# Jurnalul Oficial C 265/11 a

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 265 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6011 august 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 265

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6011 august 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 6 și 9 iulie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 377, 13.10.2016 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 6 și 9 iulie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 377, 13.10.2016 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 377, 13.10.2016

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 7 iulie 2015 |
| 2017/C 265/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la emiterea biletelor integrate multimodale în Europa (2014/2244(INI)) | 2 |
| 2017/C 265/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la viitorul sectorului produselor lactate din UE – bilanțul punerii în aplicare a Pachetului privind laptele (2014/2146(INI)) | 7 |
| 2017/C 265/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat în țările din afara UE (2014/2233(INI)) | 17 |
| 2017/C 265/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la sectorul fructelor și legumelor de la reforma din 2007 și până în prezent (2014/2147(INI)) | 25 |
| | Miercuri, 8 iulie 2015 |
| 2017/C 265/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei Europene privind negocierile Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (2014/2228(INI)) | 35 |
| 2017/C 265/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la Inițiativa privind locurile de muncă verzi: exploatarea potențialului economiei verzi în materie de locuri de muncă (2014/2238(INI)) | 48 |
| 2017/C 265/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la impactul evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra guvernanței, protecției sociale și dezvoltării în țările în curs de dezvoltare (2015/2058(INI)) | 59 |
| | Joi, 9 iulie 2015 |
| 2017/C 265/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (2014/2208(INI)) | 65 |
| 2017/C 265/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la crearea unei uniuni a piețelor de capital (2015/2634(RSP)) | 76 |
| 2017/C 265/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (2015/2697(RSP)) | 84 |
| 2017/C 265/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (2015/2760(RSP)) | 93 |
| 2017/C 265/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la provocările de securitate în regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord și perspectivele de stabilitate politică (2014/2229(INI)) | 98 |
| 2017/C 265/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (2015/2002(INI)) | 110 |
| 2017/C 265/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (2014/2256(INI)) | 121 |
| 2017/C 265/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la noua abordare a UE în materie de drepturile omului și democrație – evaluarea activităților Fondului european pentru democrație (FED) de la înființarea sa (2014/2231(INI)) | 130 |
| 2017/C 265/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Burundi (2015/2723(RSP)) | 137 |
| 2017/C 265/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la comemorarea genocidului de la Srebrenica (2015/2747(RSP)) | 142 |
| 2017/C 265/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la proiectele legislative din Cambodgia privind ONG-urile și sindicatele (2015/2756(RSP)) | 144 |
| 2017/C 265/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cazul celor doi activiști pentru drepturile omului aflați în detenție Yves Makwambala și Fred Bauma (2015/2757(RSP)) | 147 |
| 2017/C 265/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Bahrain, în special la cazul lui Nabeel Rajab (2015/2758(RSP)) | 151 |
| 2017/C 265/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația a doi pastori creștini din Sudan (2015/2766(RSP)) | 155 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 7 iulie 2015

2017/C 265/01

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la emiterea biletelor integrate multimodale în Europa (2014/2244(INI))

2

2017/C 265/02

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la viitorul sectorului produselor lactate din UE – bilanțul punerii în aplicare a Pachetului privind laptele (2014/2146(INI))

7

2017/C 265/03

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat în țările din afara UE (2014/2233(INI))

17

2017/C 265/04

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la sectorul fructelor și legumelor de la reforma din 2007 și până în prezent (2014/2147(INI))

25

Miercuri, 8 iulie 2015

2017/C 265/05

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei Europene privind negocierile Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (2014/2228(INI))

35

2017/C 265/06

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la Inițiativa privind locurile de muncă verzi: exploatarea potențialului economiei verzi în materie de locuri de muncă (2014/2238(INI))

48

2017/C 265/07

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la impactul evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra guvernanței, protecției sociale și dezvoltării în țările în curs de dezvoltare (2015/2058(INI))

59

Joi, 9 iulie 2015

2017/C 265/08

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (2014/2208(INI))

65

2017/C 265/09

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la crearea unei uniuni a piețelor de capital (2015/2634(RSP))

76

2017/C 265/10

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (2015/2697(RSP))

84

2017/C 265/11

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (2015/2760(RSP))

93

2017/C 265/12

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la provocările de securitate în regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord și perspectivele de stabilitate politică (2014/2229(INI))

98

2017/C 265/13

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (2015/2002(INI))

110

2017/C 265/14

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (2014/2256(INI))

121

2017/C 265/15

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la noua abordare a UE în materie de drepturile omului și democrație – evaluarea activităților Fondului european pentru democrație (FED) de la înființarea sa (2014/2231(INI))

130

2017/C 265/16

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Burundi (2015/2723(RSP))

137

2017/C 265/17

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la comemorarea genocidului de la Srebrenica (2015/2747(RSP))

142

2017/C 265/18

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la proiectele legislative din Cambodgia privind ONG-urile și sindicatele (2015/2756(RSP))

144

2017/C 265/19

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cazul celor doi activiști pentru drepturile omului aflați în detenție Yves Makwambala și Fred Bauma (2015/2757(RSP))

147

2017/C 265/20

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Bahrain, în special la cazul lui Nabeel Rajab (2015/2758(RSP))

151

2017/C 265/21

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația a doi pastori creștini din Sudan (2015/2766(RSP))

155

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 7 iulie 2015 |
| 2017/C 265/22 | Decizia Parlamentului European din 7 iulie 2015 privind propunerea de numire a dnei Bettina Michelle Jakobsen în calitate de membră a Curții de Conturi (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE)) | 158 |
| 2017/C 265/23 | P8_TA(2015)0240Exercitarea de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului european și al Consiliului privind adoptarea procedurilor Uniunii în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (text codificat) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind adoptarea procedurilor Uniunii în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (text codificat) | 159 |
| 2017/C 265/24 | P8_TA(2015)0241Protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale (text codificat) | 160 |
| 2017/C 265/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (05420/2015 – C8–0043/2015 – 2015/0001(NLE)) | 161 |
| 2017/C 265/26 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, de înregistrare a excedentului aferent exercițiului financiar 2014 (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD)) | 162 |
| 2017/C 265/27 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene pentru România, Bulgaria și Italia (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD)) | 164 |
| 2017/C 265/28 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 11 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (inundațiile din România, Bulgaria și Italia) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD)) | 166 |
| 2017/C 265/29 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, secțiunea III – Comisia, care însoțește propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD)) | 167 |
| 2017/C 265/30 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015 – reacția la presiunile migrației (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD)) | 170 |
| | Miercuri, 8 iulie 2015 |
| 2017/C 265/31 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE)) | 173 |
| 2017/C 265/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE)) | 174 |
| 2017/C 265/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE)) | 175 |
| 2017/C 265/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Insulele Feroe de asociere a Insulelor Feroe la Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE)) | 176 |
| 2017/C 265/35 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) | 177 |
| 2017/C 265/36 | P8_TA(2015)0258Rezerva pentru stabilitatea pieţei aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iulie 2015 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE | 198 |
| 2017/C 265/37 | P8_TA(2015)0259Navigatorii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind navigatorii, de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE, 2002/14/CE, 98/59/CE și 2001/23/CE (COM(2013)0798 – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iulie 2015 în vederea adoptării Directivei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE și 2002/14/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 98/59/CE și 2001/23/CE ale Consiliului în ceea ce privește navigatorii | 199 |
| 2017/C 265/38 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare – și la Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice de completare a programului Orizont 2020, și prin care se reglementează participarea Confederației Elvețiene la activitățile ITER desfășurate de întreprinderea comună, Fusion for Energy (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE)) | 200 |
| 2017/C 265/39 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE)) | 201 |
| 2017/C 265/40 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2015/001 FI/Broadcom introdusă de Finlanda) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD)) | 223 |
| 2017/C 265/41 | Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2016 (2015/2074(BUD)) | 226 |
| | Joi, 9 iulie 2015 |
| 2017/C 265/42 | P8_TA(2015)0267Nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear sau orice altă urgență radiologică (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear sau orice altă urgență radiologică [AM 1. Acest amendament se aplică întregului text] | 272 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 7 iulie 2015

2017/C 265/22

Decizia Parlamentului European din 7 iulie 2015 privind propunerea de numire a dnei Bettina Michelle Jakobsen în calitate de membră a Curții de Conturi (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

158

2017/C 265/23

P8_TA(2015)0240Exercitarea de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului european și al Consiliului privind adoptarea procedurilor Uniunii în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (text codificat) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))P8_TC1-COD(2014)0174Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind adoptarea procedurilor Uniunii în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (text codificat)

159

2017/C 265/24

P8_TA(2015)0241Protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))P8_TC1-COD(2014)0280Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale (text codificat)

160

2017/C 265/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (05420/2015 – C8–0043/2015 – 2015/0001(NLE))

161

2017/C 265/26

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, de înregistrare a excedentului aferent exercițiului financiar 2014 (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

162

2017/C 265/27

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene pentru România, Bulgaria și Italia (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

164

2017/C 265/28

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 11 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (inundațiile din România, Bulgaria și Italia) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

166

2017/C 265/29

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, secțiunea III – Comisia, care însoțește propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

167

2017/C 265/30

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015 – reacția la presiunile migrației (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

170

Miercuri, 8 iulie 2015

2017/C 265/31

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

173

2017/C 265/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

174

2017/C 265/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

175

2017/C 265/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Insulele Feroe de asociere a Insulelor Feroe la Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

176

2017/C 265/35

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

177

2017/C 265/36

P8_TA(2015)0258Rezerva pentru stabilitatea pieţei aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))P8_TC1-COD(2014)0011Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iulie 2015 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE

198

2017/C 265/37

P8_TA(2015)0259Navigatorii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind navigatorii, de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE, 2002/14/CE, 98/59/CE și 2001/23/CE (COM(2013)0798 – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))P8_TC1-COD(2013)0390Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iulie 2015 în vederea adoptării Directivei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE și 2002/14/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 98/59/CE și 2001/23/CE ale Consiliului în ceea ce privește navigatorii

199

2017/C 265/38

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare – și la Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice de completare a programului Orizont 2020, și prin care se reglementează participarea Confederației Elvețiene la activitățile ITER desfășurate de întreprinderea comună, Fusion for Energy (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

200

2017/C 265/39

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

201

2017/C 265/40

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2015/001 FI/Broadcom introdusă de Finlanda) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

223

2017/C 265/41

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2016 (2015/2074(BUD))

226

Joi, 9 iulie 2015

2017/C 265/42

P8_TA(2015)0267Nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear sau orice altă urgență radiologică (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))P8_TC1-COD(2013)0451Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear sau orice altă urgență radiologică [AM 1. Acest amendament se aplică întregului text]

Parlamentului European și al

272

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

11.8.2017

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2015-2016

Ședințele dintre 6 și 9 iulie 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 377, 13.10.2016
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 7 iulie 2015

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/2

---

P8_TA(2015)0246

Emiterea biletelor integrate multimodale în Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la emiterea biletelor integrate multimodale în Europa (2014/2244(INI))

(2017/C 265/01)

Parlamentul European

| — | având în vedere Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 454/2011 al Comisiei privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul „aplicații telematice pentru serviciile de călători” al sistemului feroviar transeuropean (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 454/2011 al Comisiei privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemul „aplicații telematice pentru serviciile de călători” al sistemului feroviar transeuropean (2),

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa” (COM(2008)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa” (COM(2008)0886),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor (4),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Foaie de parcurs pentru furnizarea unor servicii paneuropene de informare, planificare și achiziționare a legitimațiilor pentru călătoriile multimodale” (SWD(2014)0194), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Foaie de parcurs pentru furnizarea unor servicii paneuropene de informare, planificare și achiziționare a legitimațiilor pentru călătoriile multimodale” (SWD(2014)0194),

| — | având în vedere Planul de acțiune privind mobilitatea urbană (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind mobilitatea urbană (COM(2009)0490),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0183/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0183/2015),

| A. | întrucât, în pofida eforturilor continue, obiectivul 22 menționat în Cartea albă din 2011 (5), care prevede facilitarea călătoriilor multimodale neîntrerupte din poartă în poartă prin sisteme inteligente de transport pentru programarea interoperabilă și multimodală, furnizarea de informații, rezervarea online și emiterea inteligentă a biletelor, nu a fost deocamdată atins; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în pofida eforturilor continue, obiectivul 22 menționat în Cartea albă din 2011 (5), care prevede facilitarea călătoriilor multimodale neîntrerupte din poartă în poartă prin sisteme inteligente de transport pentru programarea interoperabilă și multimodală, furnizarea de informații, rezervarea online și emiterea inteligentă a biletelor, nu a fost deocamdată atins;

| B. | întrucât majoritatea călătorilor continuă să prefere transportul individual, iar crearea unor servicii de planificare a călătoriilor la nivelul UE nu va fi suficientă pentru o mai bună integrare a diferitelor moduri de transport, ci fiecare dintre aceste moduri de transport ar trebui să devină mai eficient și mai ușor de utilizat, o contribuție semnificativă în acest sens având-o, printre altele, adoptarea celui de-al patrulea pachet feroviar astfel încât să se asigure accesul egal la infrastructură și al operatorilor mai mici, IMM-urilor și întreprinderilor nou înființate, și adoptarea Regulamentului privind drepturile pasagerilor și a unei strategii privind căile navigabile europene, precum și implementarea inițiativei privind cerul unic european și a proiectelor prioritare TEN-T; |
| --- | --- |

B.

întrucât majoritatea călătorilor continuă să prefere transportul individual, iar crearea unor servicii de planificare a călătoriilor la nivelul UE nu va fi suficientă pentru o mai bună integrare a diferitelor moduri de transport, ci fiecare dintre aceste moduri de transport ar trebui să devină mai eficient și mai ușor de utilizat, o contribuție semnificativă în acest sens având-o, printre altele, adoptarea celui de-al patrulea pachet feroviar astfel încât să se asigure accesul egal la infrastructură și al operatorilor mai mici, IMM-urilor și întreprinderilor nou înființate, și adoptarea Regulamentului privind drepturile pasagerilor și a unei strategii privind căile navigabile europene, precum și implementarea inițiativei privind cerul unic european și a proiectelor prioritare TEN-T;

| C. | întrucât, deși Comisia definește sistemele integrate de emitere a biletelor drept o combinație de diferite metode de transport într-un singur bilet, această definiție nu este întotdeauna acceptată de întreprinderi, iar anumiți prestatori de servicii au ca scop doar furnizarea de bilete interoperabile, fapt care îngreunează progresele în acest sector; |
| --- | --- |

C.

întrucât, deși Comisia definește sistemele integrate de emitere a biletelor drept o combinație de diferite metode de transport într-un singur bilet, această definiție nu este întotdeauna acceptată de întreprinderi, iar anumiți prestatori de servicii au ca scop doar furnizarea de bilete interoperabile, fapt care îngreunează progresele în acest sector;

| 1. | subliniază că furnizarea pe întregul teritoriu al UE a unor servicii multimodale de informare, o abordare integrată transfrontalieră a serviciilor de planificare a călătoriilor și emitere a biletelor, îndeosebi pentru călătoriile pe distanțe lungi, reprezintă un răspuns la provocările majore în sectorul european al transporturilor, precum sustenabilitatea, multimodalitatea, îmbunătățirea siguranței tuturor mijloacelor de transport, eficiența și viabilitatea economică, crearea de locuri de muncă de calitate și mobilitatea forței de muncă, serviciile respective fiind, prin urmare, benefice în egală măsură societății, economiei, mediului, coeziunii sociale și industriei turismului; |
| --- | --- |

1.

subliniază că furnizarea pe întregul teritoriu al UE a unor servicii multimodale de informare, o abordare integrată transfrontalieră a serviciilor de planificare a călătoriilor și emitere a biletelor, îndeosebi pentru călătoriile pe distanțe lungi, reprezintă un răspuns la provocările majore în sectorul european al transporturilor, precum sustenabilitatea, multimodalitatea, îmbunătățirea siguranței tuturor mijloacelor de transport, eficiența și viabilitatea economică, crearea de locuri de muncă de calitate și mobilitatea forței de muncă, serviciile respective fiind, prin urmare, benefice în egală măsură societății, economiei, mediului, coeziunii sociale și industriei turismului;

| 2. | subliniază că furnizarea la nivelul UE a unor servicii multimodale de informare, planificare a călătoriilor și emitere a biletelor oferă întreprinderilor europene, îndeosebi IMM-urilor și întreprinderilor nou înființate, oportunități de inovare și, prin urmare, reprezintă o contribuție majoră la realizarea unei piețe unice europene competitive pe plan mondial și la finalizarea spațiului european unic al transporturilor; |
| --- | --- |

2.

subliniază că furnizarea la nivelul UE a unor servicii multimodale de informare, planificare a călătoriilor și emitere a biletelor oferă întreprinderilor europene, îndeosebi IMM-urilor și întreprinderilor nou înființate, oportunități de inovare și, prin urmare, reprezintă o contribuție majoră la realizarea unei piețe unice europene competitive pe plan mondial și la finalizarea spațiului european unic al transporturilor;

| 3. | subliniază că mobilitatea la nivelul UE a consumatorilor este o condiție de bază pentru exercitarea libertăților lor fundamentale și că aceștia ar trebui, de aceea, să poată avea acces la informații cuprinzătoare, corecte și neutre privind atât orarele, cât și disponibilitatea conexiunilor de transport multimodale și transfrontaliere, în cadrul unei mobilități facilitate și neîntrerupte din poartă în poartă cu standarde înalte de confort, și să facă rezervările și plățile necesare online; salută stimulentele care încurajează călătorii să combine mai multe moduri de transport disponibile; constată că, în cele mai multe dintre statele membre, posibilitatea de a achiziționa bilete pe internet sau prin aplicații mobile pentru călătorii naționale și transfrontaliere în cadrul UE încă lipsește; consideră că blocarea geografică nu ar trebui permisă; |
| --- | --- |

3.

subliniază că mobilitatea la nivelul UE a consumatorilor este o condiție de bază pentru exercitarea libertăților lor fundamentale și că aceștia ar trebui, de aceea, să poată avea acces la informații cuprinzătoare, corecte și neutre privind atât orarele, cât și disponibilitatea conexiunilor de transport multimodale și transfrontaliere, în cadrul unei mobilități facilitate și neîntrerupte din poartă în poartă cu standarde înalte de confort, și să facă rezervările și plățile necesare online; salută stimulentele care încurajează călătorii să combine mai multe moduri de transport disponibile; constată că, în cele mai multe dintre statele membre, posibilitatea de a achiziționa bilete pe internet sau prin aplicații mobile pentru călătorii naționale și transfrontaliere în cadrul UE încă lipsește; consideră că blocarea geografică nu ar trebui permisă;

| 4. | subliniază că este important pentru utilizatori să obțină un bilet pentru o călătorie multimodală și consideră că facilitarea accesului echitabil și egal la călătorii multimodale și la date despre trafic și, deci, furnizarea de informații în timp real, complete, ușor accesibile și fiabile pentru călători reprezintă o condiție esențială pentru dezvoltarea de noi sisteme integrate de emitere a biletelor și subliniază că, pentru a garanta că măsurile aferente sunt echitabile, este extrem de important ca acestea să fie însoțite de informații cu privire la internalizarea costurilor externe pentru toate modurile de transport și la performanța de mediu a diferitelor moduri; |
| --- | --- |

4.

subliniază că este important pentru utilizatori să obțină un bilet pentru o călătorie multimodală și consideră că facilitarea accesului echitabil și egal la călătorii multimodale și la date despre trafic și, deci, furnizarea de informații în timp real, complete, ușor accesibile și fiabile pentru călători reprezintă o condiție esențială pentru dezvoltarea de noi sisteme integrate de emitere a biletelor și subliniază că, pentru a garanta că măsurile aferente sunt echitabile, este extrem de important ca acestea să fie însoțite de informații cu privire la internalizarea costurilor externe pentru toate modurile de transport și la performanța de mediu a diferitelor moduri;

| 5. | precizează faptul că, în orice moment, consumatorilor ar trebui să li se furnizeze informații transparente cu privire la prețuri; subliniază, prin urmare, că sistemele de rezervare și de plată ar trebui să indice în mod clar prețul total al biletului pentru orice călătorie selectată, inclusiv elementele obligatorii, cum ar fi impozitele și taxele; subliniază importanța platformelor IT inovatoare care reduc taxele totale de rezervare și de tranzacție și subliniază importanța de a permite o varietate de opțiuni de plată pentru achiziționarea legitimațiilor de transport; invită UE și statele membre să depună mai multe eforturi în vederea limitării taxelor pentru utilizarea cardurilor de credit sau a altor forme rezonabile de plată pentru serviciile de transport public; |
| --- | --- |

5.

precizează faptul că, în orice moment, consumatorilor ar trebui să li se furnizeze informații transparente cu privire la prețuri; subliniază, prin urmare, că sistemele de rezervare și de plată ar trebui să indice în mod clar prețul total al biletului pentru orice călătorie selectată, inclusiv elementele obligatorii, cum ar fi impozitele și taxele; subliniază importanța platformelor IT inovatoare care reduc taxele totale de rezervare și de tranzacție și subliniază importanța de a permite o varietate de opțiuni de plată pentru achiziționarea legitimațiilor de transport; invită UE și statele membre să depună mai multe eforturi în vederea limitării taxelor pentru utilizarea cardurilor de credit sau a altor forme rezonabile de plată pentru serviciile de transport public;

| 6. | subliniază că incompatibilitatea și inconsecvența straturilor de date, diversitatea și lipsa interoperabilității formatelor de date și a protocoalelor de schimburi de date subminează existența informațiilor multimodale integrate, a serviciilor de planificare a călătoriilor și emitere a biletelor în UE și creează costuri adiționale; invită Comisia să se asigure că orice acțiune de reglementare ține pasul cu evoluțiile rapide din sectorul transporturilor și nu creează sarcini inutile; |
| --- | --- |

6.

subliniază că incompatibilitatea și inconsecvența straturilor de date, diversitatea și lipsa interoperabilității formatelor de date și a protocoalelor de schimburi de date subminează existența informațiilor multimodale integrate, a serviciilor de planificare a călătoriilor și emitere a biletelor în UE și creează costuri adiționale; invită Comisia să se asigure că orice acțiune de reglementare ține pasul cu evoluțiile rapide din sectorul transporturilor și nu creează sarcini inutile;

| 7. | salută eforturile sectorului public și ale sectorului privat, de a crea servicii de planificare a călătoriilor, împreună cu standardele și interfețele deschise necesare, dar constată că adesea aceste servicii acoperă doar anumite regiuni sau țări și rareori sunt multimodale; solicită, prin urmare, ca un prim pas, tuturor prestatorilor de servicii de transport și de servicii de planificare a călătoriilor să se bazeze pe sinergiile existente și să se concentreze mai mult pe furnizarea de servicii multimodale și transfrontaliere de planificare a călătoriilor cu modalități adaptate de emitere a biletelor, acordând o atenție deosebită limbii în care serviciile sunt furnizate, luând în considerare utilizarea limbilor minorităților, care să conecteze transportul pe distanțe lungi și cel local, inclusiv „primul și ultimul kilometru”, de exemplu prin actualizarea diferitelor sisteme pentru a dezvolta interoperabilitatea acestora și a permite comunicarea între ele; solicită Comisiei să utilizeze coridoarele TEN-T ca proiect-pilot pentru identificarea fluxurilor de pasageri și să exploateze potențialul serviciilor multimodale de informare, de planificare a călătoriei și de emitere a biletelor; |
| --- | --- |

7.

salută eforturile sectorului public și ale sectorului privat, de a crea servicii de planificare a călătoriilor, împreună cu standardele și interfețele deschise necesare, dar constată că adesea aceste servicii acoperă doar anumite regiuni sau țări și rareori sunt multimodale; solicită, prin urmare, ca un prim pas, tuturor prestatorilor de servicii de transport și de servicii de planificare a călătoriilor să se bazeze pe sinergiile existente și să se concentreze mai mult pe furnizarea de servicii multimodale și transfrontaliere de planificare a călătoriilor cu modalități adaptate de emitere a biletelor, acordând o atenție deosebită limbii în care serviciile sunt furnizate, luând în considerare utilizarea limbilor minorităților, care să conecteze transportul pe distanțe lungi și cel local, inclusiv „primul și ultimul kilometru”, de exemplu prin actualizarea diferitelor sisteme pentru a dezvolta interoperabilitatea acestora și a permite comunicarea între ele; solicită Comisiei să utilizeze coridoarele TEN-T ca proiect-pilot pentru identificarea fluxurilor de pasageri și să exploateze potențialul serviciilor multimodale de informare, de planificare a călătoriei și de emitere a biletelor;

| 8. | solicită Comisiei să dezvolte un inventar al bunelor practici pentru proiectele derulate pe plan local, regional sau național, servind ca bază pentru implementarea acestora din urmă la nivel european; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să dezvolte un inventar al bunelor practici pentru proiectele derulate pe plan local, regional sau național, servind ca bază pentru implementarea acestora din urmă la nivel european;

| 9. | subliniază că ușurința și confortul achiziționării utilizând sistemele multimodale integrate de emitere a biletelor vor atrage mai mulți pasageri în transportul public, sporind satisfacția acestora și aducând avantaje întreprinderilor de transport public; |
| --- | --- |

9.

subliniază că ușurința și confortul achiziționării utilizând sistemele multimodale integrate de emitere a biletelor vor atrage mai mulți pasageri în transportul public, sporind satisfacția acestora și aducând avantaje întreprinderilor de transport public;

| 10. | invită Comisia ca, în ceea ce privește serviciile multimodale integrate de emitere a biletelor, să ia măsurile necesare pentru crearea unui cadru clar care să sprijine și să faciliteze eforturile depuse de părțile interesate și de autoritățile competente, acordurile pe care le-au încheiat și natura inovatoare a produselor și serviciilor oferite și, în cazul în care până în 2020 nu se realizează progrese reale privind sistemele integrate, interoperabile, multimodale și transfrontaliere de emitere a biletelor, îi solicită Comisiei să întreprindă acțiuni legislative, pe baza progreselor deja realizate și a inițiativelor deja introduse, prin introducerea unor norme minime și a unui calendar; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia ca, în ceea ce privește serviciile multimodale integrate de emitere a biletelor, să ia măsurile necesare pentru crearea unui cadru clar care să sprijine și să faciliteze eforturile depuse de părțile interesate și de autoritățile competente, acordurile pe care le-au încheiat și natura inovatoare a produselor și serviciilor oferite și, în cazul în care până în 2020 nu se realizează progrese reale privind sistemele integrate, interoperabile, multimodale și transfrontaliere de emitere a biletelor, îi solicită Comisiei să întreprindă acțiuni legislative, pe baza progreselor deja realizate și a inițiativelor deja introduse, prin introducerea unor norme minime și a unui calendar;

| 11. | subliniază rolul activ și responsabilitatea autorităților locale și regionale în ceea ce privește primul și ultimul kilometru al unei călătorii; consideră esențial ca acestea să se implice în implementarea măsurilor individuale, în supravegherea funcționării acestora și în asigurarea funcționării eficiente a sistemului în ansamblu; având în vedere cele de mai sus, invită autoritățile competente din statele membre:






  — | să introducă, până cel târziu în 2020, în strânsă cooperare cu reprezentanții sectorului transporturilor, sisteme de informații naționale și actualizate privind orarele și tarifele pe baza unor interfețe deschise, care să conecteze datele de călătorie locale și regionale privind transportul public local desfășurat de societăți publice și private, și să continue să actualizeze în mod regulat sistemele respective, |
| --- | --- | --- |

11.

subliniază rolul activ și responsabilitatea autorităților locale și regionale în ceea ce privește primul și ultimul kilometru al unei călătorii; consideră esențial ca acestea să se implice în implementarea măsurilor individuale, în supravegherea funcționării acestora și în asigurarea funcționării eficiente a sistemului în ansamblu; având în vedere cele de mai sus, invită autoritățile competente din statele membre:

—

să introducă, până cel târziu în 2020, în strânsă cooperare cu reprezentanții sectorului transporturilor, sisteme de informații naționale și actualizate privind orarele și tarifele pe baza unor interfețe deschise, care să conecteze datele de călătorie locale și regionale privind transportul public local desfășurat de societăți publice și private, și să continue să actualizeze în mod regulat sistemele respective,

| — | să se asigure că, până cel târziu în 2020, toate mijloacele de transport public local de persoane sunt echipate cu sisteme inteligente de transmitere a informațiilor în timp real despre poziția vehiculului de transport și că includerea acestor sisteme devine o condiție în cadrul procedurilor de ofertare, |
| --- | --- |

—

să se asigure că, până cel târziu în 2020, toate mijloacele de transport public local de persoane sunt echipate cu sisteme inteligente de transmitere a informațiilor în timp real despre poziția vehiculului de transport și că includerea acestor sisteme devine o condiție în cadrul procedurilor de ofertare,

| — | să prevadă, până cel târziu în 2024, pe baza unor interfețe deschise, interconectarea transfrontalieră a sistemelor naționale de informații privind orarele și tarifele, cu informații în timp real privind orarele societăților locale de transport public și să o pună la dispoziția operatorilor, prestatorilor de servicii de planificare a călătoriilor și consumatorilor; |
| --- | --- |

—

să prevadă, până cel târziu în 2024, pe baza unor interfețe deschise, interconectarea transfrontalieră a sistemelor naționale de informații privind orarele și tarifele, cu informații în timp real privind orarele societăților locale de transport public și să o pună la dispoziția operatorilor, prestatorilor de servicii de planificare a călătoriilor și consumatorilor;

| 12. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia accesul echitabil, deschis și egal al tuturor prestatorilor de servicii de informare, de planificare a călătoriei și de emitere a biletelor, inclusiv al IMM-urilor și a întreprinderilor nou înființate, la date de trafic, de călătorie și în timp real cu caracter cuprinzător și multimodal este o condiție prealabilă pentru furnizarea pe întregul teritoriu al UE a unor servicii multimodale de informare, planificare a călătoriilor și emitere a biletelor și invită Comisia să prezinte o propunere care să impună prestatorilor în cauză să pună la dispoziție, în condiții echitabile și egale, toate datele respective, necesare pentru furnizarea unor servicii mai cuprinzătoare, oferind astfel călătorilor o alegere reală și accesibilă între conexiunile cele mai sustenabile, mai ieftine, respectiv mai rapide, fără a aduce atingere intereselor economice ale operatorilor implicați; |
| --- | --- |

12.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia accesul echitabil, deschis și egal al tuturor prestatorilor de servicii de informare, de planificare a călătoriei și de emitere a biletelor, inclusiv al IMM-urilor și a întreprinderilor nou înființate, la date de trafic, de călătorie și în timp real cu caracter cuprinzător și multimodal este o condiție prealabilă pentru furnizarea pe întregul teritoriu al UE a unor servicii multimodale de informare, planificare a călătoriilor și emitere a biletelor și invită Comisia să prezinte o propunere care să impună prestatorilor în cauză să pună la dispoziție, în condiții echitabile și egale, toate datele respective, necesare pentru furnizarea unor servicii mai cuprinzătoare, oferind astfel călătorilor o alegere reală și accesibilă între conexiunile cele mai sustenabile, mai ieftine, respectiv mai rapide, fără a aduce atingere intereselor economice ale operatorilor implicați;

| 13. | subliniază obligația care revine Comisiei, conform politicii UE în domeniul concurenței, de a identifica și de a contracara orice risc potențial de monopolizare a informațiilor în cazul furnizorilor multimodali de informații și de bilete; adaugă faptul că Comisia trebuie să se asigure, de asemenea, că partea dedicată plății pentru serviciile electronice de emitere a biletelor nu atinge proporții atât de ridicate încât să penalizeze întreprinderile care asigură transportul pasagerilor; |
| --- | --- |

13.

subliniază obligația care revine Comisiei, conform politicii UE în domeniul concurenței, de a identifica și de a contracara orice risc potențial de monopolizare a informațiilor în cazul furnizorilor multimodali de informații și de bilete; adaugă faptul că Comisia trebuie să se asigure, de asemenea, că partea dedicată plății pentru serviciile electronice de emitere a biletelor nu atinge proporții atât de ridicate încât să penalizeze întreprinderile care asigură transportul pasagerilor;

| 14. | solicită crearea unei platforme de dialog care să implice toți reprezentanții din sectorul transporturilor și autoritățile competente de la nivel local, regional, național și european, pentru a elabora soluții fezabile, printre altele pentru introducerea etapizată a unor sisteme electronice de emitere a biletelor interoperabile la nivelul UE, ținând seama de întregul ciclu de călătorie, de la planificare până la achiziționarea biletelor, precum și pentru abordarea problemelor legate de repartizarea veniturilor din vânzările de bilete și de repartizarea sarcinilor în cazul litigiilor între părțile contractate; consideră că aceste soluții ar trebui dezvoltate într-o manieră dictată de piață, fără a împovăra operatorii și pasagerii cu costuri disproporționate; solicită Comisiei să promoveze ferm prin intermediul cofinanțării UE a unor sinergii în acest domeniu între rețelele de telecomunicații și de transport transeuropene; |
| --- | --- |

14.

solicită crearea unei platforme de dialog care să implice toți reprezentanții din sectorul transporturilor și autoritățile competente de la nivel local, regional, național și european, pentru a elabora soluții fezabile, printre altele pentru introducerea etapizată a unor sisteme electronice de emitere a biletelor interoperabile la nivelul UE, ținând seama de întregul ciclu de călătorie, de la planificare până la achiziționarea biletelor, precum și pentru abordarea problemelor legate de repartizarea veniturilor din vânzările de bilete și de repartizarea sarcinilor în cazul litigiilor între părțile contractate; consideră că aceste soluții ar trebui dezvoltate într-o manieră dictată de piață, fără a împovăra operatorii și pasagerii cu costuri disproporționate; solicită Comisiei să promoveze ferm prin intermediul cofinanțării UE a unor sinergii în acest domeniu între rețelele de telecomunicații și de transport transeuropene;

| 15. | subliniază că drepturile pasagerilor europeni sunt limitate în măsura în care se aplică separat pentru fiecare contract de transport individual, dar atunci când o călătorie presupune traversarea frontierelor sau utilizarea transportului modal, drepturile pasagerilor nu pot fi garantate în mod obișnuit și îndeamnă prin urmare Comisia să răspundă apelului Parlamentului din Rezoluția sa din 2011 referitoare la Foaia de parcurs (6) pentru o cartă a drepturilor pasagerilor care să acopere toate formele de transport, prin prezentarea unei propuneri pentru o astfel de cartă, care să includă o secțiune separată privind călătoriile multimodale și protecția clară și transparentă a drepturilor pasagerilor în context multimodal, ținând seama de caracteristicile specifice ale fiecărui mod de transport și de sistemele multimodale integrate de emitere a biletelor, până în 2017; |
| --- | --- |

15.

subliniază că drepturile pasagerilor europeni sunt limitate în măsura în care se aplică separat pentru fiecare contract de transport individual, dar atunci când o călătorie presupune traversarea frontierelor sau utilizarea transportului modal, drepturile pasagerilor nu pot fi garantate în mod obișnuit și îndeamnă prin urmare Comisia să răspundă apelului Parlamentului din Rezoluția sa din 2011 referitoare la Foaia de parcurs (6) pentru o cartă a drepturilor pasagerilor care să acopere toate formele de transport, prin prezentarea unei propuneri pentru o astfel de cartă, care să includă o secțiune separată privind călătoriile multimodale și protecția clară și transparentă a drepturilor pasagerilor în context multimodal, ținând seama de caracteristicile specifice ale fiecărui mod de transport și de sistemele multimodale integrate de emitere a biletelor, până în 2017;

| 16. | subliniază importanța capitală pe care accesul liber și egal la mijloacele de transport al tuturor și în special al persoanelor vulnerabile o are pentru mobilitatea socială și având în vedere schimbările demografice din Europa și solicită să se acorde o mai mare atenție nevoilor persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă, precum și cerințelor speciale ale persoanelor vârstnice în ceea ce privește accesul la informații înaintea și în cursul călătoriei, opțiunile de emitere a biletelor și la sistemele de rezervare și de plată, inclusiv posibilitatea rezervării de spații pentru scaune cu rotile; salută foaia de parcurs a Comisiei pentru un act european privind accesibilitatea și potențialul de acțiune legislativă pentru eliminarea barierelor economice și sociale cu care se confruntă persoanele cu handicap; îndeamnă Comisia să elimine barierele din calea transportului, în cadrul eforturilor sale de îmbunătățire a accesibilității; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța capitală pe care accesul liber și egal la mijloacele de transport al tuturor și în special al persoanelor vulnerabile o are pentru mobilitatea socială și având în vedere schimbările demografice din Europa și solicită să se acorde o mai mare atenție nevoilor persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă, precum și cerințelor speciale ale persoanelor vârstnice în ceea ce privește accesul la informații înaintea și în cursul călătoriei, opțiunile de emitere a biletelor și la sistemele de rezervare și de plată, inclusiv posibilitatea rezervării de spații pentru scaune cu rotile; salută foaia de parcurs a Comisiei pentru un act european privind accesibilitatea și potențialul de acțiune legislativă pentru eliminarea barierelor economice și sociale cu care se confruntă persoanele cu handicap; îndeamnă Comisia să elimine barierele din calea transportului, în cadrul eforturilor sale de îmbunătățire a accesibilității;

| 17. | subliniază importanța de a menține diferite modele de stabilire a prețurilor și opțiuni de plată (alocații, reducere etc.) pentru a se asigura că anumite grupuri din societate (șomerii, pensionarii, studenții, familiile numeroase, persoanele cu venituri mici și alte grupuri sociale defavorizate) pot beneficia de sistemele multimodale de emitere a biletelor în UE; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța de a menține diferite modele de stabilire a prețurilor și opțiuni de plată (alocații, reducere etc.) pentru a se asigura că anumite grupuri din societate (șomerii, pensionarii, studenții, familiile numeroase, persoanele cu venituri mici și alte grupuri sociale defavorizate) pot beneficia de sistemele multimodale de emitere a biletelor în UE;

| 18. | remarcă faptul că sistemele de informare pentru transportul multimodal ar trebui să fie ușor de utilizat și, prin urmare, să fie completate cu hărți și date geografice actualizate; |
| --- | --- |

18.

remarcă faptul că sistemele de informare pentru transportul multimodal ar trebui să fie ușor de utilizat și, prin urmare, să fie completate cu hărți și date geografice actualizate;

| 19. | solicită continuarea sprijinului pentru părțile interesate în vederea găsirii de soluții inovatoare și, prin urmare, nu doar menținerea, ci și dezvoltarea surselor relevante de finanțare din partea UE, cum ar fi Programul pentru inovare 4 Shift2Rail din cadrul programului Orizont 2020 și Mecanismul pentru interconectarea Europei, în paralel cu fondurile structurale; în această privință, îndeamnă Banca Europeană de Investiții să utilizeze în mod corespunzător Fondul european pentru investiții strategice; |
| --- | --- |

19.

solicită continuarea sprijinului pentru părțile interesate în vederea găsirii de soluții inovatoare și, prin urmare, nu doar menținerea, ci și dezvoltarea surselor relevante de finanțare din partea UE, cum ar fi Programul pentru inovare 4 Shift2Rail din cadrul programului Orizont 2020 și Mecanismul pentru interconectarea Europei, în paralel cu fondurile structurale; în această privință, îndeamnă Banca Europeană de Investiții să utilizeze în mod corespunzător Fondul european pentru investiții strategice;

| 20. | solicită Comisiei să publice o listă ușor accesibilă conținând o evaluare periodică a proiectelor cofinanțate de UE în domeniul „serviciilor integrate intermodale de emitere a biletelor”; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să publice o listă ușor accesibilă conținând o evaluare periodică a proiectelor cofinanțate de UE în domeniul „serviciilor integrate intermodale de emitere a biletelor”;

| 21. | subliniază rolul vital al sistemului global de navigație prin satelit (GNSS) și, în special, al sistemului european de navigație prin satelit Galileo în colectarea de date dinamice, care să permită călătorilor să fie informați cu privire la posibilele perturbări și la opțiunile alternative de călătorie, atât înainte de plecare, cât și în cursul călătoriei; subliniază faptul că avantajele sistemelor prin satelit trebuie să fie însoțite de dispoziții suficiente privind protecția datelor; |
| --- | --- |

21.

subliniază rolul vital al sistemului global de navigație prin satelit (GNSS) și, în special, al sistemului european de navigație prin satelit Galileo în colectarea de date dinamice, care să permită călătorilor să fie informați cu privire la posibilele perturbări și la opțiunile alternative de călătorie, atât înainte de plecare, cât și în cursul călătoriei; subliniază faptul că avantajele sistemelor prin satelit trebuie să fie însoțite de dispoziții suficiente privind protecția datelor;

| 22. | subliniază necesitatea de a reduce congestionarea traficului și poluarea atmosferică în zonele urbane și solicită introducerea unor stimulente pentru încurajarea utilizării modurilor de transport sustenabile în întreaga Europă, incluzând în serviciile de informare și planificare a călătoriilor informații privind diverse servicii de mobilitate, cum ar fi car-sharing-ul, car-pooling-ul, sistemele park-and-ride, închirierea de biciclete, pistele ciclabile și drumurile pietonale; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea de a reduce congestionarea traficului și poluarea atmosferică în zonele urbane și solicită introducerea unor stimulente pentru încurajarea utilizării modurilor de transport sustenabile în întreaga Europă, incluzând în serviciile de informare și planificare a călătoriilor informații privind diverse servicii de mobilitate, cum ar fi car-sharing-ul, car-pooling-ul, sistemele park-and-ride, închirierea de biciclete, pistele ciclabile și drumurile pietonale;

| 23. | salută creșterea disponibilității sistemelor electronice integrate de emitere a biletelor în orașe și alte zone urbane, cum ar fi tehnologiile digitale incluzive bazate pe „smartcard”, care pot fi utilizate în cadrul diferitelor moduri de transport și pentru călătoriile transfrontaliere, dar subliniază că soluțiile tehnice ar trebui găsite de piață și nu impuse la nivel european; |
| --- | --- |

23.

salută creșterea disponibilității sistemelor electronice integrate de emitere a biletelor în orașe și alte zone urbane, cum ar fi tehnologiile digitale incluzive bazate pe „smartcard”, care pot fi utilizate în cadrul diferitelor moduri de transport și pentru călătoriile transfrontaliere, dar subliniază că soluțiile tehnice ar trebui găsite de piață și nu impuse la nivel european;

| 24. | remarcă faptul că o conexiune permanentă și de calitate la rețea constituie una dintre condițiile prealabile pentru crearea unui sistem inteligent favorabil pasagerilor, capabil să furnizeze informații dinamice și în timp real cu privire la situația traficului; invită, prin urmare, Comisia să acorde prioritate facilitării, încurajării și sprijinirii disponibilității largi a infrastructurilor digitale de mare viteză gratuite sau la prețuri reduse pe toate modurile de transport și în toate nodurile de transport, prin mecanismul Conectarea Europei, Orizont 2020, FEIS și alte surse de finanțare relevante; |
| --- | --- |

24.

remarcă faptul că o conexiune permanentă și de calitate la rețea constituie una dintre condițiile prealabile pentru crearea unui sistem inteligent favorabil pasagerilor, capabil să furnizeze informații dinamice și în timp real cu privire la situația traficului; invită, prin urmare, Comisia să acorde prioritate facilitării, încurajării și sprijinirii disponibilității largi a infrastructurilor digitale de mare viteză gratuite sau la prețuri reduse pe toate modurile de transport și în toate nodurile de transport, prin mecanismul Conectarea Europei, Orizont 2020, FEIS și alte surse de finanțare relevante;

| 25. | subliniază importanța protecției datelor, îndeamnă la respectarea Directivei 95/46/CE și solicită condiții clare pentru utilizarea și transmiterea datelor, în special a datelor cu caracter personal, care ar trebui să fie prelucrate și utilizate numai sub formă anonimizată și numai în scopul facilitării sistemelor intermodale de emitere a biletelor; subliniază că achiziționarea și plata biletelor prin intermediul aplicațiilor online și mobile ar trebui de preferință să fie disponibile fără a fi necesară înregistrarea în sistem; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța protecției datelor, îndeamnă la respectarea Directivei 95/46/CE și solicită condiții clare pentru utilizarea și transmiterea datelor, în special a datelor cu caracter personal, care ar trebui să fie prelucrate și utilizate numai sub formă anonimizată și numai în scopul facilitării sistemelor intermodale de emitere a biletelor; subliniază că achiziționarea și plata biletelor prin intermediul aplicațiilor online și mobile ar trebui de preferință să fie disponibile fără a fi necesară înregistrarea în sistem;

| 26. | subliniază importanța planificării călătoriei, a accesibilității informațiilor multimodale și a sistemelor clare și transparente de emitere a biletelor, inclusiv prin intermediul platformelor digitale și online, și necesitatea îmbunătățirii accesului la transportul public pentru călătoriile în străinătate efectuate pe teritoriul UE, precum și a încurajării modernizării serviciilor de transport durabile în scopul de a atrage turiști europeni și din afara Europei, deoarece acest lucru va facilita întregul proces de planificare călătoriilor; subliniază, de asemenea, posibilele efecte pozitive ale unui sistem de rezervare integrat în ceea ce privește o mai bună conectare a tuturor regiunilor, mai ales a celor mai îndepărtate, precum regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța planificării călătoriei, a accesibilității informațiilor multimodale și a sistemelor clare și transparente de emitere a biletelor, inclusiv prin intermediul platformelor digitale și online, și necesitatea îmbunătățirii accesului la transportul public pentru călătoriile în străinătate efectuate pe teritoriul UE, precum și a încurajării modernizării serviciilor de transport durabile în scopul de a atrage turiști europeni și din afara Europei, deoarece acest lucru va facilita întregul proces de planificare călătoriilor; subliniază, de asemenea, posibilele efecte pozitive ale unui sistem de rezervare integrat în ceea ce privește o mai bună conectare a tuturor regiunilor, mai ales a celor mai îndepărtate, precum regiunile ultraperiferice;

| 27. | subliniază necesitatea de a promova și de a valorifica mai mult și mai eficient cele peste o sută de servicii de planificare a călătoriilor multimodale care sunt deja disponibile în orașe, în regiuni și la nivel național în UE și solicită, de asemenea, eforturi în vederea promovării interconectării acestor servicii; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea de a promova și de a valorifica mai mult și mai eficient cele peste o sută de servicii de planificare a călătoriilor multimodale care sunt deja disponibile în orașe, în regiuni și la nivel național în UE și solicită, de asemenea, eforturi în vederea promovării interconectării acestor servicii;

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 207, 6.8.2010, p. 1.

