošanai ķimikāliju un materiālu ražošanā, minimalizētai ķimikāliju un materiālu ražošanas un izmantošanas ietekmei uz klimatu, vidi un cilvēka veselību visā to aprites ciklā un nozares un publisko iestāžu pētniecībā un inovācijā investējamo līdzekļu pareizai ievirzīšanai. |
| --- | --- |

(15)

Satvaram vajadzētu būt vērstam uz to, lai tas kļūtu par globālu atsauces satvaru inovācijai virzībā uz zaļo rūpniecības pārkārtošanos, bažas raisošu vielu ražošanas un izmantojuma maksimālai aizstāšanai, ilgtspējīgu resursu un ievadresursu izmantošanai ķimikāliju un materiālu ražošanā, minimalizētai ķimikāliju un materiālu ražošanas un izmantošanas ietekmei uz klimatu, vidi un cilvēka veselību visā to aprites ciklā un nozares un publisko iestāžu pētniecībā un inovācijā investējamo līdzekļu pareizai ievirzīšanai.

| (16) | Šajā ieteikumā izvirzīts konceptuālā drošuma un ilgtspējas Eiropas satvars ar drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu etaloniem kā atsauces punkts dalībvalstīm, nozarei, akadēmiskajām aprindām, pētniecības un tehnoloģiju organizācijām un struktūrām. |
| --- | --- |

(16)

Šajā ieteikumā izvirzīts konceptuālā drošuma un ilgtspējas Eiropas satvars ar drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu etaloniem kā atsauces punkts dalībvalstīm, nozarei, akadēmiskajām aprindām, pētniecības un tehnoloģiju organizācijām un struktūrām.

| (17) | Šajā ieteikumā ir noteikts satvara testēšanas periods ar brīvprātīgu ziņošanas mehānismu dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Satvara pārskatīšanas process tiks sākts vēlākais līdz testēšanas perioda beigām. Balstoties uz testēšanas periodā ievāktajām atsauksmēm, Komisija apsvērs iespēju novērtējumā attiecīgā gadījumā kā papildu aspektu iekļaut papildu drošuma un vidiskuma aspektus, kā arī ekonomiskās un sociālās ilgtspējas aspektus. |
| --- | --- |

(17)

Šajā ieteikumā ir noteikts satvara testēšanas periods ar brīvprātīgu ziņošanas mehānismu dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Satvara pārskatīšanas process tiks sākts vēlākais līdz testēšanas perioda beigām. Balstoties uz testēšanas periodā ievāktajām atsauksmēm, Komisija apsvērs iespēju novērtējumā attiecīgā gadījumā kā papildu aspektu iekļaut papildu drošuma un vidiskuma aspektus, kā arī ekonomiskās un sociālās ilgtspējas aspektus.

| (18) | Kā uzsvērts Ķimikāliju stratēģijā, lai izstrādātu jaunus risinājumus un atbalstītu gan zaļo, gan digitālo pārkārtošanos, ir jāpanāk lielākas publiskās un privātās investīcijas drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju nodrošināšanā un jāpalielina ķīmiskās rūpniecības inovācijas spēja. Tāpēc 2030. gada redzējumam, kas ir šā ieteikuma pamatā, būtu jānodrošina, ka Eiropas, nacionālās un starptautiskās iniciatīvas, kas vērstas uz drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem, ir balstītas ierosinātajā satvarā. Komisija šo ieteikumu popularizēs starptautiskos forumos. |
| --- | --- |

(18)

Kā uzsvērts Ķimikāliju stratēģijā, lai izstrādātu jaunus risinājumus un atbalstītu gan zaļo, gan digitālo pārkārtošanos, ir jāpanāk lielākas publiskās un privātās investīcijas drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju nodrošināšanā un jāpalielina ķīmiskās rūpniecības inovācijas spēja. Tāpēc 2030. gada redzējumam, kas ir šā ieteikuma pamatā, būtu jānodrošina, ka Eiropas, nacionālās un starptautiskās iniciatīvas, kas vērstas uz drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem, ir balstītas ierosinātajā satvarā. Komisija šo ieteikumu popularizēs starptautiskos forumos.

| (19) | Lai radītu stimulus satvaru testēt un it sevišķi pievērsties vielām, kas rada bažas, Komisija testēšanas periodu atbalstīs. Tas tiks darīts ar darbībām pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu izstrādei un tādu testēšanas metožu un novērtēšanas rīku izstrādei un uzlabošanai, kas paplašinātu satvara piedāvātās novērtēšanas iespējas. |
| --- | --- |

(19)

Lai radītu stimulus satvaru testēt un it sevišķi pievērsties vielām, kas rada bažas, Komisija testēšanas periodu atbalstīs. Tas tiks darīts ar darbībām pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu izstrādei un tādu testēšanas metožu un novērtēšanas rīku izstrādei un uzlabošanai, kas paplašinātu satvara piedāvātās novērtēšanas iespējas.

| (20) | Komisija ir arī izstrādājusi stratēģisku pētniecības un inovācijas plānu drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem (17), kurā apzinātas galvenās pētniecības un inovācijas jomas ķimikāliju un materiālu aprites ciklā (projektēšana, ražošana, izmantošana un likvidēšana/reciklēšana/remediācija), lai Eiropas un valstu līmenī sekmētu un atbalstītu rūpniecības pārkārtošanu uz drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem. |
| --- | --- |

(20)

Komisija ir arī izstrādājusi stratēģisku pētniecības un inovācijas plānu drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem (17), kurā apzinātas galvenās pētniecības un inovācijas jomas ķimikāliju un materiālu aprites ciklā (projektēšana, ražošana, izmantošana un likvidēšana/reciklēšana/remediācija), lai Eiropas un valstu līmenī sekmētu un atbalstītu rūpniecības pārkārtošanu uz drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem.

| (21) | Komisija, apzinādamās, kādi dati vajadzīgi iecerētā satvara īstenošanai, turpinās popularizēt atrodamus, piekļūstamus, savietojamus un atkalizmantojamus (FAIR) datus. Komisija turklāt izstrādā ES ķimikāliju kopīgo datu platformu (18), lai būtu vieglāk kopīgot esošos datus, kas izmantoti Savienības tiesību aktos par ķimikālijām, tiem piekļūt un tos atkalizmantot. |
| --- | --- |

(21)

Komisija, apzinādamās, kādi dati vajadzīgi iecerētā satvara īstenošanai, turpinās popularizēt atrodamus, piekļūstamus, savietojamus un atkalizmantojamus (FAIR) datus. Komisija turklāt izstrādā ES ķimikāliju kopīgo datu platformu (18), lai būtu vieglāk kopīgot esošos datus, kas izmantoti Savienības tiesību aktos par ķimikālijām, tiem piekļūt un tos atkalizmantot.

| (22) | Šajā ieteikumā ir ievērots subsidiaritātes princips, jo iecerētais konceptuāla drošuma un ilgtspējas satvars apmierina vajadzības, kas saistītas ar Eiropas Pētniecības telpu un ķimikāliju un materiālu vienoto tirgu, kur ir vajadzīga vienota Eiropas līmeņa izpratne par ķimikāliju un materiālu drošumu un ilgtspēju. Tajā ir ievērots arī proporcionalitātes princips, jo tas apvieno juridiski nesaistošu satvara izveidi ar testēšanas periodu, neskarot nekādus spēkā esošus vai turpmākus (Savienības) tiesību aktus par ķimikālijām un materiāliem, |
| --- | --- |

(22)

Šajā ieteikumā ir ievērots subsidiaritātes princips, jo iecerētais konceptuāla drošuma un ilgtspējas satvars apmierina vajadzības, kas saistītas ar Eiropas Pētniecības telpu un ķimikāliju un materiālu vienoto tirgu, kur ir vajadzīga vienota Eiropas līmeņa izpratne par ķimikāliju un materiālu drošumu un ilgtspēju. Tajā ir ievērots arī proporcionalitātes princips, jo tas apvieno juridiski nesaistošu satvara izveidi ar testēšanas periodu, neskarot nekādus spēkā esošus vai turpmākus (Savienības) tiesību aktus par ķimikālijām un materiāliem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1.   MĒRĶIS UN TVĒRUMS

| 1.1. | Šajā ieteikumā ir ierosināts pētniecības un inovācijas darbībām izveidot konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu Eiropas satvaru. Sīkāka informācija par testēšanas periodu un satvaru, kura pamatā ir Komisijas Kopīgā pētniecības centra tehniskie ziņojumi (19)
  , (20), ir izklāstīta šā ieteikuma pielikumā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Iecerēto satvaru veido ķimikālijas vai materiāla drošuma un ilgtspējas aspektu novērtēšanas metodes. Satvara piemērošanas gaitā iegūtie rezultāti dos iespēju noteikt konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritērijus, arī punktu sistēmas un sliekšņus, kas tiks izstrādāti uz iegūto rezultātu pamata. Kritēriju noteikšanas process tiks uzsākts līdztekus satvara pārskatīšanai. Šā ieteikuma mērķis ir sākt novērtēšanas satvara testēšanu un par to saņemt atsauksmes, lai varētu uzlabot tā relevantumu, uzticamību un darbspēju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm, nozarei, arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), akadēmiskajām aprindām un pētniecības un tehnoloģiju organizācijām, kas dod ieguldījumu ķimikāliju un materiālu izstrādē vai strādā šajā jomā. Ieteikums tos aicina šo satvaru izmantot pētniecības un inovācijas programmās un darbībās, kas saistītas ar ķimikālijām vai materiāliem. Tie arī tiek mudināti uz satvaru atsaukties relevantos rīcībpolitikas vai stratēģijas dokumentos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dalībvalstīm, nozarei, akadēmiskajām aprindām un pētniecības un tehnoloģiju organizācijām būtu arī jānodrošina, ka metodes, modeļi un dati, kas sagatavoti un izmantoti, piemērojot satvaru, atbilst atrodamības, piekļūstamības, savietojamības un atkalizmantojamības (FAIR) pamatprincipiem. |
| --- | --- |

1.4.

2.   IZMANTOJUMS DALĪBVALSTĪS

Dalībvalstis tiek aicinātas:

| 2.1. | satvaru popularizēt savās nacionālajās pētniecības un inovācijas programmās, tādējādi testēšanas periodu atbalstot ar pieteikumiem un lietojumgadījumiem; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | palielināt kvalitatīvu FAIR datu pieejamību drošuma un ilgtspējas novērtēšanai, šo aspektu attiecīgā gadījumā iekļaujot nacionālajās pētniecības un inovācijas programmās un saistītajās rīcībpolitikās; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | atbalstīt novērtēšanas metožu, modeļu un rīku uzlabošanu un darīt pieejamas jaunas metodes, modeļus un rīkus, ko satvarā integrēt ar mērķi uzlabot drošuma un ilgtspējas novērtēšanu; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | atbalstīt izglītības programmu izstrādi tā, lai nodrošinātu, ka tiek mācītas satvara īstenošanai nepieciešamās prasmes. |
| --- | --- |

2.4.

3.   IZMANTOJUMS NOZARĒ, AKADĒMISKAJĀS APRINDĀS UN PĒTNIECĪBAS UN TEHNOLOĢIJU ORGANIZĀCIJĀS

Nozare (arī MVU), akadēmiskās aprindas un pētniecības un tehnoloģiju organizācijas tiek mudinātas:

| 3.1. | satvaru izmantot savos ķimikāliju vai materiālu izstrādes pētniecības un inovācijas procesos, tādējādi atbalstot testēšanas periodu; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | darīt pieejamus kvalitatīvus FAIR datus drošuma un ilgtspējas novērtēšanai, nerīkojoties pretrunā intelektuālā īpašuma tiesībām un attiecīgā gadījumā drošības apsvērumiem; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | atbalstīt tādu jaunu novērtēšanas metožu, modeļu un rīku izstrādi un pieejamību, ko satvarā var integrēt ar mērķi uzlabot drošuma un ilgtspējas novērtēšanu; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | atbalstīt profesionālās apmācības un izglītības programmu izstrādi tā, lai nodrošinātu, ka tiek mācītas satvara īstenošanai nepieciešamās prasmes. |
| --- | --- |

3.4.

4.   ZIŅOŠANA PAR IETEIKUMA ĪSTENOŠANU

| 4.1. | Dalībvalstis, nozare, akadēmiskās aprindas un pētniecības un tehnoloģiju organizācijas tiek mudinātas Komisijai ziņot par šā ieteikuma īstenošanu testēšanas periodā. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lai ziņošanu atvieglotu, Komisija darīs pieejamu ziņošanas veidni. Ziņojumā būtu jāiekļauj šādas ziņas:






  — | kā dalībvalstis, nozare, universitātes un pētniecības un tehnoloģiju organizācijas satvaru izmanto savās pētniecības un inovācijas programmās, darbībās un citur, |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

kā dalībvalstis, nozare, universitātes un pētniecības un tehnoloģiju organizācijas satvaru izmanto savās pētniecības un inovācijas programmās, darbībās un citur,

| — | satvara testēšanas iniciatīvas un lietojumgadījumi, |
| --- | --- |

—

satvara testēšanas iniciatīvas un lietojumgadījumi,

| — | jaunu drošuma un ilgtspējas novērtēšanas metožu, modeļu un rīku izstrādes iniciatīvas, piekļuve iznākumiem un to izmantošana, |
| --- | --- |

—

jaunu drošuma un ilgtspējas novērtēšanas metožu, modeļu un rīku izstrādes iniciatīvas, piekļuve iznākumiem un to izmantošana,

| — | konceptuāli drošu ķimikāliju un materiālu izstrādes iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

konceptuāli drošu ķimikāliju un materiālu izstrādes iniciatīvas,

| — | novērtējuma ziņojumi, kuros izklāstīti satvara testēšanas rezultāti, |
| --- | --- |

—

novērtējuma ziņojumi, kuros izklāstīti satvara testēšanas rezultāti,

| — | problēmas un grūtības, kas konstatētas, satvaru izmantojot, |
| --- | --- |

—

problēmas un grūtības, kas konstatētas, satvaru izmantojot,

| — | informācija par punktu sistēmu un sliekšņu izveidi, kas var palīdzēt noteikt konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritērijus pārskatītā satvarā. |
| --- | --- |

—

informācija par punktu sistēmu un sliekšņu izveidi, kas var palīdzēt noteikt konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritērijus pārskatītā satvarā.

Briselē, 2022. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariya GABRIEL

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2021) 390 final.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

3

(4)  COM(2020) 667 final.

4

(5)  Definētas Ilgtspēju sekmējošajā ķimikāliju stratēģijā (COM(2020) 667 final).

5

(6)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 10. jūlija rezolūcija par ilgtspēju sekmējošu stratēģiju attiecībā uz ķimikālijām (2020/2531(RSP)), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0201_LV.pdf.

6

(7)  Padomes 2021. gada 15. marta secinājumi 6941/21 “Savienības ilgtspējīgu ķimikāliju stratēģija: laiks rīkoties”, https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6941-2021-INIT/lv/pdf.

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  COM(2021) 400 final.

9

(10)  COM(2022) 142 final.

10

(11)  COM(2022) 141 final.

11

(12)  Eirobarometra 2020. gada marta aptauja (2020) “Eiropas iedzīvotāju attieksme pret vidi”, https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2257.

12

(13)  https://echa.europa.eu/lv/candidate-list-table

13

(14)  COM(2022) 142 final.

14

(15)  Eiropas Komisija, 2021, Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria (“Kartēšanas pētījums konceptuālas ilgtspējas kritēriju izstrādei”), https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f679c200-a314-11eb-9585-01aa75ed71a1/language-en.