(2)  JO L 123, 12.5.2011, p. 11.

(3)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 72.

(5)  Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor (COM(2011)0144).

(6)  Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2011 referitoare la Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor (JO C 168 E, 14.6.2013, p. 72.)

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/7

---

P8_TA(2015)0249

Bilanțul punerii în aplicare a pachetului privind laptele

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la viitorul sectorului produselor lactate din UE – bilanțul punerii în aplicare a Pachetului privind laptele (2014/2146(INI))

(2017/C 265/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 261/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de modificarea a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește relațiile contractuale din sectorul laptelui și al produselor lactate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 261/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de modificarea a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește relațiile contractuale din sectorul laptelui și al produselor lactate (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (2),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 13 iunie 2014 întitulat „Evoluția situației pieței produselor lactate și aplicarea dispozițiilor prevăzute în „Pachetul privind laptele” (COM(2014)0354), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 13 iunie 2014 întitulat „Evoluția situației pieței produselor lactate și aplicarea dispozițiilor prevăzute în „Pachetul privind laptele” (COM(2014)0354),

| — | având în vedere raportul Comisiei din decembrie 2014 referitor la perspectivele privind piețele și veniturile agricole în UE în perioada 2014-2024, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din decembrie 2014 referitor la perspectivele privind piețele și veniturile agricole în UE în perioada 2014-2024,

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), referitor la regiunile ultraperiferice ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), referitor la regiunile ultraperiferice ale UE,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 10 decembrie 2012 intitulat „Evoluția situației pieței și condițiile subsecvente de eliminare treptată a sistemului de cote pentru lapte – al doilea raport privind tranziția fără probleme” (COM(2012)0741), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 10 decembrie 2012 intitulat „Evoluția situației pieței și condițiile subsecvente de eliminare treptată a sistemului de cote pentru lapte – al doilea raport privind tranziția fără probleme” (COM(2012)0741),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la menținerea producției de lapte în zonele de munte, zonele defavorizate și regiunile ultraperiferice după expirarea sistemului de cote pentru lapte (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la menținerea producției de lapte în zonele de munte, zonele defavorizate și regiunile ultraperiferice după expirarea sistemului de cote pentru lapte (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2011 intitulată „Deficitul de proteaginoase în UE: care este soluția la o veche problemă? (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2011 intitulată „Deficitul de proteaginoase în UE: care este soluția la o veche problemă? (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la criza din sectorul produselor lactate (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la criza din sectorul produselor lactate (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2014 intitulată „Combaterea practicilor comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente între întreprinderi” (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2014 intitulată „Combaterea practicilor comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente între întreprinderi” (COM(2014)0472),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 247/2006 (6) care stabilește măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 247/2006 (6) care stabilește măsuri specifice în domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (7),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Comisiei din 13 ianuarie 2015 privind Fondul european de investiții strategice (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Comisiei din 13 ianuarie 2015 privind Fondul european de investiții strategice (COM(2015)0010),

| — | având în vedere proiectul de aviz al Comitetului Regiunilor intitulat „Viitorul sectorului produselor lactate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de aviz al Comitetului Regiunilor intitulat „Viitorul sectorului produselor lactate”,

| — | având în vedere memorandumul de înțelegere semnat la 23 martie 2015 cu privire la cooperarea în domeniul agriculturii și al dezvoltării rurale în cadrul UE între Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere memorandumul de înțelegere semnat la 23 martie 2015 cu privire la cooperarea în domeniul agriculturii și al dezvoltării rurale în cadrul UE între Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0187/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0187/2015),

| A. | întrucât „Pachetul privind laptele” a intrat în vigoare la 3 octombrie 2012 și se aplică până la 30 iunie 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât „Pachetul privind laptele” a intrat în vigoare la 3 octombrie 2012 și se aplică până la 30 iunie 2020;

| B. | întrucât, conform deciziei luate în 2003 în cadrul evaluării CAP la jumătatea perioadei, cotele de produse lactate expiră la 31 martie 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform deciziei luate în 2003 în cadrul evaluării CAP la jumătatea perioadei, cotele de produse lactate expiră la 31 martie 2015;

| C. | având în vedere importanța și actualitatea măsurilor conținute în Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 referitoare la menținerea producției de lapte în zonele montane, în zonele defavorizate și în regiunile ultraperiferice ale Uniunii după expirarea cotelor de lapte. |
| --- | --- |

C.

având în vedere importanța și actualitatea măsurilor conținute în Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 referitoare la menținerea producției de lapte în zonele montane, în zonele defavorizate și în regiunile ultraperiferice ale Uniunii după expirarea cotelor de lapte.

| D. | întrucât piața mondială a produselor lactate este din ce în ce mai volatilă, în ianuarie 2014 înregistrându-se cel mai mare preț de la începerea urmăririi costurilor, urmat de căderea substanțială a prețurilor de-a lungul întregului an 2014; întrucât creșterea animalelor și factorii de producție utilizați pentru obținerea produselor lactate sunt deosebit de vulnerabili la problemele de volatilitate, care determină prețuri la poarta fermei inferioare costurilor de producție; |
| --- | --- |

D.

întrucât piața mondială a produselor lactate este din ce în ce mai volatilă, în ianuarie 2014 înregistrându-se cel mai mare preț de la începerea urmăririi costurilor, urmat de căderea substanțială a prețurilor de-a lungul întregului an 2014; întrucât creșterea animalelor și factorii de producție utilizați pentru obținerea produselor lactate sunt deosebit de vulnerabili la problemele de volatilitate, care determină prețuri la poarta fermei inferioare costurilor de producție;

| E. | întrucât practicile agricole sustenabile ca sursă de alimente de înaltă calitate pot fi asigurate doar în măsura în care fermierii primesc prețuri la poarta fermei adecvate, care acoperă toate costurile unei producții sustenabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât practicile agricole sustenabile ca sursă de alimente de înaltă calitate pot fi asigurate doar în măsura în care fermierii primesc prețuri la poarta fermei adecvate, care acoperă toate costurile unei producții sustenabile;

| F. | întrucât interdicția impusă în august 2014 de Rusia cu privire la produsele lactate europene a avut un impact negativ asupra pieței interne a UE demonstrând astfel necesitatea de a fi pregătiți pentru aplicarea măsurilor de piață în situațiile de criză, indiferent de natura lor, și importanța asigurării unor piețe de export diverse pentru produsele UE, având în vedere în special faptul că se estimează că cererea de produse lactate va crește, precum și a asigurării unei piețe interne stabile și solvabile; |
| --- | --- |

F.

întrucât interdicția impusă în august 2014 de Rusia cu privire la produsele lactate europene a avut un impact negativ asupra pieței interne a UE demonstrând astfel necesitatea de a fi pregătiți pentru aplicarea măsurilor de piață în situațiile de criză, indiferent de natura lor, și importanța asigurării unor piețe de export diverse pentru produsele UE, având în vedere în special faptul că se estimează că cererea de produse lactate va crește, precum și a asigurării unei piețe interne stabile și solvabile;

| G. | întrucât Pachetul privind laptele a permis ca statele membre să poată introduce contracte obligatorii pentru a ajuta producătorii și procesatorii să-și planifice volumul de producție și să susțină structurarea lanțurilor de aprovizionare pentru a pune capăt cotelor la lapte; întrucât până în prezent doar câteva state membre au utilizat această posibilitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât Pachetul privind laptele a permis ca statele membre să poată introduce contracte obligatorii pentru a ajuta producătorii și procesatorii să-și planifice volumul de producție și să susțină structurarea lanțurilor de aprovizionare pentru a pune capăt cotelor la lapte; întrucât până în prezent doar câteva state membre au utilizat această posibilitate;

| H. | întrucât Pachetul privind laptele a obligat statele membre să recunoască organizațiile de producători și asociațiile acestora, precum și rolul esențial pe care cooperativele continuă să-l aibă, și având în vedere necesitatea de a îmbunătăți concentrarea ofertei astfel încât producătorii să dispună de mai multă putere de negociere; |
| --- | --- |

H.

întrucât Pachetul privind laptele a obligat statele membre să recunoască organizațiile de producători și asociațiile acestora, precum și rolul esențial pe care cooperativele continuă să-l aibă, și având în vedere necesitatea de a îmbunătăți concentrarea ofertei astfel încât producătorii să dispună de mai multă putere de negociere;

| I. | întrucât în aprilie 2014 s-a constituit Observatorul pieței laptelui pentru a îmbunătăți monitorizarea sectorului produselor lactate atât de către Comisie, cât și de industrie și întrucât funcția acestuia trebuie să fie consolidată pentru a permite crearea în interiorul sectorului a unui sistem eficient de alertă în caz de criză pentru fermele de lapte de diferite dimensiuni, din diferite zone geografice și cu diferite metode de producție și distribuție; |
| --- | --- |

I.

întrucât în aprilie 2014 s-a constituit Observatorul pieței laptelui pentru a îmbunătăți monitorizarea sectorului produselor lactate atât de către Comisie, cât și de industrie și întrucât funcția acestuia trebuie să fie consolidată pentru a permite crearea în interiorul sectorului a unui sistem eficient de alertă în caz de criză pentru fermele de lapte de diferite dimensiuni, din diferite zone geografice și cu diferite metode de producție și distribuție;

| J. | întrucât în prezent „plasa de siguranță” este insuficientă pentru a constitui o protecție în caz de prăbușire a prețului la lapte; |
| --- | --- |

J.

întrucât în prezent „plasa de siguranță” este insuficientă pentru a constitui o protecție în caz de prăbușire a prețului la lapte;

| K. | întrucât unul dintre principalele obiective ale politicii agricole comune (PAC) este dezvoltarea teritorială echilibrată din punct de vedere economic, social și de mediu; întrucât acest lucru presupune menținerea unei agriculturi productive și durabile în zonele defavorizate, ultraperiferice, îndepărtate sau muntoase; |
| --- | --- |

K.

întrucât unul dintre principalele obiective ale politicii agricole comune (PAC) este dezvoltarea teritorială echilibrată din punct de vedere economic, social și de mediu; întrucât acest lucru presupune menținerea unei agriculturi productive și durabile în zonele defavorizate, ultraperiferice, îndepărtate sau muntoase;

| L. | întrucât eliminarea cotelor va avea un impact negativ semnificativ asupra regiunilor ultraperiferice, în special asupra insulelor Azore, unde producția de lapte este principala activitate economică, reprezentând aproximativ 46 % din economia regională, |
| --- | --- |

L.

întrucât eliminarea cotelor va avea un impact negativ semnificativ asupra regiunilor ultraperiferice, în special asupra insulelor Azore, unde producția de lapte este principala activitate economică, reprezentând aproximativ 46 % din economia regională,

| M. | întrucât, pentru un număr mare de ferme producătoare de lactate din zonele defavorizate, ultraperiferice, insulare, izolate și de munte, costurile producției, colectării și comercializării laptelui și produselor lactate în afara zonei lor de producție sunt mult mai ridicate decât în alte zone și întrucât acestea nu pot utiliza oportunitățile de creștere generate de eliminarea cotelor în aceeași măsură, ca urmare a impedimentelor naturale din aceste regiuni; din acest motiv, fermele respective pot fi amenințate de o mai mare concentrare a producției în zonele cele mai avantajate economic din Uniune; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru un număr mare de ferme producătoare de lactate din zonele defavorizate, ultraperiferice, insulare, izolate și de munte, costurile producției, colectării și comercializării laptelui și produselor lactate în afara zonei lor de producție sunt mult mai ridicate decât în alte zone și întrucât acestea nu pot utiliza oportunitățile de creștere generate de eliminarea cotelor în aceeași măsură, ca urmare a impedimentelor naturale din aceste regiuni; din acest motiv, fermele respective pot fi amenințate de o mai mare concentrare a producției în zonele cele mai avantajate economic din Uniune;

| N. | întrucât din 1 aprilie 2015 se aplică declarațiile obligatorii privind volumul de lapte livrat; |
| --- | --- |

N.

întrucât din 1 aprilie 2015 se aplică declarațiile obligatorii privind volumul de lapte livrat;

| O. | întrucât reînnoirea generațiilor, modernizarea și investițiile sunt esențiale pentru un sector european al produselor lactate funcțional și sustenabil; |
| --- | --- |

O.

întrucât reînnoirea generațiilor, modernizarea și investițiile sunt esențiale pentru un sector european al produselor lactate funcțional și sustenabil;

| P. | întrucât produsele din lapte și în special cele cu „denumire de origine protejată” (DOP) sau „indicație geografică protejată” (IGP) și „specialitățile tradiționale garantate (STG)” fabricate pe teritoriul UE contribuie în mod semnificativ la succesul industriei alimentare a UE și la prosperitatea economiilor rurale, în care predomină fermele familiale mici și mijlocii și în care trebuie menținută o producție extensivă de lapte, oferă materia primă pentru un număr mare de operatori de prelucrare din sectorul privat și cooperativ, păstrează diversitatea patrimoniului agroalimentar european și au un rol esențial în configurația teritorială și ambientală a Europei, dar și în sfera socială, cu un efect multiplicator asupra altor sectoare economice, cum ar fi turismul; |
| --- | --- |

P.

întrucât produsele din lapte și în special cele cu „denumire de origine protejată” (DOP) sau „indicație geografică protejată” (IGP) și „specialitățile tradiționale garantate (STG)” fabricate pe teritoriul UE contribuie în mod semnificativ la succesul industriei alimentare a UE și la prosperitatea economiilor rurale, în care predomină fermele familiale mici și mijlocii și în care trebuie menținută o producție extensivă de lapte, oferă materia primă pentru un număr mare de operatori de prelucrare din sectorul privat și cooperativ, păstrează diversitatea patrimoniului agroalimentar european și au un rol esențial în configurația teritorială și ambientală a Europei, dar și în sfera socială, cu un efect multiplicator asupra altor sectoare economice, cum ar fi turismul;

| Q. | întrucât au fost aplicate amenzi considerabile fermierilor și producătorilor de lapte din anumite state membre pentru depășirea cotelor în ultimii doi ani de cote, |
| --- | --- |

Q.

întrucât au fost aplicate amenzi considerabile fermierilor și producătorilor de lapte din anumite state membre pentru depășirea cotelor în ultimii doi ani de cote,

| 1. | reamintește că obiectivul Pachetului privind laptele este un sector viabil, sustenabil și competitiv al produselor lactate în UE, beneficiind de instrumente flexibile, care să permită o remunerare corectă a producătorilor; subliniază că problemele identificate în Pachetul privind laptele rămân un obstacol în calea unei piețe sustenabile, competitive și echitabile a laptelui și a asigurării unor venituri echitabile pentru fermieri; |
| --- | --- |

1.

reamintește că obiectivul Pachetului privind laptele este un sector viabil, sustenabil și competitiv al produselor lactate în UE, beneficiind de instrumente flexibile, care să permită o remunerare corectă a producătorilor; subliniază că problemele identificate în Pachetul privind laptele rămân un obstacol în calea unei piețe sustenabile, competitive și echitabile a laptelui și a asigurării unor venituri echitabile pentru fermieri;

| 2. | amintește rolul important al creșterii animalelor de lapte din punctul de vedere al amenajării teritoriului, al ocupării forței de muncă în mediul rural și al dezvoltării economice, de mediu și sociale a numeroase regiuni agricole europene; |
| --- | --- |

2.

amintește rolul important al creșterii animalelor de lapte din punctul de vedere al amenajării teritoriului, al ocupării forței de muncă în mediul rural și al dezvoltării economice, de mediu și sociale a numeroase regiuni agricole europene;

| 3. | subliniază că fermierii din sectorul produselor lactate, și în special micii fermieri sunt deosebit de vulnerabili la variația veniturilor și la riscurile datorate costurilor de capital ridicate, perisabilității producției, prețurilor volatile ale produselor lactate de bază și a costurilor de aprovizionare și energie; subliniază, de asemenea, că asigurarea unor mijloace sustenabile de subzistență din fabricarea produselor lactate reprezintă o provocare continuă, costurile de producție fiind adesea apropiate sau superioare prețurilor la poarta fermei; |
| --- | --- |

3.

subliniază că fermierii din sectorul produselor lactate, și în special micii fermieri sunt deosebit de vulnerabili la variația veniturilor și la riscurile datorate costurilor de capital ridicate, perisabilității producției, prețurilor volatile ale produselor lactate de bază și a costurilor de aprovizionare și energie; subliniază, de asemenea, că asigurarea unor mijloace sustenabile de subzistență din fabricarea produselor lactate reprezintă o provocare continuă, costurile de producție fiind adesea apropiate sau superioare prețurilor la poarta fermei;

| 4. | subliniază faptul că fermierii europeni trebuie să facă față costurilor ridicate cauzate de prețurile elementelor implicate în producție, cum ar fi hrana animalelor și, ca urmare a reglementărilor europene stricte privind bunăstarea animalelor și siguranța alimentară, competitivitatea acestora este redusă în comparație cu alte țări; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că fermierii europeni trebuie să facă față costurilor ridicate cauzate de prețurile elementelor implicate în producție, cum ar fi hrana animalelor și, ca urmare a reglementărilor europene stricte privind bunăstarea animalelor și siguranța alimentară, competitivitatea acestora este redusă în comparație cu alte țări;

Impactul embargoului rus și actuala criză din sectorul produselor lactate

| 5. | îndeamnă Comisia să analizeze cauzele crizei și măsurile necesare pentru a preveni crizele viitoare, astfel cum se menționează la articolele 219, 221 și 222 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să analizeze cauzele crizei și măsurile necesare pentru a preveni crizele viitoare, astfel cum se menționează la articolele 219, 221 și 222 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole;

| 6. | îndeamnă Comisia să ia măsuri suplimentare, axate pe piață, împotriva crizei cu care se confruntă acum sectorul produselor lactate ca urmare a presiunii de reducere a prețurilor cauzate de lipsa unor instrumente adecvate în caz de criză, a scăderii cererii la nivel mondial, a volatilității globale a prețurilor și a embargoului rusesc; recunoaște, în același timp, măsurile inițiale luate până acum pentru a combate impactul embargoului rusesc; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să ia măsuri suplimentare, axate pe piață, împotriva crizei cu care se confruntă acum sectorul produselor lactate ca urmare a presiunii de reducere a prețurilor cauzate de lipsa unor instrumente adecvate în caz de criză, a scăderii cererii la nivel mondial, a volatilității globale a prețurilor și a embargoului rusesc; recunoaște, în același timp, măsurile inițiale luate până acum pentru a combate impactul embargoului rusesc;

| 7. | subliniază faptul că surplusul de produse lactate provenit din unele SM cu relații comerciale tradiționale cu Rusia creează dezechilibre majore pe piețele interne, ceea ce a dus la scădere drastică a prețurilor, astfel producătorii autohtoni au devenit necompetitivi; îndeamnă în acest sens Comisia să analizeze noua situație creata și să acționeze cu prioritate; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că surplusul de produse lactate provenit din unele SM cu relații comerciale tradiționale cu Rusia creează dezechilibre majore pe piețele interne, ceea ce a dus la scădere drastică a prețurilor, astfel producătorii autohtoni au devenit necompetitivi; îndeamnă în acest sens Comisia să analizeze noua situație creata și să acționeze cu prioritate;

| 8. | reamintește că criza din sectorul produselor lactate din 2009 s-a produs în contextul existenței cotelor și din cauza disfuncționalităților lanțului valoric al produselor lactate, provocând o presiune descendentă asupra prețurilor plătite producătorilor; reamintește Comisiei că întârzierea cu care s-a răspuns la criză a forțat mulți fermieri din sectorul produselor lactate să dea faliment și își exprimă preocuparea cu privire la capacitatea Comisiei de a răspunde rapid și eficace la crizele pieței; subliniază că scăderea prețurilor la sursă care a afectat crescătorii de animale nu s-a reflectat în prețurile pentru consumatori, fapt care demonstrează dezechilibrul major dintre diferiții actori implicați în lanțul de aprovizionare al produselor lactate; |
| --- | --- |

8.

reamintește că criza din sectorul produselor lactate din 2009 s-a produs în contextul existenței cotelor și din cauza disfuncționalităților lanțului valoric al produselor lactate, provocând o presiune descendentă asupra prețurilor plătite producătorilor; reamintește Comisiei că întârzierea cu care s-a răspuns la criză a forțat mulți fermieri din sectorul produselor lactate să dea faliment și își exprimă preocuparea cu privire la capacitatea Comisiei de a răspunde rapid și eficace la crizele pieței; subliniază că scăderea prețurilor la sursă care a afectat crescătorii de animale nu s-a reflectat în prețurile pentru consumatori, fapt care demonstrează dezechilibrul major dintre diferiții actori implicați în lanțul de aprovizionare al produselor lactate;

| 9. | regretă respingerea de către Consiliu a solicitării Parlamentului, care viza instituirea unui ajutor pentru fermierii care își reduc voluntar producția în caz de criză majoră; subliniază importanța redeschiderii dezbaterii privind acest instrument de gestionare a crizei; |
| --- | --- |

9.

regretă respingerea de către Consiliu a solicitării Parlamentului, care viza instituirea unui ajutor pentru fermierii care își reduc voluntar producția în caz de criză majoră; subliniază importanța redeschiderii dezbaterii privind acest instrument de gestionare a crizei;

| 10. | subliniază că eliminarea cotelor riscă să genereze o concentrare suplimentară a producției de lapte în avantajul marilor ferme de lactate și în detrimentul micilor fermieri, fără o garanție a eficacității sau a veniturilor; |
| --- | --- |

10.

subliniază că eliminarea cotelor riscă să genereze o concentrare suplimentară a producției de lapte în avantajul marilor ferme de lactate și în detrimentul micilor fermieri, fără o garanție a eficacității sau a veniturilor;

Provocări și oportunități în sectorul produselor lactate

| 11. | constată că perspectivele pe termen mediu și lung ale sectorului produselor lactate pe piața internă și pe piețele mondiale rămân fluide, cu o cerere fluctuantă, dar subliniază totodată că sectorul produselor lactate, o componentă-cheie a industriei agroalimentare, deține un potențial semnificativ de creștere economică și creare de locuri de muncă pe termen lung în zonele rurale, de care ar trebui să se țină seama în cadrul noului plan de investiții; |
| --- | --- |

11.

constată că perspectivele pe termen mediu și lung ale sectorului produselor lactate pe piața internă și pe piețele mondiale rămân fluide, cu o cerere fluctuantă, dar subliniază totodată că sectorul produselor lactate, o componentă-cheie a industriei agroalimentare, deține un potențial semnificativ de creștere economică și creare de locuri de muncă pe termen lung în zonele rurale, de care ar trebui să se țină seama în cadrul noului plan de investiții;

| 12. | insistă că este important să se încurajeze cercetarea și inovarea pentru a le permite tuturor producătorilor și întreprinderilor din sector să își adapteze instrumentele și tehnicile de producție pentru a răspunde exigențelor economice, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

12.

insistă că este important să se încurajeze cercetarea și inovarea pentru a le permite tuturor producătorilor și întreprinderilor din sector să își adapteze instrumentele și tehnicile de producție pentru a răspunde exigențelor economice, sociale și de mediu;

| 13. | subliniază rolul important pe care îl joacă reînnoirea generațiilor pentru viitorul sectorul laptelui și oportunitățile semnificative pentru tinerii fermieri din sectorul lactatelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază rolul important pe care îl joacă reînnoirea generațiilor pentru viitorul sectorul laptelui și oportunitățile semnificative pentru tinerii fermieri din sectorul lactatelor;

| 14. | solicită Comisiei să creeze noi oportunități de finanțare pentru statele membre, inclusiv cu ajutorul Băncii Europene de Investiții (BEI), care să contribuie la reforma industriei produselor lactate; consideră că sprijinul financiar, cum ar fi fondurile de garantare, fondurile reînnoibile sau capitalul de investiții, este esențial, alături de resursele furnizate de BEI, pentru a interveni la nivelul fondurilor structurale și de investiții europene, în concordanță în special cu dezvoltarea rurală; acest lucru ar permite crearea unui efect de multiplicare în ceea ce privește creșterea și veniturile, precum și facilitarea accesului la credite pentru fermierii producători de lactate; salută, în această privință, oportunitățile de finanțare oferite fermierilor din sectorul produselor lactate de către noul fond al BEI, care oferă rate ale dobânzii mai mici, pentru a facilita investițiile și modernizarea fermelor și oferă tinerilor fermieri posibilități de finanțare pentru a-și dezvolta afacerile; subliniază, de asemenea, caracterul complementar al finanțărilor prin Fondul european de investiții strategice, care ar contribui la dezvoltarea sectorului laptelui prin atragerea capitalului privat în vederea responsabilizării pentru cheltuieli și a creșterii eficienței investițiilor; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să creeze noi oportunități de finanțare pentru statele membre, inclusiv cu ajutorul Băncii Europene de Investiții (BEI), care să contribuie la reforma industriei produselor lactate; consideră că sprijinul financiar, cum ar fi fondurile de garantare, fondurile reînnoibile sau capitalul de investiții, este esențial, alături de resursele furnizate de BEI, pentru a interveni la nivelul fondurilor structurale și de investiții europene, în concordanță în special cu dezvoltarea rurală; acest lucru ar permite crearea unui efect de multiplicare în ceea ce privește creșterea și veniturile, precum și facilitarea accesului la credite pentru fermierii producători de lactate; salută, în această privință, oportunitățile de finanțare oferite fermierilor din sectorul produselor lactate de către noul fond al BEI, care oferă rate ale dobânzii mai mici, pentru a facilita investițiile și modernizarea fermelor și oferă tinerilor fermieri posibilități de finanțare pentru a-și dezvolta afacerile; subliniază, de asemenea, caracterul complementar al finanțărilor prin Fondul european de investiții strategice, care ar contribui la dezvoltarea sectorului laptelui prin atragerea capitalului privat în vederea responsabilizării pentru cheltuieli și a creșterii eficienței investițiilor;

| 15. | ia act de faptul că nivelul ridicat de volatilitate și crizele recurente, incompatibile cu investiții majore în fermele de animale și cu instalarea unor noi producători, constituie principalele provocări cu care se confruntă sectorul produselor lactate; solicită, prin urmare, Comisiei să aibă în vedere măsuri de reducere a riscurilor care decurg din expunerea crescută pe piața mondială, să monitorizeze mai îndeaproape funcționarea corectă a pieței unice în sectorul laptelui și produselor lactate și să elaboreze un plan de acțiune pentru a arăta modul în care intenționează să atenueze aceste riscuri; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că nivelul ridicat de volatilitate și crizele recurente, incompatibile cu investiții majore în fermele de animale și cu instalarea unor noi producători, constituie principalele provocări cu care se confruntă sectorul produselor lactate; solicită, prin urmare, Comisiei să aibă în vedere măsuri de reducere a riscurilor care decurg din expunerea crescută pe piața mondială, să monitorizeze mai îndeaproape funcționarea corectă a pieței unice în sectorul laptelui și produselor lactate și să elaboreze un plan de acțiune pentru a arăta modul în care intenționează să atenueze aceste riscuri;

Menținerea unui sector al produselor lactate sustenabil în zonele defavorizate, montane, insulare și ultraperiferice

| 16. | se declară în favoarea menținerii producției de lapte, având în vedere importanta contribuție socio-economică a fermelor de lactate la dezvoltarea agricolă și rurală din întreaga UE și subliniază importanța lor specială în regiunile dezavantajate montane, insulare și ultraperiferice, unde reprezintă adesea singurul tip de activitate agricolă posibilă; adaugă că în aceste regiuni, sectorul lactatelor este cel care asigură coeziunea socială, economică și teritorială, subzistența a numeroase familii, organizarea, ocuparea și protecția teritoriului și menținerea unor practici culturale și tradiționale, precum și, întrucât producția de lactate a modelat peisaje culturale care datează de secole în aceste regiuni, crearea unei baze importante pentru turism; subliniază faptul că, în aceste regiuni, abandonarea producției de lapte reprezintă abandonarea agriculturii; |
| --- | --- |

16.

se declară în favoarea menținerii producției de lapte, având în vedere importanta contribuție socio-economică a fermelor de lactate la dezvoltarea agricolă și rurală din întreaga UE și subliniază importanța lor specială în regiunile dezavantajate montane, insulare și ultraperiferice, unde reprezintă adesea singurul tip de activitate agricolă posibilă; adaugă că în aceste regiuni, sectorul lactatelor este cel care asigură coeziunea socială, economică și teritorială, subzistența a numeroase familii, organizarea, ocuparea și protecția teritoriului și menținerea unor practici culturale și tradiționale, precum și, întrucât producția de lactate a modelat peisaje culturale care datează de secole în aceste regiuni, crearea unei baze importante pentru turism; subliniază faptul că, în aceste regiuni, abandonarea producției de lapte reprezintă abandonarea agriculturii;

| 17. | subliniază că este esențial ca, în regiunile ultraperiferice, să se creeze un mecanism de tranziție între eliminarea cotelor și liberalizarea piețelor, care să permită protejarea fermierilor și a sectorului din aceste regiuni; |
| --- | --- |

17.

subliniază că este esențial ca, în regiunile ultraperiferice, să se creeze un mecanism de tranziție între eliminarea cotelor și liberalizarea piețelor, care să permită protejarea fermierilor și a sectorului din aceste regiuni;

| 18. | solicită ca măsurile de tip „plasă de siguranță” să poată fi activate în funcție de indicatorii specifici pentru fermele și întreprinderile de produse lactate din zonele muntoase, având în vedere diferențele de producție dintre zonele muntoase și celelalte teritorii; |
| --- | --- |

18.

solicită ca măsurile de tip „plasă de siguranță” să poată fi activate în funcție de indicatorii specifici pentru fermele și întreprinderile de produse lactate din zonele muntoase, având în vedere diferențele de producție dintre zonele muntoase și celelalte teritorii;

| 19. | își exprimă dezamăgirea față de nivelul scăzut de implementare a măsurilor din Pachetul privind laptele în regiunile ultraperiferice și în cele montane, insulare și defavorizate și subliniază că este indispensabil să se mențină ferme producătoare de lactate ca întreprinderi viabile și competitive în toate teritoriile Uniunii; consideră, în acest sens, că aceste zone trebuie să facă obiectul unei atenții speciale și al unor studii specifice din partea Comisiei și de statelor membre, precum și că ar trebui încurajată utilizarea lanțurilor scurte de aprovizionare, acordând prioritate producției locale în aceste cazuri particulare, pentru a asigura o producție continuă în aceste regiuni și pentru a se evita abandonarea sectorului; invită, de asemenea, insistent Comisia și statele membre să îmbunătățească și să consolideze programele de distribuție a laptelui în școli, privilegiind lanțurile de aprovizionare scurte și permițând astfel distribuirea producției în aceste regiuni; subliniază că în aceste zone costurile de producție sunt de obicei aproape egale sau superioare prețurilor la poarta fermei și consideră că actualele incertitudini din lanțul de aprovizionare prejudiciază în special aceste zone, care se confruntă cu obstacolele cele mai mari și cu posibilități reduse pentru o economie de scară; reamintește faptul că agricultorii din aceste zone depind direct și exclusiv de un număr mic de furnizori și de cumpărători pentru producția lor agricolă, din cauza izolării geografice; subliniază faptul că sprijinul acordat pentru înființarea și activitățile organizațiilor de producători ar trebui să reflecte mai bine realitățile din aceste regiuni; subliniază că este necesară promovarea unor politici ambițioase de susținere a acestor regiuni, prin intermediul politicilor de dezvoltare rurală, al planului de investiții și al promovării și recalibrării ajutoarelor PAC, posibile datorită ultimei reforme; solicită, prin urmare, Comisiei să încurajeze statele membre să aplice astfel de măsuri, pentru a permite menținerea producției de lapte în aceste regiuni; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape evoluția producției de lapte în aceste zone și să evalueze impactul economic al eliminării cotelor asupra fermelor de lactate; consideră că este necesară alocarea unor resurse suplimentare pentru programul POSEI, astfel încât producătorii de produse lactate să poată fi ajutați să se adapteze la efectele dereglementării piețelor și să fie în măsură să mențină o producție de lactate viabilă și competitivă în raport cu restul spațiului european; |
| --- | --- |

19.

își exprimă dezamăgirea față de nivelul scăzut de implementare a măsurilor din Pachetul privind laptele în regiunile ultraperiferice și în cele montane, insulare și defavorizate și subliniază că este indispensabil să se mențină ferme producătoare de lactate ca întreprinderi viabile și competitive în toate teritoriile Uniunii; consideră, în acest sens, că aceste zone trebuie să facă obiectul unei atenții speciale și al unor studii specifice din partea Comisiei și de statelor membre, precum și că ar trebui încurajată utilizarea lanțurilor scurte de aprovizionare, acordând prioritate producției locale în aceste cazuri particulare, pentru a asigura o producție continuă în aceste regiuni și pentru a se evita abandonarea sectorului; invită, de asemenea, insistent Comisia și statele membre să îmbunătățească și să consolideze programele de distribuție a laptelui în școli, privilegiind lanțurile de aprovizionare scurte și permițând astfel distribuirea producției în aceste regiuni; subliniază că în aceste zone costurile de producție sunt de obicei aproape egale sau superioare prețurilor la poarta fermei și consideră că actualele incertitudini din lanțul de aprovizionare prejudiciază în special aceste zone, care se confruntă cu obstacolele cele mai mari și cu posibilități reduse pentru o economie de scară; reamintește faptul că agricultorii din aceste zone depind direct și exclusiv de un număr mic de furnizori și de cumpărători pentru producția lor agricolă, din cauza izolării geografice; subliniază faptul că sprijinul acordat pentru înființarea și activitățile organizațiilor de producători ar trebui să reflecte mai bine realitățile din aceste regiuni; subliniază că este necesară promovarea unor politici ambițioase de susținere a acestor regiuni, prin intermediul politicilor de dezvoltare rurală, al planului de investiții și al promovării și recalibrării ajutoarelor PAC, posibile datorită ultimei reforme; solicită, prin urmare, Comisiei să încurajeze statele membre să aplice astfel de măsuri, pentru a permite menținerea producției de lapte în aceste regiuni; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape evoluția producției de lapte în aceste zone și să evalueze impactul economic al eliminării cotelor asupra fermelor de lactate; consideră că este necesară alocarea unor resurse suplimentare pentru programul POSEI, astfel încât producătorii de produse lactate să poată fi ajutați să se adapteze la efectele dereglementării piețelor și să fie în măsură să mențină o producție de lactate viabilă și competitivă în raport cu restul spațiului european;

| 20. | subliniază că este important să se folosească mențiunea de calitate facultativă „produs montan”, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr 1151/2012; solicită Comisiei să susțină această mențiune prin promovarea vânzărilor; |
| --- | --- |

20.

subliniază că este important să se folosească mențiunea de calitate facultativă „produs montan”, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr 1151/2012; solicită Comisiei să susțină această mențiune prin promovarea vânzărilor;

| 21. | subliniază importanța raselor de bovine autohtone specifice zonelor de munte pentru producția de lapte din aceste zone; solicită Comisiei să ia măsuri pentru a îmbunătăți promovarea acestor rase de bovine montane; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța raselor de bovine autohtone specifice zonelor de munte pentru producția de lapte din aceste zone; solicită Comisiei să ia măsuri pentru a îmbunătăți promovarea acestor rase de bovine montane;

Volatilitatea prețurilor și sfârșitul cotelor la lapte

| 22. | consideră că politica UE în domeniul produselor lactate după expirarea cotelor de lapte trebuie să includă mijloacele necesare pentru a fructifica la maximum oportunitățile de extindere pentru economia UE, pentru a face producția de lapte atractivă pentru fermieri și consideră că toate măsurile viitoare trebuie să îi consolideze competitivitatea și stabilitatea, pentru a facilita creșterea și inovarea în sectorul agriculturii și calitatea vieții în zonele rurale; |
| --- | --- |

22.

consideră că politica UE în domeniul produselor lactate după expirarea cotelor de lapte trebuie să includă mijloacele necesare pentru a fructifica la maximum oportunitățile de extindere pentru economia UE, pentru a face producția de lapte atractivă pentru fermieri și consideră că toate măsurile viitoare trebuie să îi consolideze competitivitatea și stabilitatea, pentru a facilita creșterea și inovarea în sectorul agriculturii și calitatea vieții în zonele rurale;

| 23. | ia act de decizia de a repartiza pe o perioadă de trei ani plata ultimelor sume percepute de la fermieri în cadrul sistemului de cote; dar observă că au fost eliminate, în ultimul an de cote, fonduri substanțiale din sectorul produselor lactate, ca urmare a aplicării suprataxei și recomandă, prin urmare, ca aceste venituri să rămână în bugetul PAC pentru a crește competitivitatea sectorului produselor lactate; |
| --- | --- |

23.

ia act de decizia de a repartiza pe o perioadă de trei ani plata ultimelor sume percepute de la fermieri în cadrul sistemului de cote; dar observă că au fost eliminate, în ultimul an de cote, fonduri substanțiale din sectorul produselor lactate, ca urmare a aplicării suprataxei și recomandă, prin urmare, ca aceste venituri să rămână în bugetul PAC pentru a crește competitivitatea sectorului produselor lactate;

| 24. | solicită Comisiei să prezinte unul sau mai multe instrumente de reglementare în vederea prevenirii și managementului eficient al noilor crize în sectorul produselor lactate, facilitând în special organizarea producției de lapte în privința gestionări ofertei; invită insistent Comisia să lanseze un dialog formal cu toate părțile interesate din sector pentru a realiza acest lucru; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să prezinte unul sau mai multe instrumente de reglementare în vederea prevenirii și managementului eficient al noilor crize în sectorul produselor lactate, facilitând în special organizarea producției de lapte în privința gestionări ofertei; invită insistent Comisia să lanseze un dialog formal cu toate părțile interesate din sector pentru a realiza acest lucru;

| 25. | consideră că o concurență mai puternică ar trebui utilizată ca mijloc de a asigura echilibrul teritorial și o remunerație mai echilibrată a producătorilor în cadrul lanțului valoric al produselor lactate; |
| --- | --- |

25.

consideră că o concurență mai puternică ar trebui utilizată ca mijloc de a asigura echilibrul teritorial și o remunerație mai echilibrată a producătorilor în cadrul lanțului valoric al produselor lactate;

Implementarea Pachetului privind laptele

| 26. | subliniază că implementarea Pachetului privind laptele este încă într-o fază incipientă; își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea cu privire la nivelul scăzut al aplicării contractelor obligatorii și insistă, prin urmare, ca acestea să fie extinse la toate statele membre; solicită Comisiei să efectueze o analiză aprofundată a obstacolelor pentru implementarea Pachetului privind laptele și a măsurilor care ar permite asigurarea unei utilizări optime a instrumentelor puse la dispoziția statelor membre; |
| --- | --- |

26.

subliniază că implementarea Pachetului privind laptele este încă într-o fază incipientă; își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea cu privire la nivelul scăzut al aplicării contractelor obligatorii și insistă, prin urmare, ca acestea să fie extinse la toate statele membre; solicită Comisiei să efectueze o analiză aprofundată a obstacolelor pentru implementarea Pachetului privind laptele și a măsurilor care ar permite asigurarea unei utilizări optime a instrumentelor puse la dispoziția statelor membre;

| 27. | regretă faptul că în programul de lucru al Comisiei pentru anul 2015 Pachetul privind laptele nu a fost considerat o prioritate și solicită Comisiei introducerea de urgență a acestei priorități; |
| --- | --- |

27.

regretă faptul că în programul de lucru al Comisiei pentru anul 2015 Pachetul privind laptele nu a fost considerat o prioritate și solicită Comisiei introducerea de urgență a acestei priorități;

| 28. | își exprimă regretul în legătură cu faptul că raportul nu precizează în mod clar dacă Comisia este mulțumită de punerea în aplicare a noului instrument de reglementare, precum și cu faptul că aceasta nu specifică câte noi organizații ale producătorilor, state membre participante sau negocieri colective sunt prevăzute; constată că nu este clar nici impactul noilor instrumente asupra prețurilor laptelui; solicită, în acest sens, enumerarea precisă a efectelor asupra prețurilor la lapte, precum și identificarea exactă a organizațiilor de producători participante; |
| --- | --- |

28.