15

Mapping study for the development of Sustainable by Design criteria

(16)  
  Caldeira, C., et al. Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, EUR 30991 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022, ISBN 978-92-76-47560-6 (tiešsaistē), doi:10.2760/879069 (tiešsaistē), JRC127109, 2022.

16

Caldeira, C., et al. Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools

(17)  Eiropas Komisija, Strategic Research and Innovation Plan for Safe and Sustainable Chemicals and Materials (“Stratēģiskais pētniecības un inovācijas plāns drošām un ilgtspējīgām ķimikālijām un materiāliem”), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2022, ISBN 978-92-76-49115-6, doi 10.2777/876851.

17

Strategic Research and Innovation Plan for Safe and Sustainable Chemicals and Materials

(18)  COM(2020) 667 final.

18

(19)  
  Caldeira C., Farcal L., Moretti, C., et al. Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022, ISBN 978-92-76-47560-6, doi:10.2760/879069.

19

Caldeira C., Farcal L., Moretti, C., et al. Safe and Sustainable by Design chemicals and materials. Review of safety and sustainability dimensions, aspects, methods, indicators, and tools

(20)  
  Caldeira C., Farcal L., Garmendia, I., et al., Safe and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2022, ISBN 978-92-76-53264-4, doi: 10.2760/487955.

20

Caldeira C., Farcal L., Garmendia, I., et al., Safe and sustainable by design chemicals and materials: Framework for the definition of safe and sustainable by design criteria for chemicals and materials

---

PIELIKUMS

Satvars konceptuāla drošuma un ilgtspējas kritēriju vēlākai definēšanai un ķimikāliju un materiālu novērtēšanas procedūra

Saturs

| 1. | Principi, kas ir konceptuāla drošuma un ilgtspējas satvara pamatā | 184 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Satvara iezīmes un struktūra | 184 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | 1. posms. (Pār)projektēšanas pamatprincipi | 185 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | 2. posms. Drošuma un ilgtspējas novērtējums | 188 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Bīstamības novērtējums (1. etaps) | 190 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Cilvēka veselības un drošuma aspekti ražošanā un pārstrādē (2. etaps) | 193 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ar cilvēka veselību saistītie aspekti un vidiskie aspekti galīgajā izmantojumā (3. etaps) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vidiskās ilgtspējas novērtējums (4. etaps) | 199 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | Novērtēšanas procedūra un ziņošana | 204 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Pārskats par datu avotiem, ko var izmantot drošuma un ilgtspējas novērtēšanā | 205 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   Principi, kas ir konceptuāla drošuma un ilgtspējas satvara pamatā

Ir noteikts jaunā konceptuāla drošuma un ilgtspējas (KDI) satvara izstrādes principu kopums:

| — | noteikt hierarhiju, kas pirmajā vietā liek drošumu, lai izvairītos no aizstāšanas, ko varētu nākties nožēlot, |
| --- | --- |

—

noteikt hierarhiju, kas pirmajā vietā liek drošumu, lai izvairītos no aizstāšanas, ko varētu nākties nožēlot,

| — | ķimikāliju un materiālu izstrādei noteikt robežkritērijus, lai veicinātu ilgtspējīgu pētniecību un inovāciju, pamatā liekot ne tikai datus, kas minēti ES tiesību aktos par ķimikālijām, bet arī datus, kas ir ārpus šo prasību tvēruma, |
| --- | --- |

—

ķimikāliju un materiālu izstrādei noteikt robežkritērijus, lai veicinātu ilgtspējīgu pētniecību un inovāciju, pamatā liekot ne tikai datus, kas minēti ES tiesību aktos par ķimikālijām, bet arī datus, kas ir ārpus šo prasību tvēruma,

| — | koncentrēties uz vides noslogojumu iteratīvu samazināšanu, izmantojot dinamiskas robežas un robežvērtības, lai satvars kļūtu par rīku uzlabojumu pārvaldībai visā inovācijas procesā, |
| --- | --- |

—

koncentrēties uz vides noslogojumu iteratīvu samazināšanu, izmantojot dinamiskas robežas un robežvērtības, lai satvars kļūtu par rīku uzlabojumu pārvaldībai visā inovācijas procesā,

| — | nodrošināt, ka tiek optimāli izmantoti pieejamie dati par nelabvēlīgu ietekmi. Katra (jauna) ķimikālija vai materiāls būtu jāsalīdzina ar visu strukturāli vai funkcionāli līdzīgo vielu spektru, lai novērtētu paredzamo potenciālu atstāt negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību vai vidi, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka tiek optimāli izmantoti pieejamie dati par nelabvēlīgu ietekmi. Katra (jauna) ķimikālija vai materiāls būtu jāsalīdzina ar visu strukturāli vai funkcionāli līdzīgo vielu spektru, lai novērtētu paredzamo potenciālu atstāt negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību vai vidi,

| — | paziņot par KDI darbībām, kas veiktas visā piegādes ķēdē; visus relevantos un nekonfidenciālos datus darīt pieejamus FAIR principiem atbilstošā – atrodamā, piekļūstamā, savietojamā un atkalizmantojamā – formātā, lai nodrošinātu lielāku caurredzamību un pārskatatbildību un labāk izpildītu rūpības pienākumu, |
| --- | --- |

—

paziņot par KDI darbībām, kas veiktas visā piegādes ķēdē; visus relevantos un nekonfidenciālos datus darīt pieejamus FAIR principiem atbilstošā – atrodamā, piekļūstamā, savietojamā un atkalizmantojamā – formātā, lai nodrošinātu lielāku caurredzamību un pārskatatbildību un labāk izpildītu rūpības pienākumu,

| — | veicināt to, lai dažādās ieinteresētās personas, arī nozares pārstāvji un rīcībpolitikas veidotāji, izmantotu saskanīgu satvaru. |
| --- | --- |

—

veicināt to, lai dažādās ieinteresētās personas, arī nozares pārstāvji un rīcībpolitikas veidotāji, izmantotu saskanīgu satvaru.

2.   Satvara iezīmes un struktūra

Ierosinātais KDI satvars ir vispārēja pieeja ķimikāliju un materiālu drošuma un ilgtspējas kritēriju novērtēšanai un definēšanai visā inovācijas procesā. To var piemērot jaunu ķimikāliju un materiālu izstrādei vai esošo ķimikāliju un materiālu atkārtotai novērtēšanai. Esošo ķimikāliju un materiālu gadījumā satvaru var izmantot, lai i) atbalstītu to ražošanas procesu pārprojektēšanu tā, ka tie kļūst drošāki un ilgtspējīgāki, izvērtējot alternatīvus procesus, vai ii) tos salīdzinātu, izmantojot KDI kritērijus (piemēram, inovācijai, kurā tos aizstāj ar ķimikālijām vai materiāliem ar labāku sniegumu, vai atlasei lejasposma pielietojumos).

Satvarā ietilpst (pār)projektēšanas posms un drošuma un ilgtspējas novērtējums visos ķimikālijas vai materiāla aprites cikla posmos, ņemot vērā funkcionalitāti un galalietojumu. Lai gan satvarā netiek novērtēts produktu drošums un ilgtspēja, tajā ir aplūkots, kā produktos tiek izmantotas ķimikālijas vai materiāli.

KDI satvaram ir šādi divi komponenti:

| 1) | (pār)projektēšanas posms, kurā tiek ierosināti projektēšanas pamatprincipi konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu atbalstam; |
| --- | --- |

1)

(pār)projektēšanas posms, kurā tiek ierosināti projektēšanas pamatprincipi konceptuāli drošu un ilgtspējīgu ķimikāliju un materiālu atbalstam;

| 2) | drošuma un ilgtspējas novērtēšanas posms, kurā novērtē attiecīgās ķimikālijas vai materiāla drošumu un ilgtspēju. |
| --- | --- |

2)

drošuma un ilgtspējas novērtēšanas posms, kurā novērtē attiecīgās ķimikālijas vai materiāla drošumu un ilgtspēju.

KDI satvars var noderēt dažādos inovācijas procesa posmos (projektēšana, plānošana, eksperimentālā testēšana un prototipēšana), kur tiek pieņemti lēmumi inovācijas pieeju turpināt, no tās atteikties vai to pielabot. Drošuma un ilgtspējas novērtējums inovācijas procesā būtu jāsāk iespējami drīz, lai nodrošinātu, ka ķimikālijas vai materiāla projektēšanā tiek piemēroti KDI principi. Pēc tam nākamajos izstrādes posmos, kad pakāpeniski kļūst pieejama jauna informācija, novērtējums būtu jāveic iteratīvi. Satvaram vajadzētu būt īstenojamam elastīgi, lai nodrošinātu saskaņotību ar horizontāliem vai konkrētiem produktiem piemērojamiem tiesību aktiem vai regulatīviem atbrīvojumiem.

Ierosinātajā drošuma un ilgtspējas novērtējumā izmantota hierarhiska pieeja, kurā pirms pievēršanās ilgtspējas aspektiem vispirms aplūko drošuma aspektus.

Pirmais etaps ir panākt drošumu, ķimikālijas vai materiālus ar noteiktām (cilvēka veselībai, kā arī videi) bīstamām īpašībām atzīstot par konceptuāli ilgtnespējīgiem, pat ja to koncepcija atbilst ieteiktajiem projektēšanas principiem vai tiem ir salīdzinoši maza ietekme uz vidi. Ja attiecīgā ķimikālija vai materiāls atbilst drošuma kritēriju minimumam, var pievērsties vidiskās ilgtspējas aspektu novērtēšanai. Satvara piemērošanā nākotnē sociālekonomiskās ilgtspējas aspektus varētu izvērtēt arī komplementāra novērtējuma ietvaros.

Šīs pakāpeniskās pieejas mērķis ir mazināt novērtēšanas slogu, jo pirmajos soļos tiek noskaidrots, vai ir bloķējošas problēmas. Piemēram, ja ķimikālijas vai materiāla novērtējumā būtu konstatētas bažas par drošumu, aprites cikla novērtējums (ACN) tiktu veikts tikai pēc tam, kad tās būtu novērstas, piemēram, būtu noskaidrots, vai bažas par drošumu var novērst ar riska mazināšanas pasākumiem. Tomēr atkarībā no katras organizācijas darba metodēm dažādos etapus varētu veikt arī vienlaicīgi.

3.   1. posms. (Pār)projektēšanas pamatprincipi

KDI satvarā jēdziens “konceptuāli” aptver trīs projektēšanas līmeņus:

| 1) | molekulārā projektēšana ar mērķi izstrādāt jaunas ķimikālijas un materiālus, balstoties uz ķīmisko struktūru; |
| --- | --- |

1)

molekulārā projektēšana ar mērķi izstrādāt jaunas ķimikālijas un materiālus, balstoties uz ķīmisko struktūru;

| 2) | procesu projektēšana ar mērķi ražošanas procesu padarīt drošāku un ilgtspējīgāku attiecībā gan uz izstrādājamajām, gan esošajām ķimikālijām un materiāliem; |
| --- | --- |

2)

procesu projektēšana ar mērķi ražošanas procesu padarīt drošāku un ilgtspējīgāku attiecībā gan uz izstrādājamajām, gan esošajām ķimikālijām un materiāliem;

| 3) | produkta projektēšana, kurā KDI novērtējuma rezultāti palīdz izraudzīties ķimikālijas vai materiālus, kas atbilst tā gatavā produkta funkcionālajām prasībām, kurā tos izmanto. |
| --- | --- |

3)

produkta projektēšana, kurā KDI novērtējuma rezultāti palīdz izraudzīties ķimikālijas vai materiālus, kas atbilst tā gatavā produkta funkcionālajām prasībām, kurā tos izmanto.

Šā posma mērķis ir norādīt principus, kas (pār)projektēšanas posmā jāņem vērā, lai maksimalizētu izredzes, ka drošuma un ilgtspējas novērtējuma iznākums būs sekmīgs. Šajā posmā būtu jānosaka mērķis, tvērums un sistēmas robežas, kas noteiks attiecīgās ķimikālijas vai materiāla novērtēšanas parametrus. Tajā, piemēram, jāizvēlas, vai maisījumu novērtēt kopumā vai katru tā komponentu atsevišķi. Šo principu ievērošana ne vienmēr dod iespēju izdarīt secinājumus par attiecīgo ķimikāliju un materiālu drošuma un ilgtspējas rādītājiem. Šajā nolūkā nākamajā posmā jānovērtē drošums un ilgtspēja.

Projektēšanas principi ir apkopoti 1. tabulā (neizsmeļošs saraksts). To pamatā ir esošās paraugprakses, piemēram, zaļās ķīmijas principi (1), zaļās inženierijas principi (2), ilgtspējīgas ķīmijas kritēriji (3), Vācijas Vides aģentūras (UBA) zelta likumi (4), apritīgas ķīmijas principi (5). Var ņemt vērā arī citus principus, kas norādīti šajās paraugpraksēs.

1. tabula

Neizsmeļošs saraksts ar projektēšanas pamatprincipiem, saistītajām definīcijām un (pār)projektēšanas posmā veicamo darbību piemēriem

| Projektēšanas princips | Definīcija | Darbību piemēri |
| --- | --- | --- |
| Materiālefektivitāte | Visu procesā izmantoto ķimikāliju vai materiālu iestrādāšana galaproduktā vai to pilnīga atgūšana procesā, tādējādi izmantojot mazāk izejvielu un radot mazāk atkritumu. | Maksimalizēt reakcijas iznākumu, lai samazinātu ķimikāliju vai materiālu patēriņu
  Atgūt vairāk neizreaģējušu ķimikāliju vai materiālu
  Izraudzīties materiālus un procesus, kas minimalizē atkritumu rašanos
  Apzināt kritiski svarīgu izejvielu izmantojumu (6), lai to izmantojumu minimalizētu vai tos aizstātu |
| Minimāls bīstamu ķimikāliju vai materiālu izmantojums | Produktu funkcionalitātes saglabāšana, vienlaikus samazinot bīstamu ķimikāliju vai materiālu izmantojumu vai no tiem izvairoties vispār, kad iespējams.
  Tādu tehnoloģiju izmantojums, kas vislabāk dod iespēju izvairīties no eksponētības visos ķimikālijas vai materiāla aprites cikla posmos. | Samazināt un/vai izbeigt bīstamu ķimikāliju vai materiālu izmantojumu ražošanas procesos
  Ražošanas procesus pārprojektēt tā, lai minimalizētu bīstamu ķimikāliju/materiālu izmantojumu
  Nepieļaut bīstamas ķimikālijas vai materiālus galaproduktos |
| Energoefektīva koncepcija | Tā enerģijas daudzuma minimalizēšana, kas vajadzīgs ķimikālijas vai materiāla ražošanai un izmantošanai ražošanas procesā un/vai piegādes ķēdē. | Izraudzīties vai izstrādāt (ražošanas) procesus:






  a) | kuri paredz alternatīvus un mazāk energoietilpīgus ražošanas/atdalīšanas paņēmienus; |

Projektēšanas princips

Definīcija

Darbību piemēri

Materiālefektivitāte

Visu procesā izmantoto ķimikāliju vai materiālu iestrādāšana galaproduktā vai to pilnīga atgūšana procesā, tādējādi izmantojot mazāk izejvielu un radot mazāk atkritumu.

Maksimalizēt reakcijas iznākumu, lai samazinātu ķimikāliju vai materiālu patēriņu

Atgūt vairāk neizreaģējušu ķimikāliju vai materiālu

Izraudzīties materiālus un procesus, kas minimalizē atkritumu rašanos

Apzināt kritiski svarīgu izejvielu izmantojumu (6), lai to izmantojumu minimalizētu vai tos aizstātu

Minimāls bīstamu ķimikāliju vai materiālu izmantojums

Produktu funkcionalitātes saglabāšana, vienlaikus samazinot bīstamu ķimikāliju vai materiālu izmantojumu vai no tiem izvairoties vispār, kad iespējams.