își exprimă regretul în legătură cu faptul că raportul nu precizează în mod clar dacă Comisia este mulțumită de punerea în aplicare a noului instrument de reglementare, precum și cu faptul că aceasta nu specifică câte noi organizații ale producătorilor, state membre participante sau negocieri colective sunt prevăzute; constată că nu este clar nici impactul noilor instrumente asupra prețurilor laptelui; solicită, în acest sens, enumerarea precisă a efectelor asupra prețurilor la lapte, precum și identificarea exactă a organizațiilor de producători participante;

| 29. | recomandă Comisiei să adopte obiective clare în ceea ce privește organizațiile de producători, contractele și negocierile colective; |
| --- | --- |

29.

recomandă Comisiei să adopte obiective clare în ceea ce privește organizațiile de producători, contractele și negocierile colective;

| 30. | reamintește că Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede că „pentru a asigura o dezvoltare viabilă a producției și a asigura astfel un nivel de viață decent producătorilor de produse lactate, ar trebui consolidată puterea lor de negociere cu procesatorii, ceea ce ar duce la o distribuție mai echitabilă a valorii adăugate de-a lungul lanțului de aprovizionare.” |
| --- | --- |

30.

reamintește că Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede că „pentru a asigura o dezvoltare viabilă a producției și a asigura astfel un nivel de viață decent producătorilor de produse lactate, ar trebui consolidată puterea lor de negociere cu procesatorii, ceea ce ar duce la o distribuție mai echitabilă a valorii adăugate de-a lungul lanțului de aprovizionare.”

| 31. | observă că, până în prezent, modelul contractual nu a fost aplicat astfel cum fusese prevăzut, având în vedere că fermierii se află în continuare într-o poziție de piață vulnerabilă, că standardele minime nu se regăsesc în contracte, iar cooperativele sunt excluse din acestea; |
| --- | --- |

31.

observă că, până în prezent, modelul contractual nu a fost aplicat astfel cum fusese prevăzut, având în vedere că fermierii se află în continuare într-o poziție de piață vulnerabilă, că standardele minime nu se regăsesc în contracte, iar cooperativele sunt excluse din acestea;

| 32. | subliniază că consolidarea și îmbunătățirea relațiilor contractuale prin extinderea acestora la nivelul întregului sector, pentru a include în special marea distribuție, contribuie la a asigura o distribuție echitabilă de-a lungul lanțului de aprovizionare, făcând posibilă o mai mare valoare adăugată și accentuează responsabilitatea părților interesate de a ține seama de situația de pe piață și de a acționa în consecință; subliniază importanța formării și educației în managementul de risc ca parte integrantă a programei agricole, pentru a ajuta fermierii să facă față volatilității și să utilizeze eficient instrumentele disponibile de management de risc; |
| --- | --- |

32.

subliniază că consolidarea și îmbunătățirea relațiilor contractuale prin extinderea acestora la nivelul întregului sector, pentru a include în special marea distribuție, contribuie la a asigura o distribuție echitabilă de-a lungul lanțului de aprovizionare, făcând posibilă o mai mare valoare adăugată și accentuează responsabilitatea părților interesate de a ține seama de situația de pe piață și de a acționa în consecință; subliniază importanța formării și educației în managementul de risc ca parte integrantă a programei agricole, pentru a ajuta fermierii să facă față volatilității și să utilizeze eficient instrumentele disponibile de management de risc;

| 33. | atrage atenția asupra riscului ca industria din oricare stat membru să includă în contracte clauze abuzive pentru a contrabalansa obiectivul de stabilitate a livrărilor, stabilitate necesară pentru a menține viabilitatea fermelor producătoare de lactate; |
| --- | --- |

33.

atrage atenția asupra riscului ca industria din oricare stat membru să includă în contracte clauze abuzive pentru a contrabalansa obiectivul de stabilitate a livrărilor, stabilitate necesară pentru a menține viabilitatea fermelor producătoare de lactate;

| 34. | ia act de faptul că sectorul ar putea să exploreze în continuare potențialul contractelor încheiate pe termen mai lung în cadrul lanțului integrat de aprovizionare, de contractele de tip forward, de contractele cu marjă fixă și de posibilitatea de a „bloca” un preț la lapte care reflectă costurile de producție pe o anumită perioadă; consideră că ar trebui să existe posibilitatea de a utiliza noi instrumente în relațiile contractuale și că ar trebui să fie, de asemenea, disponibile instrumente de mediere contractuală; |
| --- | --- |

34.

ia act de faptul că sectorul ar putea să exploreze în continuare potențialul contractelor încheiate pe termen mai lung în cadrul lanțului integrat de aprovizionare, de contractele de tip forward, de contractele cu marjă fixă și de posibilitatea de a „bloca” un preț la lapte care reflectă costurile de producție pe o anumită perioadă; consideră că ar trebui să existe posibilitatea de a utiliza noi instrumente în relațiile contractuale și că ar trebui să fie, de asemenea, disponibile instrumente de mediere contractuală;

Rolul organizațiilor de producători

| 35. | evidențiază rolul important al organizațiilor de producători (OP) și al asociațiilor acestora pentru creșterea puterii de negociere și a influenței producătorilor în cadrul lanțului de aprovizionare și în domeniul cercetării și inovării și regretă faptul că au existat doar tentative limitate de a înființa OP, în special în noile state membre; consideră că normele de recunoaștere a OP ar trebui să fie consolidate pentru a crește influența reală a producătorilor în negocierea contractelor; subliniază că organizațiile de producători pot beneficia de sprijin financiar în cadrul celui de-al doilea pilon și solicită o stimulare mai puternică la nivelul UE și la nivelul statelor membre, de exemplu prin oferirea mai multor informații și prin reducerea obligațiilor administrative ale actorilor care doresc să creeze sau să se alăture OP și să participe în diverse moduri la activitățile lor, precum și desfășurarea unor activități educaționale în rândul producătorilor cu privire la OP, ca un mijloc de a reeduce dezechilibrele din lanțul de aprovizionare; consideră că se impune îmbunătățirea capacității de reglementare și organizare a pieței de către OP; |
| --- | --- |

35.

evidențiază rolul important al organizațiilor de producători (OP) și al asociațiilor acestora pentru creșterea puterii de negociere și a influenței producătorilor în cadrul lanțului de aprovizionare și în domeniul cercetării și inovării și regretă faptul că au existat doar tentative limitate de a înființa OP, în special în noile state membre; consideră că normele de recunoaștere a OP ar trebui să fie consolidate pentru a crește influența reală a producătorilor în negocierea contractelor; subliniază că organizațiile de producători pot beneficia de sprijin financiar în cadrul celui de-al doilea pilon și solicită o stimulare mai puternică la nivelul UE și la nivelul statelor membre, de exemplu prin oferirea mai multor informații și prin reducerea obligațiilor administrative ale actorilor care doresc să creeze sau să se alăture OP și să participe în diverse moduri la activitățile lor, precum și desfășurarea unor activități educaționale în rândul producătorilor cu privire la OP, ca un mijloc de a reeduce dezechilibrele din lanțul de aprovizionare; consideră că se impune îmbunătățirea capacității de reglementare și organizare a pieței de către OP;

| 36. | susține necesitatea de a îmbunătăți dispozițiile Pachetului privind laptele, în primul rând pentru a crea organizații de producători cu o capacitate mai mare de management și negociere pe piață; |
| --- | --- |

36.

susține necesitatea de a îmbunătăți dispozițiile Pachetului privind laptele, în primul rând pentru a crea organizații de producători cu o capacitate mai mare de management și negociere pe piață;

| 37. | observă că înființarea de OP ar putea fi stimulată prin oferirea unui sprijin politic proactiv, prin care fermierii să fie încurajați să perceapă OP ca instrumente adecvate; |
| --- | --- |

37.

observă că înființarea de OP ar putea fi stimulată prin oferirea unui sprijin politic proactiv, prin care fermierii să fie încurajați să perceapă OP ca instrumente adecvate;

| 38. | subliniază că este important să se faciliteze schimbul de informații și dialogul cu producători și organizațiile de producători, pentru a le permite să ia în considerare evoluțiile pieței și să anticipeze crizele; |
| --- | --- |

38.

subliniază că este important să se faciliteze schimbul de informații și dialogul cu producători și organizațiile de producători, pentru a le permite să ia în considerare evoluțiile pieței și să anticipeze crizele;

| 39. | insistă că este necesar ca organizațiile de producători să aibă o dimensiune adecvată și să fie legate juridic de producția fermierilor care le sunt membrilor, dat fiind faptul că OP cu un simplu rol de reprezentare nu au capacitatea reală de a asigura conformitatea cu condițiile de calitate și cantitate stabilite în contracte și nici interesul de a acționa ca adevărați negociatori cu industria; |
| --- | --- |

39.

insistă că este necesar ca organizațiile de producători să aibă o dimensiune adecvată și să fie legate juridic de producția fermierilor care le sunt membrilor, dat fiind faptul că OP cu un simplu rol de reprezentare nu au capacitatea reală de a asigura conformitatea cu condițiile de calitate și cantitate stabilite în contracte și nici interesul de a acționa ca adevărați negociatori cu industria;

| 40. | solicită un sprijin mai mare pentru înființarea de organizații de producători independente, prin mecanisme de informare mai ample, precum și sprijin pentru activitățile de management, astfel încât fermierii să fie încurajați să le perceapă ca instrumente eficiente și să adere la acestea; |
| --- | --- |

40.

solicită un sprijin mai mare pentru înființarea de organizații de producători independente, prin mecanisme de informare mai ample, precum și sprijin pentru activitățile de management, astfel încât fermierii să fie încurajați să le perceapă ca instrumente eficiente și să adere la acestea;

| 41. | invită Comisia să promoveze instrumentele interprofesionale de management prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să promoveze instrumentele interprofesionale de management prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole;

| 42. | subliniază rolul cooperativelor în asigurarea stabilității pe termen lung pentru membrii lor; solicită Comisiei să faciliteze schimbul de cele mai bune practici; |
| --- | --- |

42.

subliniază rolul cooperativelor în asigurarea stabilității pe termen lung pentru membrii lor; solicită Comisiei să faciliteze schimbul de cele mai bune practici;

| 43. | remarcă importanța înființării de organizații interprofesionale pentru asigurarea transparenței și a schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

43.

remarcă importanța înființării de organizații interprofesionale pentru asigurarea transparenței și a schimbului de bune practici;

| 44. | reamintește Comisiei importanța transparenței în întregul lanț de aprovizionare din sector pentru ca operatorii să fie încurajați să răspundă la semnalele pieței; ia act de importanța crescută a transmiterii la timp a unor informații precise în cadrul pieței de după eliminarea cotelor; |
| --- | --- |

44.

reamintește Comisiei importanța transparenței în întregul lanț de aprovizionare din sector pentru ca operatorii să fie încurajați să răspundă la semnalele pieței; ia act de importanța crescută a transmiterii la timp a unor informații precise în cadrul pieței de după eliminarea cotelor;

Consolidarea Observatorul pieței laptelui

| 45. | salută înființarea Observatorului pieței laptelui (OPL) și subliniază importanța acestuia pentru difuzarea și analizarea datelor pieței și solicită să se acorde OPL un rol mai important; recomandă definirea unui indice de piață care să includă tendințele cotării produselor, prețurilor la lapte și costurilor de producție; recomandă Comisiei să ia măsurile necesare pentru ca OPL să poată, pe de o parte, să producă date exacte în timp real și, pe de altă parte, să comunice avertizări timpurii mai frecvente, anticipări ale crizelor și măsurile recomandate, pe baza analizelor de piață și a instrumentelor predictive, Comisiei, statelor membre și actorilor relevanți atunci când indicii scad sub un anumit nivel și când situația pieței o impune; consideră că informațiile furnizate de OPL ar trebui să implice actualizări privind tendințele pieței și ale prețurilor, date privind costurile de producție și interacțiunile dintre producția de lapte și cea de carne de vită, consumul, situația stocurilor, prețurile și schimburile de lapte importat sau exportat la nivel european; observă că la fel de utilă este și introducerea unei monitorizări a costurilor de producție și a piețelor internaționale, pentru a identifica tendințele acestora și a sesiza oportunitățile de export; subliniază faptul că informațiile ar trebui să fie ușor accesibile și ușor de utilizat de către toate părțile interesate; |
| --- | --- |

45.

salută înființarea Observatorului pieței laptelui (OPL) și subliniază importanța acestuia pentru difuzarea și analizarea datelor pieței și solicită să se acorde OPL un rol mai important; recomandă definirea unui indice de piață care să includă tendințele cotării produselor, prețurilor la lapte și costurilor de producție; recomandă Comisiei să ia măsurile necesare pentru ca OPL să poată, pe de o parte, să producă date exacte în timp real și, pe de altă parte, să comunice avertizări timpurii mai frecvente, anticipări ale crizelor și măsurile recomandate, pe baza analizelor de piață și a instrumentelor predictive, Comisiei, statelor membre și actorilor relevanți atunci când indicii scad sub un anumit nivel și când situația pieței o impune; consideră că informațiile furnizate de OPL ar trebui să implice actualizări privind tendințele pieței și ale prețurilor, date privind costurile de producție și interacțiunile dintre producția de lapte și cea de carne de vită, consumul, situația stocurilor, prețurile și schimburile de lapte importat sau exportat la nivel european; observă că la fel de utilă este și introducerea unei monitorizări a costurilor de producție și a piețelor internaționale, pentru a identifica tendințele acestora și a sesiza oportunitățile de export; subliniază faptul că informațiile ar trebui să fie ușor accesibile și ușor de utilizat de către toate părțile interesate;

| 46. | subliniază că este important ca statele membre să furnizeze OPL informațiile relevante, precum și ca OPL să publice datele lunare primite în timp util, spre beneficiul tuturor părților interesate și recomandă Comisiei să analizeze și alte posibilități de a garanta că informațiile sunt primite la timp; solicită Comisiei să specifice normele de comunicare a datelor de către statele membre, astfel încât informațiile retransmise să fie comparabile la nivel european; |
| --- | --- |

46.

subliniază că este important ca statele membre să furnizeze OPL informațiile relevante, precum și ca OPL să publice datele lunare primite în timp util, spre beneficiul tuturor părților interesate și recomandă Comisiei să analizeze și alte posibilități de a garanta că informațiile sunt primite la timp; solicită Comisiei să specifice normele de comunicare a datelor de către statele membre, astfel încât informațiile retransmise să fie comparabile la nivel european;

| 47. | solicită Comisiei să instituie structuri proprii cuprinzătoare de colectare a datelor pentru toate sectoarele agricole; |
| --- | --- |

47.

solicită Comisiei să instituie structuri proprii cuprinzătoare de colectare a datelor pentru toate sectoarele agricole;

Măsurile PAC și sectorul produselor lactate

| 48. | ia act de faptul că, în cadrul pilonului I, sprijinul cuplat facultativ este un instrument disponibil pentru a asista sectorul produselor lactate, în timp ce în cadrul pilonului II producătorii pot să facă ei înșiși apel la servicii de consiliere pentru a sprijini deciziile comerciale și buna gestiune financiară – dacă este necesar, statele membre pot folosi măsuri asiguratorii, cum ar fi instrumentul de stabilizare a veniturilor și pot decide, totodată, regruparea și direcționarea măsurilor de dezvoltare rurală către acest sector și un nivel mai ridicat al ajutorului; |
| --- | --- |

48.

ia act de faptul că, în cadrul pilonului I, sprijinul cuplat facultativ este un instrument disponibil pentru a asista sectorul produselor lactate, în timp ce în cadrul pilonului II producătorii pot să facă ei înșiși apel la servicii de consiliere pentru a sprijini deciziile comerciale și buna gestiune financiară – dacă este necesar, statele membre pot folosi măsuri asiguratorii, cum ar fi instrumentul de stabilizare a veniturilor și pot decide, totodată, regruparea și direcționarea măsurilor de dezvoltare rurală către acest sector și un nivel mai ridicat al ajutorului;

| 49. | solicită actorilor din sector să analizeze dezvoltarea unor instrumente asiguratorii suplimentare atunci când piața este puternică, pentru a reduce volatilitatea prețurilor la lapte și a nu priva fermele europene producătoare de lapte de venituri; consideră că trebuie analizată posibilitatea de a include în pilonul 1 al PAC instrumentele de management de risc, cum ar fi programele bazate pe protejarea marjelor; |
| --- | --- |

49.

solicită actorilor din sector să analizeze dezvoltarea unor instrumente asiguratorii suplimentare atunci când piața este puternică, pentru a reduce volatilitatea prețurilor la lapte și a nu priva fermele europene producătoare de lapte de venituri; consideră că trebuie analizată posibilitatea de a include în pilonul 1 al PAC instrumentele de management de risc, cum ar fi programele bazate pe protejarea marjelor;

| 50. | subliniază că, în aplicarea Regulamentului (UE) nr. 1307/2013, unele state membre au optat pentru un proces intern de convergență incomplet și lent, privilegiind încă o dată fermele din zonele de câmpie, în care există condiții bune de lucru; |
| --- | --- |

50.

subliniază că, în aplicarea Regulamentului (UE) nr. 1307/2013, unele state membre au optat pentru un proces intern de convergență incomplet și lent, privilegiind încă o dată fermele din zonele de câmpie, în care există condiții bune de lucru;

| 51. | susține necesitatea modificării cerințelor pentru declanșarea mecanismului de stabilizare a veniturilor, disponibil în cadrul politicii de dezvoltare rurală, deoarece consideră excesivă condiția ca pierderile să fie de cel puțin 30 % pentru a accesa ajutoarele comunitare; |
| --- | --- |

51.

susține necesitatea modificării cerințelor pentru declanșarea mecanismului de stabilizare a veniturilor, disponibil în cadrul politicii de dezvoltare rurală, deoarece consideră excesivă condiția ca pierderile să fie de cel puțin 30 % pentru a accesa ajutoarele comunitare;

Potențialul sectorului produselor lactate din UE pe piața mondială

| 52. | subliniază că se preconizează că cererea globală de produse lactate va crește cu 2 % pe an, creând oportunități pentru produse originare din UE, dar subliniază faptul că aceste oportunități de export trebuie echilibrate printr-o piață internă stabilă, acestea reprezentând peste 90 % din piața produselor lactate din Europa; totuși, ia act de faptul că piața este dominată într-o măsură din ce în ce mai mare de produsele lactate uscate; |
| --- | --- |

52.

subliniază că se preconizează că cererea globală de produse lactate va crește cu 2 % pe an, creând oportunități pentru produse originare din UE, dar subliniază faptul că aceste oportunități de export trebuie echilibrate printr-o piață internă stabilă, acestea reprezentând peste 90 % din piața produselor lactate din Europa; totuși, ia act de faptul că piața este dominată într-o măsură din ce în ce mai mare de produsele lactate uscate;

| 53. | subliniază că UE rămâne principalul importator de produse agricole din lume și că creșterea producției de lapte pentru exporturi depinde de importul de furaje și nutreț; |
| --- | --- |

53.

subliniază că UE rămâne principalul importator de produse agricole din lume și că creșterea producției de lapte pentru exporturi depinde de importul de furaje și nutreț;

| 54. | subliniază că negocierile comerciale bilaterale pot reprezenta oportunități strategice pentru sectorul produselor lactate din UE, cu privire la care solicită Comisiei să se implice mai mult în deschiderea unor noi piețe în țările terțe și în înlăturarea barierelor comerciale, și invită insistent Comisia să țină seama în mod corespunzător problemelor legate de „denumirea de origine protejată” (DOP), „indicația geografică protejată” (IGP) și „specialitatea tradițională garantată” (STG) în cursul negocierilor comerciale, cu condiția conservării și consolidării calității și a standardelor de sănătate și de siguranță europene în ceea ce privește producția și furnizarea de produse către consumatori; |
| --- | --- |

54.

subliniază că negocierile comerciale bilaterale pot reprezenta oportunități strategice pentru sectorul produselor lactate din UE, cu privire la care solicită Comisiei să se implice mai mult în deschiderea unor noi piețe în țările terțe și în înlăturarea barierelor comerciale, și invită insistent Comisia să țină seama în mod corespunzător problemelor legate de „denumirea de origine protejată” (DOP), „indicația geografică protejată” (IGP) și „specialitatea tradițională garantată” (STG) în cursul negocierilor comerciale, cu condiția conservării și consolidării calității și a standardelor de sănătate și de siguranță europene în ceea ce privește producția și furnizarea de produse către consumatori;

| 55. | subliniază nevoia de a identifica și de a dezvolta noi piețe, de a crește cota de piață a UE la nivel mondial, de a asigura un acces echitabil exportatorilor UE și de a stimula o creștere a exporturilor sustenabilă; invită Comisia, în această privință, să ia măsurile necesare și să participe mai activ la identificarea de noilor piețe de export; consideră că ar trebui explorate oportunitățile de viitor, îmbunătățind relațiile comerciale cu țările terțe și dinamizând sectorului produselor lactate și subliniază că este important să fie cunoscute tendințele de consum de pe aceste piețe, pentru a dezvolta capacitatea de a reacționa în timp util la schimbările din viitor; |
| --- | --- |

55.

subliniază nevoia de a identifica și de a dezvolta noi piețe, de a crește cota de piață a UE la nivel mondial, de a asigura un acces echitabil exportatorilor UE și de a stimula o creștere a exporturilor sustenabilă; invită Comisia, în această privință, să ia măsurile necesare și să participe mai activ la identificarea de noilor piețe de export; consideră că ar trebui explorate oportunitățile de viitor, îmbunătățind relațiile comerciale cu țările terțe și dinamizând sectorului produselor lactate și subliniază că este important să fie cunoscute tendințele de consum de pe aceste piețe, pentru a dezvolta capacitatea de a reacționa în timp util la schimbările din viitor;

| 56. | observă, totodată, că întreprinderile din UE se confruntă cu concurența câtorva exportatori globali puternici (printre care Noua Zeelandă, Statele Unite și Australia), care au în mod tradițional acces la piețele asiatice și care exercită o influență decisivă asupra prețurilor produselor lactate pe piața mondială; |
| --- | --- |

56.

observă, totodată, că întreprinderile din UE se confruntă cu concurența câtorva exportatori globali puternici (printre care Noua Zeelandă, Statele Unite și Australia), care au în mod tradițional acces la piețele asiatice și care exercită o influență decisivă asupra prețurilor produselor lactate pe piața mondială;

Sistemele de promovare și de asigurare a calității

| 57. | subliniază că sectorul produselor lactate ar putea beneficia de pe urma intensificării inițiativelor de promovare pe piața internă și pe piețele țărilor terțe în conformitate cu noile măsuri de promovare și încurajează producătorii să participe la noile campanii după intrarea în vigoare, în 2016, a noilor reglementări privind promovarea, având în vedere că este planificată o creștere a sprijinului financiar al UE; |
| --- | --- |

57.

subliniază că sectorul produselor lactate ar putea beneficia de pe urma intensificării inițiativelor de promovare pe piața internă și pe piețele țărilor terțe în conformitate cu noile măsuri de promovare și încurajează producătorii să participe la noile campanii după intrarea în vigoare, în 2016, a noilor reglementări privind promovarea, având în vedere că este planificată o creștere a sprijinului financiar al UE;

| 58. | subliniază necesitatea ca potențialul principal al sectorului de creare de valoare adăugată să nu rezide doar în producția de produse neprocesate și consideră că ar trebui să se profite la maximum de măsurile din domeniul cercetării pentru a dezvolta produse lactate inovatoare și de mare valoare pe piețele cu o rată ridicată a creșterii, cum ar fi produsele nutriționale medicinale și cele pentru sugari, persoane în vârstă și atleți; |
| --- | --- |

58.

subliniază necesitatea ca potențialul principal al sectorului de creare de valoare adăugată să nu rezide doar în producția de produse neprocesate și consideră că ar trebui să se profite la maximum de măsurile din domeniul cercetării pentru a dezvolta produse lactate inovatoare și de mare valoare pe piețele cu o rată ridicată a creșterii, cum ar fi produsele nutriționale medicinale și cele pentru sugari, persoane în vârstă și atleți;

| 59. | observă că Parteneriatul european pentru inovare privind productivitatea și sustenabilitatea agriculturii (PEI-AGRI), ca parte a programului Orizont 2020, poate sprijini proiectele inovatoare care contribuie la dezvoltarea unui sector al produselor lactate sustenabil și foarte productiv, pentru a răspunde cererii globale de produse lactate de calitate superioară; |
| --- | --- |

59.

observă că Parteneriatul european pentru inovare privind productivitatea și sustenabilitatea agriculturii (PEI-AGRI), ca parte a programului Orizont 2020, poate sprijini proiectele inovatoare care contribuie la dezvoltarea unui sector al produselor lactate sustenabil și foarte productiv, pentru a răspunde cererii globale de produse lactate de calitate superioară;

| 60. | subliniază că este important să se consolideze sistemul de ajutor pentru distribuirea laptelui în școli, încurajând participarea OP și acordând prioritate produselor lactate locale și a lanțurilor de distribuție scurte, pentru a contribui la promovarea unor obiceiuri alimentare sănătoase ale consumatorilor europeni; |
| --- | --- |

60.

subliniază că este important să se consolideze sistemul de ajutor pentru distribuirea laptelui în școli, încurajând participarea OP și acordând prioritate produselor lactate locale și a lanțurilor de distribuție scurte, pentru a contribui la promovarea unor obiceiuri alimentare sănătoase ale consumatorilor europeni;

| 61. | ia act de faptul că sectorul nu s-a folosit de o manieră semnificativă și egală între statele membre de sistemele de „denumire de origine protejată” (DOP), „indicație geografică protejată” (IGP) și „specialitate tradițională garantată” (STG); invită Comisia să simplifice accesul și cerințele administrative pentru aprobarea acestor scheme pentru micii producători și întreprinderi, să reduce obligațiile administrative asociate cu procesul de solicitare, menținându-le ca referință pentru produsele europene, de necontestat pe piețele de export ale UE, precum și să realizeze o promovare direcționată a comercializării acestor produse; |
| --- | --- |

61.

ia act de faptul că sectorul nu s-a folosit de o manieră semnificativă și egală între statele membre de sistemele de „denumire de origine protejată” (DOP), „indicație geografică protejată” (IGP) și „specialitate tradițională garantată” (STG); invită Comisia să simplifice accesul și cerințele administrative pentru aprobarea acestor scheme pentru micii producători și întreprinderi, să reduce obligațiile administrative asociate cu procesul de solicitare, menținându-le ca referință pentru produsele europene, de necontestat pe piețele de export ale UE, precum și să realizeze o promovare direcționată a comercializării acestor produse;

| 62. | solicită Comisiei să simplifice normele privind reglementarea ofertei de brânzeturi cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată, în special în privința condițiilor minime cerute pentru aprobarea acestor sisteme; |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei să simplifice normele privind reglementarea ofertei de brânzeturi cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată, în special în privința condițiilor minime cerute pentru aprobarea acestor sisteme;

| 63. | invită insistent Comisia să publice cât mai curând raportul menționat la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, în ceea ce privește analiza de impact a implementării indicării obligatorii a țării de origine sau a locului de proveniență pentru lapte și produsele lactate; regretă că până în prezent executivul european nu a pregătit acest raport, care ar fi trebuit prezentat până la 31 decembrie 2014; |
| --- | --- |

63.

invită insistent Comisia să publice cât mai curând raportul menționat la articolul 26 din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, în ceea ce privește analiza de impact a implementării indicării obligatorii a țării de origine sau a locului de proveniență pentru lapte și produsele lactate; regretă că până în prezent executivul european nu a pregătit acest raport, care ar fi trebuit prezentat până la 31 decembrie 2014;

Managementul de risc în sectorul produselor lactate

| 64. | subliniază că măsurile de tip „plasă de siguranță”, cum ar fi intervențiile publice și ajutorul pentru depozitare privată, nu sunt în sine suficiente pentru a contracara volatilitatea persistentă a prețurilor sau o criză în sectorul laptelui; adaugă faptul că prețurile de intervenție sunt prea scăzute, nu mai au nicio legătură cu prețurile actuale de pe piață și s-au dovedit a fi ineficiente pentru garantarea pe termen lung a unor prețuri la poarta fermei adecvate și stabile; |
| --- | --- |

64.

subliniază că măsurile de tip „plasă de siguranță”, cum ar fi intervențiile publice și ajutorul pentru depozitare privată, nu sunt în sine suficiente pentru a contracara volatilitatea persistentă a prețurilor sau o criză în sectorul laptelui; adaugă faptul că prețurile de intervenție sunt prea scăzute, nu mai au nicio legătură cu prețurile actuale de pe piață și s-au dovedit a fi ineficiente pentru garantarea pe termen lung a unor prețuri la poarta fermei adecvate și stabile;

| 65. | amintește Comisiei obligația care îi revine în temeiul articolului 219 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și care presupune nu doar abordarea perturbărilor efective ale pieței, ci și adoptarea unor măsuri imediate pentru a le preveni, inclusiv în cazurile în care o acțiune ar împiedica o astfel de amenințare să se materializeze, să persiste sau să se transforme într-o perturbare mai gravă sau prelungită sau atunci când amânarea acțiunii imediate ar risca să producă sau să agraveze perturbarea sau ar crește amploarea măsurilor care ar fi necesare mai târziu pentru a soluționa amenințarea sau perturbarea sau ar fi în defavoarea producției sau a condițiilor pieței; |
| --- | --- |

65.

amintește Comisiei obligația care îi revine în temeiul articolului 219 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și care presupune nu doar abordarea perturbărilor efective ale pieței, ci și adoptarea unor măsuri imediate pentru a le preveni, inclusiv în cazurile în care o acțiune ar împiedica o astfel de amenințare să se materializeze, să persiste sau să se transforme într-o perturbare mai gravă sau prelungită sau atunci când amânarea acțiunii imediate ar risca să producă sau să agraveze perturbarea sau ar crește amploarea măsurilor care ar fi necesare mai târziu pentru a soluționa amenințarea sau perturbarea sau ar fi în defavoarea producției sau a condițiilor pieței;

| 66. | solicită Comisiei să se implice alături de actorii din sector și să introducă dispoziții de tip „plasă de siguranță” mai reactive și mai realiste, bazate pe recomandările OPL, care să ofere siguranță în timpul crizelor în care o reducere semnificativă a prețurilor la lapte, însoțită de o creștere considerabilă a prețurilor materiilor prime ar avea un impact grav asupra marjei de venituri ale fermierilor; solicită ca intervențiile să fie actualizate pentru a reflecta mai bine costurile de producție și să fie adaptate la schimbările de pe piață; |
| --- | --- |

66.

solicită Comisiei să se implice alături de actorii din sector și să introducă dispoziții de tip „plasă de siguranță” mai reactive și mai realiste, bazate pe recomandările OPL, care să ofere siguranță în timpul crizelor în care o reducere semnificativă a prețurilor la lapte, însoțită de o creștere considerabilă a prețurilor materiilor prime ar avea un impact grav asupra marjei de venituri ale fermierilor; solicită ca intervențiile să fie actualizate pentru a reflecta mai bine costurile de producție și să fie adaptate la schimbările de pe piață;

| 67. | solicită Comisiei să introducă dispoziții de tip „plasă de siguranță” mai flexibile și mai realiste, iar prețurile de intervenție să reflecte mai bine costurile reale de producție și prețurile reale de pe piață, precum și să fie adaptate modificărilor de pe piață; solicită, prin urmare, Comisiei să adapteze imediat prețurile de intervenție; recunoaște, în plus, că restituirile la export ar trebui să fie reintroduse temporar, pe baza unor criterii obiective, în cazul unei crize de piață; |
| --- | --- |

67.

solicită Comisiei să introducă dispoziții de tip „plasă de siguranță” mai flexibile și mai realiste, iar prețurile de intervenție să reflecte mai bine costurile reale de producție și prețurile reale de pe piață, precum și să fie adaptate modificărilor de pe piață; solicită, prin urmare, Comisiei să adapteze imediat prețurile de intervenție; recunoaște, în plus, că restituirile la export ar trebui să fie reintroduse temporar, pe baza unor criterii obiective, în cazul unei crize de piață;

| 68. | solicită Comisiei să colaboreze cu părțile interesate pentru a stabili indicatori ai costurilor de producție care să ia în considerare costurile pentru energie, îngrășăminte, furaje, salarii, chirii și alte costuri de producție importante și să revizuiască prețurile de referință în consecință; solicită, de asemenea, Comisiei să colaboreze cu părțile interesate pentru a defini un indice al pieței care să includă evoluția cotațiilor produsului, a prețurilor laptelui și a costurilor de producție; |
| --- | --- |

68.

solicită Comisiei să colaboreze cu părțile interesate pentru a stabili indicatori ai costurilor de producție care să ia în considerare costurile pentru energie, îngrășăminte, furaje, salarii, chirii și alte costuri de producție importante și să revizuiască prețurile de referință în consecință; solicită, de asemenea, Comisiei să colaboreze cu părțile interesate pentru a defini un indice al pieței care să includă evoluția cotațiilor produsului, a prețurilor laptelui și a costurilor de producție;

| 69. | subliniază că actuala experiență a embargoului rusesc arată că ar fi preferabil să existe o serie de orientări convenite între statele membre, Comisie și Parlament, care să funcționeze ca ghid pentru activarea măsurilor; |
| --- | --- |

69.

subliniază că actuala experiență a embargoului rusesc arată că ar fi preferabil să existe o serie de orientări convenite între statele membre, Comisie și Parlament, care să funcționeze ca ghid pentru activarea măsurilor;

| 70. | subliniază că este important să se dispună de un instrument mai flexibil și mai realist în caz de criză și recomandă Comisiei, împreună cu Parlamentul în calitate de colegislator, să poarte discuții cu acest sector privind posibilitatea de a folosi instrumente de management de risc, cum ar fi piețele la termen, pentru a transforma volatilitatea sectorului într-un instrument care să-i crească competitivitatea; consideră că ar trebui analizate și noi instrumente de stabilizare a veniturilor, cum ar fi asigurarea pentru venituri sau aplicarea unor marjele de profit garantate pentru sectorul lactatelor; |
| --- | --- |

70.

subliniază că este important să se dispună de un instrument mai flexibil și mai realist în caz de criză și recomandă Comisiei, împreună cu Parlamentul în calitate de colegislator, să poarte discuții cu acest sector privind posibilitatea de a folosi instrumente de management de risc, cum ar fi piețele la termen, pentru a transforma volatilitatea sectorului într-un instrument care să-i crească competitivitatea; consideră că ar trebui analizate și noi instrumente de stabilizare a veniturilor, cum ar fi asigurarea pentru venituri sau aplicarea unor marjele de profit garantate pentru sectorul lactatelor;

| 71. | solicită Comisiei ca, în cooperare cu statele membre și reprezentanții sectorului produselor lactate, să dezvolte instrumente de securizare eficiente și adecvate pentru a contracara scăderile puternice și abrupte ale prețului la lapte; |
| --- | --- |

71.

solicită Comisiei ca, în cooperare cu statele membre și reprezentanții sectorului produselor lactate, să dezvolte instrumente de securizare eficiente și adecvate pentru a contracara scăderile puternice și abrupte ale prețului la lapte;

Practicile comerciale neloiale în lanțul de aprovizionare cu produse lactate

| 72. | subliniază faptul că producătorii de produse lactate, în special cei la scară mică, sunt deosebit de vulnerabili la dezechilibrele din cadrul lanțului de aprovizionare, în special din cauza cererii fluctuante, creșterii costurilor de producție și descreșterii prețurilor la poarta fermei, dar și a particularităților economice din fiecare SM; consideră că presiunea descendentă asupra prețurilor exercitată de comercianții cu amănuntul în urma etichetării cu marca proprie și a vânzării persistente în pierdere a laptelui lichid de către aceștia subminează eforturile și investițiile producătorilor din sectorul produselor lactate și reduce valoarea produsului final în ochii consumatorului; susține necesitatea introducerii unor coduri de bune practici pentru diferiții actori din lanțul alimentar de aprovizionare; subliniază necesitatea de a găsi mecanisme care să protejeze efectiv fermierii împotriva abuzurilor comise de actorii din sector și de distribuitori, precum și de poziția lor dominantă pe piața cu amănuntul, și solicită Comisiei să își prezinte cât mai curând propunerea cu privire la limitarea practicilor comerciale neloiale și să ia în considerare o abordare sectorială specifică a dreptului concurenței și a practicilor comerciale neloiale; |
| --- | --- |

72.

subliniază faptul că producătorii de produse lactate, în special cei la scară mică, sunt deosebit de vulnerabili la dezechilibrele din cadrul lanțului de aprovizionare, în special din cauza cererii fluctuante, creșterii costurilor de producție și descreșterii prețurilor la poarta fermei, dar și a particularităților economice din fiecare SM; consideră că presiunea descendentă asupra prețurilor exercitată de comercianții cu amănuntul în urma etichetării cu marca proprie și a vânzării persistente în pierdere a laptelui lichid de către aceștia subminează eforturile și investițiile producătorilor din sectorul produselor lactate și reduce valoarea produsului final în ochii consumatorului; susține necesitatea introducerii unor coduri de bune practici pentru diferiții actori din lanțul alimentar de aprovizionare; subliniază necesitatea de a găsi mecanisme care să protejeze efectiv fermierii împotriva abuzurilor comise de actorii din sector și de distribuitori, precum și de poziția lor dominantă pe piața cu amănuntul, și solicită Comisiei să își prezinte cât mai curând propunerea cu privire la limitarea practicilor comerciale neloiale și să ia în considerare o abordare sectorială specifică a dreptului concurenței și a practicilor comerciale neloiale;

| 73. | consideră că practicile comerciale neloiale limitează grav capacitatea sectorului de a investi și de a se adapta, precum și că se impune combaterea acestora atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

73.

consideră că practicile comerciale neloiale limitează grav capacitatea sectorului de a investi și de a se adapta, precum și că se impune combaterea acestora atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre;

| 74. | ia act de faptul că producătorii de produse lactate se vor afla într-o poziție și mai slabă în absența unui program în caz de criză, în timp ce industria laptelui și marile grupuri de întreprinderi din sectorul alimentar vor avea mai multă putere; |
| --- | --- |

74.

ia act de faptul că producătorii de produse lactate se vor afla într-o poziție și mai slabă în absența unui program în caz de criză, în timp ce industria laptelui și marile grupuri de întreprinderi din sectorul alimentar vor avea mai multă putere;

| 75. | solicită implicarea mai amplă a fermierilor din sectorul produselor lactate și a organizațiilor acestora în mecanismele, grupurile sau inițiativele de gestionare a lanțurilor alimentare de aprovizionare; |
| --- | --- |

75.

solicită implicarea mai amplă a fermierilor din sectorul produselor lactate și a organizațiilor acestora în mecanismele, grupurile sau inițiativele de gestionare a lanțurilor alimentare de aprovizionare;

o

o o

| 76. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

76.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 94, 30.3.2012, p. 38.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0577.

(4)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 58.

(5)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 20.

(6)  JO L 42, 14.2.2006, p. 1.

(7)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/17

---

P8_TA(2015)0250

Impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat în țările din afara UE (2014/2233(INI))

(2017/C 265/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (1),

| — | având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (2),

| — | având în vedere Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (3),

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru comerț internațional referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile publice (COM(2011)0896), la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (COM(2011)0895) și la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atribuirea contractelor de concesiune (COM(2011)0897), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru comerț internațional referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile publice (COM(2011)0896), la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (COM(2011)0895) și la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind atribuirea contractelor de concesiune (COM(2011)0897),

| — | având în vedere comunicările Comisiei intitulate „Mobilizarea investițiilor private și publice în vederea relansării economice și realizării unei transformări structurale pe termen lung: dezvoltarea parteneriatelor public-privat” (COM(2009)0615), „Un rol mai puternic pentru sectorul privat în realizarea creșterii durabile și favorabile incluziunii în țările în curs de dezvoltare” (COM(2014)0263), „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), „Comerț, creștere și afaceri internaționale Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612), „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173) și „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei intitulate „Mobilizarea investițiilor private și publice în vederea relansării economice și realizării unei transformări structurale pe termen lung: dezvoltarea parteneriatelor public-privat” (COM(2009)0615), „Un rol mai puternic pentru sectorul privat în realizarea creșterii durabile și favorabile incluziunii în țările în curs de dezvoltare” (COM(2014)0263), „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), „Comerț, creștere și afaceri internaționale Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020” (COM(2010)0612), „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173) și „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (4), Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și a unei căi spre o redresare economică sustenabilă și cuprinzătoare (5) și Rezoluția sa din 26 octombrie 2006 privind parteneriatele de tip public-privat și legislația comunitară referitoare la achiziții publice și concesiuni (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (4), Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și a unei căi spre o redresare economică sustenabilă și cuprinzătoare (5) și Rezoluția sa din 26 octombrie 2006 privind parteneriatele de tip public-privat și legislația comunitară referitoare la achiziții publice și concesiuni (6),

| — | având în vedere raportul din 2010 al EIM pentru Comisie, intitulat „Internaționalizarea IMM-urilor europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2010 al EIM pentru Comisie, intitulat „Internaționalizarea IMM-urilor europene”,

| — | având în vedere punctul 5 din Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), principiile ONU de capacitare a femeii, lansate în martie 2010, principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 8 decembrie 2009 și punctul 46 din documentul final al Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă (Rio+20), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 5 din Comunicarea Comisiei intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), principiile ONU de capacitare a femeii, lansate în martie 2010, principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 8 decembrie 2009 și punctul 46 din documentul final al Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă (Rio+20),

| — | având în vedere Recomandarea OCDE din mai 2012 referitoare la principiile de guvernanță publică aplicabile parteneriatelor de tip public-privat (7), Convenția privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale a OCDE din 1997 și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, actualizate în mai 2011 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea OCDE din mai 2012 referitoare la principiile de guvernanță publică aplicabile parteneriatelor de tip public-privat (7), Convenția privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale a OCDE din 1997 și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, actualizate în mai 2011 (8),

| — | având în vedere convențiile relevante ale OIM, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile relevante ale OIM,

| — | având în vedere Ghidul din 2008 privind promovarea bunei guvernanțe în cadrul parteneriatelor de tip public-privat al Comisiei Economice pentru Europa a ONU (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul din 2008 privind promovarea bunei guvernanțe în cadrul parteneriatelor de tip public-privat al Comisiei Economice pentru Europa a ONU (9),

| — | având în vedere Ghidul legislativ privind proiectele de infrastructură finanțate de către sectorul privat din 2001 (10) al Comisiei ONU pentru Drept Comercial Internațional (UNCITRAL), precum și documentele prezentate în cadrul Colocviului internațional UNCITRAL privind parteneriatele de tip public-privat (PPP), organizat la Viena între 2 și 3 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul legislativ privind proiectele de infrastructură finanțate de către sectorul privat din 2001 (10) al Comisiei ONU pentru Drept Comercial Internațional (UNCITRAL), precum și documentele prezentate în cadrul Colocviului internațional UNCITRAL privind parteneriatele de tip public-privat (PPP), organizat la Viena între 2 și 3 mai 2013,

| — | având în vedere raportul CAF din 2010, intitulat „Infraestructura pública y participación privada: conceptos y experiencias en América y España” (Infrastructura publică și participarea sectorului privat: concepte și experiențe în America și Spania), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul CAF din 2010, intitulat „Infraestructura pública y participación privada: conceptos y experiencias en América y España” (Infrastructura publică și participarea sectorului privat: concepte și experiențe în America și Spania),

| — | având în vedere „Ghidul de referință privind parteneriatele de tip public-privat: Versiunea 2.0” din iulie 2014, elaborat de Banca Asiatică de Dezvoltare (ADB), Banca Interamericană de Dezvoltare (BID), Grupul Băncii Mondiale și de Public-Private Infrastructure Advisory Facility (Instrumentul de consultanță pentru proiectele de investiții de tip public-privat) (PPIAF) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Ghidul de referință privind parteneriatele de tip public-privat: Versiunea 2.0” din iulie 2014, elaborat de Banca Asiatică de Dezvoltare (ADB), Banca Interamericană de Dezvoltare (BID), Grupul Băncii Mondiale și de Public-Private Infrastructure Advisory Facility (Instrumentul de consultanță pentru proiectele de investiții de tip public-privat) (PPIAF) (11),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0182/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0182/2015),

| A. | întrucât societățile și structura economică ale țărilor și dinamismul acestora au de câștigat de pe urma unor medii care permit interacțiunile dintre sectorul public și sectorul privat, precum și cooperarea dintre entitățile publice și cele private, de exemplu prin intermediul inițiativelor și al întreprinderilor comune; |
| --- | --- |

A.