Tādu tehnoloģiju izmantojums, kas vislabāk dod iespēju izvairīties no eksponētības visos ķimikālijas vai materiāla aprites cikla posmos.

Samazināt un/vai izbeigt bīstamu ķimikāliju vai materiālu izmantojumu ražošanas procesos

Ražošanas procesus pārprojektēt tā, lai minimalizētu bīstamu ķimikāliju/materiālu izmantojumu

Nepieļaut bīstamas ķimikālijas vai materiālus galaproduktos

Energoefektīva koncepcija

Tā enerģijas daudzuma minimalizēšana, kas vajadzīgs ķimikālijas vai materiāla ražošanai un izmantošanai ražošanas procesā un/vai piegādes ķēdē.

Izraudzīties vai izstrādāt (ražošanas) procesus:

a)

kuri paredz alternatīvus un mazāk energoietilpīgus ražošanas/atdalīšanas paņēmienus;

| b) | kuri maksimalizē enerģijas atkalizmantošanu (piem., integrējot siltumtīklus un koģenerāciju); |
| --- | --- |

b)

kuri maksimalizē enerģijas atkalizmantošanu (piem., integrējot siltumtīklus un koģenerāciju);

| c) | kuriem ir mazāk ražošanas posmu; |
| --- | --- |

c)

kuriem ir mazāk ražošanas posmu;

| d) | kuros izmanto katalizatorus, arī fermentus; |
| --- | --- |

d)

kuros izmanto katalizatorus, arī fermentus;

| e) | kuri samazina neefektivitāti un izmanto procesā pieejamo atlikumenerģiju vai paredz izvēlēties reakcijas ceļus ar zemāku temperatūru |
| --- | --- |

e)

kuri samazina neefektivitāti un izmanto procesā pieejamo atlikumenerģiju vai paredz izvēlēties reakcijas ceļus ar zemāku temperatūru

Atjaunīgu resursu izmantošana

Resursu taupīšana, izmantojot slēgtus resursu ciklus vai atjaunīgus materiālus un energoresursus.

Veicināt tādu ievadresursu izmantošanu, kuri:

| a) | ir atjaunīgi; |
| --- | --- |

a)

ir atjaunīgi;

| b) | ir apritīgi; |
| --- | --- |

b)

ir apritīgi;

| c) | nerada konkurenci par zemi; |
| --- | --- |

c)

nerada konkurenci par zemi;

| d) | nerada negatīvu ietekmi uz biodaudzveidību, |
| --- | --- |

d)

nerada negatīvu ietekmi uz biodaudzveidību,

vai tādu procesu izmantošanu, kuros:

| a) | izmanto atjaunīgos energoresursus ar zemām oglekļa emisijām un bez nelabvēlīgas ietekmes uz biodaudzveidību |
| --- | --- |

a)

izmanto atjaunīgos energoresursus ar zemām oglekļa emisijām un bez nelabvēlīgas ietekmes uz biodaudzveidību

Bīstamu emisiju novēršana un nepieļaušana

Tādu tehnoloģiju izmantojums, kas dod iespēju minimalizēt vai nepieļaut bīstamas emisijas vai piesārņotāju nonākšanu vidē.

Izvēlēties materiālus vai procesus, kas:

| a) | minimalizē bīstamo atkritumu un bīstamu blakusproduktu rašanos; |
| --- | --- |

a)

minimalizē bīstamo atkritumu un bīstamu blakusproduktu rašanos;

| b. | minimalizē emisiju (piem., gaistošo organisko savienojumu, kopējā organiskā oglekļa, paskābinošu un eitroficējošu piesārņotāju un smago metālu) rašanos |
| --- | --- |

b.

minimalizē emisiju (piem., gaistošo organisko savienojumu, kopējā organiskā oglekļa, paskābinošu un eitroficējošu piesārņotāju un smago metālu) rašanos

Aprites cikla beigas aptveroša koncepcija

Tādu ķimikāliju un materiālu projektēšana, kas pēc kalpošanas laika beigām sadalītos ķimikālijās, kuras nerada nekādu risku videi vai cilvēkiem.

Tādu ķimikāliju un materiālu projektēšana, kas būtu piemēroti atkalizmantošanai, atkritumu savākšanai, šķirošanai un reciklēšanai/valorizējošai reciklēšanai.

Izvairīties izmantot ķimikālijas vai materiālus, kas traucē tādus aprites cikla beigu procesus kā reciklēšanu

Izvēlēties materiālus, kas ir:

| a) | izturīgāki (ilgāks mūžs un mazāka apkope); |
| --- | --- |

a)

izturīgāki (ilgāks mūžs un mazāka apkope);

| b) | viegli atdalāmi un šķirojami; |
| --- | --- |

b)

viegli atdalāmi un šķirojami;

| c) | vērtīgi pat pēc izmantošanas (komerciāla “otrā dzīve”); |
| --- | --- |

c)

vērtīgi pat pēc izmantošanas (komerciāla “otrā dzīve”);

| d) | pilnīgi bionoārdāmi, ja lietojuma dēļ neizbēgami nokļūs vidē vai notekūdeņos |
| --- | --- |

d)

pilnīgi bionoārdāmi, ja lietojuma dēļ neizbēgami nokļūs vidē vai notekūdeņos

Visa aprites cikla aptveršana

Projektēšanas principu piemērošana visam aprites ciklam no izejvielu piegādes ķēdes līdz galaprodukta aprites cikla beigām.

Apsvērt šādus aspektus:

| a) | atkalizmantojama iepakojuma izmantojums vērtējamajai ķimikālijai vai materiālam un ķimikālijām vai materiāliem piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

a)

atkalizmantojama iepakojuma izmantojums vērtējamajai ķimikālijai vai materiālam un ķimikālijām vai materiāliem piegādes ķēdē;

| b) | energoefektīva loģistika (piem., transportētā daudzuma samazināšana, transportlīdzekļu veida maiņa); |
| --- | --- |

b)

energoefektīva loģistika (piem., transportētā daudzuma samazināšana, transportlīdzekļu veida maiņa);

| c) | transportēšanas attālumu samazināšana piegādes ķēdē |
| --- | --- |

c)

transportēšanas attālumu samazināšana piegādes ķēdē

4.   2. posms. Drošuma un ilgtspējas novērtējums

Kad projektēšanas principi ir apkopoti, nākamais posms ir drošuma un ilgtspējas novērtējums četros etapos. Pirmie trīs etapi galvenokārt aptver dažādus ķimikāliju vai materiālu drošuma aspektus. Šie trīs etapi balstīti uz zināšanām, kas gūtas, pateicoties spēkā esošajiem ES tiesību aktiem ķimikāliju jomā, piem., Regulai (EK) Nr. 1907/2006 par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), Regulai (EK) Nr. 1272/2008 par klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP) vai Direktīvai 89/391/EEK par darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OSH), un kas ir pielāgotas KDI piemērošanai pētniecībā un inovācijā. Ceturtais etaps attiecas uz ilgtspējas vidisko aspektu. Atkarībā no tā, kā KDI satvars tiek piemērots, var būt lietderīgi novērtēt arī ilgtspējas sociālekonomiskos aspektus – piemēram, papildus galvenajai drošuma un ilgtspējas novērtēšanai satvara piemērošanā nākotnē.

Šos četrus etapus, lai gan tie ir norādīti secīgi, var veikt paralēli, tiklīdz informācija kļūst pieejama dažādos attiecīgās ķimikālijas vai materiāla aprites cikla posmos un atkarībā no tā, vai tiek novērtēta jauna vai esoša ķimikālija vai materiāls.

Katrs etaps sastāv no konkrētiem aspektiem, ko var izmērīt ar indikatoriem. Indikatorus novērtē ar satvarā piedāvātajām metodēm. Satvara vajadzībām kritēriju var veidot aspekts, kam piesaistīta novērtēšanas metode un minimālais slieksnis vai mērķvērtības (uz ko var balstīt lēmumu par ķimikālijas vai materiāla drošumu vai ilgtspēju). Šajā posmā ir pieejamas 1. soļa sliekšņvērtības, jo tās ir noteiktas ES tiesību aktos par ķimikālijām (CLP regulā un REACH regulā).

Šajā posmā KDI satvars ir piemērojams tikai ķimikāliju un materiālu izstrādes inovācijas posmā, kā paskaidrots pie 1. posma; tas neskar Savienības juridiskos pienākumus, kas jāizpilda attiecībā uz ķimikālijām un materiāliem.

1. etaps. Bīstamības novērtējums (pašpiemītošas īpašības)

Šajā etapā tiek aplūkotas ķimikālijai vai materiālam pašpiemītošās īpašības, lai izprastu tā bīstamības (7) profilu (cilvēka veselība, vide un fizikālā bīstamība), pirms tiek novērtēts tā drošums ražošanas, pārstrādes un lietošanas laikā.

2. etaps. Cilvēka veselības un drošuma aspekti ražošanā un pārstrādē

Šajā etapā novērtē cilvēka veselības un drošuma aspektus attiecīgās ķimikālijas vai materiāla ražošanā un pārstrādē. Ražošana ir ražošanas process no izejvielu ieguves līdz ķimikālijas vai materiāla saražošanai un ietver reciklēšanu vai atkritumu apsaimniekošanu.

Mērķis ir saskaņā ar ES direktīvām par darba aizsardzību vai vēl citiem resursiem novērtēt, vai attiecīgās ķimikālijas vai materiāla ražošana un pārstrāde rada jebkādu risku darbiniekiem.

3. etaps. Ar cilvēka veselību saistītie un vidiskie aspekti galīgajā izmantošanas fāzē

Šajā etapā novērtē bīstamību un riskus, kas saistīti ar attiecīgā materiāla vai ķimikālijas galīgo izmantojumu. Tas aptver lietojumspecifisku eksponētību ķimikālijai vai materiālam un ar to saistītos riskus.

Mērķis ir novērtēt, vai ķimikālijas vai materiāla galīgā izmantošana rada risku cilvēka veselībai vai videi.

4. etaps. Vidiskās ilgtspējas novērtējums

Ceturtajā etapā ar ACN tiek novērtēta vidiskā ilgtspēja visā ķimikālijas/materiāla aprites ciklā, novērtējot vairākas ietekmes kategorijas, piemēram, klimata pārmaiņas un resursu izmantojumu. Šajā etapā tiek novērtēts arī toksiskums un ekotoksiskums, proti, visa aprites cikla emisiju ietekme uz cilvēkiem un vidi dažādos vides segmentos (piem., augsne, ūdens, gaiss), aptverot arī mobilitāti starp segmentiem, ne tikai tiešas ekspozīcijas ietekmi (to aptver 3. etaps).

| 1. | Attiecīgās ķimikālijas vai materiāla bīstamās īpašības |
| --- | --- |

1.

Attiecīgās ķimikālijas vai materiāla bīstamās īpašības

Image 7

| 2. | Cilvēka veselības un drošuma aspekti ražošanā un pārstrādē |
| --- | --- |

2.

Cilvēka veselības un drošuma aspekti ražošanā un pārstrādē

Image 8

| 3. | Bīstamība un riski, kas saistīti ar attiecīgā materiāla vai ķimikālijas galīgo izmantojumu |
| --- | --- |

3.

Bīstamība un riski, kas saistīti ar attiecīgā materiāla vai ķimikālijas galīgo izmantojumu

Image 9

| 4. | Ietekme uz vidi visā attiecīgās ķimikālijas vai materiāla aprites ciklā |
| --- | --- |

4.

Ietekme uz vidi visā attiecīgās ķimikālijas vai materiāla aprites ciklā

Image 10

2. attēls. Drošuma un ilgtspējas novērtējumā aplūkotās ķimikālijas vai materiāla drošuma un ilgtspējas aspektu ilustrācija. Iekrāsotie elementi norāda, kuri aprites cikla posms ir aptverti. Sarkanie punkti apzīmē vērtējamo ķimikāliju vai materiālu, savukārt dzeltenie un pelēkie punkti apzīmē visas pārējās vielas, kas emitētas tā aprites ciklā (piem., citas toksiskas ķimikālijas, kas emitētas izejvielu ieguves laikā vai ražošanas procesā izmantotās enerģijas dēļ).

4.1.   Bīstamības novērtējums (1. etaps)

ES tiesību aktos par ķimikālijām (REACH regula un CLP regula) ķīmiskā bīstamība ir iedalīta bīstamībā cilvēka veselībai, bīstamībā videi un fizikālā bīstamībā. Šī bīstamība ir sīkāk iedalīta bīstamības klasēs un kategorijās, kas ir iekļautas novērtējumā. Mērķis ir izveidot KDI kritēriju kopumu attiecībā uz tādām ķimikālijām un materiāliem pašpiemītošajām īpašībām, kas var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus vai vidi. Tā pamatā ir bīstamības klases un kategorijas, kas noteiktas CLP regulā. KDI novērtējums ir brīvprātīgs un saistīts ar pētniecības un inovācijas darbībām. Tāpēc tā tvērums var būt plašāks nekā dati, ko aptver šīs regulas. Trīs galvenās bīstamības kategorijas ir šādas:

| 1) | pašpiemītošas bīstamas īpašības, kas skar cilvēka veselību (bīstamība cilvēka veselībai); |
| --- | --- |

1)

pašpiemītošas bīstamas īpašības, kas skar cilvēka veselību (bīstamība cilvēka veselībai);

| 2) | pašpiemītošas bīstamas īpašības, kas skar vidi (bīstamība videi); |
| --- | --- |

2)

pašpiemītošas bīstamas īpašības, kas skar vidi (bīstamība videi);

| 3) | bīstamas fizikālas īpašības (fizikālā bīstamība). |
| --- | --- |

3)

bīstamas fizikālas īpašības (fizikālā bīstamība).

Bīstamo īpašību KDI klasifikācija ir cieši saistīta ar relevantām EK iniciatīvām, piemēram, Ilgtspēju sekmējošo ķimikāliju stratēģiju (8), priekšlikumu regulai par ilgtspējīgiem produktiem (9) vai ES ilgtspējīgā finansējuma iniciatīvu (10). Lai iegūtu detalizētu informāciju par novērtēšanas metodēm, ir jāiepazīstas ar CLP regulā noteiktajiem vielu un maisījumu klasifikācijas kritērijiem.

Testēšanas metožu regulā (11) ir noteikts, ar kādām testēšanas metodēm iegūstami dati bīstamības novērtēšanai, un šo metožu pamatā lielā mērā ir ESAO Ķimikāliju testēšanas vadlīnijas (12), kas ir viens no galvenajiem instrumentiem, ar ko globāli novērtēt ķimikāliju iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Turklāt metodes, kas ieteiktas bīstamo īpašību novērtēšanai, ir iekļautas Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Norādījumos par CLP kritēriju piemērošanu (13), kas atbalsta CLP kritērijus attiecībā uz bīstamajām īpašībām. Lietderīga papildu informācija par novērtēšanas metodēm ir pieejama ECHA Norādījumos par informācijas prasībām un ķīmiskā drošuma novērtējumu (14), kuros aprakstītas informācijas prasības un tas, kā tās izpildīt saskaņā ar REACH regulu. Klasifikācijā KDI novērtēšanas vajadzībām jau var ņemt vērā citas bīstamības klases, piemēram, šādas: noturība, bioakumulativitāte un toksiskums (PBT), liela noturība, liela bioakumulativitāte (vPvB), noturība, mobilitāte un toksiskums (PMT), liela noturība, liela mobilitāte (vPvM), endokrīnā disrupcija. Lai gan šīs bīstamības klases CLP regulā vēl nav ieviestas, ir iespējams piemērot kritērijus, kas ir sagatavošanā.