întrucât societățile și structura economică ale țărilor și dinamismul acestora au de câștigat de pe urma unor medii care permit interacțiunile dintre sectorul public și sectorul privat, precum și cooperarea dintre entitățile publice și cele private, de exemplu prin intermediul inițiativelor și al întreprinderilor comune;

| B. | întrucât, deși parteneriatele de tip public-privat (PPP) sunt instrumente pe termen lung care sunt utilizate în cadrul politicilor guvernamentale la nivel internațional, național, regional și local, nu există o definiție recunoscută la nivel internațional pentru aceste parteneriate și nici un cadru de reglementare cuprinzător cu privire la acestea; întrucât, în practică, termenul de „parteneriat de tip public-privat” este utilizat cu sensul de „spectru larg și variat de relații de cooperare între actori publici (guverne, agenții și organizații internaționale sau o combinație a acestora) și actori privați (companii sau entități non-profit)” și, de obicei, acest gen de cooperare presupune furnizarea de către sectorul privat a infrastructurilor sau a bunurilor care, în mod tradițional, sunt puse la dispoziție de către guverne; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși parteneriatele de tip public-privat (PPP) sunt instrumente pe termen lung care sunt utilizate în cadrul politicilor guvernamentale la nivel internațional, național, regional și local, nu există o definiție recunoscută la nivel internațional pentru aceste parteneriate și nici un cadru de reglementare cuprinzător cu privire la acestea; întrucât, în practică, termenul de „parteneriat de tip public-privat” este utilizat cu sensul de „spectru larg și variat de relații de cooperare între actori publici (guverne, agenții și organizații internaționale sau o combinație a acestora) și actori privați (companii sau entități non-profit)” și, de obicei, acest gen de cooperare presupune furnizarea de către sectorul privat a infrastructurilor sau a bunurilor care, în mod tradițional, sunt puse la dispoziție de către guverne;

| C. | întrucât PPP-urile sunt un vehicul important al creșterii economice, inovării, competitivității și al creării de locuri de muncă, atât pe piața unică, cât și în alte țări și au un rol strategic în modernizarea infrastructurii, în special a celei energetice, rutiere, digitale și de aprovizionare cu apă; întrucât întreprinderile din UE sunt bine echipate pentru a concura pentru adjudecarea acestor contracte și a le gestiona ulterior; |
| --- | --- |

C.

întrucât PPP-urile sunt un vehicul important al creșterii economice, inovării, competitivității și al creării de locuri de muncă, atât pe piața unică, cât și în alte țări și au un rol strategic în modernizarea infrastructurii, în special a celei energetice, rutiere, digitale și de aprovizionare cu apă; întrucât întreprinderile din UE sunt bine echipate pentru a concura pentru adjudecarea acestor contracte și a le gestiona ulterior;

| D. | întrucât PPP-urile pot lua forme variate, legislația pieței unice stabilind standarde procedurale înalte; întrucât această legislație a fost revizuită și consolidată prin Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE privind achizițiile publice, Directiva 2014/23/UE privind concesionările și în orientările privind PPP-urile instituționalizate; |
| --- | --- |

D.

întrucât PPP-urile pot lua forme variate, legislația pieței unice stabilind standarde procedurale înalte; întrucât această legislație a fost revizuită și consolidată prin Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE privind achizițiile publice, Directiva 2014/23/UE privind concesionările și în orientările privind PPP-urile instituționalizate;

| E. | întrucât parteneriatele de tip public-privat pentru punerea la dispoziție a infrastructurii, bunurilor și serviciilor de bază se caracterizează prin complexitate tehnică, |
| --- | --- |

E.

întrucât parteneriatele de tip public-privat pentru punerea la dispoziție a infrastructurii, bunurilor și serviciilor de bază se caracterizează prin complexitate tehnică,

| F. | întrucât, începând din 2007, criza economică mondială a avut efecte grave asupra tuturor economiilor mature, precum și asupra economiilor țărilor emergente și ale țărilor în curs de dezvoltare și a avut un impact asupra politicilor bugetare și a accesului entităților publice și private, în special al IMM-urilor, la fondurile necesare pentru a realiza proiecte, afectând dezvoltarea infrastructurii, precum și a altor proiecte cu cerințe de capital mari și furnizarea serviciilor de bază; |
| --- | --- |

F.

întrucât, începând din 2007, criza economică mondială a avut efecte grave asupra tuturor economiilor mature, precum și asupra economiilor țărilor emergente și ale țărilor în curs de dezvoltare și a avut un impact asupra politicilor bugetare și a accesului entităților publice și private, în special al IMM-urilor, la fondurile necesare pentru a realiza proiecte, afectând dezvoltarea infrastructurii, precum și a altor proiecte cu cerințe de capital mari și furnizarea serviciilor de bază;

| G. | întrucât, din cauza constrângerilor bugetare exacerbate de criza economică și a datoriilor publice, din ce în ce mai multe guverne recurg la soluții inovatoare, precum PPP-urile, care, implementate în mod corespunzător, pot ajuta să se îmbunătățească rentabilitatea, eficacitatea, eficiența și calitatea serviciilor publice și să se asigure faptul că infrastructura publică este pusă la dispoziție la timp, printr-o implicare adecvată a actorilor publici și privați; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din cauza constrângerilor bugetare exacerbate de criza economică și a datoriilor publice, din ce în ce mai multe guverne recurg la soluții inovatoare, precum PPP-urile, care, implementate în mod corespunzător, pot ajuta să se îmbunătățească rentabilitatea, eficacitatea, eficiența și calitatea serviciilor publice și să se asigure faptul că infrastructura publică este pusă la dispoziție la timp, printr-o implicare adecvată a actorilor publici și privați;

| H. | întrucât impactul pozitiv al PPP-urilor decurge din îmbunătățirea realizării proiectelor, din raportul bun costuri-beneficii, din posibilitatea finanțării pe termen lung a costurilor, din stimularea inovării și a cercetării, precum și din mediul de gestionare mai flexibil și mai calificat; |
| --- | --- |

H.

întrucât impactul pozitiv al PPP-urilor decurge din îmbunătățirea realizării proiectelor, din raportul bun costuri-beneficii, din posibilitatea finanțării pe termen lung a costurilor, din stimularea inovării și a cercetării, precum și din mediul de gestionare mai flexibil și mai calificat;

| I. | întrucât liberalizarea comerțului și a investițiilor nu este un scop în sine, ci un instrument care ar trebui să creeze bogăție și să contribuie la îmbunătățirea calității vieții populației lumii; întrucât, în acest context, există oportunitatea de a elabora politici inovatoare, – alături de noi instrumente, precum cele financiare create recent, și de o rețea de acorduri de liber-schimb, utile guvernelor din țări terțe pentru a asigura punerea la dispoziție de infrastructuri, bunuri și servicii de interes general -, permițând sau creând, în același timp, cadrul adecvat pentru sporirea participării întreprinderilor din UE la proiectele de investiții din afara Uniunii, care reunesc societățile de drept privat și entitățile publice; |
| --- | --- |

I.

întrucât liberalizarea comerțului și a investițiilor nu este un scop în sine, ci un instrument care ar trebui să creeze bogăție și să contribuie la îmbunătățirea calității vieții populației lumii; întrucât, în acest context, există oportunitatea de a elabora politici inovatoare, – alături de noi instrumente, precum cele financiare create recent, și de o rețea de acorduri de liber-schimb, utile guvernelor din țări terțe pentru a asigura punerea la dispoziție de infrastructuri, bunuri și servicii de interes general -, permițând sau creând, în același timp, cadrul adecvat pentru sporirea participării întreprinderilor din UE la proiectele de investiții din afara Uniunii, care reunesc societățile de drept privat și entitățile publice;

| J. | întrucât PPP-urile au un ciclu de viață îndelungat, care uneori se prelungește de la 10 la 30 de ani; întrucât ciclul de viață al PPP-urilor ar trebui să fie rațional și în concordanță cu obiectivele urmărite în ceea ce privește activitatea, bunurile și serviciile care urmează să fie furnizate, fără a denatura în mod artificial concurența și fără a crea costuri mai ridicate și o povară inutilă pentru administrația publică și contribuabili; |
| --- | --- |

J.

întrucât PPP-urile au un ciclu de viață îndelungat, care uneori se prelungește de la 10 la 30 de ani; întrucât ciclul de viață al PPP-urilor ar trebui să fie rațional și în concordanță cu obiectivele urmărite în ceea ce privește activitatea, bunurile și serviciile care urmează să fie furnizate, fără a denatura în mod artificial concurența și fără a crea costuri mai ridicate și o povară inutilă pentru administrația publică și contribuabili;

| K. | întrucât politica comercială a UE nu ar trebui nici să încurajeze, nici să descurajeze decizia suverană de a utiliza sau nu un PPP, însă odată cu luarea deciziei, datoria UE este să obțină cel mai bun acces al întreprinderilor noastre mari, mijlocii, mici și al microîntreprinderilor la piețele de achiziții publice în țara parteneră, oferind valoare adăugată comunității locale, în conformitate cu principiile de deschidere, participare, responsabilitate, eficacitate și coerență a politicilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât politica comercială a UE nu ar trebui nici să încurajeze, nici să descurajeze decizia suverană de a utiliza sau nu un PPP, însă odată cu luarea deciziei, datoria UE este să obțină cel mai bun acces al întreprinderilor noastre mari, mijlocii, mici și al microîntreprinderilor la piețele de achiziții publice în țara parteneră, oferind valoare adăugată comunității locale, în conformitate cu principiile de deschidere, participare, responsabilitate, eficacitate și coerență a politicilor;

| L. | întrucât faptul că sectorul privat ar putea subaprecia importanța infrastructurii sociale și a protecției oferite de aceasta, costurile considerabile generate de punerea la dispoziție a infrastructurii, poziția de monopol dobândită în mod natural de anumite sectoare sau importanța strategică a acestora înseamnă că, în multe cazuri, concurența liberă și privatizarea nu reprezintă cea mai adecvată opțiune politică în situațiile în care trebuie să primeze interesul public; |
| --- | --- |

L.

întrucât faptul că sectorul privat ar putea subaprecia importanța infrastructurii sociale și a protecției oferite de aceasta, costurile considerabile generate de punerea la dispoziție a infrastructurii, poziția de monopol dobândită în mod natural de anumite sectoare sau importanța strategică a acestora înseamnă că, în multe cazuri, concurența liberă și privatizarea nu reprezintă cea mai adecvată opțiune politică în situațiile în care trebuie să primeze interesul public;

| M. | întrucât scopul PPP este, așadar, de a combina avantajele ambelor structuri – furnizarea serviciilor și a infrastructurii de interes general, însă punând pe primul plan sporirea participării sectorului privat, nu doar procesul de privatizare propriu-zis; |
| --- | --- |

M.

întrucât scopul PPP este, așadar, de a combina avantajele ambelor structuri – furnizarea serviciilor și a infrastructurii de interes general, însă punând pe primul plan sporirea participării sectorului privat, nu doar procesul de privatizare propriu-zis;

| N. | întrucât numeroase țări emergente și în curs de dezvoltare se confruntă cu o discrepanță între dinamismul întreprinderilor private și lipsa unei infrastructuri publice fiabile; întrucât astfel de decalaje (care sunt semnificative în India sau Brazilia) au subminat potențialul de creștere, limitând capacitățile de import/export sau distorsionând buna funcționare a liniilor de producție, ca urmare a absenței unei infrastructuri portuare adecvate, a deficiențelor sistemului de transport național (căi ferate, transport de mărfuri sau autostrăzi) sau a disfuncționalităților care afectează unitățile generatoare de energie și rețelele de distribuție a energiei; întrucât aceste decalaje au, totodată, un efect negativ asupra bunăstării populației (ca urmare a faptului că sistemele de canalizare și rețelele de distribuție a apei au o acoperire insuficientă); întrucât PPP-urile oferă soluții integrate, acest lucru însemnând că un partener sau un consorțiu asigură „construcția” (servicii de inginerie, arhitectură și construcție), „finanțarea” (aport de finanțare privată, cel puțin în etapa de prefinanțare a proiectului) și „exploatarea” (servicii de mentenanță, supraveghere și gestiune); |
| --- | --- |

N.

întrucât numeroase țări emergente și în curs de dezvoltare se confruntă cu o discrepanță între dinamismul întreprinderilor private și lipsa unei infrastructuri publice fiabile; întrucât astfel de decalaje (care sunt semnificative în India sau Brazilia) au subminat potențialul de creștere, limitând capacitățile de import/export sau distorsionând buna funcționare a liniilor de producție, ca urmare a absenței unei infrastructuri portuare adecvate, a deficiențelor sistemului de transport național (căi ferate, transport de mărfuri sau autostrăzi) sau a disfuncționalităților care afectează unitățile generatoare de energie și rețelele de distribuție a energiei; întrucât aceste decalaje au, totodată, un efect negativ asupra bunăstării populației (ca urmare a faptului că sistemele de canalizare și rețelele de distribuție a apei au o acoperire insuficientă); întrucât PPP-urile oferă soluții integrate, acest lucru însemnând că un partener sau un consorțiu asigură „construcția” (servicii de inginerie, arhitectură și construcție), „finanțarea” (aport de finanțare privată, cel puțin în etapa de prefinanțare a proiectului) și „exploatarea” (servicii de mentenanță, supraveghere și gestiune);

| O. | întrucât diferite organizații interguvernamentale au utilizat PPP-uri pentru a acorda ajutor țărilor cel mai puțin dezvoltate prin intermediul parteneriatelor create în contextul politicii de cooperare și dezvoltare: Banca Mondială, băncile regionale de reconstrucție, Organizația pentru Alimentație și Agricultură, Organizația Mondială a Sănătății și Fondul Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) sunt doar câteva dintre organizațiile care au folosit PPP-uri pentru a implementa acțiuni; întrucât, din punct de vedere geografic, țări precum SUA, Australia, Japonia, Malaysia, Singapore, Emiratele Arabe Unite și alte țări din Asia și America Latină (printre care Chile ocupă un loc de frunte) au acumulat experiență în valorificarea PPP-urilor; întrucât țările membre ale OCDE (Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Italia, Irlanda, Țările de Jos, Portugalia și Spania) dispun, de asemenea, de legislația relevantă; întrucât Marea Britanie dispune de cel mai dezvoltat program de facilitare a PPP-urilor (Inițiativa pentru finanțare privată cumulează aproximativ 20 % din investițiile publice); întrucât, pe piața proiectelor de infrastructură finanțate prin PPP-uri, Uniunea Europeană deține o poziție de lider, proiectele sale cumulând peste 45 % din valoarea nominală a PPP-urilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât diferite organizații interguvernamentale au utilizat PPP-uri pentru a acorda ajutor țărilor cel mai puțin dezvoltate prin intermediul parteneriatelor create în contextul politicii de cooperare și dezvoltare: Banca Mondială, băncile regionale de reconstrucție, Organizația pentru Alimentație și Agricultură, Organizația Mondială a Sănătății și Fondul Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) sunt doar câteva dintre organizațiile care au folosit PPP-uri pentru a implementa acțiuni; întrucât, din punct de vedere geografic, țări precum SUA, Australia, Japonia, Malaysia, Singapore, Emiratele Arabe Unite și alte țări din Asia și America Latină (printre care Chile ocupă un loc de frunte) au acumulat experiență în valorificarea PPP-urilor; întrucât țările membre ale OCDE (Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Italia, Irlanda, Țările de Jos, Portugalia și Spania) dispun, de asemenea, de legislația relevantă; întrucât Marea Britanie dispune de cel mai dezvoltat program de facilitare a PPP-urilor (Inițiativa pentru finanțare privată cumulează aproximativ 20 % din investițiile publice); întrucât, pe piața proiectelor de infrastructură finanțate prin PPP-uri, Uniunea Europeană deține o poziție de lider, proiectele sale cumulând peste 45 % din valoarea nominală a PPP-urilor;

| P. | întrucât PPP-urile au fost utilizate în contextul fondurilor structurale, al politicii de extindere, al rețelelor transeuropene, al inițiativelor tehnologice comune, al Strategiei Europa 2020, al cercetării și dezvoltării (fabricile viitorului, clădirile eficiente din punct de vedere energetic, inițiativa privind vehiculele ecologice, industria cu procese sustenabile, robotica, fotonica, computerele de înaltă performanță și rețelele 5G), al învățării online, al proiectelor de cercetare desfășurate în cooperare cu universitățile și al altor programe din domeniul sănătății (cum ar fi inițiativa privind medicamentele inovatoare); întrucât Banca Europeană de Investiții și Centrul european de expertiză în domeniul parteneriatelor de tip public-privat au realizat proiecte pe teritoriul UE, în țările terțe aflate în vecinătatea Uniunii și în alte regiuni; întrucât UE a contribuit la aceste inițiative și prin intermediul Fondului mondial pentru eficiență energetică și energii regenerabile; întrucât unul dintre obiectivele Fondului european pentru investiții strategice este de a sprijini o serie de PPP-uri pe teritoriul UE, în cadrul cărora ar putea participa și întreprinderi din țările cu care Uniunea are relații comerciale; |
| --- | --- |

P.

întrucât PPP-urile au fost utilizate în contextul fondurilor structurale, al politicii de extindere, al rețelelor transeuropene, al inițiativelor tehnologice comune, al Strategiei Europa 2020, al cercetării și dezvoltării (fabricile viitorului, clădirile eficiente din punct de vedere energetic, inițiativa privind vehiculele ecologice, industria cu procese sustenabile, robotica, fotonica, computerele de înaltă performanță și rețelele 5G), al învățării online, al proiectelor de cercetare desfășurate în cooperare cu universitățile și al altor programe din domeniul sănătății (cum ar fi inițiativa privind medicamentele inovatoare); întrucât Banca Europeană de Investiții și Centrul european de expertiză în domeniul parteneriatelor de tip public-privat au realizat proiecte pe teritoriul UE, în țările terțe aflate în vecinătatea Uniunii și în alte regiuni; întrucât UE a contribuit la aceste inițiative și prin intermediul Fondului mondial pentru eficiență energetică și energii regenerabile; întrucât unul dintre obiectivele Fondului european pentru investiții strategice este de a sprijini o serie de PPP-uri pe teritoriul UE, în cadrul cărora ar putea participa și întreprinderi din țările cu care Uniunea are relații comerciale;

| Q. | întrucât până în prezent piețele UE din domeniul achizițiilor publice au fost larg deschise concurenței internaționale, cu norme menite să stimuleze concurența loială și veritabilă în cadrul pieței unice, oferind, totodată, un mediu concurențial echitabil pentru investitorii internaționali; întrucât în UE nu se manifestă discriminarea entităților deoarece sunt deținute sau controlate de întreprinderi din afara UE și întrucât, pentru a putea participa la PPP-uri, acestea se pot stabili în UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât până în prezent piețele UE din domeniul achizițiilor publice au fost larg deschise concurenței internaționale, cu norme menite să stimuleze concurența loială și veritabilă în cadrul pieței unice, oferind, totodată, un mediu concurențial echitabil pentru investitorii internaționali; întrucât în UE nu se manifestă discriminarea entităților deoarece sunt deținute sau controlate de întreprinderi din afara UE și întrucât, pentru a putea participa la PPP-uri, acestea se pot stabili în UE;

| R. | întrucât acordurile de liber-schimb încheiate de UE includ dispoziții referitoare la accesul la piață și la prestabilire care permit întreprinderilor să prezinte oferte în cadrul licitațiilor publice pentru a participa la PPP-uri; întrucât tratamentul și posibilitățile oferite în cazul unor țări și regiuni precum Coreea, Columbia/Peru, America Centrală, Singapore și Canada (precum și Vietnam și Japonia) sunt definite în mod diferențiat și specific; întrucât trebuie să se asigure o anumită flexibilitate în negocierile cu parteneri diferiți; întrucât obiectivul trebuie să fie în continuare acela de a contribui la dezvoltarea socială și economică, sustenabilitatea mediului, democrație și bună guvernanță, respectarea drepturilor omului și la promovarea unor standarde de protecție recunoscute la nivel internațional, inclusiv la crearea de locuri de muncă decente; întrucât, la nivel multilateral, Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) și Acordul privind achizițiile publice (GPA) stabilesc, de asemenea, anumite angajamente, care sunt completate prin intermediul altor instrumente cu caracter multilateral, cum ar fi acordul privind comerțul cu servicii (TiSA); întrucât, ca urmare a acestui fapt, mediul de afaceri din UE devine tot mai competitiv, |
| --- | --- |

R.

întrucât acordurile de liber-schimb încheiate de UE includ dispoziții referitoare la accesul la piață și la prestabilire care permit întreprinderilor să prezinte oferte în cadrul licitațiilor publice pentru a participa la PPP-uri; întrucât tratamentul și posibilitățile oferite în cazul unor țări și regiuni precum Coreea, Columbia/Peru, America Centrală, Singapore și Canada (precum și Vietnam și Japonia) sunt definite în mod diferențiat și specific; întrucât trebuie să se asigure o anumită flexibilitate în negocierile cu parteneri diferiți; întrucât obiectivul trebuie să fie în continuare acela de a contribui la dezvoltarea socială și economică, sustenabilitatea mediului, democrație și bună guvernanță, respectarea drepturilor omului și la promovarea unor standarde de protecție recunoscute la nivel internațional, inclusiv la crearea de locuri de muncă decente; întrucât, la nivel multilateral, Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) și Acordul privind achizițiile publice (GPA) stabilesc, de asemenea, anumite angajamente, care sunt completate prin intermediul altor instrumente cu caracter multilateral, cum ar fi acordul privind comerțul cu servicii (TiSA); întrucât, ca urmare a acestui fapt, mediul de afaceri din UE devine tot mai competitiv,

Context

| 1. | subliniază necesitatea de a stimula crearea de locuri de muncă decente, competitivitatea și productivitatea în interiorul UE și în țările terțe prin intermediul unor politici inovatoare și instrumente noi menite să încurajeze activitatea actorilor economici pentru a relansa creșterea economică, inclusiv prin investiții în afara pieței unice; consideră că PPP-urile ar putea fi, printre alte opțiuni, o potențială sursă de creștere pentru întreprinderile din UE și, în același timp, ar putea fi utile pentru țările terțe partenere, întrucât aceste PPP-uri ar putea pune la dispoziție de infrastructuri, bunuri și servicii de interes general; |
| --- | --- |

1.

subliniază necesitatea de a stimula crearea de locuri de muncă decente, competitivitatea și productivitatea în interiorul UE și în țările terțe prin intermediul unor politici inovatoare și instrumente noi menite să încurajeze activitatea actorilor economici pentru a relansa creșterea economică, inclusiv prin investiții în afara pieței unice; consideră că PPP-urile ar putea fi, printre alte opțiuni, o potențială sursă de creștere pentru întreprinderile din UE și, în același timp, ar putea fi utile pentru țările terțe partenere, întrucât aceste PPP-uri ar putea pune la dispoziție de infrastructuri, bunuri și servicii de interes general;

| 2. | reamintește că PPP-urile ar trebui să le ofere cetățenilor și consumatorilor o valoare adăugată ridicată, să asigure servicii și/sau bunuri de calitate și să creeze avantaje concurențiale și economice concrete pentru administrațiile publice, atât la nivel guvernamental, cât și la nivel local, și să evite în același timp generarea de sarcini suplimentare sau de pierderi pentru sectorul public; |
| --- | --- |

2.

reamintește că PPP-urile ar trebui să le ofere cetățenilor și consumatorilor o valoare adăugată ridicată, să asigure servicii și/sau bunuri de calitate și să creeze avantaje concurențiale și economice concrete pentru administrațiile publice, atât la nivel guvernamental, cât și la nivel local, și să evite în același timp generarea de sarcini suplimentare sau de pierderi pentru sectorul public;

| 3. | invită Comisia să promoveze o definiție a PPP recunoscută la nivel internațional, ca fiind relația pe termen lung dintre entități publice și investitori privați cu scopul furnizării de servicii publice și de infrastructuri de calitate și accesibile în condiții clar stabilite într-un contract, care sunt ușor de evaluat prin intermediul unor indicatori de monitorizare ce garantează o serie de beneficii echitabile și adecvate la îndeplinirea condițiilor din contract; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să promoveze o definiție a PPP recunoscută la nivel internațional, ca fiind relația pe termen lung dintre entități publice și investitori privați cu scopul furnizării de servicii publice și de infrastructuri de calitate și accesibile în condiții clar stabilite într-un contract, care sunt ușor de evaluat prin intermediul unor indicatori de monitorizare ce garantează o serie de beneficii echitabile și adecvate la îndeplinirea condițiilor din contract;

| 4. | subliniază că IMM-urile și întreprinderile mai mari în egală măsură pot contribui cu know-how-ul, experiența și bunele practici unice din sectorului privat, precum și cu rețelele la care participă autorități publice din statele nemembre, ajutând la punerea în practică a unor politici de dezvoltare durabilă; consideră că IMM-urile își pot realiza cel mai bine potențialul dacă își creează rețele, își extind activitatea la nivel internațional și pătrund pe piețele din afara Europei, valorificând diferite oportunități, precum participarea la PPP; invită, în acest sens, Comisia să promoveze și să încurajeze formarea de consorții și alte forme de cooperare între întreprinderi mari și IMM-uri pentru a facilita accesul celor din urmă la proiecte de tip PPP; |
| --- | --- |

4.

subliniază că IMM-urile și întreprinderile mai mari în egală măsură pot contribui cu know-how-ul, experiența și bunele practici unice din sectorului privat, precum și cu rețelele la care participă autorități publice din statele nemembre, ajutând la punerea în practică a unor politici de dezvoltare durabilă; consideră că IMM-urile își pot realiza cel mai bine potențialul dacă își creează rețele, își extind activitatea la nivel internațional și pătrund pe piețele din afara Europei, valorificând diferite oportunități, precum participarea la PPP; invită, în acest sens, Comisia să promoveze și să încurajeze formarea de consorții și alte forme de cooperare între întreprinderi mari și IMM-uri pentru a facilita accesul celor din urmă la proiecte de tip PPP;

| 5. | subliniază că dezvoltarea de PPP-uri trebuie să țină seama, îndeosebi, de greutățile întâmpinate de IMM-urile din UE pentru a concura pe piețele internaționale în cadrul unor PPP-uri și de necesitatea de a garanta că IMM-urile beneficiază de acces efectiv, echitabil și reciproc, mai ales în sectoarele utilităților, după cum se prevede în Directiva 2014/25/UE; evidențiază, în acest sens, importanța normelor specifice care permit participarea IMM-urilor la licitații sub formă de grupuri sau asociații și utilizarea unor lanțuri de subcontractare deschise și transparente; |
| --- | --- |

5.

subliniază că dezvoltarea de PPP-uri trebuie să țină seama, îndeosebi, de greutățile întâmpinate de IMM-urile din UE pentru a concura pe piețele internaționale în cadrul unor PPP-uri și de necesitatea de a garanta că IMM-urile beneficiază de acces efectiv, echitabil și reciproc, mai ales în sectoarele utilităților, după cum se prevede în Directiva 2014/25/UE; evidențiază, în acest sens, importanța normelor specifice care permit participarea IMM-urilor la licitații sub formă de grupuri sau asociații și utilizarea unor lanțuri de subcontractare deschise și transparente;

Provocări

| 6. | consideră regretabil faptul că UE a asigurat până în prezent un grad ridicat de deschidere a piețelor sale de achiziții publice la concurența internațională, în timp ce întreprinderile UE încă se confruntă cu obstacole semnificative în afara UE; invită Comisia să se asigure că acordurile comerciale ale UE conțin instrumente pentru ca întreprinderile noastre, în special IMM-urile, să concureze în străinătate în condiții egale cu întreprinderile naționale din țările respective; solicită, de asemenea, reglementarea clară și acces facil la informații în materie de licitații și criterii de acordare a contractelor publice și eliminarea barierelor comerciale discriminatorii și nejustificate în domeniul achizițiilor publice, a serviciilor sau a investițiilor (cum ar fi discriminarea fiscală, un cadru normativ care împiedică crearea de filiale sau sucursale, precum și restricționarea accesului la finanțare); invită țările partenere să aplice principiile guvernării deschise pentru a garanta transparența și a evita conflictele de interese și să folosească practica PPP-urilor cu precauție, ținând seama nu numai de analizele costuri-beneficii și viabilitatea proiectelor, ci și de capacitatea financiară și tehnică a autorităților publice de a monitoriza furnizarea serviciilor sau a infrastructurilor, în conformitate cu interesul public general; |
| --- | --- |

6.

consideră regretabil faptul că UE a asigurat până în prezent un grad ridicat de deschidere a piețelor sale de achiziții publice la concurența internațională, în timp ce întreprinderile UE încă se confruntă cu obstacole semnificative în afara UE; invită Comisia să se asigure că acordurile comerciale ale UE conțin instrumente pentru ca întreprinderile noastre, în special IMM-urile, să concureze în străinătate în condiții egale cu întreprinderile naționale din țările respective; solicită, de asemenea, reglementarea clară și acces facil la informații în materie de licitații și criterii de acordare a contractelor publice și eliminarea barierelor comerciale discriminatorii și nejustificate în domeniul achizițiilor publice, a serviciilor sau a investițiilor (cum ar fi discriminarea fiscală, un cadru normativ care împiedică crearea de filiale sau sucursale, precum și restricționarea accesului la finanțare); invită țările partenere să aplice principiile guvernării deschise pentru a garanta transparența și a evita conflictele de interese și să folosească practica PPP-urilor cu precauție, ținând seama nu numai de analizele costuri-beneficii și viabilitatea proiectelor, ci și de capacitatea financiară și tehnică a autorităților publice de a monitoriza furnizarea serviciilor sau a infrastructurilor, în conformitate cu interesul public general;

| 7. | recunoaște faptul că provocările legate de PPP-uri pot fi depășite prin principiile bunei guvernanțe, cum ar fi transparența și claritatea normelor pentru care următoarele elemente sunt esențiale: atribuirea, execuția și evaluarea proiectelor, începând cu etapele inițiale ale acestora, modelarea și definirea transferului riscurilor (îndeosebi evaluarea rentabilității pe termen mediu și lung), participarea părților interesate și a organizațiilor din societatea civilă, combaterea corupției și a fraudei, capacitatea tehnică și financiară a administrației responsabile pentru planificarea și monitorizarea adecvată a îndeplinirii contractelor, consolidarea securității juridice, într-un cadru care să garanteze exercitarea puterii legitime a autorităților publice; invită Comisia și statele membre (care sunt părți esențiale în această privință) să promoveze aceste principii și bunele practici asociate dincolo de frontierele UE; |
| --- | --- |

7.

recunoaște faptul că provocările legate de PPP-uri pot fi depășite prin principiile bunei guvernanțe, cum ar fi transparența și claritatea normelor pentru care următoarele elemente sunt esențiale: atribuirea, execuția și evaluarea proiectelor, începând cu etapele inițiale ale acestora, modelarea și definirea transferului riscurilor (îndeosebi evaluarea rentabilității pe termen mediu și lung), participarea părților interesate și a organizațiilor din societatea civilă, combaterea corupției și a fraudei, capacitatea tehnică și financiară a administrației responsabile pentru planificarea și monitorizarea adecvată a îndeplinirii contractelor, consolidarea securității juridice, într-un cadru care să garanteze exercitarea puterii legitime a autorităților publice; invită Comisia și statele membre (care sunt părți esențiale în această privință) să promoveze aceste principii și bunele practici asociate dincolo de frontierele UE;

| 8. | reamintește că PPP-urile se caracterizează prin valoarea lor mare și gradul înalt de complexitate tehnică și prin angajamentul pe termen lung al părților; constată că ele necesită, prin urmare, în egală măsură, niveluri corespunzătoare de flexibilitate și garanții procedurale pentru a asigura transparența, nediscriminarea și egalitatea de tratament; |
| --- | --- |

8.

reamintește că PPP-urile se caracterizează prin valoarea lor mare și gradul înalt de complexitate tehnică și prin angajamentul pe termen lung al părților; constată că ele necesită, prin urmare, în egală măsură, niveluri corespunzătoare de flexibilitate și garanții procedurale pentru a asigura transparența, nediscriminarea și egalitatea de tratament;

| 9. | reamintește că în proiectele de infrastructură (mai ales cele din sectorul construcțiilor, al mediului, al telecomunicațiilor și al rețelelor energiei) există o serie de riscuri inerente și că, prin intermediul PPP-urilor, guvernul transferă o parte din riscuri contractantului privat, astfel încât ambii parteneri pot să profite de beneficii și să partajeze riscurile și responsabilitățile aferente unor asemenea proiecte; în plus, subliniază că o partajare adecvată a riscurilor este esențială pentru reducerea costurilor unui proiect și pentru a asigura viabilitatea și punerea în aplicare cu succes a acestuia; |
| --- | --- |

9.

reamintește că în proiectele de infrastructură (mai ales cele din sectorul construcțiilor, al mediului, al telecomunicațiilor și al rețelelor energiei) există o serie de riscuri inerente și că, prin intermediul PPP-urilor, guvernul transferă o parte din riscuri contractantului privat, astfel încât ambii parteneri pot să profite de beneficii și să partajeze riscurile și responsabilitățile aferente unor asemenea proiecte; în plus, subliniază că o partajare adecvată a riscurilor este esențială pentru reducerea costurilor unui proiect și pentru a asigura viabilitatea și punerea în aplicare cu succes a acestuia;

| 10. | reamintește că, pentru a asigura punerea în aplicare cu succes și viabilitatea PPP-urilor, o condiție esențială este ca serviciile furnizate publicului, deopotrivă în interiorul și în exteriorul UE, să fie de înaltă calitate, accesibile și eficiente din punctul de vedere al costurilor; reamintește că procesul decizional complex în urma căruia sunt alese modelele și contractele are un impact asupra evoluției proiectelor; avertizează că, în anumite etape, PPP-urile au fost folosite doar pentru a atinge obiectivul respectării formale a țintei de deficit public; subliniază necesitatea unui cadru instituțional adecvat, care să cumuleze angajamentele politice, buna guvernanță și o legislație de bază adecvată care să garanteze că PPP-urile oferă o mai bună calitate și o largă acoperire a serviciilor care trebuie furnizate cetățenilor; subliniază, în această privință, importanța evaluării adecvate a profilului și a experiențelor din trecut ale întreprinderilor implicate pentru a stabili calitatea serviciilor pe care acestea le-au furnizat și dacă au avut o conduită responsabilă în afaceri; |
| --- | --- |

10.

reamintește că, pentru a asigura punerea în aplicare cu succes și viabilitatea PPP-urilor, o condiție esențială este ca serviciile furnizate publicului, deopotrivă în interiorul și în exteriorul UE, să fie de înaltă calitate, accesibile și eficiente din punctul de vedere al costurilor; reamintește că procesul decizional complex în urma căruia sunt alese modelele și contractele are un impact asupra evoluției proiectelor; avertizează că, în anumite etape, PPP-urile au fost folosite doar pentru a atinge obiectivul respectării formale a țintei de deficit public; subliniază necesitatea unui cadru instituțional adecvat, care să cumuleze angajamentele politice, buna guvernanță și o legislație de bază adecvată care să garanteze că PPP-urile oferă o mai bună calitate și o largă acoperire a serviciilor care trebuie furnizate cetățenilor; subliniază, în această privință, importanța evaluării adecvate a profilului și a experiențelor din trecut ale întreprinderilor implicate pentru a stabili calitatea serviciilor pe care acestea le-au furnizat și dacă au avut o conduită responsabilă în afaceri;

Implicarea sectorului privat în dezvoltare

| 11. | subliniază că politicile UE în domeniul comerțului, investițiilor și dezvoltării sunt interconectate și că articolul 208 din Tratatul de la Lisabona introduce principiul coerenței politicii pentru dezvoltare, solicitând ca obiectivele cooperării pentru dezvoltare să fie luate în considerare în politicile care sunt susceptibile să afecteze țările în curs de dezvoltare; subliniază, de asemenea, că este important să se asigure orientarea politicilor de investiții ale UE către opțiuni financiare care să includă o evaluare reală a impactului social; |
| --- | --- |

11.

subliniază că politicile UE în domeniul comerțului, investițiilor și dezvoltării sunt interconectate și că articolul 208 din Tratatul de la Lisabona introduce principiul coerenței politicii pentru dezvoltare, solicitând ca obiectivele cooperării pentru dezvoltare să fie luate în considerare în politicile care sunt susceptibile să afecteze țările în curs de dezvoltare; subliniază, de asemenea, că este important să se asigure orientarea politicilor de investiții ale UE către opțiuni financiare care să includă o evaluare reală a impactului social;

| 12. | subliniază faptul că PPP-urile, printre alte opțiuni, au un potențial tot mai semnificativ de a facilita adoptarea unor soluții inovatoare, care să mobilizeze finanțarea privată pe termen lung și resursele interne pentru a realiza diferite obiective în domeniul dezvoltării, având în vedere că în țările în curs de dezvoltare sunt necesare investiții masive în domeniul infrastructurii, al aprovizionării cu apă și al energiei, pe care sectorul public nu le poate pune singur la dispoziție, iar majoritatea acestora ar putea beneficia de implicarea sectorului privat; consideră că PPP-urile pot, totodată, să încurajeze inovarea în ceea ce privește tehnologiile și modelele de afaceri și să instituie mecanisme prin care să se asigure responsabilizarea sectorului privat; evidențiază, totuși cazuri în care participarea sectorului privat la PPP-uri în anumite țări în curs de dezvoltare nu a dat rezultatele scontate; subliniază că, în consecință, este nevoie de o contribuție în materie de asistență tehnică pentru a consolida cadrele juridice și instituționale în care se desfășoară PPP-urile, în special în privința capacității de a evalua, planifica și supraveghea executarea acestor proiecte într-o manieră adecvată, și pentru a asigura posibilitatea partenerilor publici de a solicita compensații din partea întreprinderilor private în cazul nerespectării contractelor; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că PPP-urile, printre alte opțiuni, au un potențial tot mai semnificativ de a facilita adoptarea unor soluții inovatoare, care să mobilizeze finanțarea privată pe termen lung și resursele interne pentru a realiza diferite obiective în domeniul dezvoltării, având în vedere că în țările în curs de dezvoltare sunt necesare investiții masive în domeniul infrastructurii, al aprovizionării cu apă și al energiei, pe care sectorul public nu le poate pune singur la dispoziție, iar majoritatea acestora ar putea beneficia de implicarea sectorului privat; consideră că PPP-urile pot, totodată, să încurajeze inovarea în ceea ce privește tehnologiile și modelele de afaceri și să instituie mecanisme prin care să se asigure responsabilizarea sectorului privat; evidențiază, totuși cazuri în care participarea sectorului privat la PPP-uri în anumite țări în curs de dezvoltare nu a dat rezultatele scontate; subliniază că, în consecință, este nevoie de o contribuție în materie de asistență tehnică pentru a consolida cadrele juridice și instituționale în care se desfășoară PPP-urile, în special în privința capacității de a evalua, planifica și supraveghea executarea acestor proiecte într-o manieră adecvată, și pentru a asigura posibilitatea partenerilor publici de a solicita compensații din partea întreprinderilor private în cazul nerespectării contractelor;

| 13. | observă că PPP-urile ocupă un loc important pe agenda de dezvoltare și că sunt promovate din ce în ce mai mult ca mijloc de eliminare a deficitului de finanțare a infrastructurii în țările dezvoltate, dar și în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

13.

observă că PPP-urile ocupă un loc important pe agenda de dezvoltare și că sunt promovate din ce în ce mai mult ca mijloc de eliminare a deficitului de finanțare a infrastructurii în țările dezvoltate, dar și în țările în curs de dezvoltare;

| 14. | îndeamnă Comisia, întrucât a indicat dorința sa de a extinde în mod considerabil utilizarea finanțării combinate în următorii ani, să pună în aplicare recomandările formulate în Raportul special al Curții de Conturi Europene privind combinarea surselor de finanțare și să evalueze mecanismul de combinare a creditelor și granturilor, în special în ceea ce privește dezvoltarea și adiționalitatea financiară, transparența și asumarea responsabilității; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia, întrucât a indicat dorința sa de a extinde în mod considerabil utilizarea finanțării combinate în următorii ani, să pună în aplicare recomandările formulate în Raportul special al Curții de Conturi Europene privind combinarea surselor de finanțare și să evalueze mecanismul de combinare a creditelor și granturilor, în special în ceea ce privește dezvoltarea și adiționalitatea financiară, transparența și asumarea responsabilității;

| 15. | solicită organismelor UE să încurajeze întreprinderile din Uniune care participă la PPP-uri în țările terțe, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, să acționeze în conformitate cu principiul coerenței politicilor și cu orientările OCDE existente pentru firmele multinaționale, astfel încât obiectivele politicii de cooperare pentru dezvoltare să fie luate în considerare; invită, în plus, Comisia să încurajeze investițiile sustenabile, având în vedere obiectivele de dezvoltare, acordând prioritate în special dezvoltării pe termen lung a economiilor naționale și să promoveze proiectele focalizate pe protecția mediului, reducerea sărăciei, educație, gestionarea deșeurilor sau utilizarea energiilor regenerabile, spre exemplu; |
| --- | --- |

15.

solicită organismelor UE să încurajeze întreprinderile din Uniune care participă la PPP-uri în țările terțe, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, să acționeze în conformitate cu principiul coerenței politicilor și cu orientările OCDE existente pentru firmele multinaționale, astfel încât obiectivele politicii de cooperare pentru dezvoltare să fie luate în considerare; invită, în plus, Comisia să încurajeze investițiile sustenabile, având în vedere obiectivele de dezvoltare, acordând prioritate în special dezvoltării pe termen lung a economiilor naționale și să promoveze proiectele focalizate pe protecția mediului, reducerea sărăciei, educație, gestionarea deșeurilor sau utilizarea energiilor regenerabile, spre exemplu;

| 16. | subliniază că, în domeniul ajutorului pentru dezvoltare, PPP-urile sunt o modalitate eficientă de cheltuire a fondurilor europene și de a sprijini concomitent prioritățile UE și coerența cu alte politici; solicită o implicare mai profundă a Comisiei și creșterea investițiilor în dezvoltarea PPP-urilor, precum și utilizarea PPP-urilor ca instrument care să permită extinderea bugetului de dezvoltare limitat al Uniunii; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, în domeniul ajutorului pentru dezvoltare, PPP-urile sunt o modalitate eficientă de cheltuire a fondurilor europene și de a sprijini concomitent prioritățile UE și coerența cu alte politici; solicită o implicare mai profundă a Comisiei și creșterea investițiilor în dezvoltarea PPP-urilor, precum și utilizarea PPP-urilor ca instrument care să permită extinderea bugetului de dezvoltare limitat al Uniunii;

| 17. | subliniază faptul că finanțarea și investițiile private vor reprezenta, probabil, principalul motor al creșterii economice durabile, care se preconizează că va fi în jur de 5 % în țările în curs de dezvoltare în următorii ani; recunoaște că finanțările private pot contribui la sprijinirea economiilor și a întreprinderilor locale și pot asigura locuri de muncă decente – și, prin urmare, pot conduce la eradicarea sărăciei–, cu condiția ca investițiile străine directe să fie reglementate în mod corespunzător și legate de îmbunătățiri concrete aduse economiei țărilor partenere, de exemplu prin transferul de tehnologie și oportunități de formare pentru forța de muncă locală; consideră că, în aceste circumstanțe, PPP-urile pot aduce beneficii țărilor cel mai puțin dezvoltate deoarece riscul de investiții disproporțional nu stimulează suficient investițiile private; subliniază că viitoarele PPP-uri din cadrul agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015 ar trebui să urmărească reducerea sărăciei și alte obiective de dezvoltare durabilă și să fie aliniate la planurile naționale de dezvoltare ale țărilor partenere; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că finanțarea și investițiile private vor reprezenta, probabil, principalul motor al creșterii economice durabile, care se preconizează că va fi în jur de 5 % în țările în curs de dezvoltare în următorii ani; recunoaște că finanțările private pot contribui la sprijinirea economiilor și a întreprinderilor locale și pot asigura locuri de muncă decente – și, prin urmare, pot conduce la eradicarea sărăciei–, cu condiția ca investițiile străine directe să fie reglementate în mod corespunzător și legate de îmbunătățiri concrete aduse economiei țărilor partenere, de exemplu prin transferul de tehnologie și oportunități de formare pentru forța de muncă locală; consideră că, în aceste circumstanțe, PPP-urile pot aduce beneficii țărilor cel mai puțin dezvoltate deoarece riscul de investiții disproporțional nu stimulează suficient investițiile private; subliniază că viitoarele PPP-uri din cadrul agendei de dezvoltare pentru perioada de după 2015 ar trebui să urmărească reducerea sărăciei și alte obiective de dezvoltare durabilă și să fie aliniate la planurile naționale de dezvoltare ale țărilor partenere;

| 18. | constată că PPP-urile structurate adecvat și implementate eficient pot aduce numeroase avantaje, cum ar fi inovarea, o mai mare eficiență în ceea ce privește utilizarea resurselor, precum și asigurarea și controlul calității; constată, de asemenea, că PPP-urile din țările în curs de dezvoltare trebuie evaluate pe baza capacității lor de a obține rezultate privind dezvoltarea și că se impune o distribuție corectă a poverii riscurilor între sectorul public și cel privat; subliniază că PPP-urile din țările în curs de dezvoltare s-au concentrat până în prezent mai ales în sectoarele energiei și telecomunicațiilor, în timp ce implicarea privată în infrastructura socială rămâne scăzută; încurajează, prin urmare, PPP-urile care au ca scop principal îndeplinirea unor obiective de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

18.

constată că PPP-urile structurate adecvat și implementate eficient pot aduce numeroase avantaje, cum ar fi inovarea, o mai mare eficiență în ceea ce privește utilizarea resurselor, precum și asigurarea și controlul calității; constată, de asemenea, că PPP-urile din țările în curs de dezvoltare trebuie evaluate pe baza capacității lor de a obține rezultate privind dezvoltarea și că se impune o distribuție corectă a poverii riscurilor între sectorul public și cel privat; subliniază că PPP-urile din țările în curs de dezvoltare s-au concentrat până în prezent mai ales în sectoarele energiei și telecomunicațiilor, în timp ce implicarea privată în infrastructura socială rămâne scăzută; încurajează, prin urmare, PPP-urile care au ca scop principal îndeplinirea unor obiective de dezvoltare durabilă;

| 19. | solicită o asistență tehnică sporită pentru guvernele țărilor partenere, care să includă formarea personalului de la fața locului și schimbul de tehnologie, cu scopul de a crește capacitatea acestora de a-și asuma PPP-urile și partea lor de răspundere pentru gestionarea proiectelor de tip PPP, ajutându-le, printre altele, să creeze sisteme bancare și administrații fiscale capabile să asigure guvernanța financiară și gestionarea fondurilor publice și private; subliniază că, în unele cazuri, experiența trecută arată că gradul de îndatorare a statului ar putea să crească din cauza proastei negocieri a contractelor privind PPP-urile și solicită crearea cadrului de reglementare privind finanțarea responsabilă; solicită Comisiei să ia în considerare posibilitatea de a le oferi țărilor în curs de dezvoltare asistență tehnică și consiliere privind modalitatea de pregătire și de punere în aplicare a standardelor UE pe piețele lor; |
| --- | --- |

19.

solicită o asistență tehnică sporită pentru guvernele țărilor partenere, care să includă formarea personalului de la fața locului și schimbul de tehnologie, cu scopul de a crește capacitatea acestora de a-și asuma PPP-urile și partea lor de răspundere pentru gestionarea proiectelor de tip PPP, ajutându-le, printre altele, să creeze sisteme bancare și administrații fiscale capabile să asigure guvernanța financiară și gestionarea fondurilor publice și private; subliniază că, în unele cazuri, experiența trecută arată că gradul de îndatorare a statului ar putea să crească din cauza proastei negocieri a contractelor privind PPP-urile și solicită crearea cadrului de reglementare privind finanțarea responsabilă; solicită Comisiei să ia în considerare posibilitatea de a le oferi țărilor în curs de dezvoltare asistență tehnică și consiliere privind modalitatea de pregătire și de punere în aplicare a standardelor UE pe piețele lor;

| 20. | sprijină ferm diseminarea și punerea în aplicare efective și complete ale Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului în interiorul și în afara UE și subliniază necesitatea de a lua toate măsurile politice și legislative necesare pentru remedierea lacunelor legate de punerea în aplicare efectivă a Principiilor directoare ale ONU, inclusiv în ceea ce privește accesul la justiție; |
| --- | --- |

20.

sprijină ferm diseminarea și punerea în aplicare efective și complete ale Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului în interiorul și în afara UE și subliniază necesitatea de a lua toate măsurile politice și legislative necesare pentru remedierea lacunelor legate de punerea în aplicare efectivă a Principiilor directoare ale ONU, inclusiv în ceea ce privește accesul la justiție;

| 21. | subliniază că agențiile pentru dezvoltare trebuie să se asigure că finanțarea publică pentru dezvoltare este utilizată pentru a sprijini rețelele locale ale economiei din țările în curs de dezvoltare și că nu este deviată pentru a promova societățile private și firmele multinaționale din țările donatoare; subliniază, în special, că PPP-urile ar trebui să aibă ca obiectiv consolidarea capacității microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii locale; |
| --- | --- |

21.

subliniază că agențiile pentru dezvoltare trebuie să se asigure că finanțarea publică pentru dezvoltare este utilizată pentru a sprijini rețelele locale ale economiei din țările în curs de dezvoltare și că nu este deviată pentru a promova societățile private și firmele multinaționale din țările donatoare; subliniază, în special, că PPP-urile ar trebui să aibă ca obiectiv consolidarea capacității microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii locale;

| 22. | amintește faptul că Uniunea Europeană și-a asumat angajamentul de a promova egalitatea dintre femei și bărbați și de a asigura integrarea dimensiunii de gen în toate acțiunile sale; solicită ca dimensiunea de gen să fie integrată în planificarea și crearea PPP-urilor, de exemplu prin utilizarea unor date și analize defalcate în funcție de gen pentru anumite investiții și prin stabilirea în contracte a unor indicatori-cheie pentru beneficiile aduse femeilor; solicită, în acest context, să se acorde mai mult sprijin IMM-urilor de la nivel local, în special antreprenorilor de sex feminin, pentru a le permite să beneficieze de pe urma creșterii generate de sectorul privat; |
| --- | --- |

22.

amintește faptul că Uniunea Europeană și-a asumat angajamentul de a promova egalitatea dintre femei și bărbați și de a asigura integrarea dimensiunii de gen în toate acțiunile sale; solicită ca dimensiunea de gen să fie integrată în planificarea și crearea PPP-urilor, de exemplu prin utilizarea unor date și analize defalcate în funcție de gen pentru anumite investiții și prin stabilirea în contracte a unor indicatori-cheie pentru beneficiile aduse femeilor; solicită, în acest context, să se acorde mai mult sprijin IMM-urilor de la nivel local, în special antreprenorilor de sex feminin, pentru a le permite să beneficieze de pe urma creșterii generate de sectorul privat;

Instrumente care au potențialul de a permite întreprinderilor din UE să participe la PPP în afara UE

| 23. | invită Comisia să depună eforturi pentru obținerea de angajamente substanțiale privind accesul pe piață în contextul negocierilor internaționale din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și al altor negocieri bilaterale în curs de desfășurare cu țări terțe, în temeiul unei abordări pozitive ce vizează reciprocitatea și care permite concurența internațională, pentru a atenua asimetriile între UE și alți partenerii comerciali în ceea ce privește gradul de deschidere a piețelor de achiziții publice din UE; solicită Comisiei să depună eforturi pentru elimina barierele administrative, procedurale și tehnice menite să împiedice întreprinderile din UE să participare la PPP-uri din afara UE; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să depună eforturi pentru obținerea de angajamente substanțiale privind accesul pe piață în contextul negocierilor internaționale din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și al altor negocieri bilaterale în curs de desfășurare cu țări terțe, în temeiul unei abordări pozitive ce vizează reciprocitatea și care permite concurența internațională, pentru a atenua asimetriile între UE și alți partenerii comerciali în ceea ce privește gradul de deschidere a piețelor de achiziții publice din UE; solicită Comisiei să depună eforturi pentru elimina barierele administrative, procedurale și tehnice menite să împiedice întreprinderile din UE să participare la PPP-uri din afara UE;

| 24. | solicită Comisiei, cu ocazia negocierii acordurilor comerciale și de investiții cu alte țări, să susțină înlăturarea barierelor din calea întreprinderilor din UE, în special a IMM-urilor, astfel încât acestea să poată participa la PPP-uri în țările respective și să sprijine mobilitatea profesională a cetățenilor UE în țările în cauză, astfel încât aceste IMM-uri să poată concura de pe poziții egale cu companiile naționale, precum și cu cele din țări terțe; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei, cu ocazia negocierii acordurilor comerciale și de investiții cu alte țări, să susțină înlăturarea barierelor din calea întreprinderilor din UE, în special a IMM-urilor, astfel încât acestea să poată participa la PPP-uri în țările respective și să sprijine mobilitatea profesională a cetățenilor UE în țările în cauză, astfel încât aceste IMM-uri să poată concura de pe poziții egale cu companiile naționale, precum și cu cele din țări terțe;

| 25. | invită Comisia să monitorizeze activitatea desfășurată de întreprinderile din UE în străinătate, să tragă concluzii din poveștile, modelele și bunele practici de succes, cu scopul de a elabora orientări, și să aibă în vedere crearea unor centre de documentare sau observatoare virtuale pentru a facilita accesul întreprinderilor din UE, în special al IMM-urilor la informații privind oportunitățile în materie de PPP-uri; invită Comisia să încurajeze crearea de platforme și rețele ușor de folosit pentru a promova un dialog structurat între părțile interesate și pentru a furniza asistență tehnică cu privire la cadrul juridic și la provocările preconizate; solicită Comisiei să efectueze un studiu privind efectele acordurilor de liber schimb (ALS) ale Uniunii și ale punerii în aplicare a acestora asupra participării întreprinderilor europene la PPP-uri în străinătate; consideră că un astfel de studiu ar putea oferi o imagine asupra impactului concret al ALS-urilor în domeniul PPP-urilor și, ulterior, ar permite identificarea barierelor care nu au fost încă abordate; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să monitorizeze activitatea desfășurată de întreprinderile din UE în străinătate, să tragă concluzii din poveștile, modelele și bunele practici de succes, cu scopul de a elabora orientări, și să aibă în vedere crearea unor centre de documentare sau observatoare virtuale pentru a facilita accesul întreprinderilor din UE, în special al IMM-urilor la informații privind oportunitățile în materie de PPP-uri; invită Comisia să încurajeze crearea de platforme și rețele ușor de folosit pentru a promova un dialog structurat între părțile interesate și pentru a furniza asistență tehnică cu privire la cadrul juridic și la provocările preconizate; solicită Comisiei să efectueze un studiu privind efectele acordurilor de liber schimb (ALS) ale Uniunii și ale punerii în aplicare a acestora asupra participării întreprinderilor europene la PPP-uri în străinătate; consideră că un astfel de studiu ar putea oferi o imagine asupra impactului concret al ALS-urilor în domeniul PPP-urilor și, ulterior, ar permite identificarea barierelor care nu au fost încă abordate;

| 26. | invită Comisia să promoveze utilizarea unor norme de contabilitate clare și cuprinzătoare la nivel internațional, pentru a reduce incertitudinile în privința PPP-urilor, promovând, în același timp, politici bugetare sănătoase și sustenabilitatea proiectelor; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să promoveze utilizarea unor norme de contabilitate clare și cuprinzătoare la nivel internațional, pentru a reduce incertitudinile în privința PPP-urilor, promovând, în același timp, politici bugetare sănătoase și sustenabilitatea proiectelor;

| 27. | invită Comisia să garanteze că organismele susținute de UE precum Agenția Europeană pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME) și Rețeaua întreprinderilor europene (EEN) au, de asemenea, posibilitatea de a accesa și de a împărtăși informații cu IMM-urile în ceea ce privește modalitatea de participare la PPP-uri în țări din afara UE și de a promova participarea IMM-urilor la PPP-uri din țări terțe; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să garanteze că organismele susținute de UE precum Agenția Europeană pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME) și Rețeaua întreprinderilor europene (EEN) au, de asemenea, posibilitatea de a accesa și de a împărtăși informații cu IMM-urile în ceea ce privește modalitatea de participare la PPP-uri în țări din afara UE și de a promova participarea IMM-urilor la PPP-uri din țări terțe;

| 28. | subliniază că, pentru a atrage fonduri din sectorul privat la nivel transfrontalier în vederea finanțării PPP-urilor, este extrem de important să se ofere garanțiile necesare privind existența unui cadru clar, stabil și sigur pentru aceste investiții pe termen lung, care asigură buna guvernanță, securitatea juridică, transparența, tratamentul egal, nediscriminarea și mecanisme eficace de soluționare a litigiilor; invită Comisia și Consiliul să coopereze în acest sens în forurile internaționale și instituțiile financiare internaționale pentru a garanta că în acest domeniu există cadrul juridic necesar și este transparent, democratic, incluziv, eficace și eficient din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

28.

subliniază că, pentru a atrage fonduri din sectorul privat la nivel transfrontalier în vederea finanțării PPP-urilor, este extrem de important să se ofere garanțiile necesare privind existența unui cadru clar, stabil și sigur pentru aceste investiții pe termen lung, care asigură buna guvernanță, securitatea juridică, transparența, tratamentul egal, nediscriminarea și mecanisme eficace de soluționare a litigiilor; invită Comisia și Consiliul să coopereze în acest sens în forurile internaționale și instituțiile financiare internaționale pentru a garanta că în acest domeniu există cadrul juridic necesar și este transparent, democratic, incluziv, eficace și eficient din punctul de vedere al costurilor;

PPP în afara UE: noi oportunități pentru întreprinderile din UE în ceea ce privește creșterea și locurile de muncă

| 29. | este convins că o participare sporită a întreprinderilor din UE la PPP-uri de mare anvergură la nivel internațional ar putea crea avantaje substanțiale în ceea ce privește crearea de locuri de muncă decente, productivitatea, competitivitatea, precum și dezvoltarea capacităților tehnologice și a inovării în UE; reamintește că în studiul Comisiei din 2010 intitulat „Internaționalizarea IMM-urilor europene” se pune în evidență legătura pozitivă între internaționalizare și inovare în ceea ce privește produsele, serviciile și procesele; |
| --- | --- |

29.

este convins că o participare sporită a întreprinderilor din UE la PPP-uri de mare anvergură la nivel internațional ar putea crea avantaje substanțiale în ceea ce privește crearea de locuri de muncă decente, productivitatea, competitivitatea, precum și dezvoltarea capacităților tehnologice și a inovării în UE; reamintește că în studiul Comisiei din 2010 intitulat „Internaționalizarea IMM-urilor europene” se pune în evidență legătura pozitivă între internaționalizare și inovare în ceea ce privește produsele, serviciile și procesele;

| 30. | subliniază că activitatea din acest domeniu trebuie să ia în considerare, în special, provocările cu care se confruntă IMM-urile din UE în concurența de pe piețele internaționale în cadrul PPP-urilor și nevoia de a asigura accesul concret și echitabil al IMM-urilor; evidențiază, în acest sens, importanța normelor specifice care permit participarea IMM-urilor la licitații sub formă de grupuri sau asociații și utilizarea unor lanțuri de subcontractare deschise și transparente; consideră că IMM-urile ar trebui să fie încurajate să participe fie ca subcontractanți, fie ca parte a consorțiilor care licitează pentru obținerea de contracte; |
| --- | --- |

30.

subliniază că activitatea din acest domeniu trebuie să ia în considerare, în special, provocările cu care se confruntă IMM-urile din UE în concurența de pe piețele internaționale în cadrul PPP-urilor și nevoia de a asigura accesul concret și echitabil al IMM-urilor; evidențiază, în acest sens, importanța normelor specifice care permit participarea IMM-urilor la licitații sub formă de grupuri sau asociații și utilizarea unor lanțuri de subcontractare deschise și transparente; consideră că IMM-urile ar trebui să fie încurajate să participe fie ca subcontractanți, fie ca parte a consorțiilor care licitează pentru obținerea de contracte;

| 31. | reamintește realizările înregistrate în UE prin utilizarea PPP-urilor în scopul dezvoltării infrastructurii și în alte domenii de avangardă, precum tehnologia, cercetarea, învățarea online și alte sectoare cu valoare adăugată ridicată și încurajează Comisia să identifice proiectele care au oferit cele mai bune rezultate la nivelul UE și să promoveze participarea tuturor tipurilor de întreprinderi din UE și, în special, a IMM-urilor la astfel de inițiative în țările terțe; |
| --- | --- |

31.

reamintește realizările înregistrate în UE prin utilizarea PPP-urilor în scopul dezvoltării infrastructurii și în alte domenii de avangardă, precum tehnologia, cercetarea, învățarea online și alte sectoare cu valoare adăugată ridicată și încurajează Comisia să identifice proiectele care au oferit cele mai bune rezultate la nivelul UE și să promoveze participarea tuturor tipurilor de întreprinderi din UE și, în special, a IMM-urilor la astfel de inițiative în țările terțe;

o

o o

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Băncii Europene de Investiții. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Băncii Europene de Investiții.

---

(1)  JO L 94, 28.3.2014, p. 1.

(2)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(3)  JO L 94, 28.3.2014, p. 243.

(4)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 87.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0050.

(6)  JO C 313 E, 20.12.2006, p. 447.

(7)  http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf.

(8)  http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/ConvCombatBribery_ENG.pdf.

(9)  www.unece.org/fileadmin/DAM/ceci/publications/ppp.pdf.

(10)  http://www.uncitral.org/pdf/english/texts/procurem/pfip/guide/pfip-e.pdf.

(11)  http://api.ning.com/files/Iumatxx-0jz3owSB05xZDkmWIE7GTVYA3cXwt4K4s3Uy0NtPPRgPWYO1lLrWaTUqybQeTXIeuSYUxbPFWlysuyNI5rL6b2Ms/PPPReferenceGuidev02Web.pdf.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/25

---

P8_TA(2015)0251

Sectorul fructelor și legumelor după reforma din 2007

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la sectorul fructelor și legumelor de la reforma din 2007 și până în prezent (2014/2147(INI))

(2017/C 265/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la organizațiile de producători, la fondurile operaționale și la programele operaționale din sectorul fructelor și legumelor de la reforma din 2007 și până în prezent (COM(2014)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la organizațiile de producători, la fondurile operaționale și la programele operaționale din sectorul fructelor și legumelor de la reforma din 2007 și până în prezent (COM(2014)0112),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2014 privind raportul Comisiei menționat mai sus, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2014 privind raportul Comisiei menționat mai sus,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la viitorul sectorului horticol european – strategii de creștere (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la viitorul sectorului horticol european – strategii de creștere (2),

| — | având în vedere studiul intitulat „Sectorul european al fructelor și legumelor: imagine de ansamblu și perspective ale PAC după 2013”, realizat sub auspiciile Parlamentului European în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Sectorul european al fructelor și legumelor: imagine de ansamblu și perspective ale PAC după 2013”, realizat sub auspiciile Parlamentului European în 2011,

| — | având în vedere cele două studii intitulate „Către noi norme în sectorul european al fructelor și legumelor”, realizate de Assemblée des Régions Européennes Légumières et Horticoles (AREFLH) (Adunarea europeană a regiunilor producătoare de fructe și legume) și, respectiv, de Universitatea din Wageningen, pentru un atelier al Parlamentului European organizat la 22 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele două studii intitulate „Către noi norme în sectorul european al fructelor și legumelor”, realizate de Assemblée des Régions Européennes Légumières et Horticoles (AREFLH) (Adunarea europeană a regiunilor producătoare de fructe și legume) și, respectiv, de Universitatea din Wageningen, pentru un atelier al Parlamentului European organizat la 22 ianuarie 2015,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Combaterea practicilor comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente între întreprinderi” (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Combaterea practicilor comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente între întreprinderi” (COM(2014)0472),

| — | având în vedere studiul intitulat „Analiza comparativă a instrumentelor de gestionare a riscurilor cu sprijinul legii americane din 2014 privind agricultura și PAC 2014-2020”, realizat sub auspiciile Parlamentului European în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Analiza comparativă a instrumentelor de gestionare a riscurilor cu sprijinul legii americane din 2014 privind agricultura și PAC 2014-2020”, realizat sub auspiciile Parlamentului European în 2014,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0170/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0170/2015),

| A. | întrucât, începând cu anii 1990, politica Uniunii privind sectorul fructelor și legumelor s-a concentrat pe consolidarea rolului organizațiilor de producători (OP); |
| --- | --- |

A.

întrucât, începând cu anii 1990, politica Uniunii privind sectorul fructelor și legumelor s-a concentrat pe consolidarea rolului organizațiilor de producători (OP);

| B. | întrucât reforma din 2007 a urmărit consolidarea rolului organizațiilor de producători (OP) de fructe și legume prin punerea la dispoziție a unei game largi de instrumente care să le dea posibilitatea, printre alte măsuri, să prevină și să gestioneze riscurile de piață; de asemenea, reforma a urmărit consolidarea și concentrarea ofertei, îmbunătățirea calității și a competitivității, adaptarea ofertei la cerințele pieței și furnizarea de asistență tehnică pentru o producție care să respecte mediul; |
| --- | --- |

B.

întrucât reforma din 2007 a urmărit consolidarea rolului organizațiilor de producători (OP) de fructe și legume prin punerea la dispoziție a unei game largi de instrumente care să le dea posibilitatea, printre alte măsuri, să prevină și să gestioneze riscurile de piață; de asemenea, reforma a urmărit consolidarea și concentrarea ofertei, îmbunătățirea calității și a competitivității, adaptarea ofertei la cerințele pieței și furnizarea de asistență tehnică pentru o producție care să respecte mediul;

| C. | întrucât, comparativ cu societățile comerciale private, organizațiile de producători sunt supuse unui număr de restricții, precum restricții privind utilizarea investițiilor care vizează structura veniturilor sau necesitatea de a vinde; |
| --- | --- |

C.

întrucât, comparativ cu societățile comerciale private, organizațiile de producători sunt supuse unui număr de restricții, precum restricții privind utilizarea investițiilor care vizează structura veniturilor sau necesitatea de a vinde;

| D. | întrucât este esențială sprijinirea sectorului fructelor și legumelor pe întreg teritoriul Uniunii, având în vedere importanța sa din punctul de vedere al valorii adăugate și a locurilor de muncă, precum și beneficiile în materie de sănătate pe care le aduce prin regimuri alimentare sănătoase și echilibrate; |
| --- | --- |

D.

întrucât este esențială sprijinirea sectorului fructelor și legumelor pe întreg teritoriul Uniunii, având în vedere importanța sa din punctul de vedere al valorii adăugate și a locurilor de muncă, precum și beneficiile în materie de sănătate pe care le aduce prin regimuri alimentare sănătoase și echilibrate;

| E. | întrucât sprijinul acordat de Uniune organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători (AOP) vizează consolidarea competitivității sectorului, sprijinirea inovării, creșterea productivității, o mai bună promovare, îmbunătățirea poziției de negociere a fermierilor și restabilirea echilibrului în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, integrând totodată preocupările ecologice în producția și comercializarea fructelor și legumelor și acordând o atenție corespunzătoare situației producătorilor individuali; |
| --- | --- |

E.

întrucât sprijinul acordat de Uniune organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători (AOP) vizează consolidarea competitivității sectorului, sprijinirea inovării, creșterea productivității, o mai bună promovare, îmbunătățirea poziției de negociere a fermierilor și restabilirea echilibrului în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, integrând totodată preocupările ecologice în producția și comercializarea fructelor și legumelor și acordând o atenție corespunzătoare situației producătorilor individuali;

| F. | întrucât au fost create stimulente pentru a încuraja atât fuziunile dintre organizațiile de producători și dintre asociațiile de organizații de producători (AOP), cât și cooperarea transnațională, cu scopul de a consolida puterea de negociere a organizațiilor de producători în cadrul lanțului de distribuție; |
| --- | --- |

F.

întrucât au fost create stimulente pentru a încuraja atât fuziunile dintre organizațiile de producători și dintre asociațiile de organizații de producători (AOP), cât și cooperarea transnațională, cu scopul de a consolida puterea de negociere a organizațiilor de producători în cadrul lanțului de distribuție;

| G. | întrucât, la nivelul UE, majoritatea producătorilor de fructe și legume sunt exploatații agricole mici sau mijlocii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la nivelul UE, majoritatea producătorilor de fructe și legume sunt exploatații agricole mici sau mijlocii;

| H. | întrucât, potrivit unui studiu din 2011 privind regimul aplicabil sectorului fructelor și legumelor (F&L), realizat pentru Parlamentul European, OP ar trebui încurajate având în vedere faptul că „acțiunile colective la nivelul producătorilor și coordonarea eficientă în cadrul lanțului constituie condiții indispensabile oricărei strategii de succes în vederea combaterii prețurilor de producător relative aflate în declin”; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit unui studiu din 2011 privind regimul aplicabil sectorului fructelor și legumelor (F&L), realizat pentru Parlamentul European, OP ar trebui încurajate având în vedere faptul că „acțiunile colective la nivelul producătorilor și coordonarea eficientă în cadrul lanțului constituie condiții indispensabile oricărei strategii de succes în vederea combaterii prețurilor de producător relative aflate în declin”;

| I. | întrucât OP și AOP din sectorul fructelor și legumelor pot crea un fond operațional pentru finanțarea programelor operaționale aprobate de statele membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât OP și AOP din sectorul fructelor și legumelor pot crea un fond operațional pentru finanțarea programelor operaționale aprobate de statele membre;

| J. | întrucât astfel de fonduri sunt finanțate din contribuția financiară a membrilor organizațiilor de producători sau chiar a organizației de producători și din asistența financiară a UE, iar această cofinanțare favorizează angajamentul beneficiarilor și contribuie la utilizarea corectă a asistenței de către aceștia, având totodată un efect multiplicator; |
| --- | --- |

J.

întrucât astfel de fonduri sunt finanțate din contribuția financiară a membrilor organizațiilor de producători sau chiar a organizației de producători și din asistența financiară a UE, iar această cofinanțare favorizează angajamentul beneficiarilor și contribuie la utilizarea corectă a asistenței de către aceștia, având totodată un efect multiplicator;

| K. | întrucât sprijinul financiar acordat în cadrul fostei politici agricole comune (PAC) pentru investițiile realizate de organizațiile de producători din sectorul F&L nou înființate, suspendat prin reforma din 2013, a avut o importanță crucială, îndeosebi în statele membre din centrul, estul și sudul Europei, în teritoriile de peste mări și pe insule; |
| --- | --- |

K.

întrucât sprijinul financiar acordat în cadrul fostei politici agricole comune (PAC) pentru investițiile realizate de organizațiile de producători din sectorul F&L nou înființate, suspendat prin reforma din 2013, a avut o importanță crucială, îndeosebi în statele membre din centrul, estul și sudul Europei, în teritoriile de peste mări și pe insule;

| L. | luând act de:






  (a) | creșterea nivelului de organizare a sectorului, ponderea valorii totale a producției de fructe și legume din UE comercializate de organizațiile de producători și de asociațiile de organizații de producători fiind, în 2010, de aproximativ 43 % (34 % în 2004); |
| --- | --- | --- |

L.

luând act de:

(a)

creșterea nivelului de organizare a sectorului, ponderea valorii totale a producției de fructe și legume din UE comercializate de organizațiile de producători și de asociațiile de organizații de producători fiind, în 2010, de aproximativ 43 % (34 % în 2004);

| (b) | creșterea atractivității organizațiilor de producători, ponderea tuturor producătorilor de fructe și legume care sunt membri ai unor organizații de producători crescând de la 10,4 % în 2004 la 16,5 % în 2010; și de |
| --- | --- |

(b)

creșterea atractivității organizațiilor de producători, ponderea tuturor producătorilor de fructe și legume care sunt membri ai unor organizații de producători crescând de la 10,4 % în 2004 la 16,5 % în 2010; și de

| (c) | creșterea atractivității asociațiilor de organizații de producători, demonstrată de creșterea rapidă a numărului acestora, însoțită de creșterea substanțială a numărului și a ponderii organizațiilor de producători care sunt membre ale unor asociații de organizații de producători; |
| --- | --- |

(c)

creșterea atractivității asociațiilor de organizații de producători, demonstrată de creșterea rapidă a numărului acestora, însoțită de creșterea substanțială a numărului și a ponderii organizațiilor de producători care sunt membre ale unor asociații de organizații de producători;

| M. | întrucât aceste cifre raportate la întreaga Uniune constituie medii care reflectă situații extrem de divergente între statele membre – sau chiar situații net diferite în interiorul aceluiași stat membru; întrucât aceste situații, care reflectă diferite puncte de pornire în evoluția către înființarea de organizații de producători, se explică prin factori istorici bazați pe dorința mai mare sau mai mică a fermierilor de a dori să înființeze organizații de producători, prin structura exploatațiilor agricole, prin diferitele condiții de piață și obstacole administrative, printr-o inadaptare a sprijinului actual acordat, precum și prin faptul că, în multe state membre, acest sector este dominat de micii producători; |
| --- | --- |

M.

întrucât aceste cifre raportate la întreaga Uniune constituie medii care reflectă situații extrem de divergente între statele membre – sau chiar situații net diferite în interiorul aceluiași stat membru; întrucât aceste situații, care reflectă diferite puncte de pornire în evoluția către înființarea de organizații de producători, se explică prin factori istorici bazați pe dorința mai mare sau mai mică a fermierilor de a dori să înființeze organizații de producători, prin structura exploatațiilor agricole, prin diferitele condiții de piață și obstacole administrative, printr-o inadaptare a sprijinului actual acordat, precum și prin faptul că, în multe state membre, acest sector este dominat de micii producători;

| N. | întrucât consultarea publicului asupra opțiunilor de politică și a evaluării impactului acestora, efectuată de Comisie în perioada 4 iunie-9 septembrie 2012, cu privire la revizuirea regimului UE privind sectorul fructelor și legumelor, arată că majoritatea respondenților se declară în favoarea continuării regimului, cu unele ajustări punctuale; |
| --- | --- |

N.

întrucât consultarea publicului asupra opțiunilor de politică și a evaluării impactului acestora, efectuată de Comisie în perioada 4 iunie-9 septembrie 2012, cu privire la revizuirea regimului UE privind sectorul fructelor și legumelor, arată că majoritatea respondenților se declară în favoarea continuării regimului, cu unele ajustări punctuale;

| O. | întrucât regiunile în care producătorii au realizat cele mai ridicate niveluri de competitivitate, rentabilitate, internaționalizare, calitate și durabilitate a mediului sunt cele în care producția prezintă cel mai înalt grad de organizare; |
| --- | --- |

O.

întrucât regiunile în care producătorii au realizat cele mai ridicate niveluri de competitivitate, rentabilitate, internaționalizare, calitate și durabilitate a mediului sunt cele în care producția prezintă cel mai înalt grad de organizare;

| P. | întrucât media ratei de organizare în rândul producătorilor este în continuare scăzută și, în anumite state membre, se situează cu mult sub media UE, cu toate că această afirmație generală trebuie să se probeze în funcție de gradul de modernizare a producției și de comercializare din fiecare zonă; întrucât suspendarea și de-recunoașterea organizațiilor de producători, care suscită incertitudini în rândul producătorilor, constituie un factor care contribuie la scăderea acestei medii; |
| --- | --- |

P.

întrucât media ratei de organizare în rândul producătorilor este în continuare scăzută și, în anumite state membre, se situează cu mult sub media UE, cu toate că această afirmație generală trebuie să se probeze în funcție de gradul de modernizare a producției și de comercializare din fiecare zonă; întrucât suspendarea și de-recunoașterea organizațiilor de producători, care suscită incertitudini în rândul producătorilor, constituie un factor care contribuie la scăderea acestei medii;

| Q. | întrucât, deși ajutorul financiar național [Regulamentul (UE) nr. 1308/2013] este un instrument financiar important în ceea ce privește concentrarea ofertei de producție, eficacitatea sa trebuie sporită; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, deși ajutorul financiar național [Regulamentul (UE) nr. 1308/2013] este un instrument financiar important în ceea ce privește concentrarea ofertei de producție, eficacitatea sa trebuie sporită;

| R. | întrucât rolul pe care îl joacă organizațiile de producători în ceea ce privește deschiderea de piețe noi, promovarea consumului sau investițiile în inovare are un impact cu adevărat pozitiv asupra sectorului F&L în ansamblul său; |
| --- | --- |

R.

întrucât rolul pe care îl joacă organizațiile de producători în ceea ce privește deschiderea de piețe noi, promovarea consumului sau investițiile în inovare are un impact cu adevărat pozitiv asupra sectorului F&L în ansamblul său;

| S. | întrucât sectorul fructelor și legumelor (F&L) reprezintă 18 % din valoarea totală a producției agricole în UE, acoperă numai 3 % din suprafața cultivată și valorează peste 50 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

S.

întrucât sectorul fructelor și legumelor (F&L) reprezintă 18 % din valoarea totală a producției agricole în UE, acoperă numai 3 % din suprafața cultivată și valorează peste 50 de miliarde EUR;

| T. | întrucât lanțul de aprovizionare cu F&L prezintă o cifră de afaceri estimată la peste 120 de miliarde EUR, cu aproximativ 550 000 de angajați, și are un efect economic multiplicator la nivel european, generând cerere și stimulând crearea de valoare adăugată în alte sectoare ale economiei; |
| --- | --- |

T.

întrucât lanțul de aprovizionare cu F&L prezintă o cifră de afaceri estimată la peste 120 de miliarde EUR, cu aproximativ 550 000 de angajați, și are un efect economic multiplicator la nivel european, generând cerere și stimulând crearea de valoare adăugată în alte sectoare ale economiei;

| U. | întrucât suprafața agricolă totală a UE cultivată cu fructe și legume s-a redus cu 6 % în perioada 2003-2010, ceea ce indică faptul că fermierii au început să cultive altfel de culturi în locul fructelor și legumelor sau, în multe cazuri, au renunțat la agricultură; întrucât, potrivit studiului AREFLH din 2015, acest declin a fost mai mare în Europa de Sud decât în Europa de Nord; |
| --- | --- |

U.

întrucât suprafața agricolă totală a UE cultivată cu fructe și legume s-a redus cu 6 % în perioada 2003-2010, ceea ce indică faptul că fermierii au început să cultive altfel de culturi în locul fructelor și legumelor sau, în multe cazuri, au renunțat la agricultură; întrucât, potrivit studiului AREFLH din 2015, acest declin a fost mai mare în Europa de Sud decât în Europa de Nord;

| V. | întrucât volumul producției de fructe și legume a scăzut, de asemenea, în ultimii ani, iar valoarea sa tinde să rămână stabilă în termeni reali, fiind de 48,25 miliarde EUR în 2012, în pofida faptului că nu a fost în măsură să ofere prețuri la poarta fermei compatibile cu costurile de producție și cu salariile; |
| --- | --- |

V.

întrucât volumul producției de fructe și legume a scăzut, de asemenea, în ultimii ani, iar valoarea sa tinde să rămână stabilă în termeni reali, fiind de 48,25 miliarde EUR în 2012, în pofida faptului că nu a fost în măsură să ofere prețuri la poarta fermei compatibile cu costurile de producție și cu salariile;

| W. | întrucât deficitul de consum reprezintă o problemă majoră pentru sectorul fructelor și legumelor, înregistrând pierderi de producție în cursul ultimilor ani; reamintește informațiile disponibile pe forumul Freshfel Europe care indică faptul că consumul de fructe și legume proaspete în UE-28 în 2012 era de 387 g pe zi pe cap de locuitor, adică cu 8,7 % mai puțin decât media perioadei 2007-2011; întrucât acest declin pare să reflecte tendințele pe termen lung către un consum mai mare de alimente prelucrate și impactul crizei economice; |
| --- | --- |

W.

întrucât deficitul de consum reprezintă o problemă majoră pentru sectorul fructelor și legumelor, înregistrând pierderi de producție în cursul ultimilor ani; reamintește informațiile disponibile pe forumul Freshfel Europe care indică faptul că consumul de fructe și legume proaspete în UE-28 în 2012 era de 387 g pe zi pe cap de locuitor, adică cu 8,7 % mai puțin decât media perioadei 2007-2011; întrucât acest declin pare să reflecte tendințele pe termen lung către un consum mai mare de alimente prelucrate și impactul crizei economice;

| X. | întrucât 22 de milioane de copii din Uniunea Europeană sunt supraponderali, în vreme ce adolescenții consumă în medie doar 30-50 % din porția zilnică recomandată de fructe și legume; |
| --- | --- |

X.

întrucât 22 de milioane de copii din Uniunea Europeană sunt supraponderali, în vreme ce adolescenții consumă în medie doar 30-50 % din porția zilnică recomandată de fructe și legume;

| Y. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății (OMS) recomandă consumul zilnic a cel puțin 400 g de fructe și legume pentru prevenirea afecțiunilor cronice precum bolile cardiace, cancerul, diabetul și obezitatea, aceasta din urmă mai ales în rândul copiilor; întrucât, până în prezent, numai patru state membre ale UE respectă această recomandare; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății (OMS) recomandă consumul zilnic a cel puțin 400 g de fructe și legume pentru prevenirea afecțiunilor cronice precum bolile cardiace, cancerul, diabetul și obezitatea, aceasta din urmă mai ales în rândul copiilor; întrucât, până în prezent, numai patru state membre ale UE respectă această recomandare;

| Z. | întrucât, în 2012, UE a înregistrat un deficit comercial de fructe și legume, în principal din cauza faptului că importă cu mult mai multe fructe decât exportă, din cauza costurilor ridicate de producție; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în 2012, UE a înregistrat un deficit comercial de fructe și legume, în principal din cauza faptului că importă cu mult mai multe fructe decât exportă, din cauza costurilor ridicate de producție;

| AA. | întrucât studiul din 2015 al AREFLH subliniază că piața UE este relativ deschisă pentru importuri, pe câtă vreme exporturile europene se confruntă cu bariere tarifare și netarifare semnificative impuse de partenerii comerciali, ceea ce împiedică diversificarea exporturilor; întrucât, deși importurile din țările terțe se află în concurență directă cu produse similare din UE, în cultivarea acestora, în anumite situații, nu se aplică aceleași standarde ecologice, sociale și de siguranță alimentară; |
| --- | --- |

AA.

întrucât studiul din 2015 al AREFLH subliniază că piața UE este relativ deschisă pentru importuri, pe câtă vreme exporturile europene se confruntă cu bariere tarifare și netarifare semnificative impuse de partenerii comerciali, ceea ce împiedică diversificarea exporturilor; întrucât, deși importurile din țările terțe se află în concurență directă cu produse similare din UE, în cultivarea acestora, în anumite situații, nu se aplică aceleași standarde ecologice, sociale și de siguranță alimentară;

| AB. | întrucât, în sectorul fructelor și legumelor, apar frecvent crize ale pieței, dat fiind faptul că inclusiv excedentele de producție reduse pot determina scăderi dramatice ale prețurilor de producător; întrucât fructele și legumele sunt în principal produse perisabile și, prin urmare, trebuie vândute rapid, motiv pentru care fermierii din acest sector se regăsesc într-o poziție de negociere slabă din punct de vedere structural față de marii comercianți și operatori din sectorul prelucrării; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în sectorul fructelor și legumelor, apar frecvent crize ale pieței, dat fiind faptul că inclusiv excedentele de producție reduse pot determina scăderi dramatice ale prețurilor de producător; întrucât fructele și legumele sunt în principal produse perisabile și, prin urmare, trebuie vândute rapid, motiv pentru care fermierii din acest sector se regăsesc într-o poziție de negociere slabă din punct de vedere structural față de marii comercianți și operatori din sectorul prelucrării;

| AC. | întrucât criza provocată de interdicția din Rusia are și va avea și pe viitor efecte negative semnificative asupra sectorului fructelor și legumelor, iar producătorii din acest sector suferă unele dintre cele mai mari pierderi; întrucât trebuie subliniată importanța existenței unor organizații de producători puternice, organizate astfel încât să fie capabile să gestioneze la nivel colectiv situațiile neprevăzute și nefavorabile, cu sprijinul unor instrumente comunitare adecvate, adaptate gravității fiecărei crize sau, dacă este necesar, prin activarea unor măsuri excepționale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

AC.

întrucât criza provocată de interdicția din Rusia are și va avea și pe viitor efecte negative semnificative asupra sectorului fructelor și legumelor, iar producătorii din acest sector suferă unele dintre cele mai mari pierderi; întrucât trebuie subliniată importanța existenței unor organizații de producători puternice, organizate astfel încât să fie capabile să gestioneze la nivel colectiv situațiile neprevăzute și nefavorabile, cu sprijinul unor instrumente comunitare adecvate, adaptate gravității fiecărei crize sau, dacă este necesar, prin activarea unor măsuri excepționale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013;

| AD. | întrucât raportul Comisiei recunoaște că instrumentele de prevenire a crizei regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor au fost folosite într-o mică măsură de la reforma din 2007 și că acestea s-au dovedit ineficiente în atenuarea consecințelor unor crize grave precum E. coli sau criza actuală rezultată în urma interdicției ruse; întrucât, în majoritatea cazurilor, pe lângă retragerea de pe piață, ele sunt dificil de aplicat din punct de vedere administrativ din cauza reglementărilor neclare în această privință; |
| --- | --- |

AD.

întrucât raportul Comisiei recunoaște că instrumentele de prevenire a crizei regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor au fost folosite într-o mică măsură de la reforma din 2007 și că acestea s-au dovedit ineficiente în atenuarea consecințelor unor crize grave precum E. coli sau criza actuală rezultată în urma interdicției ruse; întrucât, în majoritatea cazurilor, pe lângă retragerea de pe piață, ele sunt dificil de aplicat din punct de vedere administrativ din cauza reglementărilor neclare în această privință;

| AE. | întrucât programul de încurajare a consumului de fructe în școli, care include un număr de fructe și legume locale și sezoniere, a suscitat interes și are succes; |
| --- | --- |

AE.

întrucât programul de încurajare a consumului de fructe în școli, care include un număr de fructe și legume locale și sezoniere, a suscitat interes și are succes;

| AF. | întrucât posibilitatea de a face eligibilă pentru un ajutor financiar al UE rambursarea capitalului și a dobânzilor la împrumuturi contractate pentru finanțarea măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor a reprezentat, în cadrul programelor operaționale, un instrument important de gestionare a incertitudinii de pe piețe; |
| --- | --- |

AF.

întrucât posibilitatea de a face eligibilă pentru un ajutor financiar al UE rambursarea capitalului și a dobânzilor la împrumuturi contractate pentru finanțarea măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor a reprezentat, în cadrul programelor operaționale, un instrument important de gestionare a incertitudinii de pe piețe;

| AG. | întrucât raportul Comisiei identifică complexitatea normelor și lipsa securității juridice ca puncte slabe ale regimului actual aplicabil sectorului fructelor și legumelor; întrucât comisarul Hogan s-a angajat să îmbunătățească regimul în primul an al mandatului său, având în vedere diferențele culturale și deosebirile dintre statele membre în ceea ce privește realitățile pieței, precum și necesitatea încurajării competitivității și a elanului inovator ale sectorului; |
| --- | --- |

AG.