2. tabulā (15) norādīto aspektu novērtēšanai ir ierosināta vairākpakāpju pieeja atkarībā no datu pieejamības. Tā kā par jaunizstrādātām ķimikālijām vai materiāliem procesa sākumā varētu būt pieejama vien ierobežota informācija, ir lietderīgi izmantot vairākpakāpju pieeju, lai inovācijas posmā bīstamību varētu noteikt iespējami drīz (t. i., ķimikālijas vai materiāla projektēšanas laikā), izmantojot, piemēram, jaunas pieejas metodikas (JPM) zināšanu un datu ieguvei. Vairākpakāpju pieeja dod iespēju jau inovācijas procesa sākumā apzināt domājami bīstamas ķimikālijas vai materiālus un pieņemt informētus lēmumus (piem., turpināt bīstamības novērtēšanu, vielu skrīninga procesā atmest, pieprasīt vairāk datu par visu attiecīgās ķimikālijas vai materiāla aprites ciklu). Sākotnēji būtu jāizmanto augstas caurlaidspējas skrīnings, datormodeļi, analoģijas pieeja un citas alternatīvas pieejas, lai tikai visdaudzsološākie kandidāti (mazāk bīstamas ķimikālijas vai materiāli) tiktu testēti augstākās pakāpēs saskaņā ar regulatīvajām prasībām, kas piemērojamas tirgū laižamām ķimikālijām. Ja novērtē esošu ķimikāliju (piem., jau tirgū laistu ķimikāliju), JPM var izmantot, lai iegūtu trūkstošos datus, kas vajadzīgi, lai izpildītu informācijas prasības attiecībā uz 2. tabulā minētajiem aspektiem. Pirms lemšanas par papildu pētījumu nepieciešamību, it sevišķi tad, ja tajos būtu jāizmanto laboratorijas dzīvnieki, būtu jāveic arī pieejamo akadēmisko datu skrīnings.

2. tabula

1. etapam relevanto aspektu (bīstamās īpašības) saraksts

| Grupas definīcija | Bīstamība cilvēka veselībai | Bīstamība videi | Fizikāla bīstamība |
| --- | --- | --- | --- |
| A grupa

  Visbīstamākās vielas (saskaņā ar Ilgtspēju sekmējošo ķimikāliju stratēģiju), arī vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC) (t. i., vielas, kas atbilst REACH regulas 57. panta a)–f) punktā noteiktajiem kritērijiem un ir apzinātas saskaņā ar REACH regulas 59. panta 1. punktu) (16), (17) | — | 1.A un 1.B kategorijas kancerogēniskums |

Grupas definīcija

Bīstamība cilvēka veselībai

Bīstamība videi

Fizikāla bīstamība

A grupa

Visbīstamākās vielas (saskaņā ar Ilgtspēju sekmējošo ķimikāliju stratēģiju), arī vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC) (t. i., vielas, kas atbilst REACH regulas 57. panta a)–f) punktā noteiktajiem kritērijiem un ir apzinātas saskaņā ar REACH regulas 59. panta 1. punktu) (16), (17)

—

1.A un 1.B kategorijas kancerogēniskums

| — | 1.A un 1.B kategorijas mutagēniskums dīgļšūnām |
| --- | --- |

—

1.A un 1.B kategorijas mutagēniskums dīgļšūnām

| — | 1.A un 1.B kategorijas reproduktīvais/ontoģenētiskais toksiskums |
| --- | --- |

—

1.A un 1.B kategorijas reproduktīvais/ontoģenētiskais toksiskums

| — | 1. kategorijas endokrīnā disrupcija (cilvēka veselība) |
| --- | --- |

—

1. kategorijas endokrīnā disrupcija (cilvēka veselība)

| — | 1. kategorijas elpceļu sensibilizācija |
| --- | --- |

—

1. kategorijas elpceļu sensibilizācija

| — | 1. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu atkārtotas ekspozīcijas gadījumā (STOT RE), arī imūntoksiskums un neirotoksiskums |
| --- | --- |

—

1. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu atkārtotas ekspozīcijas gadījumā (STOT RE), arī imūntoksiskums un neirotoksiskums

| — | Noturība, bioakumulativitāte un toksiskums/liela noturība un liela bioakumulativitāte (PBT/vPvB) |
| --- | --- |

—

Noturība, bioakumulativitāte un toksiskums/liela noturība un liela bioakumulativitāte (PBT/vPvB)

| — | Noturība, mobilitāte un toksiskums/liela noturība un mobilitāte (PMT/vPvM) (18) |
| --- | --- |

—

Noturība, mobilitāte un toksiskums/liela noturība un mobilitāte (PMT/vPvM) (18)

| — | 1. kategorijas endokrīnā disrupcija (vide) |
| --- | --- |

—

1. kategorijas endokrīnā disrupcija (vide)

B grupa

Vielas, kas rada bažas, kā aprakstītas Ilgtspēju sekmējošajā ķimikāliju stratēģijā un definētas ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulas priekšlikumā (19) 2. panta 28. punktā, bet kas neietilpst A grupā.

| — | 1. kategorijas ādas sensibilizācija |
| --- | --- |

—

1. kategorijas ādas sensibilizācija

| — | 2. kategorijas kancerogēniskums |
| --- | --- |

—

2. kategorijas kancerogēniskums

| — | 2. kategorijas mutagēniskums dīgļšūnām |
| --- | --- |

—

2. kategorijas mutagēniskums dīgļšūnām

| — | 2. kategorijas reproduktīvais/ontoģenētiskais toksiskums |
| --- | --- |

—

2. kategorijas reproduktīvais/ontoģenētiskais toksiskums

| — | 2. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu atkārtotas ekspozīcijas gadījumā (STOT RE)






  — | 1. un 2. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu vienreizējas ekspozīcijas gadījumā (STOT SE) |
| --- | --- | --- |

—

2. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu atkārtotas ekspozīcijas gadījumā (STOT RE)

—

1. un 2. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu vienreizējas ekspozīcijas gadījumā (STOT SE)

| — | 2. kategorijas endokrīnā disrupcija (cilvēka veselība) |
| --- | --- |

—

2. kategorijas endokrīnā disrupcija (cilvēka veselība)

| — | Bīstamība ozona slānim |
| --- | --- |

—

Bīstamība ozona slānim

| — | Hronisks vidiskais toksiskums (hronisks toksiskums ūdensvidē) |
| --- | --- |

—

Hronisks vidiskais toksiskums (hronisks toksiskums ūdensvidē)

| — | 2. kategorijas endokrīnā disrupcija (vide) |
| --- | --- |

—

2. kategorijas endokrīnā disrupcija (vide)

C grupa

Citu bīstamības klašu vielas (kas neietilpst ne A, ne B grupā)

| — | Akūts toksiskums |
| --- | --- |

—

Akūts toksiskums

| — | Ādas korozija |
| --- | --- |

—

Ādas korozija

| — | Ādas kairinājums |
| --- | --- |

—

Ādas kairinājums

| — | Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums |
| --- | --- |

—

Nopietni acu bojājumi / acu kairinājums

| — | Aspiratīva bīstamība (1. kategorija) |
| --- | --- |

—

Aspiratīva bīstamība (1. kategorija)

| — | 3. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu vienreizējas ekspozīcijas gadījumā (STOT SE) |
| --- | --- |

—

3. kategorijas toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu vienreizējas ekspozīcijas gadījumā (STOT SE)

| — | Akūts vidiskais toksiskums (akūts toksiskums ūdensvidē) |
| --- | --- |

—

Akūts vidiskais toksiskums (akūts toksiskums ūdensvidē)

| — | Sprāgstvielas |
| --- | --- |

—

Sprāgstvielas

| — | Uzliesmojošas gāzes, šķidrumi un cietvielas |
| --- | --- |

—

Uzliesmojošas gāzes, šķidrumi un cietvielas

| — | Oksidējošas gāzes, šķidrumi, cietvielas |
| --- | --- |

—

Oksidējošas gāzes, šķidrumi, cietvielas

| — | Gāzes zem spiediena |
| --- | --- |

—

Gāzes zem spiediena

| — | Pašreaģējošas ķimikālijas |
| --- | --- |

—

Pašreaģējošas ķimikālijas

| — | Pirofori šķidrumi, cietvielas |
| --- | --- |

—

Pirofori šķidrumi, cietvielas

| — | Pašsasilstošas ķimikālijas |
| --- | --- |

—

Pašsasilstošas ķimikālijas

| — | Ķimikālijas, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošu gāzi |
| --- | --- |

—

Ķimikālijas, kas saskarē ar ūdeni izdala uzliesmojošu gāzi

| — | Organiski peroksīdi |
| --- | --- |

—

Organiski peroksīdi

| — | Kodīgas ķimikālijas |
| --- | --- |

—

Kodīgas ķimikālijas

| — | Desensibilizēti sprādzienbīstami materiāli |
| --- | --- |

—

Desensibilizēti sprādzienbīstami materiāli

4.2.   Cilvēka veselības un drošuma aspekti ražošanā un pārstrādē (2. etaps)

Šajā etapā aplūkotie aspekti ir saistīti ar darba aizsardzību ķimikālijas vai materiāla ražošanas un pārstrādes laikā. Risks būtu jāaplēš kā kombinācija, kuru veido ķimikālijas vai materiāla bīstamība, ekspozīcija dažādo procesu laikā un ieviestie riska pārvaldības pasākumi.

Šajā novērtējuma daļā ir svarīgi apzināt visus ražošanas un pārstrādes posmus, katrā no tiem izmantotās vielas (piem., izejķimikālijas vai izejmateriālus, pārstrādes palīglīdzekļus), to, kādas vielas var rasties procesos (gaistošie organiskie savienojumi, blakusprodukti u. c.), un noskaidrot to bīstamību un riskus darba ņēmējiem. Darbinieku eksponētības varbūtīgumu un potenciālo ekspozīcijas ceļu (ieelpošana, dermāla ekspozīcija, orāla uzņemšana) noteiks izmantošanas apstākļi (kā vielu procesā izmanto, vai tās pārstrāde notiek noslēgtā/nenoslēgtā procesā, tās koncentrācija preparātā) kopā ar izdalīšanās potenciālu (gaistamība, putētspēja, fugicitāte, temperatūra, spiediens) un ieviestie riska pārvaldības pasākumi (piem., lokāla atgāzu ventilācija).

Tāpat kā 1. etapā, atkarībā no datu pieejamības var piemērot vairākpakāpju pieeju.

Ir pieejami dažādi kvalitatīvi/vienkāršoti modeļi (pazīstami arī kā līmeņatkarīgās kontroles modeļi), ar kuriem novērtēt drošumu un pārvaldīt riskus darba vietā. Šie modeļi ir izstrādāti tā, lai risku darba vietā raksturotu, izmantojot 1. pakāpes pieeju, ja nav pieejams viss datu kopums, kas vajadzīgs kvantitatīva novērtējuma veikšanai. Modeļu pamatā ir punktu vai līmeņu piešķiršana dažiem no šiem mainīgajiem, kas jāņem vērā, raksturojot risku:

| — | ķimikāliju bīstamība, |
| --- | --- |

—

ķimikāliju bīstamība,

| — | ekspozīcijas biežums un ilgums, |
| --- | --- |

—

ekspozīcijas biežums un ilgums,

| — | izmantotās vai klātesošās attiecīgās ķimikālijas vai materiāla daudzums, |
| --- | --- |

—

izmantotās vai klātesošās attiecīgās ķimikālijas vai materiāla daudzums,

| — | attiecīgās ķimikālijas vai materiāla fizikālās īpašības, piemēram, gaistamība vai putētspēja, |
| --- | --- |

—

attiecīgās ķimikālijas vai materiāla fizikālās īpašības, piemēram, gaistamība vai putētspēja,

| — | izmantošanas apstākļi, |
| --- | --- |

—

izmantošanas apstākļi,

| — | ieviesto riska pārvaldības pasākumu veids. |
| --- | --- |

—

ieviesto riska pārvaldības pasākumu veids.

Ir divu veidu modeļi: modeļi, ar kuriem aplēš iespējamo ekspozīcijas risku (tie neietver preventīvos pasākumus kā ievadmainīgo), un modeļi, ar kuriem aplēš paredzamo ekspozīcijas risku (ar tiem aplēš galīgo risku, ņemot vērā preventīvos pasākumus, ja tādi ir).

Rezultāts ir kategorizācija dažādos riska līmeņos, lai noteiktu, vai risks ir pieņemams un kādu veidu preventīvie pasākumi vajadzības gadījumā īstenojami.

Viens no novērtēšanas rīkiem, ko ieteicams izmantot 2. etapā, ir Eiropas Ķimikāliju ekotoksikoloģijas un toksikoloģijas centra (ECETOC) izstrādātais mērķorientētas vairākpakāpju riska novērtēšanas (MRN) rīks. ECETOC MRN (20) izstrādāts, lai atvieglotu ķimikāliju reģistrēšanu saskaņā ar REACH regulu, un to plaši izmanto nozares pārstāvji un pazīst mazie un vidējie uzņēmumi. Lai izmantotu šo rīku, ieteicams piemērot ECHA norādījumus (R.12. nodaļa “Izmantošanas apraksts”
   (21)) un noteikt attiecīgās ķimikālijas vai materiāla izmantojumu dažādos posmos, jo rīkā uz šiem norādījumiem ir atsauce. Ir pieejami arī citi modeļi un rīki, piemēram, Chesar
   (22) (tas ir relevants arī 3. etapam, kur par to sniegta sīkāka informācija), Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) modelis (23), Vācijas bīstamo vielu aiļu modelis, ko atbalsta rīks “Viegli izmantojama darba vietas bīstamo vielu kontroles shēma” (EMKG) (24), INRS modelis (25), Nīderlandes Stoffenmanager modelis (26) un Beļģijas REGETOX modelis (27).

2. etapam relevantu aspektu un novērtējamo indikatoru piemēri ir norādīti 3. tabulā. Par pamatu ņemts Vācijas bīstamo vielu aiļu modelis, ko izstrādājis Vācijas Nelaimes gadījumu apdrošināšanas iestādes Darba aizsardzības institūts (28). Hronisku cilvēka veselības apdraudējumu gadījumā tie ir saistīti ar bīstamības klašu grupēšanu 1. etapā. Aiļu modelis ir izstrādāts galvenokārt bīstamo vielu aizstāšanas novērtēšanas vajadzībām, bet pieeju varētu pielāgot citiem mērķiem, izmantojot to pašu informāciju.