întrucât raportul Comisiei identifică complexitatea normelor și lipsa securității juridice ca puncte slabe ale regimului actual aplicabil sectorului fructelor și legumelor; întrucât comisarul Hogan s-a angajat să îmbunătățească regimul în primul an al mandatului său, având în vedere diferențele culturale și deosebirile dintre statele membre în ceea ce privește realitățile pieței, precum și necesitatea încurajării competitivității și a elanului inovator ale sectorului;

| AH. | întrucât studiul Universității din Wageningen concluzionează că interpretările divergente ale legislației UE de punere în aplicare au determinat o insecuritate juridică pentru administrațiile naționale și organizațiile de producători, ceea ce a condus la o sarcină administrativă sporită și la teama de asumare a riscurilor și a creat factori de descurajare în ceea ce privește înființarea de organizații de producători; |
| --- | --- |

AH.

întrucât studiul Universității din Wageningen concluzionează că interpretările divergente ale legislației UE de punere în aplicare au determinat o insecuritate juridică pentru administrațiile naționale și organizațiile de producători, ceea ce a condus la o sarcină administrativă sporită și la teama de asumare a riscurilor și a creat factori de descurajare în ceea ce privește înființarea de organizații de producători;

| AI. | întrucât funcționarea regimului F&L depinde în mod esențial de existența unor proceduri de audit clare și previzibile; întrucât suprapunerea auditurilor consecutive ar trebui evitată și nu ar trebui efectuate audituri de urmărire subsecventă înaintea unei decizii definitive de închidere a conturilor asupra unui audit anterior, pentru ca statele membre să nu fie nevoite să efectueze corecții mai mari decât este necesar; |
| --- | --- |

AI.

întrucât funcționarea regimului F&L depinde în mod esențial de existența unor proceduri de audit clare și previzibile; întrucât suprapunerea auditurilor consecutive ar trebui evitată și nu ar trebui efectuate audituri de urmărire subsecventă înaintea unei decizii definitive de închidere a conturilor asupra unui audit anterior, pentru ca statele membre să nu fie nevoite să efectueze corecții mai mari decât este necesar;

| AJ. | întrucât Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole a luat deja în calcul un număr de elemente care figurează în comunicarea Comisiei și întrucât reglementarea actuală a UE trebuie stabilizată; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole a luat deja în calcul un număr de elemente care figurează în comunicarea Comisiei și întrucât reglementarea actuală a UE trebuie stabilizată;

| AK. | întrucât proporționalitatea ar trebui să fie o componentă esențială în reducerea insecurității juridice în cadrul regimului F&L, garantându-se că nicio organizație de producători în ansamblul ei nu este defavorizată pe baza unor încălcări comise de un sigur autor; |
| --- | --- |

AK.

întrucât proporționalitatea ar trebui să fie o componentă esențială în reducerea insecurității juridice în cadrul regimului F&L, garantându-se că nicio organizație de producători în ansamblul ei nu este defavorizată pe baza unor încălcări comise de un sigur autor;

| AL. | întrucât OP se confruntă frecvent cu dificultăți în găsirea și formarea de administratori care să aibă competențele necesare pentru desfășurarea unor activități comerciale în mediul competitiv al sectorului destinat activităților economice agricole; întrucât raportul Comisiei indică faptul că cheltuielile OP aferente serviciilor de formare și de consiliere au fost reduse; |
| --- | --- |

AL.

întrucât OP se confruntă frecvent cu dificultăți în găsirea și formarea de administratori care să aibă competențele necesare pentru desfășurarea unor activități comerciale în mediul competitiv al sectorului destinat activităților economice agricole; întrucât raportul Comisiei indică faptul că cheltuielile OP aferente serviciilor de formare și de consiliere au fost reduse;

| AM. | întrucât populația agricolă din UE-28 îmbătrânește rapid și întrucât, în medie, raportul nu este decât de un fermier cu vârsta sub 35 de ani la nouă fermieri cu vârsta peste 55 de ani, |
| --- | --- |

AM.

întrucât populația agricolă din UE-28 îmbătrânește rapid și întrucât, în medie, raportul nu este decât de un fermier cu vârsta sub 35 de ani la nouă fermieri cu vârsta peste 55 de ani,

| 1. | salută raportul Comisiei, care furnizează o imagine echilibrată a evoluției regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor în urma reformei din 2007, confirmă validitatea structurii organizaționale de bază pentru acest sector și identifică domenii în care s-au înregistrat progrese, cum ar fi concentrarea sporită a organizațiilor de producători, care îmbunătățește poziționarea sectorului în lanțul alimentar, și, de asemenea, face referire la problemele care continuă să existe; |
| --- | --- |

1.

salută raportul Comisiei, care furnizează o imagine echilibrată a evoluției regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor în urma reformei din 2007, confirmă validitatea structurii organizaționale de bază pentru acest sector și identifică domenii în care s-au înregistrat progrese, cum ar fi concentrarea sporită a organizațiilor de producători, care îmbunătățește poziționarea sectorului în lanțul alimentar, și, de asemenea, face referire la problemele care continuă să existe;

| 2. | consideră că sprijinul trebuie să compenseze consecințele negative – din perspectiva pieței – ale restricțiilor impuse asupra organizațiilor de producători; |
| --- | --- |

2.

consideră că sprijinul trebuie să compenseze consecințele negative – din perspectiva pieței – ale restricțiilor impuse asupra organizațiilor de producători;

| 3. | salută măsurile cuprinse în regimul UE în materie de fructe și legume, destinate să sporească orientarea către piață a producătorilor din UE, să încurajeze inovarea, să promoveze fructele și legumele, să intensifice competitivitatea producătorilor și să îmbunătățească modul de comercializare, calitatea produselor și aspectele ecologice ale producției, prin acordarea de sprijin OP-urilor, asociațiilor organizațiilor de producători și recunoașterii organizațiilor interprofesionale, stimulând totodată formarea de grupuri care să genereze noi fluxuri de venit ce urmează să fie orientate către noi investiții; |
| --- | --- |

3.

salută măsurile cuprinse în regimul UE în materie de fructe și legume, destinate să sporească orientarea către piață a producătorilor din UE, să încurajeze inovarea, să promoveze fructele și legumele, să intensifice competitivitatea producătorilor și să îmbunătățească modul de comercializare, calitatea produselor și aspectele ecologice ale producției, prin acordarea de sprijin OP-urilor, asociațiilor organizațiilor de producători și recunoașterii organizațiilor interprofesionale, stimulând totodată formarea de grupuri care să genereze noi fluxuri de venit ce urmează să fie orientate către noi investiții;

| 4. | salută faptul că noua PAC își menține regimul F&L, recunoscând însă că instrumentele existente nu s-au dovedit eficiente întotdeauna, după cum recunoaște Comisia Europeană în documentul său de consultare publică intitulat „Revizuirea regimului UE aplicabil sectorului fructelor și legumelor”, și sprijină, prin urmare, activitatea Grupului de la Newcastle menită să îmbunătățească regimul F&L, care ar trebui să țină seama de particularitățile regimului juridic al cooperativelor din statele membre pentru a nu impune limite creării de noi organizații de producători, respectând totodată faptul că producătorii pot opta să nu participe la sistemul OP; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că noua PAC își menține regimul F&L, recunoscând însă că instrumentele existente nu s-au dovedit eficiente întotdeauna, după cum recunoaște Comisia Europeană în documentul său de consultare publică intitulat „Revizuirea regimului UE aplicabil sectorului fructelor și legumelor”, și sprijină, prin urmare, activitatea Grupului de la Newcastle menită să îmbunătățească regimul F&L, care ar trebui să țină seama de particularitățile regimului juridic al cooperativelor din statele membre pentru a nu impune limite creării de noi organizații de producători, respectând totodată faptul că producătorii pot opta să nu participe la sistemul OP;

| 5. | invită Comisia să își intensifice eforturile de a combate practicile comerciale neloiale (PCN) din cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare, care au un impact negativ asupra veniturilor obținute de producători, reduc veniturile și amenință viabilitatea și sustenabilitatea sectorului; consideră că practicile comerciale neloiale și presiunea exercitată de marile lanțuri de distribuție asupra producătorilor, fie că sunt asociați sau nu, reprezintă principalul obstacol în calea obținerii unui venit decent de către agricultorii de fructe și legume; subliniază că vulnerabilitatea situației acestora este dublată de faptul că produsele lor sunt perisabile; consideră că problemele menționate, precum abandonarea terenurilor sau îmbătrânirea populației de fermieri activi, nu vor dispărea decât atunci când profitul obținut din producție va fi suficient încât să garanteze viitorul profesiei și să atragă mână de lucru tânără; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să își intensifice eforturile de a combate practicile comerciale neloiale (PCN) din cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare, care au un impact negativ asupra veniturilor obținute de producători, reduc veniturile și amenință viabilitatea și sustenabilitatea sectorului; consideră că practicile comerciale neloiale și presiunea exercitată de marile lanțuri de distribuție asupra producătorilor, fie că sunt asociați sau nu, reprezintă principalul obstacol în calea obținerii unui venit decent de către agricultorii de fructe și legume; subliniază că vulnerabilitatea situației acestora este dublată de faptul că produsele lor sunt perisabile; consideră că problemele menționate, precum abandonarea terenurilor sau îmbătrânirea populației de fermieri activi, nu vor dispărea decât atunci când profitul obținut din producție va fi suficient încât să garanteze viitorul profesiei și să atragă mână de lucru tânără;

| 6. | invită Comisia să definească norme europene clare în materie de principii ale bunelor practici în lanțul alimentar, pentru a asigura o interpretare comună a normelor în ceea ce privește practicile comerciale neloiale; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să definească norme europene clare în materie de principii ale bunelor practici în lanțul alimentar, pentru a asigura o interpretare comună a normelor în ceea ce privește practicile comerciale neloiale;

| 7. | invită Comisia să promoveze măsuri care să încurajeze comercializarea directă a produselor OP; consideră că vânzarea directă este o alternativă la sectorul marii distribuții și la valorile sale subiacente în ceea ce privește relația cu alimentele, cu agricultura și cu mediul; consideră că prețurile de vânzare directă sunt menținute la un nivel inferior comparativ cu prețurile sectorului marii distribuții, tocmai din cauza eliminării intermediarilor și a costurilor cu logistica; consideră, în acest sens, că scurtarea lanțului garantează fermierilor un profit echitabil și face posibilă combaterea practicilor comerciale neloiale; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să promoveze măsuri care să încurajeze comercializarea directă a produselor OP; consideră că vânzarea directă este o alternativă la sectorul marii distribuții și la valorile sale subiacente în ceea ce privește relația cu alimentele, cu agricultura și cu mediul; consideră că prețurile de vânzare directă sunt menținute la un nivel inferior comparativ cu prețurile sectorului marii distribuții, tocmai din cauza eliminării intermediarilor și a costurilor cu logistica; consideră, în acest sens, că scurtarea lanțului garantează fermierilor un profit echitabil și face posibilă combaterea practicilor comerciale neloiale;

| 8. | constată că multe state membre au introdus măsuri pentru combaterea practicilor comerciale neloiale și solicită un răspuns coordonat la nivelul UE pentru consolidarea funcționării pieței interne pentru produse agricole; |
| --- | --- |

8.

constată că multe state membre au introdus măsuri pentru combaterea practicilor comerciale neloiale și solicită un răspuns coordonat la nivelul UE pentru consolidarea funcționării pieței interne pentru produse agricole;

| 9. | subliniază importanța menținerii standardelor de calitate europene pentru fructele și legumele proaspete pentru a garanta o calitate înaltă și omogenă în cadrul lanțului de aprovizionare, în beneficiul consumatorului final; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța menținerii standardelor de calitate europene pentru fructele și legumele proaspete pentru a garanta o calitate înaltă și omogenă în cadrul lanțului de aprovizionare, în beneficiul consumatorului final;

| 10. | îndeamnă Comisia să clarifice modul în care intenționează să aplice articolul 209 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, astfel încât să promoveze un nivel superior de securitate juridică în privința modului în care urmează a fi îndeplinite obiectivele stabilite la articolul 39 TFUE, cu respectarea strictă a articolului 101 din TFUE în ceea ce privește concurența; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să clarifice modul în care intenționează să aplice articolul 209 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole, astfel încât să promoveze un nivel superior de securitate juridică în privința modului în care urmează a fi îndeplinite obiectivele stabilite la articolul 39 TFUE, cu respectarea strictă a articolului 101 din TFUE în ceea ce privește concurența;

| 11. | constată că gradul de organizare a sectorului, măsurat în funcție de ponderea valorii totale a producției de fructe și legume comercializate de OP, a crescut constant în ultimii ani în Uniune în ansamblul său, însă această creștere nu poate fi atribuită decât anumitor state membre; |
| --- | --- |

11.

constată că gradul de organizare a sectorului, măsurat în funcție de ponderea valorii totale a producției de fructe și legume comercializate de OP, a crescut constant în ultimii ani în Uniune în ansamblul său, însă această creștere nu poate fi atribuită decât anumitor state membre;

| 12. | subliniază că, în pofida acestei creșteri, media gradului de organizare în rândul producătorilor rămâne redusă, în anumite state membre situându-se cu mult sub media UE, iar soluționarea acestei probleme este esențială pentru viitorul regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor, nu în ultimul rând prin atenuarea dezechilibrelor regionale semnificative; subliniază în continuare că acest nivel scăzut de organizare nu este ajutat de complexitatea normelor OP, care a antrenat suspendarea și de-recunoașterea OP în unele state membre; prin urmare, solicită Comisiei să inverseze acest declin, simplificând normele programului pentru a face OP mai atractive pentru cei care doresc să se asocieze; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, în pofida acestei creșteri, media gradului de organizare în rândul producătorilor rămâne redusă, în anumite state membre situându-se cu mult sub media UE, iar soluționarea acestei probleme este esențială pentru viitorul regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor, nu în ultimul rând prin atenuarea dezechilibrelor regionale semnificative; subliniază în continuare că acest nivel scăzut de organizare nu este ajutat de complexitatea normelor OP, care a antrenat suspendarea și de-recunoașterea OP în unele state membre; prin urmare, solicită Comisiei să inverseze acest declin, simplificând normele programului pentru a face OP mai atractive pentru cei care doresc să se asocieze;

| 13. | subliniază necesitatea îmbunătățirii ratei de organizare din sector, ținând seama de faptul că aceasta este în mod evident mai mare în regiunile în care producția și comercializarea sunt mai modernizate și orientate spre export și mai redusă în țările care nu au avut ocazia să folosească fondurile operaționale timp de mulți ani; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea îmbunătățirii ratei de organizare din sector, ținând seama de faptul că aceasta este în mod evident mai mare în regiunile în care producția și comercializarea sunt mai modernizate și orientate spre export și mai redusă în țările care nu au avut ocazia să folosească fondurile operaționale timp de mulți ani;

| 14. | consideră indispensabil să se aibă în vedere înființarea de instrumente de gestionare a crizelor, iar inițiativele reușite lansate de anumite organizații de producători în această privință trebuie să poată fi identificate clar pentru a putea fi reproduse oriunde este posibil acest lucru; solicită, în acest sens, Comisiei să faciliteze cunoașterea și conștientizarea existenței unor astfel de organizații de producători pioniere în domeniu; |
| --- | --- |

14.

consideră indispensabil să se aibă în vedere înființarea de instrumente de gestionare a crizelor, iar inițiativele reușite lansate de anumite organizații de producători în această privință trebuie să poată fi identificate clar pentru a putea fi reproduse oriunde este posibil acest lucru; solicită, în acest sens, Comisiei să faciliteze cunoașterea și conștientizarea existenței unor astfel de organizații de producători pioniere în domeniu;

| 15. | reamintește că organizațiile de producători sunt instrumente aflate în slujba producătorilor pentru a-i ajuta să se organizeze în colectiv pe piață, astfel încât să își protejeze veniturile, și că aceste organizații sunt deosebit de utile în zonele de producție care expediază propriile produse către zone de consum, dar care sunt puțin utilizate de anumiți producători sau în anumite piețe locale ori de nișă; |
| --- | --- |

15.

reamintește că organizațiile de producători sunt instrumente aflate în slujba producătorilor pentru a-i ajuta să se organizeze în colectiv pe piață, astfel încât să își protejeze veniturile, și că aceste organizații sunt deosebit de utile în zonele de producție care expediază propriile produse către zone de consum, dar care sunt puțin utilizate de anumiți producători sau în anumite piețe locale ori de nișă;

| 16. | subliniază, în acest context, că este important să se acorde un sprijin global mai mare organizațiilor de producători și să se furnizeze stimulente mai puternice atât pentru fuzionarea OP existente în AOP, cât și pentru crearea altora noi, atât în context național, cât și internațional, solicitând totodată o monitorizare a investițiilor asociate ajutoarelor acordate pentru înființarea de noi OP, pentru ca acestea să fie investite eficient în mijloace care vor crește venitul producătorilor asociați; |
| --- | --- |

16.

subliniază, în acest context, că este important să se acorde un sprijin global mai mare organizațiilor de producători și să se furnizeze stimulente mai puternice atât pentru fuzionarea OP existente în AOP, cât și pentru crearea altora noi, atât în context național, cât și internațional, solicitând totodată o monitorizare a investițiilor asociate ajutoarelor acordate pentru înființarea de noi OP, pentru ca acestea să fie investite eficient în mijloace care vor crește venitul producătorilor asociați;

| 17. | consideră regretabil faptul că, în unele state membre, gradul de organizare în OP este deosebit de redus și recomandă statelor membre să insiste cu prioritate asupra promovării asocierii producătorilor agricoli; invită Comisia să analizeze particularitățile statelor membre cu grad redus de organizare al producătorilor agricoli; |
| --- | --- |

17.

consideră regretabil faptul că, în unele state membre, gradul de organizare în OP este deosebit de redus și recomandă statelor membre să insiste cu prioritate asupra promovării asocierii producătorilor agricoli; invită Comisia să analizeze particularitățile statelor membre cu grad redus de organizare al producătorilor agricoli;

| 18. | în acest context, solicită Comisiei să reintroducă sprijinul financiar pentru investițiile realizate de organizațiile de producători din sectorul F&L nou înființate; consideră că, fără acest sprijin, organizațiile înființate obțin cu mare dificultate recunoașterea statului, necesară funcționării acestora; consideră, prin urmare, că sprijinul reprezintă unul dintre cele mai eficiente instrumente pentru dezvoltarea organizațiilor și creșterea ratei de organizare; |
| --- | --- |

18.

în acest context, solicită Comisiei să reintroducă sprijinul financiar pentru investițiile realizate de organizațiile de producători din sectorul F&L nou înființate; consideră că, fără acest sprijin, organizațiile înființate obțin cu mare dificultate recunoașterea statului, necesară funcționării acestora; consideră, prin urmare, că sprijinul reprezintă unul dintre cele mai eficiente instrumente pentru dezvoltarea organizațiilor și creșterea ratei de organizare;

| 19. | invită Comisia, în cadrul simplificării PAC, să consolideze și mai mult eficacitatea organizațiilor de producători în ceea ce privește consolidarea ofertei de producție, mai ales sub aspectul rolului lor comercial central în cadrul lanțului de aprovizionare cu fructe și legume; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia, în cadrul simplificării PAC, să consolideze și mai mult eficacitatea organizațiilor de producători în ceea ce privește consolidarea ofertei de producție, mai ales sub aspectul rolului lor comercial central în cadrul lanțului de aprovizionare cu fructe și legume;

| 20. | consideră esențial să se prevadă avantaje pentru OP care decid să primească membri tineri; subliniază că OP pot oferi posibilitatea promovării reînnoirii generațiilor în sectorul agricol; |
| --- | --- |

20.

consideră esențial să se prevadă avantaje pentru OP care decid să primească membri tineri; subliniază că OP pot oferi posibilitatea promovării reînnoirii generațiilor în sectorul agricol;

| 21. | solicită Comisiei să asigure o transpunere rapidă și armonizată a dispozițiilor privind fructele și legumele, pe de o parte, și privind organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale, pe de altă parte, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să asigure o transpunere rapidă și armonizată a dispozițiilor privind fructele și legumele, pe de o parte, și privind organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale, pe de altă parte, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013;

| 22. | își reafirmă profunda îngrijorare în legătură cu faptul că, în prezent, numai 7,5 % dintre fermierii din UE au vârste sub 35 de ani și consideră că existența unor OP performante și atractive pentru tineri ar putea juca un rol în inversarea acestei tendințe demografice nesustenabile; |
| --- | --- |

22.

își reafirmă profunda îngrijorare în legătură cu faptul că, în prezent, numai 7,5 % dintre fermierii din UE au vârste sub 35 de ani și consideră că existența unor OP performante și atractive pentru tineri ar putea juca un rol în inversarea acestei tendințe demografice nesustenabile;

| 23. | evidențiază necesitatea furnizării de stimulente pentru creșterea nivelului de cercetare și de inovare la nivelul OP; consideră că un nivel superior de inovare va permite OP să devină mai competitive și mai capabile să combată bolile mortale care afectează agricultura europeană; |
| --- | --- |

23.

evidențiază necesitatea furnizării de stimulente pentru creșterea nivelului de cercetare și de inovare la nivelul OP; consideră că un nivel superior de inovare va permite OP să devină mai competitive și mai capabile să combată bolile mortale care afectează agricultura europeană;

| 24. | subliniază necesitatea sprijinirii OP în creșterea exporturilor lor și în implicarea acestora în căutarea de noi piețe externe; |
| --- | --- |

24.

subliniază necesitatea sprijinirii OP în creșterea exporturilor lor și în implicarea acestora în căutarea de noi piețe externe;

| 25. | consideră necesară mărirea atractivității organizațiilor de producători prin reducerea birocrației și îmbunătățirea sprijinului acordat acestor grupuri de către Uniunea Europeană, precum și îmbunătățirea mecanismelor de gestionare a crizei; |
| --- | --- |

25.

consideră necesară mărirea atractivității organizațiilor de producători prin reducerea birocrației și îmbunătățirea sprijinului acordat acestor grupuri de către Uniunea Europeană, precum și îmbunătățirea mecanismelor de gestionare a crizei;

| 26. | îndeamnă Comisia ca, în cadrul revizuirii sale viitoare a legislației de punere în aplicare și ca parte a agendei sale de simplificare, să sporească securitatea juridică pentru administrațiile naționale, organizațiile de producători și asociațiile de organizații de producători și să reducă sarcina administrativă impusă acestora; subliniază că această revizuire nu ar trebui să schimbe arhitectura de bază a regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor și nici să aducă atingere intereselor sau câștigurilor producătorilor din sector; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia ca, în cadrul revizuirii sale viitoare a legislației de punere în aplicare și ca parte a agendei sale de simplificare, să sporească securitatea juridică pentru administrațiile naționale, organizațiile de producători și asociațiile de organizații de producători și să reducă sarcina administrativă impusă acestora; subliniază că această revizuire nu ar trebui să schimbe arhitectura de bază a regimului aplicabil sectorului fructelor și legumelor și nici să aducă atingere intereselor sau câștigurilor producătorilor din sector;

| 27. | ia act cu îngrijorare de faptul că normele OP sunt deschise unei largi interpretări de către auditorii Comisiei, ceea ce duce la un grad ridicat de incertitudine și poate expune statele membre riscului de respingere și de control jurisdicțional; subliniază, de asemenea, faptul că procedurile de audit și corecțiile financiare trebuie realizate mai rapid și într-o perioadă de audit convenită; |
| --- | --- |

27.

ia act cu îngrijorare de faptul că normele OP sunt deschise unei largi interpretări de către auditorii Comisiei, ceea ce duce la un grad ridicat de incertitudine și poate expune statele membre riscului de respingere și de control jurisdicțional; subliniază, de asemenea, faptul că procedurile de audit și corecțiile financiare trebuie realizate mai rapid și într-o perioadă de audit convenită;

| 28. | solicită Comisiei să reducă semnificativ perioada de prelucrare în cursul căreia sunt efectuate verificările de conformitate; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să reducă semnificativ perioada de prelucrare în cursul căreia sunt efectuate verificările de conformitate;

| 29. | solicită Comisiei, tot în scopul creșterii nivelului de securitate juridică, să raționalizeze controalele și să le centreze pe monitorizarea executării reale a fiecărei acțiuni sau măsuri aprobate în cadrul programului operațional, precum și a costului alocat acestora, stabilind clar ce se controlează și cine răspunde de efectuarea controlului; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei, tot în scopul creșterii nivelului de securitate juridică, să raționalizeze controalele și să le centreze pe monitorizarea executării reale a fiecărei acțiuni sau măsuri aprobate în cadrul programului operațional, precum și a costului alocat acestora, stabilind clar ce se controlează și cine răspunde de efectuarea controlului;

| 30. | solicită Comisiei să aplice principiul proporționalității în ceea ce privește sancțiunile și să se asigure că auditurile sunt finalizate într-o limită de timp stabilită, pentru a se spori securitatea juridică pentru OP și membrii acestora; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să aplice principiul proporționalității în ceea ce privește sancțiunile și să se asigure că auditurile sunt finalizate într-o limită de timp stabilită, pentru a se spori securitatea juridică pentru OP și membrii acestora;

| 31. | subliniază faptul că, în multe cazuri, condițiile de aplicare și justificare a regimului de asistență sunt excesive și imprecise și fac obiectul unor verificări multiple de către diverse organisme administrative care adesea nu sunt nici coerente, nici precise, conducând la abandonarea regimului de către un anumit tip de parteneri și la decizia organizațiilor de producători de a nu prezenta programe operaționale; consideră, în acest context, că este esențial să se clarifice legislația europeană cu privire la recunoașterea organizațiilor de producători pentru a garanta securitatea juridică a regimului și a evita incertitudini în rândul producătorilor; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că, în multe cazuri, condițiile de aplicare și justificare a regimului de asistență sunt excesive și imprecise și fac obiectul unor verificări multiple de către diverse organisme administrative care adesea nu sunt nici coerente, nici precise, conducând la abandonarea regimului de către un anumit tip de parteneri și la decizia organizațiilor de producători de a nu prezenta programe operaționale; consideră, în acest context, că este esențial să se clarifice legislația europeană cu privire la recunoașterea organizațiilor de producători pentru a garanta securitatea juridică a regimului și a evita incertitudini în rândul producătorilor;

| 32. | îndeamnă Comisia să clarifice normele privind înființarea de (asociații de) OP transnaționale, îndeosebi normele în materie de responsabilitate și răspundere, în scopul de a crea securitate juridică pentru administrațiile naționale și pentru OP implicate; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Comisia să clarifice normele privind înființarea de (asociații de) OP transnaționale, îndeosebi normele în materie de responsabilitate și răspundere, în scopul de a crea securitate juridică pentru administrațiile naționale și pentru OP implicate;

| 33. | solicită o extindere a funcțiilor organizațiilor interprofesionale, îndeosebi în domeniile generice ale informației și comunicării, precum și în domeniul educării cetățeanului-consumator, mai ales în domeniul alimentar; |
| --- | --- |

33.

solicită o extindere a funcțiilor organizațiilor interprofesionale, îndeosebi în domeniile generice ale informației și comunicării, precum și în domeniul educării cetățeanului-consumator, mai ales în domeniul alimentar;

| 34. | subliniază rolul organizațiilor interprofesionale în ceea ce privește îmbunătățirea dialogului intern la nivel de sector; |
| --- | --- |

34.

subliniază rolul organizațiilor interprofesionale în ceea ce privește îmbunătățirea dialogului intern la nivel de sector;

| 35. | este preocupat de faptul că cele mai mari organizații de producători (aproximativ 18 % dintre toate organizațiile de producători, cu o cifră de afaceri de peste 20 de milioane EUR) primesc aproximativ 70 % din asistența financiară a UE; |
| --- | --- |

35.

este preocupat de faptul că cele mai mari organizații de producători (aproximativ 18 % dintre toate organizațiile de producători, cu o cifră de afaceri de peste 20 de milioane EUR) primesc aproximativ 70 % din asistența financiară a UE;

| 36. | consideră că reducerea complexității, inclusiv în ceea ce privește normele pentru crearea de noi organizații de producători în context național și internațional, ar trebui să constituie primul pas în sporirea atractivității lor pentru fermieri, fără ca aceasta să presupună o devalorizare a structurii OP în dauna capacității sale de a activa eficient pe piață; solicită Comisiei să identifice măsuri suplimentare pentru creșterea atractivității organizațiilor de producători, în special în statele membre cu un slab nivel de organizare; |
| --- | --- |

36.

consideră că reducerea complexității, inclusiv în ceea ce privește normele pentru crearea de noi organizații de producători în context național și internațional, ar trebui să constituie primul pas în sporirea atractivității lor pentru fermieri, fără ca aceasta să presupună o devalorizare a structurii OP în dauna capacității sale de a activa eficient pe piață; solicită Comisiei să identifice măsuri suplimentare pentru creșterea atractivității organizațiilor de producători, în special în statele membre cu un slab nivel de organizare;

| 37. | solicită Comisiei să aplice cu grijă principiul proporționalității, asigurându-se că erorile comise de o persoană nu sunt suportate de toți membrii unei asociații de producători; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să aplice cu grijă principiul proporționalității, asigurându-se că erorile comise de o persoană nu sunt suportate de toți membrii unei asociații de producători;

| 38. | consideră că nicio simplificare a procedurii de recunoaștere nu ar trebui să aducă atingere reglementărilor naționale în materie de certificare a condițiilor impuse organizațiilor de producători din sectorul F&L, cum ar fi cele aplicate cooperativelor; |
| --- | --- |

38.

consideră că nicio simplificare a procedurii de recunoaștere nu ar trebui să aducă atingere reglementărilor naționale în materie de certificare a condițiilor impuse organizațiilor de producători din sectorul F&L, cum ar fi cele aplicate cooperativelor;

| 39. | solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii sale a regimului sectorului fructelor și legumelor, să reducă sarcina administrativă pentru OP prin eliminarea evaluărilor intermediare efectuate de autoritățile naționale; constată că aceste evaluări deseori repetă întrebările adresate autorităților naționale în rapoartele sale anuale și nu prezintă niciun avantaj evident; în plus, solicită Comisiei, în cadrul obiectivului său de reducere a birocrației, să reducă volumul de informații pe care le solicită din partea autorităților naționale și a OP în rapoartele anuale și să garanteze că sunt colectate numai datele pe care Comisia le utilizează efectiv pentru monitorizarea eficacității programului; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei ca, în cadrul revizuirii sale a regimului sectorului fructelor și legumelor, să reducă sarcina administrativă pentru OP prin eliminarea evaluărilor intermediare efectuate de autoritățile naționale; constată că aceste evaluări deseori repetă întrebările adresate autorităților naționale în rapoartele sale anuale și nu prezintă niciun avantaj evident; în plus, solicită Comisiei, în cadrul obiectivului său de reducere a birocrației, să reducă volumul de informații pe care le solicită din partea autorităților naționale și a OP în rapoartele anuale și să garanteze că sunt colectate numai datele pe care Comisia le utilizează efectiv pentru monitorizarea eficacității programului;

| 40. | îndeamnă Comisia să reexamineze Regulamentul delegat (UE) nr. 499/2014 din 11 martie 2014, care a introdus verificări mai complexe asupra OP, inclusiv sancțiuni disproporționate pentru nerespectarea criteriilor de recunoaștere complexe; subliniază necesitatea proporționalității sancțiunilor dacă se dorește încurajarea noilor crescători să adere la acest program și stimularea membrilor existenți să își mențină participarea; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă Comisia să reexamineze Regulamentul delegat (UE) nr. 499/2014 din 11 martie 2014, care a introdus verificări mai complexe asupra OP, inclusiv sancțiuni disproporționate pentru nerespectarea criteriilor de recunoaștere complexe; subliniază necesitatea proporționalității sancțiunilor dacă se dorește încurajarea noilor crescători să adere la acest program și stimularea membrilor existenți să își mențină participarea;

| 41. | consideră că, în mare măsură, competitivitatea OP depinde de gestionarea acestora; îndeamnă Comisia să dezvolte acțiunile existente sau să stabilească acțiuni noi, inclusiv măsuri de formare și inițiative pentru schimbul de bune practici, care să poată îmbunătăți gestionarea organizațiilor de producători și poziția competitivă a acestora în cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare, precum și să asigure un rol sporit al comportamentului orientat către piață în cadrul OP; subliniază că OP ar trebui gestionate de persoane cu competențe de marketing și capabile să facă față unor situații de criză în sectorul agricol; |
| --- | --- |

41.

consideră că, în mare măsură, competitivitatea OP depinde de gestionarea acestora; îndeamnă Comisia să dezvolte acțiunile existente sau să stabilească acțiuni noi, inclusiv măsuri de formare și inițiative pentru schimbul de bune practici, care să poată îmbunătăți gestionarea organizațiilor de producători și poziția competitivă a acestora în cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare, precum și să asigure un rol sporit al comportamentului orientat către piață în cadrul OP; subliniază că OP ar trebui gestionate de persoane cu competențe de marketing și capabile să facă față unor situații de criză în sectorul agricol;

| 42. | recomandă Comisiei să pună accent pe modelele de producție și distribuție integrate în cadrul OP și invită autoritățile locale și regionale să pună la dispoziție suport logistic și de desfacere a produselor ce aparțin OP din regiuni; |
| --- | --- |

42.

recomandă Comisiei să pună accent pe modelele de producție și distribuție integrate în cadrul OP și invită autoritățile locale și regionale să pună la dispoziție suport logistic și de desfacere a produselor ce aparțin OP din regiuni;

| 43. | solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a permite organizațiilor de producători să își exercite pe deplin rolul de instrumente de ameliorare a veniturilor producătorilor; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a permite organizațiilor de producători să își exercite pe deplin rolul de instrumente de ameliorare a veniturilor producătorilor;

| 44. | invită Comisia să aibă în vedere extinderea dispozițiilor prevăzute pentru finanțarea măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor (eligibilitatea rambursării capitalului și a dobânzilor la împrumuturi contractate pentru ajutor financiar), precum și pentru realizarea celorlalte obiective urmărite prin programele operaționale ale organizațiilor de producători și ale asociațiilor acestora; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să aibă în vedere extinderea dispozițiilor prevăzute pentru finanțarea măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor (eligibilitatea rambursării capitalului și a dobânzilor la împrumuturi contractate pentru ajutor financiar), precum și pentru realizarea celorlalte obiective urmărite prin programele operaționale ale organizațiilor de producători și ale asociațiilor acestora;

| 45. | îndeamnă Comisia să creeze acțiuni pentru transferul de „know how” din punct de vedere administrativ și structural, în ceea ce privește modul în care sunt organizate OP, dinspre statele membre cu un nivel ridicat de OP, către cele cu un nivel redus; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă Comisia să creeze acțiuni pentru transferul de „know how” din punct de vedere administrativ și structural, în ceea ce privește modul în care sunt organizate OP, dinspre statele membre cu un nivel ridicat de OP, către cele cu un nivel redus;

| 46. | constată că practicile favorabile mediului trebuie să fie urmate în mod constant și riguros și că finanțarea în continuare a acestor practici de la un program operațional la altul trebuie așadar încurajată, iar domeniul de intervenție trebuie extins la producătorii ale căror parcele de teren se învecinează cu cele cultivate de membrii unei organizații de producători; |
| --- | --- |

46.

constată că practicile favorabile mediului trebuie să fie urmate în mod constant și riguros și că finanțarea în continuare a acestor practici de la un program operațional la altul trebuie așadar încurajată, iar domeniul de intervenție trebuie extins la producătorii ale căror parcele de teren se învecinează cu cele cultivate de membrii unei organizații de producători;

| 47. | consideră că asociațiile de organizații de producători (AOP) ar putea avea un rol important în creșterea puterii de negociere a fermierilor și îndeamnă Comisia să consolideze stimulentele pentru înființarea de AOP, atât la nivel național, cât și la nivel european, consolidând capacitatea de a acționa în plan juridic, precum și să prevadă posibilitatea asocierii la acțiunile acestora a producătorilor care nu sunt membri ai OP, pentru a avea în vedere un rol mai mare pentru OP; subliniază că AOP sunt capabile nu numai să realizeze concentrarea și consolidarea efectivă a ofertei de producție, ci și să demonstreze o eficacitate sporită în ceea ce privește gestionarea intervențiilor, datorită rolului coordonator așteptat din partea acestora la nivel operațional; |
| --- | --- |

47.

consideră că asociațiile de organizații de producători (AOP) ar putea avea un rol important în creșterea puterii de negociere a fermierilor și îndeamnă Comisia să consolideze stimulentele pentru înființarea de AOP, atât la nivel național, cât și la nivel european, consolidând capacitatea de a acționa în plan juridic, precum și să prevadă posibilitatea asocierii la acțiunile acestora a producătorilor care nu sunt membri ai OP, pentru a avea în vedere un rol mai mare pentru OP; subliniază că AOP sunt capabile nu numai să realizeze concentrarea și consolidarea efectivă a ofertei de producție, ci și să demonstreze o eficacitate sporită în ceea ce privește gestionarea intervențiilor, datorită rolului coordonator așteptat din partea acestora la nivel operațional;

| 48. | consideră că organizațiile interprofesionale trebuie să fie încurajate pentru a asigura o mai bună organizare a sectorului fructelor și legumelor; consideră că ele pot juca un rol important în crearea și partajarea de valoare adăugată între diferitele părți ale sectorului, precum și în ceea ce privește calitatea, creșterea durabilă a producției și gestionarea piețelor și a crizelor; |
| --- | --- |

48.

consideră că organizațiile interprofesionale trebuie să fie încurajate pentru a asigura o mai bună organizare a sectorului fructelor și legumelor; consideră că ele pot juca un rol important în crearea și partajarea de valoare adăugată între diferitele părți ale sectorului, precum și în ceea ce privește calitatea, creșterea durabilă a producției și gestionarea piețelor și a crizelor;

| 49. | consideră că asociațiile de organizații de producători (AOP) ar putea juca un rol important în anticiparea și gestionarea crizelor conjuncturale; subliniază avantajele posibilității asocierii pe o bază voluntară a producătorilor care nu sunt membri ai OP, în scopul de a spori eficacitatea acțiunilor colective ale producătorilor; |
| --- | --- |

49.

consideră că asociațiile de organizații de producători (AOP) ar putea juca un rol important în anticiparea și gestionarea crizelor conjuncturale; subliniază avantajele posibilității asocierii pe o bază voluntară a producătorilor care nu sunt membri ai OP, în scopul de a spori eficacitatea acțiunilor colective ale producătorilor;

| 50. | subliniază importanța asigurării că structura și funcționarea OP și AOP se bazează pe principiile independenței și democrației, pentru a spori încrederea reciprocă în rândul producătorilor și a combate practicile comerciale neloiale și comportamentele oportuniste; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța asigurării că structura și funcționarea OP și AOP se bazează pe principiile independenței și democrației, pentru a spori încrederea reciprocă în rândul producătorilor și a combate practicile comerciale neloiale și comportamentele oportuniste;

| 51. | este ferm convins că metodele de producție pentru exportul către UE din țările terțe trebuie să ofere consumatorilor europeni aceleași garanții în termeni de sănătate, siguranță alimentară, bunăstare a animalelor, dezvoltare durabilă și standarde sociale minime, ca cele impuse producătorilor europeni; consideră că aceasta înseamnă că, în cadrul oricărui acord semnat cu țările terțe, UE trebuie să se conformeze criteriului de reciprocitate autentică în ceea ce privește accesul la piață și respectarea regulilor de producție aplicabile producătorilor din UE; |
| --- | --- |

51.

este ferm convins că metodele de producție pentru exportul către UE din țările terțe trebuie să ofere consumatorilor europeni aceleași garanții în termeni de sănătate, siguranță alimentară, bunăstare a animalelor, dezvoltare durabilă și standarde sociale minime, ca cele impuse producătorilor europeni; consideră că aceasta înseamnă că, în cadrul oricărui acord semnat cu țările terțe, UE trebuie să se conformeze criteriului de reciprocitate autentică în ceea ce privește accesul la piață și respectarea regulilor de producție aplicabile producătorilor din UE;

| 52. | evidențiază necesitatea facilitării accesului producătorilor la piețele țărilor terțe; solicită Comisiei să își intensifice eforturile de susținere a exportatorilor de fructe și legume pentru a depăși numărul din ce în ce mai mare de bariere netarifare, cum ar fi standardele fitosanitare ale unor țări terțe, din cauza cărora exporturile UE se confruntă cu dificultăți sau sunt chiar imposibile; |
| --- | --- |

52.

evidențiază necesitatea facilitării accesului producătorilor la piețele țărilor terțe; solicită Comisiei să își intensifice eforturile de susținere a exportatorilor de fructe și legume pentru a depăși numărul din ce în ce mai mare de bariere netarifare, cum ar fi standardele fitosanitare ale unor țări terțe, din cauza cărora exporturile UE se confruntă cu dificultăți sau sunt chiar imposibile;

| 53. | este de părere că, pentru a realiza o concurență mai echitabilă cu importurile pe piața Comunității și având în vedere reciprocitatea în materie de standarde fitosanitare, UE ar trebui să consolideze regimul de control al importurilor pentru a-l aduce la același nivel cu cel aplicat de marea majoritate a partenerilor săi comerciali; |
| --- | --- |

53.

este de părere că, pentru a realiza o concurență mai echitabilă cu importurile pe piața Comunității și având în vedere reciprocitatea în materie de standarde fitosanitare, UE ar trebui să consolideze regimul de control al importurilor pentru a-l aduce la același nivel cu cel aplicat de marea majoritate a partenerilor săi comerciali;

| 54. | salută noul regulament orizontal de promovare a produselor agricole recent adoptat și obiectivul majorării fondurilor alocate căutării de noi piețe, îndeosebi în țări terțe, și încurajează Comisia să lucreze în continuare, în următorii ani, la îmbunătățirea instrumentului de promovare; |
| --- | --- |

54.

salută noul regulament orizontal de promovare a produselor agricole recent adoptat și obiectivul majorării fondurilor alocate căutării de noi piețe, îndeosebi în țări terțe, și încurajează Comisia să lucreze în continuare, în următorii ani, la îmbunătățirea instrumentului de promovare;

| 55. | îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile în cadrul negocierilor comerciale cu țările terțe în vederea eliminării barierelor tarifare și fitosanitare impuse producțiilor europene, făcând astfel posibilă deschiderea de piețe noi pentru fructele și legumele comunitare; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile în cadrul negocierilor comerciale cu țările terțe în vederea eliminării barierelor tarifare și fitosanitare impuse producțiilor europene, făcând astfel posibilă deschiderea de piețe noi pentru fructele și legumele comunitare;

| 56. | îndeamnă Comisia să identifice motivele care stau la baza ratei minime de utilizare a instrumentelor de prevenire și gestionare a crizei (PGC) (numai 16 % dintre OP au utilizat această resursă, reprezentând doar 2,8 % din ajutorul total), care sunt adaptate numai pentru a face față crizelor sezoniere minore, și să examineze modalități de îmbunătățire a situației, luând în considerare exemplele de bune practici și experiența organizațiilor de producători existente; |
| --- | --- |

56.