3. tabula

2. etapam relevantu aspektu un indikatoru piemēri (par pamatu ņemts Vācijas bīstamo vielu aiļu modelis)

| Aspekts | Pakārtotie aspekti un indikatori |
| --- | --- |
| Akūti cilvēka veselības apdraudējumi | Hroniski cilvēka veselības apdraudējumi | Fizikālās īpašības | Bīstamība, kas saistīta ar emisijas veidu | Ar pārstrādi saistītais riska palielinājums |
| Ļoti augsta riska process | — | Akūti toksiskas vielas vai maisījumi, 1. vai 2. kategorija (H300, H310, H330) |

Aspekts

Pakārtotie aspekti un indikatori

Akūti cilvēka veselības apdraudējumi

Hroniski cilvēka veselības apdraudējumi

Fizikālās īpašības

Bīstamība, kas saistīta ar emisijas veidu

Ar pārstrādi saistītais riska palielinājums

Ļoti augsta riska process

—

Akūti toksiskas vielas vai maisījumi, 1. vai 2. kategorija (H300, H310, H330)

| — | Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar skābēm izdala ļoti toksiskas gāzes (EUH032) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar skābēm izdala ļoti toksiskas gāzes (EUH032)

| — | 1. etapa A grupai līdzīgi cilvēka apdraudējumi |
| --- | --- |

—

1. etapa A grupai līdzīgi cilvēka apdraudējumi

| — | Nestabilas sprādzienbīstamas vielas vai maisījumi (H200) |
| --- | --- |

—

Nestabilas sprādzienbīstamas vielas vai maisījumi (H200)

| — | Sprādzienbīstamas vielas, maisījumi vai izstrādājumi, 1.1. (H201), 1.2. (H202), 1.3. (H203), 1.4. (H204), 1.5. (H205) un 1.6. apakšgrupa (bez H frāzes) |
| --- | --- |

—

Sprādzienbīstamas vielas, maisījumi vai izstrādājumi, 1.1. (H201), 1.2. (H202), 1.3. (H203), 1.4. (H204), 1.5. (H205) un 1.6. apakšgrupa (bez H frāzes)

| — | Uzliesmojošas gāzes, 1.A kategorija (H220, H230, H231, H232) un 1.B un 2. kategorija (H221) |
| --- | --- |

—

Uzliesmojošas gāzes, 1.A kategorija (H220, H230, H231, H232) un 1.B un 2. kategorija (H221)

| — | Piroforas gāzes (H232) |
| --- | --- |

—

Piroforas gāzes (H232)

| — | Uzliesmojoši šķidrumi, 1. kategorija (H224) |
| --- | --- |

—

Uzliesmojoši šķidrumi, 1. kategorija (H224)

| — | Pašreaģējošas vielas vai maisījumi, A tips (H240) un B tips (H241) |
| --- | --- |

—

Pašreaģējošas vielas vai maisījumi, A tips (H240) un B tips (H241)

| — | Organiski peroksīdi, A tips (H240) un B tips (H241) |
| --- | --- |

—

Organiski peroksīdi, A tips (H240) un B tips (H241)

| — | Pirofori šķidrumi vai cietvielas, 1. kategorija (H250) |
| --- | --- |

—

Pirofori šķidrumi vai cietvielas, 1. kategorija (H250)

| — | Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni emitē uzliesmojošas gāzes, 1. kategorija (H260) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni emitē uzliesmojošas gāzes, 1. kategorija (H260)

| — | Oksidējoši šķidrumi vai cietvielas, 1. kategorija (H271) |
| --- | --- |

—

Oksidējoši šķidrumi vai cietvielas, 1. kategorija (H271)

| — | Gāzes |
| --- | --- |

—

Gāzes

| — | Šķidrumi ar tvaika spiedienu > 250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Šķidrumi ar tvaika spiedienu > 250 hPa (mbar)

| — | Putošas cietvielas |
| --- | --- |

—

Putošas cietvielas

| — | Pārstrāde nenoslēgtā procesā |
| --- | --- |

—

Pārstrāde nenoslēgtā procesā

| — | Iespēja, ka būs tieša saskare ar ādu |
| --- | --- |

—

Iespēja, ka būs tieša saskare ar ādu

| — | Uzklāšana uz lielas virsmas |
| --- | --- |

—

Uzklāšana uz lielas virsmas

| — | Nenoslēgts vai daļēji nenoslēgts process, dabiska ventilācija |
| --- | --- |

—

Nenoslēgts vai daļēji nenoslēgts process, dabiska ventilācija

Augsta riska process

| — | Akūti toksiskas vielas vai maisījumi, 3. kategorija (H301, H311, H331) |
| --- | --- |

—

Akūti toksiskas vielas vai maisījumi, 3. kategorija (H301, H311, H331)

| — | Vielas vai maisījumi, kas ir toksiski saskarē ar acīm (EUH070) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas ir toksiski saskarē ar acīm (EUH070)

| — | Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni vai skābēm izdala toksiskas gāzes (EUH029, EUH031) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni vai skābēm izdala toksiskas gāzes (EUH029, EUH031)

| — | Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 1. kategorija Orgānu bojājumi (H370) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 1. kategorija Orgānu bojājumi (H370)

| — | Ādu sensibilizējošas vielas vai maisījumi (H317, Sh) |
| --- | --- |

—

Ādu sensibilizējošas vielas vai maisījumi (H317, Sh)

| — | Vielas vai maisījumi, kas sensibilizē elpošanas orgānus (H334, Sa) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas sensibilizē elpošanas orgānus (H334, Sa)

| — | Ādai kodīgas vielas vai maisījumi, 1., 1.A kategorija (H314) |
| --- | --- |

—

Ādai kodīgas vielas vai maisījumi, 1., 1.A kategorija (H314)

| — | 1. etapa B grupai līdzīgi cilvēka apdraudējumi |
| --- | --- |

—

1. etapa B grupai līdzīgi cilvēka apdraudējumi

| — | Aerosoli, 1. kategorija (H222 un H229) |
| --- | --- |

—

Aerosoli, 1. kategorija (H222 un H229)

| — | Uzliesmojoši šķidrumi, 2. kategorija (H225) |
| --- | --- |

—

Uzliesmojoši šķidrumi, 2. kategorija (H225)

| — | Uzliesmojošas cietvielas, 1. kategorija (H228) |
| --- | --- |

—

Uzliesmojošas cietvielas, 1. kategorija (H228)

| — | Pašreaģējošas vielas vai maisījumi, C un D tips (H242) |
| --- | --- |

—

Pašreaģējošas vielas vai maisījumi, C un D tips (H242)

| — | Organiski peroksīdi, C un D tips (H242) |
| --- | --- |

—

Organiski peroksīdi, C un D tips (H242)

| — | Pašsasilstošas vielas vai maisījumi, 1. kategorija (H251) |
| --- | --- |

—

Pašsasilstošas vielas vai maisījumi, 1. kategorija (H251)

| — | Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni emitē uzliesmojošas gāzes, 2. kategorija (H261) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni emitē uzliesmojošas gāzes, 2. kategorija (H261)

| — | Oksidējošas gāzes, 1. kategorija (H270) |
| --- | --- |

—

Oksidējošas gāzes, 1. kategorija (H270)

| — | Oksidējoši šķidrumi vai cietvielas, 2. kategorija (H272) |
| --- | --- |

—

Oksidējoši šķidrumi vai cietvielas, 2. kategorija (H272)

| — | Desensibilizēti sprādzienbīstami materiāli, 1. kategorija (H206) un 2. kategorija (H207) |
| --- | --- |

—

Desensibilizēti sprādzienbīstami materiāli, 1. kategorija (H206) un 2. kategorija (H207)

| — | Vielas vai maisījumi ar noteiktām īpašībām (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi ar noteiktām īpašībām (EUH001, EUH014, EUH018, EUH019, EUH044)

| — | Šķidrumi ar tvaika spiedienu 50–250 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Šķidrumi ar tvaika spiedienu 50–250 hPa (mbar)

| — | Daļēji nenoslēgts process, pārstrādei vajadzīgs atvērums ar vienkāršu ekstrakciju, nenoslēgts process ar vienkāršu ekstrakciju |
| --- | --- |

—

Daļēji nenoslēgts process, pārstrādei vajadzīgs atvērums ar vienkāršu ekstrakciju, nenoslēgts process ar vienkāršu ekstrakciju

Vidēja riska process

| — | Akūti toksiskas vielas vai maisījumi, 4. kategorija (H302, H312, H332) |
| --- | --- |

—

Akūti toksiskas vielas vai maisījumi, 4. kategorija (H302, H312, H332)

| — | Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 2. kategorija Iespējami orgānu bojājumi (H371) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 2. kategorija Iespējami orgānu bojājumi (H371)

| — | Ādai kodīgas vielas vai maisījumi, 1.B, 1.C kategorija (H314) |
| --- | --- |

—

Ādai kodīgas vielas vai maisījumi, 1.B, 1.C kategorija (H314)

| — | Vielas vai maisījumi, kas izraisa acu bojājumus (H318) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas izraisa acu bojājumus (H318)

| — | Vielas vai maisījumi, kam ir kodīga iedarbība uz elpošanas orgāniem (EUH071) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kam ir kodīga iedarbība uz elpošanas orgāniem (EUH071)

| — | Netoksiskas gāzes, kas var izraisīt nosmakšanu gaisa izspiešanas ceļā (piem., slāpeklis) |
| --- | --- |

—

Netoksiskas gāzes, kas var izraisīt nosmakšanu gaisa izspiešanas ceļā (piem., slāpeklis)

| — | 1. etapa C grupai līdzīgi cilvēka apdraudējumi, izņemot tos, kas norādīti ailē “Akūti cilvēka veselības apdraudējumi” (kreisajā ailē) |
| --- | --- |

—

1. etapa C grupai līdzīgi cilvēka apdraudējumi, izņemot tos, kas norādīti ailē “Akūti cilvēka veselības apdraudējumi” (kreisajā ailē)

| — | Aerosoli, 2. kategorija (H223 un H229) |
| --- | --- |

—

Aerosoli, 2. kategorija (H223 un H229)

| — | Uzliesmojoši šķidrumi, 3. kategorija (H226) |
| --- | --- |

—

Uzliesmojoši šķidrumi, 3. kategorija (H226)

| — | Uzliesmojošas cietvielas, 2. kategorija (H228) |
| --- | --- |

—

Uzliesmojošas cietvielas, 2. kategorija (H228)

| — | Pašreaģējošas vielas vai maisījumi, E un F tips (H242) |
| --- | --- |

—

Pašreaģējošas vielas vai maisījumi, E un F tips (H242)

| — | Organiski peroksīdi, E un F tips (H242) |
| --- | --- |

—

Organiski peroksīdi, E un F tips (H242)

| — | Pašsasilstošas vielas vai maisījumi, 2. kategorija (H252) |
| --- | --- |

—

Pašsasilstošas vielas vai maisījumi, 2. kategorija (H252)

| — | Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni emitē uzliesmojošas gāzes, 3. kategorija (H261) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas saskarē ar ūdeni emitē uzliesmojošas gāzes, 3. kategorija (H261)

| — | Oksidējoši šķidrumi vai cietvielas, 3. kategorija (H272) |
| --- | --- |

—

Oksidējoši šķidrumi vai cietvielas, 3. kategorija (H272)

| — | Gāzes zem spiediena (H280, H281) |
| --- | --- |

—

Gāzes zem spiediena (H280, H281)

| — | Metāliem kodīgas ķimikālijas (H290) |
| --- | --- |

—

Metāliem kodīgas ķimikālijas (H290)

| — | Desensibilizēti sprādzienbīstami materiāli, 3. kategorija (H207) un 4. kategorija (H208) |
| --- | --- |

—

Desensibilizēti sprādzienbīstami materiāli, 3. kategorija (H207) un 4. kategorija (H208)

| — | Šķidrumi ar tvaika spiedienu 10–50 hPa (mbar), izņemot ūdeni |
| --- | --- |

—

Šķidrumi ar tvaika spiedienu 10–50 hPa (mbar), izņemot ūdeni

| — | Pārstrāde noslēgtā procesā ar ekspozīcijas risku, piem., pildīšanas, paraugošanas vai tīrīšanas laikā |
| --- | --- |

—

Pārstrāde noslēgtā procesā ar ekspozīcijas risku, piem., pildīšanas, paraugošanas vai tīrīšanas laikā

| — | Noslēgts process, necaurlaidība nav nodrošināta, daļēji nenoslēgts process ar efektīvu ekstrakciju |
| --- | --- |

—

Noslēgts process, necaurlaidība nav nodrošināta, daļēji nenoslēgts process ar efektīvu ekstrakciju

Zema riska process

| — | Ādu kairinošas vielas vai maisījumi (H315) |
| --- | --- |

—

Ādu kairinošas vielas vai maisījumi (H315)

| — | Acis kairinošas vielas vai maisījumi (H319) |
| --- | --- |

—

Acis kairinošas vielas vai maisījumi (H319)

| — | Ādas bojājumi, ja strādā mitros apstākļos |
| --- | --- |

—

Ādas bojājumi, ja strādā mitros apstākļos

| — | Vielas vai maisījumi, kas rada aspirācijas risku (H304) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas rada aspirācijas risku (H304)

| — | Vielas vai maisījumi, kas izraisa ādas bojājumus (EUH066) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kas izraisa ādas bojājumus (EUH066)

| — | Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 3. kategorija: elpošanas orgānu kairinājums (H335) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 3. kategorija: elpošanas orgānu kairinājums (H335)

| — | Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 3. kategorija: miegainība, reibonis (H336) |
| --- | --- |

—

Vielas vai maisījumi, kam ir toksiska ietekme uz specifisku mērķorgānu (vienreizēja ekspozīcija), 3. kategorija: miegainība, reibonis (H336)

| — | Vielas, kas ir hroniski kaitīgas citos veidos (bez H frāzes)* |
| --- | --- |

—

Vielas, kas ir hroniski kaitīgas citos veidos (bez H frāzes)*

| — | Aerosoli, 3. kategorija (H229 bez H222, H223) |
| --- | --- |

—

Aerosoli, 3. kategorija (H229 bez H222, H223)

| — | Tādas vielas vai maisījumi, kas nav viegli uzliesmojoši (uzliesmošanas temperatūra > 60 ... 100 °C, bez H frāzes) |
| --- | --- |

—

Tādas vielas vai maisījumi, kas nav viegli uzliesmojoši (uzliesmošanas temperatūra > 60 ... 100 °C, bez H frāzes)

| — | Pašreaģējošas vielas/maisījumi, G tips (bez H frāzes) |
| --- | --- |

—

Pašreaģējošas vielas/maisījumi, G tips (bez H frāzes)

| — | Organiski peroksīdi, G tips (bez H frāzes) |
| --- | --- |

—

Organiski peroksīdi, G tips (bez H frāzes)

| — | Šķidrumi ar tvaika spiedienu 2–10 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Šķidrumi ar tvaika spiedienu 2–10 hPa (mbar)

| — | Noslēgts process, nodrošināta necaurlaidība, daļēji noslēgts process ar integrētu ekstrakciju, daļēji nenoslēgts process ar ļoti efektīvu ekstrakciju |
| --- | --- |

—

Noslēgts process, nodrošināta necaurlaidība, daļēji noslēgts process ar integrētu ekstrakciju, daļēji nenoslēgts process ar ļoti efektīvu ekstrakciju

Niecīgs risks

Vielas, kas saskaņā ar 1. etapu nerada bažas sakarā ar pašpiemītošām bīstamām īpašībām (t. i., nav klasificētas A, B vai C grupā)

| — | Šķidrumi ar tvaika spiedienu < 2 hPa (mbar) |
| --- | --- |

—

Šķidrumi ar tvaika spiedienu < 2 hPa (mbar)

| — | Neputošas cietvielas |
| --- | --- |

—

Neputošas cietvielas

4.3.   Ar cilvēka veselību saistītie aspekti un vidiskie aspekti galīgajā izmantojumā (3. etaps)

Šajā etapā novērtē attiecīgās ķimikālijas vai materiāla izmantošanas ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Tāpat kā 2. etapā, risku tikt eksponētam ķimikālijai vai materiālam, kā arī potenciālos ekspozīcijas ceļus (visus relevantos ceļus) un attiecīgo toksiskuma ietekmi uz cilvēka veselību, arī ekspozīciju izmantošanas laikā, un ietekmi uz vidi (piem., no lietojumiem, kuros ķimikālija tiek aizskalota, kā šampūns, kas nonāk notekūdeņu attīrīšanas staciju efluentā) nosaka lietošanas apstākļi.

Risku raksturo kombinācija, kuru veido ķimikālijas vai materiāla bīstamība un novērtējums par aplēsto cilvēka veselības un vides eksponētību attiecīgās ķimikālijas vai materiāla izmantošanas laikā.

Informācija par ķimikālijas vai materiāla pašpiemītošajām īpašībām ir vajadzīga drošuma novērtēšanai, un tā galvenokārt aptver tās pašas bīstamības īpašības, kas aplūkotas 1. etapā: fizikāla bīstamība, bīstamība videi un bīstamība cilvēka veselībai.

Lai noskaidrotu attiecīgās ķimikālijas vai materiāla likteni, aplēstu ekspozīciju, apzinātu ekspozīcijas ceļus un raksturotu risku, ir vajadzīga informācija arī par citām fizikālķīmiskajām īpašībām (piem., ķimikālijas vai materiāla fizikālais stāvoklis un tvaika spiediens, kas relevants cilvēka veselībai, šķīdība ūdenī un oktanola–ūdens sadalījuma koeficients (Log Kow), kas relevants videi).

Lai aplēstu ekspozīciju, ir īpaši svarīgi apzināt/aprakstīt attiecīgās ķimikālijas vai materiāla izmantojumu un raksturot izmantošanas apstākļus, sniedzot informāciju par ekspozīcijas biežumu un ilgumu, izmantotās vai izmantošanas laikā klātesošās ķimikālijas vai materiāla daudzumu, ķimikālijas vai materiāla izmantošanas apstākļiem un lietošanas norādījumiem. Ja ķimikāliju vai materiālu var lietot vairākos veidos, ideālā gadījumā būtu jāapskata visi dažādie ekspozīcijas ceļi.

Tāpat kā iepriekšējos etapos, pieeju varētu optimizēt atkarībā no tā, vai tiek novērtēta jauna vai esoša ķimikālija vai materiāls un kādi dati ir pieejami.

Tāpat kā 2. etapā, par izejas punktu attiecīgās ķimikālijas vai materiāla izmantojuma raksturošanai šajā etapā ir ieteicams izmantot ECHA norādījumus (R.12. nodaļa “Izmantošanas apraksts”
  21). R.12. nodaļas norādījumos ir sniegti produktu kategoriju un izstrādājumu kategoriju saraksti, un daudzi pieejamie ekspozīcijas aplēšanas rīki, piemēram, ECETOC MRN20, šīs apraksta kategorijas izmanto par ievaddatiem ekspozīcijas un drošuma novērtēšanā.

Ķīmiskā drošuma novērtēšanas un ziņošanas rīks (Chesar)22 ir vēl viens ķimikālijas/materiāla drošuma novērtēšanas rīks. Šo rīku izstrādājusi ECHA, lai palīdzētu uzņēmumiem sagatavot ķīmiskā drošuma ziņojumus (ĶDZ) un ekspozīcijas scenārijus (ES) strukturētā, saskaņotā, caurredzamā un efektīvā veidā. Tas ietver ar vielu saistītu datu paziņošanu (attiecīgie fizikālķīmiskie dati, dati par likteni un bīstamības dati), vielas lietojumu aprakstu, ekspozīcijas novērtējuma veikšanu, arī drošas lietošanas nosacījumu apzināšanu, saistītās ekspozīcijas aplēses un risku kontroles demonstrēšanu. Lai veiktu ekspozīcijas novērtējumu, Chesar ir iekļauti vairāki ekspozīcijas aplēses rīki: ECETOC MRN rīks darbinieku un patērētāju eksponētības aplēšanai, kā arī EUSES vides eksponētības aplēšanai. Šajos rīkos jāievada paredzamie izmantošanas apstākļi. Izmantojuma kartes, ko izstrādā industriālās nozares, saskaņoti un strukturēti apkopo informāciju par ķimikāliju izmantojumu un izmantošanas apstākļiem savā nozarē. Tās satur ievadparametrus darbinieku eksponētības novērtējumam (SWED), patērētāju eksponētības novērtējumam (SCED) un vides eksponētības novērtējumam (SPERC). Pašreizējās izmantojuma kartes Chesar formātā ir pieejamas https://www.echa.europa.eu/csr-es-roadmap/use-maps/use-maps-library. Chesar ir iespējams arī dokumentēt ekspozīcijas aplēses, kas iegūtas no citiem rīkiem, vai ar mērījumiem iegūtus ekspozīcijas datus. Daži rīki, piemēram, ConsExpo
  29, dod iespēju to izvaddatus tieši eksportēt uz Chesar.

Tāpat kā 2. etapā, var izmantot arī augstākām pakāpēm domātus rīkus (piem., ConsExpo
   (29)) vai nozarspecifiskus rīkus, ko industrija izstrādājusi konkrētu produktu veidu un izstrādājumu novērtēšanai, ja ir pieejami tam vajadzīgie dati.

4.4.   Vidiskās ilgtspējas novērtējums (4. etaps)

Šis etaps aptver attiecīgās ķimikālijas vai materiāla vidiskās ilgtspējas aspektu novērtēšanu, un galvenā uzmanība tajā tiek pievērsta ietekmei uz vidi visā vērtības ķēdē.

Lai novērtētu attiecīgās ķimikālijas vai materiāla vidisko ilgtspēju, ir jāveic uz funkciju balstīts ACN, kas aptver visu aprites ciklu. Ja jaunajai ķimikālijai vai materiālam ir vairāki iespējami izmantojumi vai to var ražot vairākos veidos, ir jāveic dažādi ACN, kas aptver katru ražošanas, izmantojuma un aprites cikla beigu veidu. Ideālā gadījumā ACN pētījumi par dažādiem ķimikālijas vai materiāla izmantojumiem būtu jāveic, ievērojot tos pašus modelēšanas principus, lai nodrošinātu saskaņotību un būtu iespējams salīdzināt rezultātus. Tāpēc ir ieteicams, kad vien iespējams, par pamatdokumentu ACN veikšanai izmantot produkta vidiskās pēdas metodi30.

Lai novērtētu visa produktu aprites cikla vidisko sniegumu, ieteicams izmantot vidiskās pēdas ietekmes novērtējuma metodi (30). To veido minimālais novērtējamais iespējamo ietekmju kopums. Citi aspekti, ko pašreizējā ACN prakse vēl pilnībā neaptver, varētu būt jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi, izmantojot indikatorus, ko varētu izstrādāt šim nolūkam.

Ņemot vērā, ka vidiskās pēdas metode pašlaik vēl neaptver visas ietekmes uz vidi, nākotnē varētu būt iespējams pievienot vēl citas ietekmes.

Vidiskās pēdas metodes pamatā esošie modeļi un raksturojošie faktori, kas pieejami vietnē https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/developerEF.xhtml, būtu jāpiemēro saskaņā ar jaunāko pieejamo vidiskās pēdas paketi. Vērā ņemtie aspekti un šā ieteikuma publicēšanas dienā aktuālie indikatori un metodes ir uzskaitīti 5. tabulā, taču tie būtu jāuzskata tikai par piemēru, jo ieteicamās metodes tiek pastāvīgi pilnveidotas.

5. tabula

Vidiskās pēdas metodes aspekti, indikatori un metodes 4. etapam

| ACN novērtējuma līmenis/aspekti | Pakārtotais aspekts | Indikators un mērvienība | Ieteicamā aprites cikla ietekmes novērtējuma (ACIN) metode pēc noklusējuma |
| --- | --- | --- | --- |
| Toksiskums | Toksiskums cilvēkiem, ar vēzi saistīta ietekme | Salīdzinošā toksiskā
  vienība cilvēkiem (CTUh) | Balstīta uz modeli USEtox2.1 (Fantke et al., 2017 (31)), kas pielāgots atbilstoši Saouter et al., 2018 (32) |
| Toksiskums cilvēkiem, ar vēzi nesaistīta ietekme | Salīdzinošā toksiskā
  vienība cilvēkiem (CTUh) | Balstīta uz modeli USEtox2.1 (Fantke et al., 2017  (31)), kas pielāgots atbilstoši Saouter et al., 2018 (32) |
| Ekotoksiskums, saldūdens | Salīdzinošā toksiskā
  vienība ekosistēmām (CTUe) | Balstīta uz modeli USEtox2.1 (Fantke et al., 2017 (31)), kas pielāgots atbilstoši Saouter et al., 2018 (32) |
| Klimata pārmaiņas | Klimata pārmaiņas | Globālās sasilšanas potenciāls
  (GSP100, kg CO2 ekv.) | Bernes modelis – globālās sasilšanas potenciāls (GSP) 100 gadu nogrieznī (balstīts uz IPCC, 2013 (33)) |
| Piesārņojums | Ozona noārdīšanās | Ozona noārdīšanas potenciāls (ONP)
  (kg CFC-11 ekv.) | Modelis EDIP, kas balstīts uz Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) noteikto ONP bezgalīgā laika nogrieznī (PMO, 2014 (34) + integrācijas) |
| Daļiņas/ieelpotās neorganiskās vielas | Ietekme uz cilvēka veselību, kas asociēta ar eksponētību PM2,5 (slimību incidence (35)) | PM modelis (Fantke et al., 2016 (36)), UNEP, 2016 (37) |
| Jonizējošais starojums, cilvēka veselība | Cilvēka eksponētība
  U235 (kBq U235) | Modelis, kas atspoguļo ietekmi uz cilvēka veselību, izstrādātājs: Dreicer et al., 1995 (Frischknecht et al., 2000 (38)) |
| Fotoķīmiskā ozona veidošanās | Troposfēriskās ozona koncentrācijas palielinājums
  kg NMGOS ekv. | Modelis LOTOS-EUROS (Van Zelm et al., 2008 (39)), kā izmantots ReCiPe 2008 |
| Paskābināšanās | Akumulētais pārsniegums
  (mol H+ ekv.) | Akumulētais pārsniegums (Posch et al., 2008 (40); Seppälä et al., 2006 (41)) |
| | Eitrofikācija, sauszemes | Akumulētais pārsniegums
  (mol N ekv.) | Akumulētais pārsniegums (Seppälä et al., 2006 (41), Posch et al., 2008 (40)) |
| | Saldūdens eitrofikācija | Barības vielu frakcija, kuras galīgais segments ir saldūdens (P, kg P ekv.) | Modelis EUTREND (Struijs, et al., 2009 (42)) kā izmantots ReCiPe 2008 |
| | Jūras ūdens eitrofikācija | Barības vielu frakcija, kuras galīgais segments
  ir jūra (N, kg N ekv.) | Modelis EUTREND (Struijs et al., 2009 (42)), kā izmantots ReCiPe 2008 |
| Resursi | Zemes izmantojums | Augsnes kvalitātes indekss (43)

  (biotiskā ražošana, noturība pret eroziju, mehāniskā filtrēšana un pazemes ūdeņu papildināšanās), mērvienības nav | Augsnes kvalitātes indekss, kura pamatā ir LANCA modelis (De Laurentiis et al., 2019 (44)) un LANCA CF 2.5. versija (Horn & Maier, 2018 (45)) |
| Ūdens izmantojums | Risks atraut ūdeni lietotājiem (pēc atraušanas riska svarotais ūdens patēriņš, m3 atrautā ūdens) | Pieejamā atlikušā ūdens (Available WAter REmaining – AWARE) modelis (Boulay et al., 2018 (46); UNEP, 2016 (37)) |
| Resursu izmantojums, minerāli un metāli | Abiotisko resursu izsīkums
  (abiotisko resursu izsīkuma potenciāls, AIP – galīgās rezerves, kg Sb ekv.) | CML (Guinée et al., 2002 (47)) un (Van Oers et al., 2002 (48)) |
| Resursu izmantojums, enerģijas nesēji | Abiotisko resursu izsīkums – fosilās degvielas
  (AIP – fosilās degvielas, MJ) (49) | CML (Guinée et al., 2002 (47)) un (Van Oers et al., 2002 (48)) |

ACN novērtējuma līmenis/aspekti

Pakārtotais aspekts

Indikators un mērvienība

Ieteicamā aprites cikla ietekmes novērtējuma (ACIN) metode pēc noklusējuma

Toksiskums

Toksiskums cilvēkiem, ar vēzi saistīta ietekme

Salīdzinošā toksiskā

vienība cilvēkiem (CTUh)

Balstīta uz modeli USEtox2.1 (Fantke et al., 2017 (31)), kas pielāgots atbilstoši Saouter et al., 2018 (32)

Toksiskums cilvēkiem, ar vēzi nesaistīta ietekme

Salīdzinošā toksiskā

vienība cilvēkiem (CTUh)

Balstīta uz modeli USEtox2.1 (Fantke et al., 2017  (31)), kas pielāgots atbilstoši Saouter et al., 2018 (32)

Ekotoksiskums, saldūdens

Salīdzinošā toksiskā

vienība ekosistēmām (CTUe)

Balstīta uz modeli USEtox2.1 (Fantke et al., 2017 (31)), kas pielāgots atbilstoši Saouter et al., 2018 (32)

Klimata pārmaiņas

Klimata pārmaiņas

Globālās sasilšanas potenciāls

(GSP100, kg CO2 ekv.)

Bernes modelis – globālās sasilšanas potenciāls (GSP) 100 gadu nogrieznī (balstīts uz IPCC, 2013 (33))

Piesārņojums

Ozona noārdīšanās

Ozona noārdīšanas potenciāls (ONP)

(kg CFC-11 ekv.)

Modelis EDIP, kas balstīts uz Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) noteikto ONP bezgalīgā laika nogrieznī (PMO, 2014 (34) + integrācijas)

Daļiņas/ieelpotās neorganiskās vielas

Ietekme uz cilvēka veselību, kas asociēta ar eksponētību PM2,5 (slimību incidence (35))

PM modelis (Fantke et al., 2016 (36)), UNEP, 2016 (37)

Jonizējošais starojums, cilvēka veselība

Cilvēka eksponētība

U235 (kBq U235)

Modelis, kas atspoguļo ietekmi uz cilvēka veselību, izstrādātājs: Dreicer et al., 1995 (Frischknecht et al., 2000 (38))

Fotoķīmiskā ozona veidošanās

Troposfēriskās ozona koncentrācijas palielinājums

kg NMGOS ekv.

Modelis LOTOS-EUROS (Van Zelm et al., 2008 (39)), kā izmantots ReCiPe 2008

Paskābināšanās

Akumulētais pārsniegums

(mol H+ ekv.)

Akumulētais pārsniegums (Posch et al., 2008 (40); Seppälä et al., 2006 (41))

Eitrofikācija, sauszemes

Akumulētais pārsniegums

(mol N ekv.)

Akumulētais pārsniegums (Seppälä et al., 2006 (41), Posch et al., 2008 (40))

Saldūdens eitrofikācija

Barības vielu frakcija, kuras galīgais segments ir saldūdens (P, kg P ekv.)

Modelis EUTREND (Struijs, et al., 2009 (42)) kā izmantots ReCiPe 2008

Jūras ūdens eitrofikācija

Barības vielu frakcija, kuras galīgais segments

ir jūra (N, kg N ekv.)

Modelis EUTREND (Struijs et al., 2009 (42)), kā izmantots ReCiPe 2008

Resursi

Zemes izmantojums

Augsnes kvalitātes indekss (43)

(biotiskā ražošana, noturība pret eroziju, mehāniskā filtrēšana un pazemes ūdeņu papildināšanās), mērvienības nav

Augsnes kvalitātes indekss, kura pamatā ir LANCA modelis (De Laurentiis et al., 2019 (44)) un LANCA CF 2.5. versija (Horn & Maier, 2018 (45))

Ūdens izmantojums

Risks atraut ūdeni lietotājiem (pēc atraušanas riska svarotais ūdens patēriņš, m3 atrautā ūdens)

Pieejamā atlikušā ūdens (Available WAter REmaining – AWARE) modelis (Boulay et al., 2018 (46); UNEP, 2016 (37))

Resursu izmantojums, minerāli un metāli

Abiotisko resursu izsīkums

(abiotisko resursu izsīkuma potenciāls, AIP – galīgās rezerves, kg Sb ekv.)