îndeamnă Comisia să identifice motivele care stau la baza ratei minime de utilizare a instrumentelor de prevenire și gestionare a crizei (PGC) (numai 16 % dintre OP au utilizat această resursă, reprezentând doar 2,8 % din ajutorul total), care sunt adaptate numai pentru a face față crizelor sezoniere minore, și să examineze modalități de îmbunătățire a situației, luând în considerare exemplele de bune practici și experiența organizațiilor de producători existente;

| 57. | solicită Comisiei să utilizeze întotdeauna ca primă măsură de gestionare a crizelor preferința pentru produse locale, pentru a promova și a proteja piața unică europeană și consumul de produse proprii; sugerează Comisiei să se preocupe îndeaproape de instrumentele de management al riscului, care sunt absolut necesare în vederea asigurării producției agricole a OP; |
| --- | --- |

57.

solicită Comisiei să utilizeze întotdeauna ca primă măsură de gestionare a crizelor preferința pentru produse locale, pentru a promova și a proteja piața unică europeană și consumul de produse proprii; sugerează Comisiei să se preocupe îndeaproape de instrumentele de management al riscului, care sunt absolut necesare în vederea asigurării producției agricole a OP;

| 58. | îndeamnă Comisia să elaboreze un mecanism mai bine coordonat pentru retragerea de pe piață în situații de criză, în scopul de a preveni transformarea crizelor de pe piață în perturbări grave și prelungite care cauzează scăderi semnificative ale veniturilor producătorilor de fructe și legume; |
| --- | --- |

58.

îndeamnă Comisia să elaboreze un mecanism mai bine coordonat pentru retragerea de pe piață în situații de criză, în scopul de a preveni transformarea crizelor de pe piață în perturbări grave și prelungite care cauzează scăderi semnificative ale veniturilor producătorilor de fructe și legume;

| 59. | subliniază că utilizarea mecanismului de retragere s-a dovedit a fi limitată și consideră că măsurile de gestionare a crizei ar trebui revizuite inclusiv prin: creșterea procentajului asistenței financiare din partea Uniunii, ajustarea prețurilor de retragere, luarea în considerare a costurilor de producție, creșterea volumelor care pot fi retrase și îmbunătățirea sprijinului, în termeni de transport și ambalare, pentru distribuirea gratuită a fructelor și legumelor cu scopul de a asigura flexibilitatea necesară pentru a adapta sprijinul la forma și gradul de severitate ale fiecărei crize; |
| --- | --- |

59.

subliniază că utilizarea mecanismului de retragere s-a dovedit a fi limitată și consideră că măsurile de gestionare a crizei ar trebui revizuite inclusiv prin: creșterea procentajului asistenței financiare din partea Uniunii, ajustarea prețurilor de retragere, luarea în considerare a costurilor de producție, creșterea volumelor care pot fi retrase și îmbunătățirea sprijinului, în termeni de transport și ambalare, pentru distribuirea gratuită a fructelor și legumelor cu scopul de a asigura flexibilitatea necesară pentru a adapta sprijinul la forma și gradul de severitate ale fiecărei crize;

| 60. | solicită Comisei să examineze posibilitatea ca contribuțiile la fonduri mutuale să devină eligibile ca măsuri de prevenire și gestionare a crizei, pentru a asigura o protecție mai mare pentru fermieri în cazul unor crize de piață care determină scăderi semnificative ale veniturilor, însă consideră că aceste fonduri nu trebuie să provină de la postul bugetar alocat de Comisie agriculturii și dezvoltării rurale atunci când criza este provocată de aspecte străine sectorului, cum ar fi interdicția rusă; consideră că, în astfel de cazuri, Comisia ar trebui să caute alte posturi bugetare și să le aloce în vederea atenuării efectelor negative asupra sectorului fructelor și legumelor; |
| --- | --- |

60.

solicită Comisei să examineze posibilitatea ca contribuțiile la fonduri mutuale să devină eligibile ca măsuri de prevenire și gestionare a crizei, pentru a asigura o protecție mai mare pentru fermieri în cazul unor crize de piață care determină scăderi semnificative ale veniturilor, însă consideră că aceste fonduri nu trebuie să provină de la postul bugetar alocat de Comisie agriculturii și dezvoltării rurale atunci când criza este provocată de aspecte străine sectorului, cum ar fi interdicția rusă; consideră că, în astfel de cazuri, Comisia ar trebui să caute alte posturi bugetare și să le aloce în vederea atenuării efectelor negative asupra sectorului fructelor și legumelor;

| 61. | consideră că producătorii nu ar trebui să suporte costul crizelor provocate de circumstanțe străine sectorului agricol, cum ar fi interdicția rusă impusă exporturilor din UE, care a afectat grav numeroși producători de fructe și legume europeni și chiar a agravat unele situații de criză ale pieței, precum cea a sectorului fructelor sâmburoase; solicită ca, în astfel de circumstanțe, măsurile de sprijin comunitare să fie prelungite cât de mult posibil, până la restabilirea totală a situației normale a pieței; |
| --- | --- |

61.

consideră că producătorii nu ar trebui să suporte costul crizelor provocate de circumstanțe străine sectorului agricol, cum ar fi interdicția rusă impusă exporturilor din UE, care a afectat grav numeroși producători de fructe și legume europeni și chiar a agravat unele situații de criză ale pieței, precum cea a sectorului fructelor sâmburoase; solicită ca, în astfel de circumstanțe, măsurile de sprijin comunitare să fie prelungite cât de mult posibil, până la restabilirea totală a situației normale a pieței;

| 62. | subliniază că, prin intermediul programelor lor operaționale, organizațiile de producători pot contribui în mod semnificativ la atingerea obiectivelor de mediu și la îmbunătățirea standardelor în domeniul siguranței alimentare; salută obiectivele de mediu ale programului, dar solicită Comisiei să permită OP să își adapteze programele operaționale în funcție de nivelul lor de maturitate, precum și să își direcționeze fondurile către o gamă mai largă de măsuri destinate creșterii competitivității globale a sectorului; subliniază faptul că o concentrare mai pronunțată pe măsuri axate pe inovare și pe valoare adăugată are cel mai mare potențial de a îmbunătăți veniturile producătorilor și, astfel, de a face OP mai atractive; |
| --- | --- |

62.

subliniază că, prin intermediul programelor lor operaționale, organizațiile de producători pot contribui în mod semnificativ la atingerea obiectivelor de mediu și la îmbunătățirea standardelor în domeniul siguranței alimentare; salută obiectivele de mediu ale programului, dar solicită Comisiei să permită OP să își adapteze programele operaționale în funcție de nivelul lor de maturitate, precum și să își direcționeze fondurile către o gamă mai largă de măsuri destinate creșterii competitivității globale a sectorului; subliniază faptul că o concentrare mai pronunțată pe măsuri axate pe inovare și pe valoare adăugată are cel mai mare potențial de a îmbunătăți veniturile producătorilor și, astfel, de a face OP mai atractive;

| 63. | îndeamnă Comisia să consolideze programul de ajutor existent pentru distribuirea de fructe, legume și lapte în școli, având în vedere importanța promovării unei alimentații sănătoase și echilibrate de la o vârstă cât mai fragedă, și să aducă totodată consumatorii mai aproape de producătorii locali; |
| --- | --- |

63.

îndeamnă Comisia să consolideze programul de ajutor existent pentru distribuirea de fructe, legume și lapte în școli, având în vedere importanța promovării unei alimentații sănătoase și echilibrate de la o vârstă cât mai fragedă, și să aducă totodată consumatorii mai aproape de producătorii locali;

| 64. | consideră esențială îmbunătățirea eficacității reglementărilor comunitare în vigoare privind protecția plantelor împotriva introducerii de organisme dăunătoare provenite din țări terțe; subliniază că, odată cu intensificarea schimburilor, aceste organisme devin din ce în ce mai prezente în UE și, deseori, afectează negativ sectorul fructelor și legumelor; |
| --- | --- |

64.

consideră esențială îmbunătățirea eficacității reglementărilor comunitare în vigoare privind protecția plantelor împotriva introducerii de organisme dăunătoare provenite din țări terțe; subliniază că, odată cu intensificarea schimburilor, aceste organisme devin din ce în ce mai prezente în UE și, deseori, afectează negativ sectorul fructelor și legumelor;

| 65. | consideră că organizațiile de producători, ca în cazul altor sectoare (precum cel al cultivării măslinelor), și-ar putea asuma un rol de garantare și de coordonare a complementarității și a coerenței diferitelor regimuri de sprijin ale UE, asigurând astfel o transparență sporită a sistemului pentru evitarea cazurilor de dublă finanțare; |
| --- | --- |

65.

consideră că organizațiile de producători, ca în cazul altor sectoare (precum cel al cultivării măslinelor), și-ar putea asuma un rol de garantare și de coordonare a complementarității și a coerenței diferitelor regimuri de sprijin ale UE, asigurând astfel o transparență sporită a sistemului pentru evitarea cazurilor de dublă finanțare;

| 66. | îndeamnă Comisia să elaboreze norme de politică sau orientări care să clarifice condițiile în care OP pot beneficia temporar de o derogare de la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, pe baza articolului 222 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, care oferă organizațiilor de producători posibilitatea de a lua măsuri pentru stabilizarea sectorului în perioadele de dezechilibre grave pe piețe; |
| --- | --- |

66.

îndeamnă Comisia să elaboreze norme de politică sau orientări care să clarifice condițiile în care OP pot beneficia temporar de o derogare de la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, pe baza articolului 222 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, care oferă organizațiilor de producători posibilitatea de a lua măsuri pentru stabilizarea sectorului în perioadele de dezechilibre grave pe piețe;

| 67. | subliniază importanța lanțurilor scurte de aprovizionare și solicită Comisiei și statelor membre încurajarea dezvoltării piețelor locale pentru distribuirea fructelor și a legumelor; |
| --- | --- |

67.

subliniază importanța lanțurilor scurte de aprovizionare și solicită Comisiei și statelor membre încurajarea dezvoltării piețelor locale pentru distribuirea fructelor și a legumelor;

| 68. | îndeamnă Comisia să intensifice activitățile de cercetare și de monitorizare în legătură cu amenințarea la adresa producției de fructe și legume în UE pe care o reprezintă unele specii invazive precum musculița cu aripi pătate (Drosophila suzukii); |
| --- | --- |

68.

îndeamnă Comisia să intensifice activitățile de cercetare și de monitorizare în legătură cu amenințarea la adresa producției de fructe și legume în UE pe care o reprezintă unele specii invazive precum musculița cu aripi pătate (Drosophila suzukii);

| 69. | regretă următoarele puncte slabe identificate la stabilirea unora dintre strategiile naționale: numărul prea mare de obiective, lipsa unor ținte precise predefinite pentru diversele obiective și, în special, eficiența foarte redusă a instrumentelor de prevenire și gestionare a crizelor, mai ales în ceea ce privește asigurarea recoltelor, promovarea și comunicarea și retragerea produselor, în special din cauza faptului că acestea trebuie finanțate în detrimentul altor măsuri structurale, iar ajutorul pentru retragerea produselor este, în multe cazuri, insuficient, precum și din cauza volumului considerabil de demersuri birocratice; regretă faptul că instrumentele respective pot face față doar crizelor de piață individuale și sunt insuficiente pentru a gestiona crizele la scară largă, cum ar fi cea actuală provocată de embargoul rusesc; |
| --- | --- |

69.

regretă următoarele puncte slabe identificate la stabilirea unora dintre strategiile naționale: numărul prea mare de obiective, lipsa unor ținte precise predefinite pentru diversele obiective și, în special, eficiența foarte redusă a instrumentelor de prevenire și gestionare a crizelor, mai ales în ceea ce privește asigurarea recoltelor, promovarea și comunicarea și retragerea produselor, în special din cauza faptului că acestea trebuie finanțate în detrimentul altor măsuri structurale, iar ajutorul pentru retragerea produselor este, în multe cazuri, insuficient, precum și din cauza volumului considerabil de demersuri birocratice; regretă faptul că instrumentele respective pot face față doar crizelor de piață individuale și sunt insuficiente pentru a gestiona crizele la scară largă, cum ar fi cea actuală provocată de embargoul rusesc;

| 70. | consideră că se impune stabilirea unor măsuri preventive care să ajute organizațiile de producători să înțeleagă, să calculeze și să utilizeze în mod corect indicatori de performanță predefiniți și subliniază faptul că, în numeroase cazuri, există un număr excesiv de indicatori de performanță, care fac procedura foarte dificilă atât pentru organizațiile de producători, cât și pentru administrație; consideră că, în acest context, ar fi mult mai util să existe mai puțini indicatori de performanță, dar mai semnificativi; |
| --- | --- |

70.

consideră că se impune stabilirea unor măsuri preventive care să ajute organizațiile de producători să înțeleagă, să calculeze și să utilizeze în mod corect indicatori de performanță predefiniți și subliniază faptul că, în numeroase cazuri, există un număr excesiv de indicatori de performanță, care fac procedura foarte dificilă atât pentru organizațiile de producători, cât și pentru administrație; consideră că, în acest context, ar fi mult mai util să existe mai puțini indicatori de performanță, dar mai semnificativi;

| 71. | consideră că încurajarea unor obiceiuri alimentare mai sănătoase este asociată cu o mai bună înțelegere a agriculturii și a modalităților de producere a alimentelor și, în acest context, sprijină obiectivul de consolidare a dimensiunii educaționale a programelor care prevăd distribuirea de legume, fructe și lapte în școli; de asemenea, solicită adoptarea cât mai devreme posibil a Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte; subliniază, în acest sens, importanța participării organizațiilor de producători în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli, ca mijloc de încurajare a unui lanț de aprovizionare scurt și a consumului de fructe și legume locale și sezoniere în rândul copiilor; |
| --- | --- |

71.

consideră că încurajarea unor obiceiuri alimentare mai sănătoase este asociată cu o mai bună înțelegere a agriculturii și a modalităților de producere a alimentelor și, în acest context, sprijină obiectivul de consolidare a dimensiunii educaționale a programelor care prevăd distribuirea de legume, fructe și lapte în școli; de asemenea, solicită adoptarea cât mai devreme posibil a Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte; subliniază, în acest sens, importanța participării organizațiilor de producători în cadrul programului de încurajare a consumului de fructe în școli, ca mijloc de încurajare a unui lanț de aprovizionare scurt și a consumului de fructe și legume locale și sezoniere în rândul copiilor;

| 72. | consideră că indicatorul-cheie pentru analizarea situației sectorului de producție a fructelor și legumelor este evoluția venitului fermierilor din sector și, prin urmare, solicită Comisiei să elaboreze un studiu axat pe acest aspect, pentru a stabili dacă măsurile adoptate, cum ar fi consolidarea OP, au fost cu adevărat eficiente; |
| --- | --- |

72.

consideră că indicatorul-cheie pentru analizarea situației sectorului de producție a fructelor și legumelor este evoluția venitului fermierilor din sector și, prin urmare, solicită Comisiei să elaboreze un studiu axat pe acest aspect, pentru a stabili dacă măsurile adoptate, cum ar fi consolidarea OP, au fost cu adevărat eficiente;

| 73. | solicită Comisiei să elaboreze un plan urgent de inserție profesională a tinerilor în sectorul agricol, pentru a preveni îmbătrânirea profesiei și abandonarea subsecventă a terenurilor și a producției; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei să elaboreze un plan urgent de inserție profesională a tinerilor în sectorul agricol, pentru a preveni îmbătrânirea profesiei și abandonarea subsecventă a terenurilor și a producției;

| 74. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

74.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0205.

---

Miercuri, 8 iulie 2015

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/35

---

P8_TA(2015)0252

Negocierile privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP)

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei Europene privind negocierile Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (2014/2228(INI))

(2017/C 265/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere directivele UE pentru negocierile Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) dintre UE și SUA, adoptate în unanimitate de către Consiliu la 14 iunie 2013 (1), care au fost declasificate și puse la dispoziția publicului de către Consiliu la 9 octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere directivele UE pentru negocierile Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) dintre UE și SUA, adoptate în unanimitate de către Consiliu la 14 iunie 2013 (1), care au fost declasificate și puse la dispoziția publicului de către Consiliu la 9 octombrie 2014,

| — | având în vedere articolele 168-191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special principiul precauției consacrat la articolul 191 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 168-191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special principiul precauției consacrat la articolul 191 alineatul (2),

| — | având în vedere declarația comună făcută cu ocazia Summit-ului UE-SUA din 26 martie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună făcută cu ocazia Summit-ului UE-SUA din 26 martie 2014 (2),

| — | având în vedere declarația comună din 20 martie 2015 a Comisarei Cecilia Malmström și a Reprezentantului pentru comerț al SUA, Michael Froman, referitoare la excluderea serviciilor publice din acordurile comerciale dintre UE și SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 20 martie 2015 a Comisarei Cecilia Malmström și a Reprezentantului pentru comerț al SUA, Michael Froman, referitoare la excluderea serviciilor publice din acordurile comerciale dintre UE și SUA,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la TTIP din 20 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la TTIP din 20 martie 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la TTIP din 21 noiembrie 2014 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la TTIP din 21 noiembrie 2014 (3),

| — | având în vedere declarația comună din 16 noiembrie 2014 a Președintelui SUA, Barack Obama, Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, Președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, prim-ministrului britanic David Cameron, Cancelarului german Angela Merkel, Președintelui Franței, François Hollande, prim-ministrului Italiei, Matteo Renzi și prim-ministrului Spaniei, Mariano Rajoy, în urma reuniunii lor legate de Summitul G20 care s-a desfășurat la Brisbane, în Australia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 16 noiembrie 2014 a Președintelui SUA, Barack Obama, Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, Președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, prim-ministrului britanic David Cameron, Cancelarului german Angela Merkel, Președintelui Franței, François Hollande, prim-ministrului Italiei, Matteo Renzi și prim-ministrului Spaniei, Mariano Rajoy, în urma reuniunii lor legate de Summitul G20 care s-a desfășurat la Brisbane, în Australia (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 26-27 iunie 2014 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 26-27 iunie 2014 (5),

| — | având în vedere orientările politice ale Președintelui Juncker din 15 iulie 2014 adresate noii Comisii și intitulate „Un nou început pentru Europa: programul meu pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbare democratică” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice ale Președintelui Juncker din 15 iulie 2014 adresate noii Comisii și intitulate „Un nou început pentru Europa: programul meu pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbare democratică” (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2014 adresată Colegiului Comisiei, privind transparența în negocierile TTIP (C(2014)9052) (7), deciziile Comisiei din 25 noiembrie 2014 privind publicarea informațiilor referitoare la reuniunile dintre membrii Comisiei și organizații sau persoane care desfășoară activități independente (C(2014)9051) și privind publicarea informațiilor referitoare la reuniunile dintre directorii generali din cadrul Comisiei și organizații sau persoane care desfășoară activități independente (C(2014)9048), având în vedere hotărârile și avizele Curții de Justiție a Uniunii Europene (C-350/12 P, 2/13, 1/09) privind accesul la documentele instituțiilor și Decizia Ombudsmanului European din 6 ianuarie 2015 prin care a închis ancheta din proprie inițiativă (OI/10/2014/RA) privind Comisia Europeană în ceea ce privește tratarea cererilor de informații și accesul la documente (Transparența), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2014 adresată Colegiului Comisiei, privind transparența în negocierile TTIP (C(2014)9052) (7), deciziile Comisiei din 25 noiembrie 2014 privind publicarea informațiilor referitoare la reuniunile dintre membrii Comisiei și organizații sau persoane care desfășoară activități independente (C(2014)9051) și privind publicarea informațiilor referitoare la reuniunile dintre directorii generali din cadrul Comisiei și organizații sau persoane care desfășoară activități independente (C(2014)9048), având în vedere hotărârile și avizele Curții de Justiție a Uniunii Europene (C-350/12 P, 2/13, 1/09) privind accesul la documentele instituțiilor și Decizia Ombudsmanului European din 6 ianuarie 2015 prin care a închis ancheta din proprie inițiativă (OI/10/2014/RA) privind Comisia Europeană în ceea ce privește tratarea cererilor de informații și accesul la documente (Transparența),

| — | având în vedere declarația comună a Consiliului pentru energie UE-SUA din 3 decembrie 2014 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Consiliului pentru energie UE-SUA din 3 decembrie 2014 (8),

| — | având în vedere strategia integrată a UE în ceea ce privește siguranța alimentară („de la fermă la consumator”) elaborată în 2004 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia integrată a UE în ceea ce privește siguranța alimentară („de la fermă la consumator”) elaborată în 2004 (9),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 13 ianuarie 2015 referitor la consultarea publică online cu privire la protecția investițiilor și soluționarea litigiilor între investitori și stat (ISDS) în TTIP (SWD(2015)0003), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 13 ianuarie 2015 referitor la consultarea publică online cu privire la protecția investițiilor și soluționarea litigiilor între investitori și stat (ISDS) în TTIP (SWD(2015)0003),

| — | având în vedere propunerile de text ale UE prezentate spre dezbatere cu SUA în cadrul rundelor de negocieri pentru TTIP, în special cele declasificate și făcute publice de către Comisie, printre altele documentele privind poziția UE intitulate „Aspecte de reglementare în TTIP – sectoarele ingineriei” (10), „Studiu de caz privind echivalența funcțională: metodologie propusă pentru echivalența în materie de reglementare în sectorul automobilelor” (11) și „Capitolul privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă/forța de muncă și mediul: document al UE care prezintă aspectele și elementele esențiale pentru dispoziții în TTIP” (12), precum și propunerile de text privind barierele tehnice în calea comerțului (TBT) (13), măsurile sanitare și fitosanitare (SPS) (14), aspectele vamale și facilitarea comerțului (15), întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) (16), posibile dispoziții privind concurența (17), posibile dispoziții privind întreprinderile de stat și întreprinderile cărora li s-au conferit drepturi sau privilegii speciale sau exclusive (18), posibile dispoziții cu privire la subvenții (19) și soluționarea litigiilor (20), precum și dispoziții inițiale privind cooperarea în materie de reglementare (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile de text ale UE prezentate spre dezbatere cu SUA în cadrul rundelor de negocieri pentru TTIP, în special cele declasificate și făcute publice de către Comisie, printre altele documentele privind poziția UE intitulate „Aspecte de reglementare în TTIP – sectoarele ingineriei” (10), „Studiu de caz privind echivalența funcțională: metodologie propusă pentru echivalența în materie de reglementare în sectorul automobilelor” (11) și „Capitolul privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă/forța de muncă și mediul: document al UE care prezintă aspectele și elementele esențiale pentru dispoziții în TTIP” (12), precum și propunerile de text privind barierele tehnice în calea comerțului (TBT) (13), măsurile sanitare și fitosanitare (SPS) (14), aspectele vamale și facilitarea comerțului (15), întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) (16), posibile dispoziții privind concurența (17), posibile dispoziții privind întreprinderile de stat și întreprinderile cărora li s-au conferit drepturi sau privilegii speciale sau exclusive (18), posibile dispoziții cu privire la subvenții (19) și soluționarea litigiilor (20), precum și dispoziții inițiale privind cooperarea în materie de reglementare (21),

| — | având în vedere avizul privind „Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP)” al Comitetului Regiunilor (ECOS-V-063), adoptat în cadrul celei de-a 110-a sesiuni plenare (11-13 februarie 2015), și avizul Comitetului Economic și Social European din 4 iunie 2014 intitulat „Relațiile comerciale transatlantice și poziția CESE cu privire la îmbunătățirea cooperării și la un eventual acord de liber schimb UE-SUA”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul privind „Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP)” al Comitetului Regiunilor (ECOS-V-063), adoptat în cadrul celei de-a 110-a sesiuni plenare (11-13 februarie 2015), și avizul Comitetului Economic și Social European din 4 iunie 2014 intitulat „Relațiile comerciale transatlantice și poziția CESE cu privire la îmbunătățirea cooperării și la un eventual acord de liber schimb UE-SUA”,

| — | având în vedere raportul inițial final din 28 aprilie 2014 elaborat de ECORYS pentru Comisia Europeană și intitulat „Evaluarea de impact a sustenabilității comerțului (SIA) în sprijinul negocierilor pentru un acord comercial și de investiții cuprinzător între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii” (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul inițial final din 28 aprilie 2014 elaborat de ECORYS pentru Comisia Europeană și intitulat „Evaluarea de impact a sustenabilității comerțului (SIA) în sprijinul negocierilor pentru un acord comercial și de investiții cuprinzător între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii” (22),

| — | având în vedere raportul Comisiei pe 2015 privind barierele din calea comerțului și a investițiilor (COM(2015)0127), (23) |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pe 2015 privind barierele din calea comerțului și a investițiilor (COM(2015)0127), (23)

| — | având în vedere „Evaluarea detaliată a evaluării de impact a Comisiei Europene privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții UE-SUA”, publicată în aprilie 2014 de către CEPS pentru Parlament, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Evaluarea detaliată a evaluării de impact a Comisiei Europene privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții UE-SUA”, publicată în aprilie 2014 de către CEPS pentru Parlament,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special Rezoluția din 23 octombrie 2012 referitoare la relațiile comerciale și economice cu Statele Unite (24), Rezoluția din 23 mai 2013 referitoare la negocierile privind schimburile comerciale și investițiile dintre UE și Statele Unite ale Americii (25) și Rezoluția din 15 ianuarie 2015 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2013 (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special Rezoluția din 23 octombrie 2012 referitoare la relațiile comerciale și economice cu Statele Unite (24), Rezoluția din 23 mai 2013 referitoare la negocierile privind schimburile comerciale și investițiile dintre UE și Statele Unite ale Americii (25) și Rezoluția din 15 ianuarie 2015 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2013 (26),

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (4) și articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (4) și articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri juridice, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru petiții (A8-0175/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri juridice, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru petiții (A8-0175/2015),

| A. | întrucât exporturile, prin intermediul schimburilor comerciale și creșterea, prin intermediul investițiilor sunt factori motrici esențiali ai creării de locuri de muncă și ai creșterii economice, care nu necesită investiții guvernamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât exporturile, prin intermediul schimburilor comerciale și creșterea, prin intermediul investițiilor sunt factori motrici esențiali ai creării de locuri de muncă și ai creșterii economice, care nu necesită investiții guvernamentale;

| B. | întrucât PIB-ul UE depinde în mare măsură de comerț și export și beneficiază de pe urma comerțului și a investițiilor bazate pe norme și întrucât un acord ambițios și echilibrat cu Statele Unite ar trebui să sprijine reindustrializarea Europei și să contribuie la atingerea obiectivului pentru 2020 de majorare de la 15 % la 20 % a PIB-ului UE generat de industrie, prin consolidarea atât a comerțului transatlantic cu bunuri, cât și a celui cu servicii; întrucât acesta are potențialul de a crea oportunități în special pentru IMM-uri, microîntreprinderi (în conformitate cu definiția din Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei), clustere și rețele de întreprinderi care sunt afectate disproporționat mai mult de barierele netarifare (NTB) decât întreprinderile mai mari, deoarece acestea din urmă au economii de scară care le facilitează accesul la piețe de ambele părți ale Atlanticului; întrucât un acord între cele mai mari două blocuri economice din lume are potențialul de a crea standarde, norme și reguli care să fie adoptate la nivel mondial, fapt care ar fi și în avantajul țărilor terțe și ar permite evitarea accentuării fragmentării comerțului mondial; întrucât eșecul negocierii unui astfel de acord va permite altor țări terțe cu standarde și valori diferite să își asume, în schimb, acest rol; |
| --- | --- |

B.

întrucât PIB-ul UE depinde în mare măsură de comerț și export și beneficiază de pe urma comerțului și a investițiilor bazate pe norme și întrucât un acord ambițios și echilibrat cu Statele Unite ar trebui să sprijine reindustrializarea Europei și să contribuie la atingerea obiectivului pentru 2020 de majorare de la 15 % la 20 % a PIB-ului UE generat de industrie, prin consolidarea atât a comerțului transatlantic cu bunuri, cât și a celui cu servicii; întrucât acesta are potențialul de a crea oportunități în special pentru IMM-uri, microîntreprinderi (în conformitate cu definiția din Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei), clustere și rețele de întreprinderi care sunt afectate disproporționat mai mult de barierele netarifare (NTB) decât întreprinderile mai mari, deoarece acestea din urmă au economii de scară care le facilitează accesul la piețe de ambele părți ale Atlanticului; întrucât un acord între cele mai mari două blocuri economice din lume are potențialul de a crea standarde, norme și reguli care să fie adoptate la nivel mondial, fapt care ar fi și în avantajul țărilor terțe și ar permite evitarea accentuării fragmentării comerțului mondial; întrucât eșecul negocierii unui astfel de acord va permite altor țări terțe cu standarde și valori diferite să își asume, în schimb, acest rol;

| C. | întrucât nouă state membre ale Uniunii Europene au semnat deja un acord bilateral cu SUA, permițând astfel TTIP să se inspire din bunele practici și să permită în mai mare măsură depășirea obstacolelor întâmpinate de aceste state membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât nouă state membre ale Uniunii Europene au semnat deja un acord bilateral cu SUA, permițând astfel TTIP să se inspire din bunele practici și să permită în mai mare măsură depășirea obstacolelor întâmpinate de aceste state membre;

| D. | întrucât recentele crize de la frontierele UE și evoluțiile din întreaga lume demonstrează necesitatea de a investi în guvernanța globală și într-un sistem bazat pe norme și valori; |
| --- | --- |

D.

întrucât recentele crize de la frontierele UE și evoluțiile din întreaga lume demonstrează necesitatea de a investi în guvernanța globală și într-un sistem bazat pe norme și valori;

| E. | întrucât, având în vedere creșterea gradului de interconectare a piețelor mondiale, este esențial ca factorii de decizie să modeleze și să promoveze interacțiunea piețelor; întrucât existența unor norme comerciale adecvate și înlăturarea barierelor inutile sunt fundamentale pentru crearea de valoare adăugată, menținând și dezvoltând, în același timp, o bază industrială solidă, competitivă și diversificată în Europa; |
| --- | --- |

E.

întrucât, având în vedere creșterea gradului de interconectare a piețelor mondiale, este esențial ca factorii de decizie să modeleze și să promoveze interacțiunea piețelor; întrucât existența unor norme comerciale adecvate și înlăturarea barierelor inutile sunt fundamentale pentru crearea de valoare adăugată, menținând și dezvoltând, în același timp, o bază industrială solidă, competitivă și diversificată în Europa;

| F. | întrucât încercările UE de a face față provocărilor legate de schimbările climatice, protecția mediului și siguranța consumatorilor au determinat costuri reglementare ridicate pentru întreprinderile din UE, împreună cu nivelurile ridicate ale prețurilor materiilor prime energetice și ale electricității, care – dacă rămân nesoluționate în cadrul TTIP – pot accelera procesul de delocalizare și de dezindustrializare, precum și pierderile de locuri de muncă, amenințând astfel obiectivele UE în materie de reindustrializare și de ocupare a forței de muncă, ceea ce va submina și obiectivele însele de politică pe care reglementările UE urmăresc să le atingă; |
| --- | --- |

F.

întrucât încercările UE de a face față provocărilor legate de schimbările climatice, protecția mediului și siguranța consumatorilor au determinat costuri reglementare ridicate pentru întreprinderile din UE, împreună cu nivelurile ridicate ale prețurilor materiilor prime energetice și ale electricității, care – dacă rămân nesoluționate în cadrul TTIP – pot accelera procesul de delocalizare și de dezindustrializare, precum și pierderile de locuri de muncă, amenințând astfel obiectivele UE în materie de reindustrializare și de ocupare a forței de muncă, ceea ce va submina și obiectivele însele de politică pe care reglementările UE urmăresc să le atingă;

| G. | întrucât un acord comercial bine conceput ar putea contribui la valorificarea oportunităților pe care le oferă globalizarea; întrucât un acord comercial ferm și ambițios nu ar trebui să se concentreze doar asupra reducerii tarifelor și a BNT, ci ar trebui să fie și un instrument de protecție a lucrătorilor, consumatorilor și mediului; întrucât un acord comercial ferm și ambițios reprezintă o oportunitate de a crea un cadru prin consolidarea reglementărilor la cel mai înalt nivel, în conformitate cu valorile noastre comune, prevenind astfel dumpingul social și de mediu și garantând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, ținând seama de obiectivul comun de garantare a unei concurențe deschise în condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât un acord comercial bine conceput ar putea contribui la valorificarea oportunităților pe care le oferă globalizarea; întrucât un acord comercial ferm și ambițios nu ar trebui să se concentreze doar asupra reducerii tarifelor și a BNT, ci ar trebui să fie și un instrument de protecție a lucrătorilor, consumatorilor și mediului; întrucât un acord comercial ferm și ambițios reprezintă o oportunitate de a crea un cadru prin consolidarea reglementărilor la cel mai înalt nivel, în conformitate cu valorile noastre comune, prevenind astfel dumpingul social și de mediu și garantând un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, ținând seama de obiectivul comun de garantare a unei concurențe deschise în condiții de concurență echitabile;

| H. | întrucât, chiar dacă standardele comune ridicate sunt în interesul consumatorilor, ar trebui recunoscut faptul că și convergența este justificată pentru întreprinderi, deoarece costurile mai mari ce rezultă din standarde mai ridicate pot fi mai bine compensate prin economii de scară sporite pe o piață potențială de 850 de milioane de consumatori; |
| --- | --- |

H.

întrucât, chiar dacă standardele comune ridicate sunt în interesul consumatorilor, ar trebui recunoscut faptul că și convergența este justificată pentru întreprinderi, deoarece costurile mai mari ce rezultă din standarde mai ridicate pot fi mai bine compensate prin economii de scară sporite pe o piață potențială de 850 de milioane de consumatori;

| I. | întrucât acordurile comerciale anterioare au prezentat beneficii semnificative pentru economia europeană, este dificil să evaluăm impactul real al TTIP asupra economiei europene și a celei a Statelor Unite și să facem previziuni atât timp cât negocierile sunt în curs, iar din studii reies rezultate contradictorii; întrucât TTIP ca atare nu va soluționa problemele economice structurale persistente din UE și cauzele lor subiacente, ci ar trebui considerat ca un element în cadrul unei strategii europene mai largi, care vizează crearea de locuri de muncă și generarea de creștere, iar așteptările în ceea ce privește TTIP ar trebui să fie proporționale cu nivelul de ambiție la care se va ajunge în timpul negocierilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât acordurile comerciale anterioare au prezentat beneficii semnificative pentru economia europeană, este dificil să evaluăm impactul real al TTIP asupra economiei europene și a celei a Statelor Unite și să facem previziuni atât timp cât negocierile sunt în curs, iar din studii reies rezultate contradictorii; întrucât TTIP ca atare nu va soluționa problemele economice structurale persistente din UE și cauzele lor subiacente, ci ar trebui considerat ca un element în cadrul unei strategii europene mai largi, care vizează crearea de locuri de muncă și generarea de creștere, iar așteptările în ceea ce privește TTIP ar trebui să fie proporționale cu nivelul de ambiție la care se va ajunge în timpul negocierilor;

| J. | întrucât consecințele embargoului impus Rusiei au demonstrat în mod clar relevanța geopolitică constantă a agriculturii, importanța accesului la mai multe piețe agricole diferite și necesitatea unui parteneriat comercial strategic solid cu parteneri comerciali de încredere; |
| --- | --- |

J.

întrucât consecințele embargoului impus Rusiei au demonstrat în mod clar relevanța geopolitică constantă a agriculturii, importanța accesului la mai multe piețe agricole diferite și necesitatea unui parteneriat comercial strategic solid cu parteneri comerciali de încredere;

| K. | întrucât este important ca agricultura europeană să beneficieze de un acord comercial reciproc avantajos cu SUA, în vederea promovării poziției Europei ca actor esențial pe piața mondială, fără a pune în pericol actualele standarde de calitate ale produselor agricole europene și îmbunătățirea lor pe viitor, menținând, în același timp, modelul agricol european și asigurându-i viabilitatea economică și socială; |
| --- | --- |

K.

întrucât este important ca agricultura europeană să beneficieze de un acord comercial reciproc avantajos cu SUA, în vederea promovării poziției Europei ca actor esențial pe piața mondială, fără a pune în pericol actualele standarde de calitate ale produselor agricole europene și îmbunătățirea lor pe viitor, menținând, în același timp, modelul agricol european și asigurându-i viabilitatea economică și socială;

| L. | întrucât fluxurile comerciale și de investiții nu reprezintă un scop în sine, iar bunăstarea cetățenilor obișnuiți, a lucrătorilor și a consumatorilor, precum și multiplicarea oportunităților pentru întreprinderi, ca vectori ai creșterii economice și creării de locuri de muncă, sunt criteriul de referință al unui acord comercial; întrucât TTIP ar trebui considerat un model de acord comercial de calitate, care îndeplinește aceste cerințe, pentru a servi drept exemplu în viitoarele noastre negocieri cu alți parteneri comerciali; |
| --- | --- |

L.

întrucât fluxurile comerciale și de investiții nu reprezintă un scop în sine, iar bunăstarea cetățenilor obișnuiți, a lucrătorilor și a consumatorilor, precum și multiplicarea oportunităților pentru întreprinderi, ca vectori ai creșterii economice și creării de locuri de muncă, sunt criteriul de referință al unui acord comercial; întrucât TTIP ar trebui considerat un model de acord comercial de calitate, care îndeplinește aceste cerințe, pentru a servi drept exemplu în viitoarele noastre negocieri cu alți parteneri comerciali;

| M. | întrucât, pentru a ajunge la un rezultat de înaltă calitate, este necesar un anumit nivel de confidențialitate a negocierilor, dar nivelul limitat de transparență în care negocierile au fost purtate în trecut a condus la deficiențe în ceea ce privește controlul democratic asupra procesului de negociere; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a ajunge la un rezultat de înaltă calitate, este necesar un anumit nivel de confidențialitate a negocierilor, dar nivelul limitat de transparență în care negocierile au fost purtate în trecut a condus la deficiențe în ceea ce privește controlul democratic asupra procesului de negociere;

| N. | întrucât Președintele Juncker a reiterat în mod clar, în orientările sale politice, că dorește un acord comercial echilibrat și rezonabil cu Statele Unite și că – deși UE și SUA pot face un important pas înainte prin recunoașterea reciprocă a standardelor produselor și colaborarea în vederea stabilirii de standarde transatlantice – UE nu va sacrifica standardele sale în materie de siguranță (alimentară), sănătate umană, sănătate animală, standardele sociale, de mediu sau standardele în materie de protecție a datelor și diversitate culturală; reamintind că siguranța alimentelor pe care le consumăm, protecția datelor cu caracter personal ale cetățenilor europeni și serviciile de interes general nu sunt negociabile, cu excepția cazului în care scopul este cel de a ajunge la un nivel mai ridicat de protecție; |
| --- | --- |

N.

întrucât Președintele Juncker a reiterat în mod clar, în orientările sale politice, că dorește un acord comercial echilibrat și rezonabil cu Statele Unite și că – deși UE și SUA pot face un important pas înainte prin recunoașterea reciprocă a standardelor produselor și colaborarea în vederea stabilirii de standarde transatlantice – UE nu va sacrifica standardele sale în materie de siguranță (alimentară), sănătate umană, sănătate animală, standardele sociale, de mediu sau standardele în materie de protecție a datelor și diversitate culturală; reamintind că siguranța alimentelor pe care le consumăm, protecția datelor cu caracter personal ale cetățenilor europeni și serviciile de interes general nu sunt negociabile, cu excepția cazului în care scopul este cel de a ajunge la un nivel mai ridicat de protecție;

| O. | întrucât este importantă încheierea cu succes a negocierilor privind Sfera de siguranță și Acordul-cadru SUA-UE privind protecția datelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât este importantă încheierea cu succes a negocierilor privind Sfera de siguranță și Acordul-cadru SUA-UE privind protecția datelor;

| P. | întrucât Președintele Juncker a menționat, de asemenea, în mod clar în orientările sale politice că nu va accepta ca competențele instanțelor din statele membre să fie limitate de regimuri speciale pentru litigiile legate de investiții; întrucât, având în vedere că rezultatele consultării publice cu privire la protecția investițiilor și soluționarea litigiilor între investitori și stat în cadrul TTIP sunt disponibile, se desfășoară în prezent un proces de reflecție, care ține seama de contribuții, în cadrul celor trei instituții europene, precum și între acestea, în paralel cu consultarea societății civile și a întreprinderilor, privind cea mai bună modalitate de a asigura protecția investițiilor și tratamentul egal al investitorilor, garantând în același timp dreptul statelor de a reglementa; |
| --- | --- |

P.

întrucât Președintele Juncker a menționat, de asemenea, în mod clar în orientările sale politice că nu va accepta ca competențele instanțelor din statele membre să fie limitate de regimuri speciale pentru litigiile legate de investiții; întrucât, având în vedere că rezultatele consultării publice cu privire la protecția investițiilor și soluționarea litigiilor între investitori și stat în cadrul TTIP sunt disponibile, se desfășoară în prezent un proces de reflecție, care ține seama de contribuții, în cadrul celor trei instituții europene, precum și între acestea, în paralel cu consultarea societății civile și a întreprinderilor, privind cea mai bună modalitate de a asigura protecția investițiilor și tratamentul egal al investitorilor, garantând în același timp dreptul statelor de a reglementa;

| Q. | întrucât Parlamentul sprijină pe deplin decizia Consiliului de a declasifica directivele de negociere, precum și inițiativa în materie de transparență a Comisiei Europene; întrucât dezbaterile publice vii care au avut loc în Europa privind TTIP au evidențiat necesitatea ca negocierile privind TTIP să se desfășoare într-o manieră mai transparentă și mai incluzivă, ținând cont de preocupările exprimate de cetățenii europeni și comunicând rezultatele negocierii publicului larg; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Parlamentul sprijină pe deplin decizia Consiliului de a declasifica directivele de negociere, precum și inițiativa în materie de transparență a Comisiei Europene; întrucât dezbaterile publice vii care au avut loc în Europa privind TTIP au evidențiat necesitatea ca negocierile privind TTIP să se desfășoare într-o manieră mai transparentă și mai incluzivă, ținând cont de preocupările exprimate de cetățenii europeni și comunicând rezultatele negocierii publicului larg;

| R. | întrucât negocierile dintre SUA și UE se desfășoară din iulie 2013, dar până în prezent nu s-a convenit asupra niciunui text comun; |
| --- | --- |

R.

întrucât negocierile dintre SUA și UE se desfășoară din iulie 2013, dar până în prezent nu s-a convenit asupra niciunui text comun;

| S. | întrucât se așteaptă ca TTIP să fie un acord mixt care necesită ratificarea de către Parlamentul European și toate cele 28 de state membre ale UE; |
| --- | --- |

S.