CML (Guinée et al., 2002 (47)) un (Van Oers et al., 2002 (48))

Resursu izmantojums, enerģijas nesēji

Abiotisko resursu izsīkums – fosilās degvielas

(AIP – fosilās degvielas, MJ) (49)

CML (Guinée et al., 2002 (47)) un (Van Oers et al., 2002 (48))

5.   Novērtēšanas procedūra un ziņošana

KDI satvara piemērošana ķimikālijai vai materiālam nesīs šādus trīs ieguvumus:

| 1) | KDI principu ievērošana (pār)projektēšanas posmā; |
| --- | --- |

1)

KDI principu ievērošana (pār)projektēšanas posmā;

| 2) | drošuma un ilgtspējas novērtējums; |
| --- | --- |

2)

drošuma un ilgtspējas novērtējums;

| 3) | infopanelis ar rezultātu kopsavilkumu. |
| --- | --- |

3)

infopanelis ar rezultātu kopsavilkumu.

Ne visiem pašreizējiem aspektiem un indikatoriem ir attiecīgs slieksnis (tie galvenokārt ir ieviesti attiecībā uz regulatīvajiem drošuma aspektiem). Tas nozīmē, ka attiecībā uz aspektiem un indikatoriem bez sliekšņvērtībām kritēriji nav pilnīgi. Šādos gadījumos pragmatiska pieeja testēšanā ir vērtējamo ķimikāliju/materiālu salīdzināt ar ķimikālijām vai materiāliem, ko varētu aizstāt, tā, kā tiek darīts pašlaik, izmantojot alternatīvas novērtēšanas metodes. Jaunu ķimikāliju vai materiālu gadījumā salīdzinājumam vajadzētu būt balstītam uz funkcionalitāti. Ar šādu pieeju tiks panākti relatīvi uzlabojumi, kuru pamatā būs salīdzināto ķimikāliju vai materiālu snieguma atšķirības.

Komisija tiešsaistē darīs pieejamas rezultātu izklāsta veidnes, arī priekšlikumu par grafisko vizualizāciju.

Drošuma un ilgtspējas novērtējuma 1. etapā ir paredzēti četri novērtēšanas līmeņi.

| — | 0. līmenis – kritēriju grupas A ķimikālijas vai materiāli (piem., vielas, ko uzskata par viskaitīgākajām, tostarp SVHC). |
| --- | --- |

—

0. līmenis – kritēriju grupas A ķimikālijas vai materiāli (piem., vielas, ko uzskata par viskaitīgākajām, tostarp SVHC).

| — | 1. līmenis – kritēriju grupas B ķimikālijas vai materiāli (piem., ar hronisku ietekmi uz cilvēka veselību vai vidi, vielas, kas rada bažas, bet neietilpst A grupā). |
| --- | --- |

—

1. līmenis – kritēriju grupas B ķimikālijas vai materiāli (piem., ar hronisku ietekmi uz cilvēka veselību vai vidi, vielas, kas rada bažas, bet neietilpst A grupā).

| — | 2. līmenis – kritēriju grupas C ķimikālijas vai materiāli (piem., ar citām bīstamām īpašībām). |
| --- | --- |

—

2. līmenis – kritēriju grupas C ķimikālijas vai materiāli (piem., ar citām bīstamām īpašībām).

| — | 3. līmenis – ķimikālijas vai materiāli, kas neietilpst nevienā no apdraudējumu kategorijām, kuras minētas iepriekšējās kritēriju grupās. Attiecībā uz tiem būtu jāpatur prātā, ka attiecīgā ķimikālija vai materiāls dažos lietojumos joprojām varētu būt kaitīgs no tādas riska perspektīvas, kas ņem vērā ne tikai vispārīgos bīstamības kritērijus, bet arī lietojumam specifiskus ekspozīcijas apstākļus. |
| --- | --- |

—

3. līmenis – ķimikālijas vai materiāli, kas neietilpst nevienā no apdraudējumu kategorijām, kuras minētas iepriekšējās kritēriju grupās. Attiecībā uz tiem būtu jāpatur prātā, ka attiecīgā ķimikālija vai materiāls dažos lietojumos joprojām varētu būt kaitīgs no tādas riska perspektīvas, kas ņem vērā ne tikai vispārīgos bīstamības kritērijus, bet arī lietojumam specifiskus ekspozīcijas apstākļus.

A, B un C grupā (2. tabula) norādītie aspekti ir hierarhiski, kas nozīmē, ka tie jānovērtē viens pēc otra un katrs nākamais ar aspektiem saistītais kritērijs tiek novērtēts tikai tad, ja ir izpildīts iepriekšējais.

Ja ir pierādījumi, ka attiecīgajai ķimikālijai vai materiālam piemīt viena no bīstamajām īpašībām, kas iekļautas novērtējamo bīstamo īpašību grupā, KSI novērtējuma vajadzībām nav nepieciešams apkopot informāciju par citām īpašībām tajā pašā grupā. Šā principa mērķis ir novērtēšanu vienkāršot un atvieglot datu vākšanu, kā arī problemātiskās ķimikālijas vai materiālus atmest ātrāk – pētniecības un izstrādes procesa sākumā. Tomēr, lai varētu novērtēt nākamo kritēriju, ir jāsniedz pierādījumi par visiem viena un tā paša kritēriju kopuma aspektiem.

Drošuma un ilgtspējas novērtējuma 2., 3. un 4. etapā ieteicams ziņot pilnīgu analizētā gadījuma novērtējumu, norādot, kādas metodes ir izmantotas. Ieteicams arī etapu rezultātus salīdzināt ar aizstājamās ķimikālijas vai materiāla rezultātiem, lai redzētu, vai ir kāds uzlabojums (salīdzinošais novērtējums). Galīgajā KDI ziņojumā būtu jāiekļauj 2., 3. un 4. etapā iegūto rezultātu analīze un jānorāda, kādiem aspektiem un rādītājiem ir vislielākā ietekme uz drošumu un ilgtspēju. 2., 3. un 4. etapa kritēriji jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, balstoties uz iegūtajiem rezultātiem, jo ne visām ķimikālijām un materiāliem ir vajadzīgi vienādi drošuma un ilgtspējas pasākumi.

6.   Pārskats par datu avotiem, ko var izmantot drošuma un ilgtspējas novērtēšanā

Sākumā un papildus 1.–4. etapa aprakstā minētajiem rīkiem vispirms var pārbaudīt tādus avotus kā ECHA informācija par ķimikālijām (50) (arī Klasificēšanas un marķēšanas datubāze (51) un EUCLEF
   (52)), Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Ķīmisko apdraudējumu datubāze (OpenFoodTox) (53), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) eChemPortal
   (54), ASV Vides aizsardzības aģentūras (EPA) CompTox
   (55), it sevišķi attiecībā uz informāciju par esošu ķimikāliju bīstamajām īpašībām.

Runājot par vidisko pēdu, aprites cikla inventarizācijas datu kopas ir pieejamas Komisijas izveidotajā un pārvaldītajā Eiropas Aprites cikla novērtējuma platformā (56). Būtu jāizmanto ar vidiskās pēdas pieeju saderīgas datu kopas, ja tādas ir pieejamas. Liela platforma datu meklēšanai dažādās datubāzēs ir Global LCA Data Access Network
   (57). Tā arī nodrošina rīkus dažādu avotu datu kopu saskaņošanai.

Precizēt aprites cikla beigu scenārija modelēšanai nepieciešamos datu avotus traucē apstāklis, ka atkarībā no novērtējamās ķimikālijas vai materiāla ir vajadzīgi ļoti dažādi dati. Ieteicams avots vispārīgiem statistikas datiem par aprites cikla beigām ir Eurostat datubāze (58), kurā ir dati par atkritumu apsaimniekošanu Eiropā. Noderīgu papildinformāciju publicē ražotāju arodapvienības, kas bieži vien publicē pētījumus un statistiku par savas nozares ilgtspējas aspektiem.

---

(1)  
  Anastas, P., un Warner, J. (1998), Green Chemistry: Theory and Practice, Oxford University Press, Ņujorka, 30. lpp.

(2)  
  Anastas, P. T. un Zimmerman, J. B. (2003), Peer Reviewed: Design Through the 12 Principles of Green Engineering, Environmental Science & Technology 37(5), 94A–101A: https://doi.org/10.1021/es032373g.

(3)  
  UBA (2009), Sustainable Chemistry: Positions and Criteria of the Federal Environment Agency, 6. lpp.; https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/sustainable-chemistry.

(4)  
  UBA (2016), Guide on sustainable chemicals – A decision tool for substance manufacturers, formulators and end users of chemicals; https://www.umweltbundesamt.de/en/publikationen/guide-on-sustainable-chemicals.

(5)  
  Keijer, T., Bakker, V., Slootweg, J. C. (2019), Circular chemistry to enable a circular economy, Nature chemistry 11(3), 190.–195. lpp.: https://doi.org/10.1038/s41557-019-0226-9.

(6)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/areas-specific-interest/critical-raw-materials_en

(7)  Bīstamība ir īpašība vai īpašību kopums, kas vielu padara bīstamu (definīcija ECHA terminoloģijas portālā https://echa-term.echa.europa.eu/).

(8)  COM(2020) 667 final.

(9)  COM(2022) 142 final.

(10)  
  Technical Working Group, Part B-Annex: Technical Screening Criteria, 2022. gada marts. https://wwfeu.awsassets.panda.org/downloads/220330_sustainable_finance_platform_finance_report_remaining_environmental_objectives.pdf.

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 440/2008.

(12)  https://www.oecd.org/chemicalsafety/testing/

(13)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-clp

(14)  https://echa.europa.eu/guidance-documents/guidance-on-information-requirements-and-chemical-safety-assessment

(15)  Pēc testēšanas perioda 2. tabula tiks pārskatīta.

(16)  
  REACH regulas 57. panta a) punkts – 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēni; REACH regulas 57. panta b) punkts – 1.A vai 1.B kategorijas mutagēni; REACH regulas 57. panta c) punkts – 1.A vai 1.B kategorijas reproduktīvās sistēmas toksikanti; REACH regulas 57. panta d) punkts – noturīgas, bioakumulatīvas un toksiskas (PBT) vielas; REACH regulas 57. panta e) punkts – ļoti noturīgas un ļoti bioakumulatīvas (vPvB) vielas; REACH regulas 57. panta f) punkts – vielas, kas rada līdzvērtīgas (tādas pašas) bažas par varbūtīgu nopietnu ietekmi uz cilvēka veselību (un/vai vidi).

(17)  Dažas vielas ar citām bīstamām īpašībām (piem., STOT RE) var klasificēt kā vielas, kas rada ļoti lielas bažas, tāpēc, ka tās rada “tādas pašas bažas” (sk. REACH regulas 57. panta f) punktu).

(18)  Visu PMT un vPvM iekļaušana viskaitīgāko vielu apakšgrupā tiks vērtēta papildus.

(19)  
  4Priekšlikums regulai, ar ko izveido satvaru ekodizaina prasību noteikšanai ilgtspējīgiem produktiem (COM(2022) 142 final). panta 28. punkts: “
  “viela, kas rada bažas” ir viela, kas

| a) | atbilst 57. pantā noteiktajiem kritērijiem un ir noteikta saskaņā ar REACH regulas 59. panta 1. punktu vai |
| --- | --- |

a)

atbilst 57. pantā noteiktajiem kritērijiem un ir noteikta saskaņā ar REACH regulas 59. panta 1. punktu vai

| b) | ir klasificēta CLP regulas VI pielikuma 3. daļā vienā no šādām bīstamības klasēm vai bīstamības kategorijām:






  — | kancerogenitāte, 1. un 2. kategorija, |
| --- | --- | --- |

b)

ir klasificēta CLP regulas VI pielikuma 3. daļā vienā no šādām bīstamības klasēm vai bīstamības kategorijām:

—

kancerogenitāte, 1. un 2. kategorija,

| — | mutagenitāte dīgļšūnām, 1. un 2. kategorija, |
| --- | --- |

—

mutagenitāte dīgļšūnām, 1. un 2. kategorija,

| — | reproduktīvā toksicitāte, 1. un 2. kategorija, |
| --- | --- |

—

reproduktīvā toksicitāte, 1. un 2. kategorija,

| — | elpceļu sensibilizācija, 1. kategorija, |
| --- | --- |

—

elpceļu sensibilizācija, 1. kategorija,

| — | ādas sensibilizācija, 1. kategorija, |
| --- | --- |

—

ādas sensibilizācija, 1. kategorija,

| — | hroniska bīstamība ūdens videi, 1.–4. kategorija, |
| --- | --- |

—

hroniska bīstamība ūdens videi, 1.–4. kategorija,

| — | bīstamība ozona slānim, |
| --- | --- |

—

bīstamība ozona slānim,

| — | atkārtotas iedarbības specifiska mērķorgāna toksicitāte, 1. un 2. kategorija, |
| --- | --- |

—

atkārtotas iedarbības specifiska mērķorgāna toksicitāte, 1. un 2. kategorija,

| — | vienreizējas iedarbības specifiska mērķorgāna toksicitāte, 1. un 2. kategorija; vai |
| --- | --- |

—

vienreizējas iedarbības specifiska mērķorgāna toksicitāte, 1. un 2. kategorija; vai

| c) | negatīvi ietekmē tādu materiālu atkalizmantošanu un reciklēšanu, ko satur produkts, kurā tā ir klātesoša.” |
| --- | --- |

c)

negatīvi ietekmē tādu materiālu atkalizmantošanu un reciklēšanu, ko satur produkts, kurā tā ir klātesoša.”

(20)  
  ECETOC MRN rīks: https://www.ecetoc.org/tools/tra-main/.

(21)  https://echa.europa.eu/documents/10162/17224/information_requirements_r12_en.pdf

(22)  Ķīmiskā drošuma novērtēšanas un ziņošanas rīks, https://chesar.echa.europa.eu/home.

(23)  SDO starptautiskā ķimikāliju kontroles rīkkopa, https://www.ilo.org/legacy/english/protection/safework/ctrl_banding/toolkit/icct/.

(24)  Viegli izmantojama darba vietas bīstamo vielu kontroles shēma (EMKG), https://www.baua.de/EN/Topics/Work-design/Hazardous-substances/EMKG/Easy-to-use-workplace-control-scheme-EMKG_node.html.

(25)  
  INRS modelis, https://www.inrs.fr/media.html?refINRS=ND%202233.

(26)  
  Stoffenmanager, https://stoffenmanager.com/en/.

(27)  
  Réseau de Gestion des Risques Toxicologiques (REGETOX 2000), http://www.regetox.med.ulg.ac.be/accueil_fr.htm.

(28)  
  The GHS Column Model 2020 – An aid to substitute assessment, red. Smola T., Institut für Arbeitsschutz der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (IFA), https://www.dguv.de/ifa/praxishilfen/hazardous-substances/ghs-spaltenmodell-zur-substitutionspruefung/index.jsp.

(29)  https://www.rivm.nl/en/consexpo

(30)  C(2021) 9332 final.

(31)  
  USEtox®2.0 dokumentācija (1. versija), http://usetox.org, https://doi.org/10.11581/DTU:00000011.

(32)  
  Using REACH and the EFSA database to derive input data for the USEtox model, EUR 29495 EN, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2018, ISBN 978-92-79-98183-8, Kopīgais pētniecības centrs (JRC) 114227, https://doi.org/10.2760/611799.

(33)  
  Anthropogenic and Natural Radiative Forcing. Publicēts: Climate Change 2013: The Physical Science Basis. I darba grupas ieguldījums Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes piektajā novērtējuma ziņojumā. T. F. Stocker, D. Qin, G.-K. Plattner, M. Tignor, S. K. Allen, J. Doschung, A. Nauels, Y. Xia, V. Bex, un P. M. Midgley (red.) Cambridge University Press, 659.–740. lpp., doi:10.1017/CBO9781107415324.018.

(34)  
  Scientific Assessment of Ozone Depletion: 2014, Vispārējā ozona pētniecības un monitoringa projekta ziņojums Nr. 55, Ženēva, Šveice. Izgūts no https://csl.noaa.gov/assessments/ozone/2014/preface.html.

(35)  Vienības nosaukums ir mainīts no “nāves gadījumi” sākotnējā avotā (UNEP, 2016) uz “slimību incidence”.

(36)  Smalko daļiņu ietekme uz veselību. Publicēts: Frischknecht, R., Jolliet, O. (red.), Global Guidance for Life Cycle Impact Assessment Indicators: Volume 1. UNEP/SETAC aprites cikla iniciatīva, Parīze, 76.–99. lpp. Izgūts no www.lifecycleinitiative.org/applying-lca/lcia-cf/.

(37)  
  Global guidance for life cycle impact assessment indicators: Volume 1, ISBN: 978-92-807-3630-4. Izgūts no https://www.ecocostsvalue.com/EVR/img/references%20others/global-guidance-lcia-v.1-1.pdf.

(38)  
  Human health damages due to ionising radiation in life cycle impact assessment. Environmental Impact Assessment Review. https://doi.org/10.1016/S0195-9255(99)00042-6.

(39)  
  European characterisation factors for damage to human health caused by PM10 and ozone in life cycle impact assessment, Atmospheric Environment 42, 441.–453. lpp. https://doi.org/10.1016/j.atmosenv.2007.09.072.

(40)  
  The role of atmospheric dispersion models and ecosystem sensitivity in the determination of characterisation factors for acidifying and eutrophying emissions in LCIA, The International Journal of Life Cycle Assessment, 13, 477.–486. lpp., https://doi.org/10.1007/s11367-008-0025-9.

(41)  
  Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator, The International Journal of Life Cycle Assessment 11(6), 403.–416. lpp., https://doi.org/10.1065/lca2005.06.215.

(42)  
  Aquatic Eutrophication. 6. nodaļa. Goedkoop, M., Heijungs, R., Huijbregts, M. A. J., De Schryver, A., Struijs, J., Van Zelm, R. (2009). ReCiPe 2008. A Life Cycle Impact Assessment Method Which Comprises Harmonised Category Indicators at the Midpoint and the Endpoint Level. Report I: Characterisation Factors, pirmais izdevums.

(43)  Šis indekss ir iegūts, JRC agregējot 4 indikatorus, kas sniegti LANCA modelī zemes izmantojuma ietekmes novērtēšanai, kā ziņots De Laurentiis et al. (2019).

(44)  
  Soil quality index: Exploring options for a comprehensive assessment of land use impacts in LCA, Journal of Cleaner Production, 215, 63.–74. lpp., https://doi.org/10.1016/j.jclepro.2018.12.238.

(45)  
  LANCA® – Characterization Factors for Life Cycle Impact Assessment, Version 2.5, 2018. gada novembris. Izgūts no http://publica.fraunhofer.de/documents/N-379310.html.

(46)  
  The WULCA consensus characterization model for water scarcity footprints: assessing impacts of water consumption based on available water remaining (AWARE), The International Journal of Life Cycle Assessment 23(2), 368.–378. lpp., https://doi.org/10.1007/s11367-017-1333-8.

(47)  
  Handbook on Life Cycle Assessment: Operational Guide to the ISO Standards, sērija: Eco-efficiency in industry and science, Kluwer Academic Publishers, Dordrehta: https://doi.org/10.1007/BF02978897.

(48)  
  Abiotic Resource Depletion in LCA. Road and Hydraulic Engineering Institute, Transporta un ūdens ministrija, Amsterdama.

(49)  ILCD plūsmas sarakstā un šā ieteikuma vajadzībām urāns ir iekļauts enerģijas nesēju sarakstā. To mēra MJ.

(50)  
  ECHA informācija par ķimikālijām: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals.

(51)  https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/cl-inventory-database

(52)  https://echa.europa.eu/legislation-finder

(53)  
  EFSA Ķīmisko apdraudējumu datubāze (OpenFoodTox): https://www.efsa.europa.eu/en/microstrategy/openfoodtox.

(54)  ESAO eChemPortal: https://www.echemportal.org/echemportal/.

(55)  ASV EPA CompTox ķimikāliju infopanelis: https://comptox.epa.gov/dashboard/.

(56)  Eiropas Aprites cikla novērtējuma platforma, https://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/contactListEF.xhtml.

(57)  
  Global LCA Data Access Network: https://www.globallcadataaccess.org/.

(58)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/main/data/database

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 20.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 325/206 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 325/206

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES DELEĢĒTAIS LĒMUMS Nr. 204/22/COL

(2022. gada 16. novembris),

ar ko groza Lēmumu Nr. 196/22/COL par ārkārtas pasākumiem Norvēģijā saistībā ar augsti patogēnās putnu gripas uzliesmojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Deleģētās regulas (ES) 2020/687 21., 39. un 55. pantu [2022/2511]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi un jo īpaši tā 1. protokola 1. panta 2. un 3. punktu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) I pielikuma I nodaļas 1.1. daļas 13. punktā minēto tiesību aktu – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Regula (ES) 2016/429”) (1), kas grozīta un pielāgota EEZ līgumam ar minētā līguma I pielikumā minētajiem īpašajiem un nozaru pielāgojumiem, un jo īpaši tās 257. panta 1. punktu, 258. panta 1., 2. un 3. punktu un 259. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.1. daļas 13.e punktā minēto tiesību aktu – Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/687 (2019. gada 17. decembris), ar ko attiecībā uz noteikumiem par noteiktu sarakstā norādītu slimību profilaksi un kontroli papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (“Deleģētā regula (ES) 2020/687”), (2) kas EEZ līgumā grozīta un pielāgota ar minētā līguma I pielikumā minētajiem īpašajiem un nozaru pielāgojumiem, un jo īpaši tās 21., 39. un 55. pantu,

ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 1.1. daļas 13.a punktā minēto tiesību aktu – Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1882 (2018. gada 3. decembris) par dažu slimību profilakses un kontroles noteikumu piemērošanu attiecībā uz sarakstā norādīto slimību kategorijām un ar ko izveido sarakstu ar sugām un sugu grupām, kas rada sarakstā norādīto slimību ievērojamu izplatības risku (“Īstenošanas regula (ES) 2018/1882”) (3), kas EEZ līgumam pielāgota ar minētā līguma I pielikumā minētajiem īpašajiem un nozaru pielāgojumiem, un jo īpaši tās 1.un 2. pantu, kā arī minēto pielikumu,

kas pielāgota EEZ līgumam ar minētā līguma 1. protokola 4. punkta d) apakšpunktu,

tā kā:

Augsti patogēniskā putnu gripa (APPG) ir vīrusa izraisīta putnu infekcijas slimība, kas var būtiski ietekmēt mājputnu audzēšanas saimniecību rentabilitāti un traucēt tirdzniecību Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ). Augsti patogēniskās putnu gripas vīrusi var inficēt migrējošos putnus, kuri pēc tam šos vīrusus rudens un pavasara migrācijas laikā var izplatīt lielos attālumos. Tāpēc augsti patogēniskās putnu gripas vīrusu klātbūtne savvaļas putnu vidū rada pastāvīgus draudus, ka šie vīrusi varētu tikt tieši un netieši ievazāti saimniecībās, kurās tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus. Augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var pārsviesties uz citām saimniecībām, kurās tur mājputnus vai nebrīvē turētus putnus.

Regulu (ES) 2016/429, Deleģēto regulu (ES) 2020/687 un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1882 piemēro no 2021. gada 21. aprīļa.

Ar Regulu (ES) 2016/429 ir izveidots jauns tiesiskais regulējums tādu slimību profilaksi un kontroli, kas ir pārnēsājamas uz dzīvniekiem vai cilvēkiem. APPG ir minēta Regulas (ES) 2016/429 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā kā sarakstā norādīta slimība, uz kuru attiecas tajā paredzētie slimību profilakses un kontroles noteikumi. Īstenošanas regulas (ES) 2018/1882 pielikumā APPG ir minēta kā A, D un E kategorijas slimība, kā definēts minētās regulas 1. pantā.

Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punktā noteikts, ka EBTA Uzraudzības iestādei (“Iestāde”) ir jāpārskata ārkārtas pasākumi, ko Norvēģijas kompetentās iestādes veikušas saskaņā ar tās pašas regulas 257. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai 258. pantu, vai 258. pantu 9. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētas sarakstā norādītas slimības, tostarp APPG, uzliesmojuma gadījumā (“Norvēģijas pasākumi”). 259. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka Iestādei, ja tā uzskata par vajadzīgu novērst nepamatotus dzīvnieku un produktu pārvietošanas traucējumus, ir jāpieņem 257. panta 1. punktā minētie ārkārtas pasākumi, ar ko apstiprina Norvēģijas veiktos pasākumus.

Deleģētā regula (ES) 2020/687 papildina noteikumus par Regulā (ES) 2016/429 noteikto A kategorijas, B kategorijas un C kategorijas slimību kontroli, tostarp par augsti patogēniskās putnu gripas kontroles pasākumiem. Minētās deleģētās regulas 21. pantā paredzēts izveidot aizsardzības zonu un uzraudzības zonu A kategorijas slimības, tostarp APPG, uzliesmojuma gadījumā. Šāda reģionalizācija tiek piemērota, jo īpaši lai, novēršot slimības ierosinātāja ievazāšanu un nodrošinot slimības savlaicīgu atklāšanu, aizsargātu putnu veselību pārējā Norvēģijas teritorijā.

Iestāde 2022. gada 26. oktobrī pieņēma Lēmumu 196/22/COL par ārkārtas pasākumiem Norvēģijā saistībā ar augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojumu. Norvēģija 2022. gada 22. oktobrī bija paziņojusi par apstiprinātu APPG uzliesmojumu saimniecībā, kuras teritorijā aptuveni 7 000 putnu dēj inkubējamās olas (4).

Norvēģija 2022. gada 12. novembrī paziņoja par jaunu apstiprinātu APPG uzliesmojumu savā teritorijā kādā saimniecībā ar aptuveni 7 500 dējējvistām (“otrais augsti patogēniskās putnu gripas uzliesmojums”) (5). Paziņojuma atjauninājums tika saņemts 2022. gada 15. novembrī
   (6). Norvēģijas kompetentās iestādes ir veikušas nepieciešamos slimības kontroles pasākumus, kas pieprasīti saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/687, tostarp izveidojušas aizsardzības zonas un uzraudzības zonas ap šo otro APPG uzliesmojumu.

Lai novērstu nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus EEZ, ir nepieciešams ātri aprakstīt aizsardzības zonas un uzraudzības zonas, kuras Norvēģija izveidojusi saistībā ar abiem APPG uzliesmojumiem.

Līdz ar to aizsardzības zona un uzraudzības zona, kas saistītas ar APPG Norvēģijā un kurās piemēro Deleģētajā regulā (ES) 2020/687 noteiktos slimību kontroles pasākumus, ir norādītas šā lēmuma pielikumā, ar ko apstiprina Norvēģijas pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punkta c) apakšpunktu, un šajā pielikumā minētās reģionalizācijas ilgumu.

Iestāde sadarbībā ar Norvēģiju ir pārbaudījusi slimības kontroles pasākumus un atzīst, ka aizsardzības un uzraudzības zonu robežas, ko noteikušas Norvēģijas kompetentās iestādes, atrodas pietiekami tālu no mājputnu saimniecības, kurā bija apstiprināts jaunais APPG uzliesmojums.

Tāpēc apgabali, kuri Iestādes Īstenošanas lēmuma Nr. 196/22/COL pielikumā norādīti kā aizsardzības un uzraudzības zonas, būtu jāgroza.

Iestāde 2022. gada 15. novembrī ar savu Deleģēto lēmumu Nr. 203/22/COL (dokuments Nr. 1327635) pienācīgi iesniedza lēmuma projektu EBTA Veterinārajai un fitosanitārajai komitejai saskaņā ar Regulas (ES) 2016/429259. panta 1. punktu un 266. panta 2. punktu. EBTA komiteja 2022. gada 16. novembrī sniedza pozitīvu atzinumu par lēmuma projektu. Attiecīgi lēmuma projekts ir saskaņā ar komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma Nr. 196/22/COL pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

3. pants

Šo lēmumu piemēro līdz pēdējam datumam, kas minēts šā lēmuma pielikumā un kurā saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. vai 55. pantu attiecīgajā gadījumā kādā no aizsardzības vai uzraudzības zonām vairs nav piemērojami slimību kontroles pasākumi.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijai.

5. pants

Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2022. gada 16. novembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā, rīkojoties saskaņā ar Deleģēto lēmumu Nr. 130/20/COL –

atbildīgais kolēģijas loceklis

Árni Páll ÁRNASON

līdzparakstījusies Tieslietu un administratīvo lietu nodaļas

direktore

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

---

(1)  Kas iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2020. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 179/2020.

1

(2)  Kas iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada 5. februāra Lēmumu Nr. 3/2021.

2

(3)  Kas iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas 2020. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 179/2020.

3

(4)  Dokuments Nr. 1322915.

4

(5)  Dokuments Nr. 1327550.

5

(6)  Dokuments Nr. 1328618.

6

---

PIELIKUMS

A daļa

Lēmuma 1. un 2. pantā minētās aizsardzības zonas Norvēģijā

| Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantu ir piemērojami pasākumi | Pieņemts ar EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu Nr. |
| --- | --- | --- |
| Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022 | 196/22/COL |
| Rogaland apgabala Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.90047 E: 5.57987 | 7.12.2022 | 204/22/COL |

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 39. pantu ir piemērojami pasākumi

Pieņemts ar EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu Nr.

Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022

196/22/COL

Rogaland apgabala Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.90047 E: 5.57987

7.12.2022

204/22/COL

B daļa

Lēmuma 1. un 3. pantā minētās uzraudzības zonas Norvēģijā

| Aptvertais apgabals | Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi | Pieņemts ar EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu Nr.: |
| --- | --- | --- |
| Rogaland apgabala Klepp, Sandnes, Sola un Time pašvaldības daļas, kas atrodas aiz minētā apgabala aizsardzības zonā un 10 kilometru rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203 | 22.11.2022 | 196/22/COL |
| Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203 | 12.11.2022.–22.11.2022. | 196/22/COL |
| Rogaland apgabala Randaberg, Stavanger, Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kas atrodas aiz minētā apgabala aizsardzības zonā un 10 kilometru rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.90047 E: 5.57987 | 16.12.2022 | 204/22/COL |
| Rogaland apgabala Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.90047 E: 5.57987 | 8.12.2022.–16.12.2022. | 204/22/COL |

Aptvertais apgabals

Datums, līdz kuram saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/687 55. pantu ir piemērojami pasākumi

Pieņemts ar EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu Nr.:

Rogaland apgabala Klepp, Sandnes, Sola un Time pašvaldības daļas, kas atrodas aiz minētā apgabala aizsardzības zonā un 10 kilometru rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203

22.11.2022

196/22/COL

Rogaland apgabala Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.80459 E: 5.61203

12.11.2022.–22.11.2022.

196/22/COL

Rogaland apgabala Randaberg, Stavanger, Klepp, Sandnes un Sola pašvaldības daļas, kas atrodas aiz minētā apgabala aizsardzības zonā un 10 kilometru rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.90047 E: 5.57987

16.12.2022

204/22/COL

Rogaland apgabala Sola pašvaldības daļas, kuras atrodas 3 km rādiusā un kuru centrālās GPS koordinātas ir N: 58.90047 E: 5.57987

8.12.2022.–16.12.2022.

204/22/COL

---