întrucât se așteaptă ca TTIP să fie un acord mixt care necesită ratificarea de către Parlamentul European și toate cele 28 de state membre ale UE;

| 1. | consideră că UE și SUA sunt parteneri strategici cheie; subliniază că Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) constituie cel mai semnificativ proiect recent UE-SUA și că acesta ar trebui să dea un nou impuls parteneriatului transatlantic în ansamblul său, dincolo de aspectele sale comerciale; subliniază că încheierea cu succes a acestuia are o deosebită importanță politică; |
| --- | --- |

1.

consideră că UE și SUA sunt parteneri strategici cheie; subliniază că Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) constituie cel mai semnificativ proiect recent UE-SUA și că acesta ar trebui să dea un nou impuls parteneriatului transatlantic în ansamblul său, dincolo de aspectele sale comerciale; subliniază că încheierea cu succes a acestuia are o deosebită importanță politică;

| 2. | adresează Comisiei, în contextul negocierilor în curs privind TTIP, următoarele recomandări:






  (a) | în ceea ce privește domeniul de aplicare și contextul mai larg:






  (i) | să se asigure că negocierile transparente privind TTIP conduc la încheierea unui acord pentru comerț și investiții ambițios, cuprinzător și echilibrat, la standarde înalte, care să promoveze creșterea sustenabilă, cu avantaje comune pentru statele membre și avantaje reciproce pentru parteneri, să contribuie la creșterea competitivității la nivel internațional și să creeze noi posibilități pentru întreprinderile din UE, în special pentru IMM-uri și să sprijine crearea de locuri de muncă de înaltă calitate pentru cetățenii europeni, în beneficiul direct al consumatorilor europeni; conținutul și punerea în aplicare a acordului sunt mai importante decât ritmul cu care se desfășoară negocierile; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

adresează Comisiei, în contextul negocierilor în curs privind TTIP, următoarele recomandări:

(a)

în ceea ce privește domeniul de aplicare și contextul mai larg:

(i)

să se asigure că negocierile transparente privind TTIP conduc la încheierea unui acord pentru comerț și investiții ambițios, cuprinzător și echilibrat, la standarde înalte, care să promoveze creșterea sustenabilă, cu avantaje comune pentru statele membre și avantaje reciproce pentru parteneri, să contribuie la creșterea competitivității la nivel internațional și să creeze noi posibilități pentru întreprinderile din UE, în special pentru IMM-uri și să sprijine crearea de locuri de muncă de înaltă calitate pentru cetățenii europeni, în beneficiul direct al consumatorilor europeni; conținutul și punerea în aplicare a acordului sunt mai importante decât ritmul cu care se desfășoară negocierile;

| (ii) | să sublinieze că, în timp ce negocierile privind TTIP constau în negocieri pe trei domenii principale – îmbunătățirea ambițioasă a accesului reciproc la piețe (pentru bunuri, servicii, investiții și achiziții publice la toate nivelurile de guvernare), reducerea barierelor netarifare (BNT) și creșterea compatibilității regimurilor de reglementare și elaborarea unor norme comune pentru a face față provocărilor și oportunităților comune la nivel mondial în domeniul comercial – toate aceste domenii fiind la fel de importante și trebuind incluse într-un pachet cuprinzător; TTIP ar trebui să fie ambițios și obligatoriu la toate nivelurile de guvernare de ambele părți ale Atlanticului; acordul ar trebui să conducă la o veritabilă deschidere de durată a pieței pe o bază reciprocă și la facilitarea, în practică, a comerțului și ar trebui să acorde o atenție deosebită măsurilor structurale care vizează realizarea unei mai bune cooperării transatlantice, cu menținerea standardelor de reglementare și a protecției consumatorilor, prevenind dumpingului social, fiscal și ecologic; |
| --- | --- |

(ii)

să sublinieze că, în timp ce negocierile privind TTIP constau în negocieri pe trei domenii principale – îmbunătățirea ambițioasă a accesului reciproc la piețe (pentru bunuri, servicii, investiții și achiziții publice la toate nivelurile de guvernare), reducerea barierelor netarifare (BNT) și creșterea compatibilității regimurilor de reglementare și elaborarea unor norme comune pentru a face față provocărilor și oportunităților comune la nivel mondial în domeniul comercial – toate aceste domenii fiind la fel de importante și trebuind incluse într-un pachet cuprinzător; TTIP ar trebui să fie ambițios și obligatoriu la toate nivelurile de guvernare de ambele părți ale Atlanticului; acordul ar trebui să conducă la o veritabilă deschidere de durată a pieței pe o bază reciprocă și la facilitarea, în practică, a comerțului și ar trebui să acorde o atenție deosebită măsurilor structurale care vizează realizarea unei mai bune cooperării transatlantice, cu menținerea standardelor de reglementare și a protecției consumatorilor, prevenind dumpingului social, fiscal și ecologic;

| (iii) | să țină seama de importanța strategică a relației economice UE-SUA, în general, și a TTIP, în special, printre altele, ca o șansă de a promova principiile și valorile, ancorate într-un cadru bazat pe norme, pe care UE și SUA le împărtășesc și le prețuiesc, precum și să definească abordări și viziuni comune în ceea ce privește comerțul mondial, investițiile și aspectele comerciale, cum ar fi standardele ridicate, normele și reglementările, pentru a dezvolta o viziune transatlantică mai amplă și un set comun de obiective strategice; să țină seama de faptul că, dată fiind dimensiunea pieței transatlantice, TTIP reprezintă o oportunitate de a modela și de a reglementa ordinea comerțului internațional, astfel încât ambele părți să prospere într-o lume interconectată; |
| --- | --- |

(iii)

să țină seama de importanța strategică a relației economice UE-SUA, în general, și a TTIP, în special, printre altele, ca o șansă de a promova principiile și valorile, ancorate într-un cadru bazat pe norme, pe care UE și SUA le împărtășesc și le prețuiesc, precum și să definească abordări și viziuni comune în ceea ce privește comerțul mondial, investițiile și aspectele comerciale, cum ar fi standardele ridicate, normele și reglementările, pentru a dezvolta o viziune transatlantică mai amplă și un set comun de obiective strategice; să țină seama de faptul că, dată fiind dimensiunea pieței transatlantice, TTIP reprezintă o oportunitate de a modela și de a reglementa ordinea comerțului internațional, astfel încât ambele părți să prospere într-o lume interconectată;

| (iv) | să asigure, în special având în vedere recentele evoluții pozitive din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), că un acord cu SUA reprezintă o bază de pornire pentru negocieri comerciale mai extinse și că nu aduce atingere procesului OMC și nu împiedică desfășurarea acestuia; acordurile comerciale bilaterale și multilaterale ar trebui considerate, în general, o a doua opțiune și nu trebuie să împiedice eforturile depuse pentru realizarea unor îmbunătățiri semnificative la nivel multilateral; TTIP trebuie să garanteze sinergia cu alte acorduri comerciale în curs de negociere; |
| --- | --- |

(iv)

să asigure, în special având în vedere recentele evoluții pozitive din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), că un acord cu SUA reprezintă o bază de pornire pentru negocieri comerciale mai extinse și că nu aduce atingere procesului OMC și nu împiedică desfășurarea acestuia; acordurile comerciale bilaterale și multilaterale ar trebui considerate, în general, o a doua opțiune și nu trebuie să împiedice eforturile depuse pentru realizarea unor îmbunătățiri semnificative la nivel multilateral; TTIP trebuie să garanteze sinergia cu alte acorduri comerciale în curs de negociere;

| (v) | să țină seama de faptul că TFUE definește politica comercială a UE ca parte integrantă din acțiunea externă globală a Uniunii și, prin urmare, să evalueze implicațiile acordului final, recunoscând oportunitățile, cum ar fi facilitarea accesului la piață datorită unor standarde transatlantice comune, precum și riscurile, cum ar fi reorientarea schimburilor comerciale din țările în curs de dezvoltare din cauza erodării tarifelor preferențiale; |
| --- | --- |

(v)

să țină seama de faptul că TFUE definește politica comercială a UE ca parte integrantă din acțiunea externă globală a Uniunii și, prin urmare, să evalueze implicațiile acordului final, recunoscând oportunitățile, cum ar fi facilitarea accesului la piață datorită unor standarde transatlantice comune, precum și riscurile, cum ar fi reorientarea schimburilor comerciale din țările în curs de dezvoltare din cauza erodării tarifelor preferențiale;

| (vi) | să se asigure că acordul garantează respectarea deplină a standardelor UE în domeniul drepturilor fundamentale, prin includerea unei clauze obligatorii din punct de vedere juridic și suspensive referitoare la respectarea drepturilor omului, care să reprezinte o parte standard a acordurilor comerciale ale UE cu țările terțe; |
| --- | --- |

(vi)

să se asigure că acordul garantează respectarea deplină a standardelor UE în domeniul drepturilor fundamentale, prin includerea unei clauze obligatorii din punct de vedere juridic și suspensive referitoare la respectarea drepturilor omului, care să reprezinte o parte standard a acordurilor comerciale ale UE cu țările terțe;

| (b) | în ceea ce privește accesul pe piață:






  (i) | să se asigure că ofertele privind accesul de piață din diferite domenii sunt reciproce, la fel de ambițioase și reflectă așteptările ambelor părți, fiind necesar un echilibru între diferitele propuneri pentru aceste domenii; |
| --- | --- | --- |

(b)

în ceea ce privește accesul pe piață:

(i)

să se asigure că ofertele privind accesul de piață din diferite domenii sunt reciproce, la fel de ambițioase și reflectă așteptările ambelor părți, fiind necesar un echilibru între diferitele propuneri pentru aceste domenii;

| (ii) | să urmărească eliminarea tuturor taxelor vamale, respectând totodată faptul că există o serie de produse sensibile de ambele părți, pentru care vor trebui aprobate liste complete în cursul procesului de negociere; să prevadă pentru produsele cele mai sensibile perioade tranziționale și cote adecvate și, în unele cazuri, excluderea acestora, ținând cont de faptul că, în multe cazuri, aceste produse au costuri de producție mai mari în UE din cauza normelor UE; |
| --- | --- |

(ii)

să urmărească eliminarea tuturor taxelor vamale, respectând totodată faptul că există o serie de produse sensibile de ambele părți, pentru care vor trebui aprobate liste complete în cursul procesului de negociere; să prevadă pentru produsele cele mai sensibile perioade tranziționale și cote adecvate și, în unele cazuri, excluderea acestora, ținând cont de faptul că, în multe cazuri, aceste produse au costuri de producție mai mari în UE din cauza normelor UE;

| (iii) | să introducă în acord o clauză de salvgardare, astfel cum este stabilit în mod clar în mandatul de negociere, care s-ar invoca în situația în care o creștere a importurilor unui anumit produs ar amenința să dăuneze grav producției interne, cu referire specifică la producția de alimente și la sectoarele energointensive, cele care implică relocarea emisiilor de dioxid de carbon, sectorul industriei chimice, sectorul materiilor prime și sectorul industriei oțelului din UE; |
| --- | --- |

(iii)

să introducă în acord o clauză de salvgardare, astfel cum este stabilit în mod clar în mandatul de negociere, care s-ar invoca în situația în care o creștere a importurilor unui anumit produs ar amenința să dăuneze grav producției interne, cu referire specifică la producția de alimente și la sectoarele energointensive, cele care implică relocarea emisiilor de dioxid de carbon, sectorul industriei chimice, sectorul materiilor prime și sectorul industriei oțelului din UE;

| (iv) | să țină seama de faptul că, având în vedere că UE este cel mai mare bloc comercial din lume, există importante interese ofensive pentru UE în sectorul serviciilor foarte specializate, de exemplu în sectorul ingineriei și al altor servicii profesionale, al telecomunicațiilor, al serviciilor financiare sau al celor de transport; |
| --- | --- |

(iv)

să țină seama de faptul că, având în vedere că UE este cel mai mare bloc comercial din lume, există importante interese ofensive pentru UE în sectorul serviciilor foarte specializate, de exemplu în sectorul ingineriei și al altor servicii profesionale, al telecomunicațiilor, al serviciilor financiare sau al celor de transport;

| (v) | să crească accesul pe piață al serviciilor în conformitate cu o „abordare bazată pe o listă hibridă”, utilizând „liste pozitive” pentru accesul pe piață, în care să fie explicit menționate serviciile ce urmează a fi deschise întreprinderilor străine, iar serviciile noi să fie excluse, asigurându-se, în același timp, că eventualele clauze de status quo sau de tip clichet se aplică numai dispozițiilor privind nediscriminarea și permit o flexibilitate suficientă pentru a readuce serviciile de interes economic general sub controlul public, precum și pentru a ține seama de apariția unor servicii noi și inovatoare, folosind o abordare de tip „listă negativă” pentru tratamentul la nivel național; |
| --- | --- |

(v)

să crească accesul pe piață al serviciilor în conformitate cu o „abordare bazată pe o listă hibridă”, utilizând „liste pozitive” pentru accesul pe piață, în care să fie explicit menționate serviciile ce urmează a fi deschise întreprinderilor străine, iar serviciile noi să fie excluse, asigurându-se, în același timp, că eventualele clauze de status quo sau de tip clichet se aplică numai dispozițiilor privind nediscriminarea și permit o flexibilitate suficientă pentru a readuce serviciile de interes economic general sub controlul public, precum și pentru a ține seama de apariția unor servicii noi și inovatoare, folosind o abordare de tip „listă negativă” pentru tratamentul la nivel național;

| (vi) | negocierile ar trebui să abordeze și să elimine în mod semnificativ restricțiile actuale impuse de SUA asupra serviciilor de transport maritim și aerian deținute de întreprinderile europene, în urma aplicării unor legi americane precum Legea Jones, Foreign Dredging Act (Legea privind activitățile de dragare străine), Federal Aviation Act (Legea aviației federale) și US Air Cabotage Law (Legea cabotajului aerian), inclusiv în ceea ce privește restricțiile impuse circulației capitalului în cazul proprietății străine asupra întreprinderilor aeriene, care îngreunează considerabil accesul pe piață al întreprinderilor din UE, precum și inovarea în Statele Unite; |
| --- | --- |

(vi)

negocierile ar trebui să abordeze și să elimine în mod semnificativ restricțiile actuale impuse de SUA asupra serviciilor de transport maritim și aerian deținute de întreprinderile europene, în urma aplicării unor legi americane precum Legea Jones, Foreign Dredging Act (Legea privind activitățile de dragare străine), Federal Aviation Act (Legea aviației federale) și US Air Cabotage Law (Legea cabotajului aerian), inclusiv în ceea ce privește restricțiile impuse circulației capitalului în cazul proprietății străine asupra întreprinderilor aeriene, care îngreunează considerabil accesul pe piață al întreprinderilor din UE, precum și inovarea în Statele Unite;

| (vii) | să se bazeze pe declarația comună care reflectă angajamentul clar al negociatorilor de a exclude actualele și viitoarele servicii de interes general, precum și serviciile de interes general economic din domeniul de aplicare al TTIP (inclusiv apa, sănătatea, serviciile sociale, sistemele de securitate socială și educația, dar fără a se limita la acestea), pentru a se asigura că autoritățile naționale și locale își mențin dreptul deplin de a introduce, adopta, menține sau abroga orice măsuri referitoare la comisionarea, organizarea, finanțarea și furnizarea de servicii publice, în conformitate cu tratatele și cu mandatul de negociere al UE; această excludere ar trebui să se aplice indiferent de modul în care serviciile sunt furnizate și finanțate; |
| --- | --- |

(vii)

să se bazeze pe declarația comună care reflectă angajamentul clar al negociatorilor de a exclude actualele și viitoarele servicii de interes general, precum și serviciile de interes general economic din domeniul de aplicare al TTIP (inclusiv apa, sănătatea, serviciile sociale, sistemele de securitate socială și educația, dar fără a se limita la acestea), pentru a se asigura că autoritățile naționale și locale își mențin dreptul deplin de a introduce, adopta, menține sau abroga orice măsuri referitoare la comisionarea, organizarea, finanțarea și furnizarea de servicii publice, în conformitate cu tratatele și cu mandatul de negociere al UE; această excludere ar trebui să se aplice indiferent de modul în care serviciile sunt furnizate și finanțate;

| (viii) | să depună toate eforturile pentru a asigura recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, în special prin crearea unui cadrul legal în statele federale care au competențe de reglementare în acest domeniu, pentru a permite lucrătorilor din UE și din SUA să își desfășoare activitatea pe ambele părți ale Atlanticului și pentru a facilita mobilitatea investitorilor, a personalului, a lucrătorilor și tehnicienilor cu înaltă calificare între UE și SUA, în sectoarele reglementate de TTIP; |
| --- | --- |

(viii)

să depună toate eforturile pentru a asigura recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, în special prin crearea unui cadrul legal în statele federale care au competențe de reglementare în acest domeniu, pentru a permite lucrătorilor din UE și din SUA să își desfășoare activitatea pe ambele părți ale Atlanticului și pentru a facilita mobilitatea investitorilor, a personalului, a lucrătorilor și tehnicienilor cu înaltă calificare între UE și SUA, în sectoarele reglementate de TTIP;

| (ix) | să țină seama de faptul că facilitarea vizelor pentru furnizorii de servicii și bunuri europeni este un element-cheie pentru a beneficia de pe urma acordului și să crească, în cadrul negocierilor, presiunea politică asupra SUA pentru a garanta reciprocitatea deplină a vizelor și un tratament egal pentru toți cetățenii statelor membre ale UE, fără discriminare, în ceea ce privește accesul lor în SUA; |
| --- | --- |

(ix)

să țină seama de faptul că facilitarea vizelor pentru furnizorii de servicii și bunuri europeni este un element-cheie pentru a beneficia de pe urma acordului și să crească, în cadrul negocierilor, presiunea politică asupra SUA pentru a garanta reciprocitatea deplină a vizelor și un tratament egal pentru toți cetățenii statelor membre ale UE, fără discriminare, în ceea ce privește accesul lor în SUA;

| (x) | să combine negocierile privind accesul la piețele de servicii financiare cu convergența în domeniul reglementărilor financiare la cel mai înalt nivel, în vederea susținerii introducerii și compatibilității reglementărilor necesare pentru a consolida stabilitatea financiară, a asigurării unei protecții adecvate pentru consumatorii de bunuri și servicii financiare și a susținerii eforturilor de cooperare în curs în alte forumuri internaționale, cum ar fi Comitetul de la Basel pentru Supraveghere Bancară și Consiliul pentru Stabilitate Financiară; să se asigure că aceste eforturi de cooperare nu limitează suveranitatea în materie de reglementare și de supraveghere a UE și a statelor membre, inclusiv capacitatea acestora de a interzice anumite produse și activități financiare; |
| --- | --- |

(x)

să combine negocierile privind accesul la piețele de servicii financiare cu convergența în domeniul reglementărilor financiare la cel mai înalt nivel, în vederea susținerii introducerii și compatibilității reglementărilor necesare pentru a consolida stabilitatea financiară, a asigurării unei protecții adecvate pentru consumatorii de bunuri și servicii financiare și a susținerii eforturilor de cooperare în curs în alte forumuri internaționale, cum ar fi Comitetul de la Basel pentru Supraveghere Bancară și Consiliul pentru Stabilitate Financiară; să se asigure că aceste eforturi de cooperare nu limitează suveranitatea în materie de reglementare și de supraveghere a UE și a statelor membre, inclusiv capacitatea acestora de a interzice anumite produse și activități financiare;

| (xi) | să pună bazele unei cooperări consolidate între UE, statele sale membre și SUA, care să includă mecanisme de creștere a eficienței cooperării internaționale, cu scopul de a stabili standarde mai înalte împotriva infracțiunilor și a corupției financiare și fiscale; |
| --- | --- |

(xi)

să pună bazele unei cooperări consolidate între UE, statele sale membre și SUA, care să includă mecanisme de creștere a eficienței cooperării internaționale, cu scopul de a stabili standarde mai înalte împotriva infracțiunilor și a corupției financiare și fiscale;

| (xii) | să se asigure că acquis-ul UE privind protecția datelor nu este compromis prin liberalizarea fluxurilor de date, în special în domeniul comerțului electronic și al serviciilor financiare și să recunoască totodată rolul de coloană vertebrală al fluxurilor de date pentru comerțul transatlantic și economia digitală; să includă, ca punct esențial, o dispoziție separată orizontală cuprinzătoare și lipsită de ambiguitate, pe baza articolului XIV din Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS), care să prevadă o excludere completă din acord a cadrului juridic al UE, actual și viitor, privind protecția datelor cu caracter personal, fără să existe vreo condiție conform căreia acesta trebuie să respecte alte părți din TTIP; să negocieze dispoziții care să se refere la fluxul de date cu caracter personal numai în cazul în care se garantează și se respectă punerea deplină în aplicare a normelor privind protecția datelor pe ambele părți ale Atlanticului, pentru a coopera cu Statele Unite în vederea încurajării țărilor terțe privind adoptarea unor standarde de protecție a datelor la fel de înalte peste tot în lume; |
| --- | --- |

(xii)

să se asigure că acquis-ul UE privind protecția datelor nu este compromis prin liberalizarea fluxurilor de date, în special în domeniul comerțului electronic și al serviciilor financiare și să recunoască totodată rolul de coloană vertebrală al fluxurilor de date pentru comerțul transatlantic și economia digitală; să includă, ca punct esențial, o dispoziție separată orizontală cuprinzătoare și lipsită de ambiguitate, pe baza articolului XIV din Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS), care să prevadă o excludere completă din acord a cadrului juridic al UE, actual și viitor, privind protecția datelor cu caracter personal, fără să existe vreo condiție conform căreia acesta trebuie să respecte alte părți din TTIP; să negocieze dispoziții care să se refere la fluxul de date cu caracter personal numai în cazul în care se garantează și se respectă punerea deplină în aplicare a normelor privind protecția datelor pe ambele părți ale Atlanticului, pentru a coopera cu Statele Unite în vederea încurajării țărilor terțe privind adoptarea unor standarde de protecție a datelor la fel de înalte peste tot în lume;

| (xiii) | să țină seama de faptul că aprobarea Parlamentului European pentru versiunea finală a acordului TTIP ar putea fi pusă sub semnul întrebării atât timp cât timp activitățile secrete de supraveghere în masă nu sunt complet abandonate și nu se găsește o soluție pentru drepturile la confidențialitatea datelor ale cetățenilor UE, inclusiv dreptul la căi de atac administrative și judiciare, formulate la punctul 74 din rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 (27); |
| --- | --- |

(xiii)

să țină seama de faptul că aprobarea Parlamentului European pentru versiunea finală a acordului TTIP ar putea fi pusă sub semnul întrebării atât timp cât timp activitățile secrete de supraveghere în masă nu sunt complet abandonate și nu se găsește o soluție pentru drepturile la confidențialitatea datelor ale cetățenilor UE, inclusiv dreptul la căi de atac administrative și judiciare, formulate la punctul 74 din rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 (27);

| (xiv) | să se asigure că încrederea între UE și SUA, zdruncinată în urma scandalurilor supravegherii în masă, este restaurată rapid și complet; |
| --- | --- |

(xiv)

să se asigure că încrederea între UE și SUA, zdruncinată în urma scandalurilor supravegherii în masă, este restaurată rapid și complet;

| (xv) | să includă un capitol ambițios privind concurența prin care să se asigure că legislația europeană în materie de concurență este respectată în mod corespunzător, în special în mediul digital; să se asigure că societățile private pot concura în mod echitabil cu întreprinderile de stat sau controlate de stat; să se asigure că subvențiile de stat acordate întreprinderilor private sunt reglementate și fac obiectul unui sistem de control transparent; |
| --- | --- |

(xv)

să includă un capitol ambițios privind concurența prin care să se asigure că legislația europeană în materie de concurență este respectată în mod corespunzător, în special în mediul digital; să se asigure că societățile private pot concura în mod echitabil cu întreprinderile de stat sau controlate de stat; să se asigure că subvențiile de stat acordate întreprinderilor private sunt reglementate și fac obiectul unui sistem de control transparent;

| (xvi) | să lanseze un apel la o concurență deschisă și la dezvoltarea economiei digitale, care, deși globală prin natura sa, își are principalele baze în UE și în SUA; să evidențieze în negocieri faptul că economia digitală trebuie să aibă un loc central în piața transatlantică, cu o acțiune de pârghie în economia mondială și în continuarea deschiderii altor piețe globale; |
| --- | --- |

(xvi)

să lanseze un apel la o concurență deschisă și la dezvoltarea economiei digitale, care, deși globală prin natura sa, își are principalele baze în UE și în SUA; să evidențieze în negocieri faptul că economia digitală trebuie să aibă un loc central în piața transatlantică, cu o acțiune de pârghie în economia mondială și în continuarea deschiderii altor piețe globale;

| (xvii) | să rețină că, în ce privește serviciile societății informaționale și telecomunicațiilor, este deosebit de important ca TTIP să garanteze condiții de concurență loială, cu un acces egal și transparent, bazat pe reciprocitate, al societăților de servicii din UE la piața din SUA și cu obligația ca prestatorii de servicii din SUA să respecte și să se supună tuturor standardelor relevante din sector și celor privind siguranța produselor, precum și drepturilor consumatorilor, atunci când furnizează servicii în Europa sau unor clienți europeni; |
| --- | --- |

(xvii)

să rețină că, în ce privește serviciile societății informaționale și telecomunicațiilor, este deosebit de important ca TTIP să garanteze condiții de concurență loială, cu un acces egal și transparent, bazat pe reciprocitate, al societăților de servicii din UE la piața din SUA și cu obligația ca prestatorii de servicii din SUA să respecte și să se supună tuturor standardelor relevante din sector și celor privind siguranța produselor, precum și drepturilor consumatorilor, atunci când furnizează servicii în Europa sau unor clienți europeni;

| (xviii) | să se asigure, cu ajutorul unei clauze obligatorii din punct de vedere juridic aplicabile acordului în întregime și în deplină conformitate cu Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, părțile își rezervă dreptul de a adopta sau păstra orice măsură (în special de reglementare și/sau financiară) privind protecția sau promovarea diversității culturale și lingvistice, conform articolelor aplicabile din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și libertatea și pluralismul mass media, indiferent de tehnologia sau platforma de distribuție folosită și ținând seama de faptul că mandatul acordat Comisiei Europene de către statele membre exclude în mod explicit serviciile audio-vizuale; |
| --- | --- |

(xviii)

să se asigure, cu ajutorul unei clauze obligatorii din punct de vedere juridic aplicabile acordului în întregime și în deplină conformitate cu Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, părțile își rezervă dreptul de a adopta sau păstra orice măsură (în special de reglementare și/sau financiară) privind protecția sau promovarea diversității culturale și lingvistice, conform articolelor aplicabile din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și libertatea și pluralismul mass media, indiferent de tehnologia sau platforma de distribuție folosită și ținând seama de faptul că mandatul acordat Comisiei Europene de către statele membre exclude în mod explicit serviciile audio-vizuale;

| (xix) | să specifice că niciun element al acordului nu afectează capacitatea UE sau a statelor membre ale UE de a subvenționa și de a oferi sprijin financiar industriilor culturale și serviciilor culturale, educaționale și audiovizuale și de presă; |
| --- | --- |

(xix)

să specifice că niciun element al acordului nu afectează capacitatea UE sau a statelor membre ale UE de a subvenționa și de a oferi sprijin financiar industriilor culturale și serviciilor culturale, educaționale și audiovizuale și de presă;

| (xx) | să confirme faptul că sistemele de prețuri fixe pentru cărți și stabilirea prețurilor pentru ziare și reviste nu vor fi afectate de obligațiile care decurg din acordul TTIP; |
| --- | --- |

(xx)

să confirme faptul că sistemele de prețuri fixe pentru cărți și stabilirea prețurilor pentru ziare și reviste nu vor fi afectate de obligațiile care decurg din acordul TTIP;

| (xxi) | să garanteze, printr-o clauză generală, dreptul statelor membre ale UE de a adopta sau menține orice măsură referitoare la furnizarea tuturor serviciilor educaționale și culturale care își desfășoară activitatea fără scop lucrativ și/sau beneficiază în vreun fel de finanțări publice sau de sprijin de la stat, sub orice formă, precum și să se asigure că furnizorii străini cu finanțări private respectă aceleași cerințe privind calitatea și acreditarea ca și furnizorii naționali; |
| --- | --- |

(xxi)

să garanteze, printr-o clauză generală, dreptul statelor membre ale UE de a adopta sau menține orice măsură referitoare la furnizarea tuturor serviciilor educaționale și culturale care își desfășoară activitatea fără scop lucrativ și/sau beneficiază în vreun fel de finanțări publice sau de sprijin de la stat, sub orice formă, precum și să se asigure că furnizorii străini cu finanțări private respectă aceleași cerințe privind calitatea și acreditarea ca și furnizorii naționali;

| (xxii) | având în vedere imensul interes din partea întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor, de a obține un acces nediscriminatoriu la contractele de achiziții publice din SUA, atât la nivel federal, cât și la nivel subfederal, de exemplu în domeniul serviciilor de construcții, ingineriei civile, infrastructurii de transport și energetice și bunurilor și serviciilor, să adopte o abordare ambițioasă față de capitolul privind achizițiile publice, respectând, în același timp, conformitatea capitolului cu noile directive ale UE privind achizițiile publice și concesiunile, în vederea eliminării, conform principiului reciprocității, a diferențelor majore actuale legate de gradul de deschidere al celor două piețe de achiziții publice de pe ambele părți ale Atlanticului, prin deschiderea puternică a pieței din SUA (încă reglementată de Buy American Act din 1933) la nivel federal și subfederal deopotrivă, pe baza angajamentelor asumate în Acordul privind achizițiile publice (GPA) și prin eliminarea restricțiilor care se aplică în prezent la nivel federal, de stat și local în Statele Unite; și să creeze mecanisme de garantare a faptului că angajamentele asumate de autoritățile federale din SUA vor fi onorate la toate nivelurile politice și administrative; |
| --- | --- |

(xxii)

având în vedere imensul interes din partea întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor, de a obține un acces nediscriminatoriu la contractele de achiziții publice din SUA, atât la nivel federal, cât și la nivel subfederal, de exemplu în domeniul serviciilor de construcții, ingineriei civile, infrastructurii de transport și energetice și bunurilor și serviciilor, să adopte o abordare ambițioasă față de capitolul privind achizițiile publice, respectând, în același timp, conformitatea capitolului cu noile directive ale UE privind achizițiile publice și concesiunile, în vederea eliminării, conform principiului reciprocității, a diferențelor majore actuale legate de gradul de deschidere al celor două piețe de achiziții publice de pe ambele părți ale Atlanticului, prin deschiderea puternică a pieței din SUA (încă reglementată de Buy American Act din 1933) la nivel federal și subfederal deopotrivă, pe baza angajamentelor asumate în Acordul privind achizițiile publice (GPA) și prin eliminarea restricțiilor care se aplică în prezent la nivel federal, de stat și local în Statele Unite; și să creeze mecanisme de garantare a faptului că angajamentele asumate de autoritățile federale din SUA vor fi onorate la toate nivelurile politice și administrative;

| (xxiii) | să se asigure, pentru a stabili cerințe procedurale deschise, nediscriminatorii și previzibile, prin care să se asigure accesul egal al întreprinderilor din UE și din SUA, în special al IMM-urilor, atunci când participă la licitații pentru contracte publice, că SUA cresc transparența procesului de atribuire în vigoare pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

(xxiii)

să se asigure, pentru a stabili cerințe procedurale deschise, nediscriminatorii și previzibile, prin care să se asigure accesul egal al întreprinderilor din UE și din SUA, în special al IMM-urilor, atunci când participă la licitații pentru contracte publice, că SUA cresc transparența procesului de atribuire în vigoare pe teritoriul lor;

| (xxiv) | să promoveze cooperarea UE-SUA la nivel internațional pentru a promova standarde comune de sustenabilitate în achizițiile publice la toate nivelurile federale și subfederale, printre altele în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului privind achizițiile publice revizuit recent, precum și pentru a adopta și respecta standardele în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, pe baza Orientărilor privind întreprinderile multinaționale ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE); |
| --- | --- |

(xxiv)

să promoveze cooperarea UE-SUA la nivel internațional pentru a promova standarde comune de sustenabilitate în achizițiile publice la toate nivelurile federale și subfederale, printre altele în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului privind achizițiile publice revizuit recent, precum și pentru a adopta și respecta standardele în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor, pe baza Orientărilor privind întreprinderile multinaționale ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE);

| (xxv) | să se asigure că Statele Unite sunt incluse în procesul de negociere pentru a obține rezultate semnificative în deschiderea contractelor de achiziții publice pentru întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

(xxv)

să se asigure că Statele Unite sunt incluse în procesul de negociere pentru a obține rezultate semnificative în deschiderea contractelor de achiziții publice pentru întreprinderile din UE;

| (xxvi) | să aibă în vedere, în ceea ce privește achizițiile publice, caracterul sensibil al domeniilor apărării și securității și să ia în considerare obiectivele stabilite de șefii de stat și de guvern în cadrul Consiliului pentru apărare din 2013, de promovare a înființării unei piețe europene de securitate și apărare, precum și a unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană (EDTIB); |
| --- | --- |

(xxvi)

să aibă în vedere, în ceea ce privește achizițiile publice, caracterul sensibil al domeniilor apărării și securității și să ia în considerare obiectivele stabilite de șefii de stat și de guvern în cadrul Consiliului pentru apărare din 2013, de promovare a înființării unei piețe europene de securitate și apărare, precum și a unei baze industriale și tehnologice de apărare europeană (EDTIB);

| (xxvii) | să se asigure că negocierile privind regulile de origine vizează armonizarea abordărilor UE și SUA și instituirea unor reguli de origine eficiente, evitând astfel subminarea prin alte acorduri a normelor de origine, să considere negocierile o ocazie de a avansa către stabilirea unor standarde comune pentru indicarea obligatorie a originii produselor; având în vedere încheierea negocierilor pentru Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) dintre UE și Canada și potențiala modernizare a Acordului de liber schimb UE-Mexic, vor trebui luate în considerare posibilitatea cumulării și sfera de aplicare a acesteia; să rețină, cu toate acestea, că scopul TTIP este de a facilita comerțul cu produsele originare din SUA și UE și nu de a permite importuri din țări terțe și, prin urmare, excluderea anumitor produse va trebui evaluată în fiecare caz în parte, fiind necesară acordarea unor excluderi de la toate tipurile de cumulări pentru sectoarele sensibile; |
| --- | --- |

(xxvii)

să se asigure că negocierile privind regulile de origine vizează armonizarea abordărilor UE și SUA și instituirea unor reguli de origine eficiente, evitând astfel subminarea prin alte acorduri a normelor de origine, să considere negocierile o ocazie de a avansa către stabilirea unor standarde comune pentru indicarea obligatorie a originii produselor; având în vedere încheierea negocierilor pentru Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) dintre UE și Canada și potențiala modernizare a Acordului de liber schimb UE-Mexic, vor trebui luate în considerare posibilitatea cumulării și sfera de aplicare a acesteia; să rețină, cu toate acestea, că scopul TTIP este de a facilita comerțul cu produsele originare din SUA și UE și nu de a permite importuri din țări terțe și, prin urmare, excluderea anumitor produse va trebui evaluată în fiecare caz în parte, fiind necesară acordarea unor excluderi de la toate tipurile de cumulări pentru sectoarele sensibile;

| (xxviii) | să se asigure că TTIP este un acord deschis și să caute modalități prin care partenerii valoroși, care au un interes în negocierile TTIP în virtutea acordurilor de uniune vamală fie cu UE, fie cu SUA, să poată fi informați într-un mod mai activ asupra evoluției sale; |
| --- | --- |

(xxviii)

să se asigure că TTIP este un acord deschis și să caute modalități prin care partenerii valoroși, care au un interes în negocierile TTIP în virtutea acordurilor de uniune vamală fie cu UE, fie cu SUA, să poată fi informați într-un mod mai activ asupra evoluției sale;

| (c) | în ceea ce privește pilonul cooperării și coerenței în materie de reglementare și barierele netarifare:






  (i) | să se asigure că capitolul privind cooperarea în domeniul reglementării promovează un mediu economic eficient și favorabil concurenței prin identificarea și prevenirea potențialelor bariere netarifare viitoare din calea comerțului, care afectează în mod disproporționat IMM-urile, și prin facilitarea comerțului și a investițiilor, dezvoltând și asigurând, în același timp, cele mai înalte niveluri de protecție a sănătății și siguranței, în conformitate cu principiului precauției prevăzut la articolul 191 din TFUE, a consumatorului, a legislației în domeniul muncii, mediului și bunăstării animalelor și a diversității culturale care există în cadrul UE; să susțină, respectând, totodată, autonomia în materie de reglementare, stabilirea unui dialog și a unei cooperări structurate între autoritățile de reglementare în cel mai transparent mod posibil și prin implicarea părților interesate; să includă discipline transversale privind coerența și transparența în materie de reglementare pentru dezvoltarea și aplicarea unor reglementări eficiente, rentabile și mai compatibile pentru bunuri și servicii negociatorii de ambele părți trebuie să identifice și să fie foarte clari cu privire la procedurile tehnice și standardele care sunt fundamentale și nu pot fi compromise, la cele care pot face obiectul unei abordări comune, la domeniile în care este de dorit o recunoaștere reciprocă pe baza unui standard înalt comun și a unui sistem solid de supraveghere a pieței și la care sunt cele pentru care este posibil doar un schimb îmbunătățit de informații, pe baza experienței acumulate pe parcursul mai multor ani de discuții într-o serie de forumuri, inclusiv în cadrul Consiliului Economic Transatlantic și al Forumului de cooperare la nivel înalt în materie de reglementare; în mod analog, trebuie să se asigure că acesta nu va afecta standardele care urmează a fi stabilite în domenii unde există diferențe mari între UE și SUA, cum ar fi, spre exemplu, punerea în aplicare a legislației (cadru) existente (precum REACH) sau adoptarea de noi acte legislative (de exemplu, în domeniul clonării) sau definiții viitoare care să afecteze nivelul de protecție (de exemplu, pentru perturbatorii endocrini); să se asigure că nicio dispoziție privind cooperarea în materie de reglementare din TTIP nu stabilește o cerință procedurală pentru adoptarea actelor Uniunii care se referă la acesta și nici nu dă naștere unor drepturi opozabile în această privință; |
| --- | --- | --- |

(c)

în ceea ce privește pilonul cooperării și coerenței în materie de reglementare și barierele netarifare:

(i)

să se asigure că capitolul privind cooperarea în domeniul reglementării promovează un mediu economic eficient și favorabil concurenței prin identificarea și prevenirea potențialelor bariere netarifare viitoare din calea comerțului, care afectează în mod disproporționat IMM-urile, și prin facilitarea comerțului și a investițiilor, dezvoltând și asigurând, în același timp, cele mai înalte niveluri de protecție a sănătății și siguranței, în conformitate cu principiului precauției prevăzut la articolul 191 din TFUE, a consumatorului, a legislației în domeniul muncii, mediului și bunăstării animalelor și a diversității culturale care există în cadrul UE; să susțină, respectând, totodată, autonomia în materie de reglementare, stabilirea unui dialog și a unei cooperări structurate între autoritățile de reglementare în cel mai transparent mod posibil și prin implicarea părților interesate; să includă discipline transversale privind coerența și transparența în materie de reglementare pentru dezvoltarea și aplicarea unor reglementări eficiente, rentabile și mai compatibile pentru bunuri și servicii negociatorii de ambele părți trebuie să identifice și să fie foarte clari cu privire la procedurile tehnice și standardele care sunt fundamentale și nu pot fi compromise, la cele care pot face obiectul unei abordări comune, la domeniile în care este de dorit o recunoaștere reciprocă pe baza unui standard înalt comun și a unui sistem solid de supraveghere a pieței și la care sunt cele pentru care este posibil doar un schimb îmbunătățit de informații, pe baza experienței acumulate pe parcursul mai multor ani de discuții într-o serie de forumuri, inclusiv în cadrul Consiliului Economic Transatlantic și al Forumului de cooperare la nivel înalt în materie de reglementare; în mod analog, trebuie să se asigure că acesta nu va afecta standardele care urmează a fi stabilite în domenii unde există diferențe mari între UE și SUA, cum ar fi, spre exemplu, punerea în aplicare a legislației (cadru) existente (precum REACH) sau adoptarea de noi acte legislative (de exemplu, în domeniul clonării) sau definiții viitoare care să afecteze nivelul de protecție (de exemplu, pentru perturbatorii endocrini); să se asigure că nicio dispoziție privind cooperarea în materie de reglementare din TTIP nu stabilește o cerință procedurală pentru adoptarea actelor Uniunii care se referă la acesta și nici nu dă naștere unor drepturi opozabile în această privință;

| (ii) | să bazeze negocierile privind măsurile sanitare și fitosanitare (SPS) și măsurile legate de barierele tehnice în calea comerțului (TBT) pe principiile-cheie ale acordurilor multilaterale privind TBT și SPS, precum și să apere standardele și procedurile europene în domeniul sanitar și fitosanitar; să urmărească, în primul rând, eliminarea sau reducerea semnificativă a măsurilor SPS excesiv de împovărătoare, inclusiv a procedurilor de import aferente; să se asigure în special că aprobările prealabile, protocoalele obligatorii sau inspecțiile anterioare vămuirii nu sunt aplicate ca măsură permanentă pentru importuri; să realizeze îmbunătățirea transparenței și a deschiderii, recunoașterea reciprocă a standardelor echivalente, schimburi de bune practici, consolidarea dialogului dintre autoritățile de reglementare și părțile interesate și consolidarea cooperării dintre organismele internaționale de standardizare; să se asigure, în negocierile privind măsurile SPS și TBT, că standardele ridicate care au fost stabilite pentru a garanta siguranța alimentelor și a proteja viața sau sănătatea oamenilor, animalelor sau plantelor în UE nu sunt compromise în niciun fel; |
| --- | --- |

(ii)

să bazeze negocierile privind măsurile sanitare și fitosanitare (SPS) și măsurile legate de barierele tehnice în calea comerțului (TBT) pe principiile-cheie ale acordurilor multilaterale privind TBT și SPS, precum și să apere standardele și procedurile europene în domeniul sanitar și fitosanitar; să urmărească, în primul rând, eliminarea sau reducerea semnificativă a măsurilor SPS excesiv de împovărătoare, inclusiv a procedurilor de import aferente; să se asigure în special că aprobările prealabile, protocoalele obligatorii sau inspecțiile anterioare vămuirii nu sunt aplicate ca măsură permanentă pentru importuri; să realizeze îmbunătățirea transparenței și a deschiderii, recunoașterea reciprocă a standardelor echivalente, schimburi de bune practici, consolidarea dialogului dintre autoritățile de reglementare și părțile interesate și consolidarea cooperării dintre organismele internaționale de standardizare; să se asigure, în negocierile privind măsurile SPS și TBT, că standardele ridicate care au fost stabilite pentru a garanta siguranța alimentelor și a proteja viața sau sănătatea oamenilor, animalelor sau plantelor în UE nu sunt compromise în niciun fel;

| (iii) | să admită că în domeniile unde există diferențe normative foarte mari între UE și SUA, ca, de exemplu, serviciile de sănătate publică, OMG-uri, utilizarea hormonilor în sectorul bovinelor, REACH și implementarea acestuia și clonarea animalelor în scopuri zootehnice, nu se va încheia niciun acord și, în consecință, nu se vor purta negocieri pe aceste teme; |
| --- | --- |

(iii)

să admită că în domeniile unde există diferențe normative foarte mari între UE și SUA, ca, de exemplu, serviciile de sănătate publică, OMG-uri, utilizarea hormonilor în sectorul bovinelor, REACH și implementarea acestuia și clonarea animalelor în scopuri zootehnice, nu se va încheia niciun acord și, în consecință, nu se vor purta negocieri pe aceste teme;

| (iv) | să încurajeze partea americană să ridice interdicția asupra importurilor de carne de vită din UE; |
| --- | --- |

(iv)

să încurajeze partea americană să ridice interdicția asupra importurilor de carne de vită din UE;

| (v) | în ceea ce privește capitolul privind cooperarea orizontală în domeniul reglementării, să încurajeze cooperarea bilaterală în materie de reglementare, pentru a evita divergențele inutile, în special cu privire la noile tehnologii și servicii, în beneficiul concurenței și al opțiunilor consumatorilor din Europa și SUA; să realizeze acest lucru printr-un schimb intensificat de informații și să îmbunătățească adoptarea și punerea în aplicare a unor instrumente internaționale, respectând, totodată, principiul subsidiarității, pe baza unor precedente încununate de succes, cum ar fi, de exemplu, standardele ISO sau cele din cadrul Forumului mondial pentru armonizarea reglementărilor privind vehiculele (WP. 29) al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite; să țină seama de faptul că recunoașterea sau echivalarea celui mai mare număr posibil de reglementări privind siguranța vehiculelor pe baza unui nivel de protecție echivalent verificat ar fi una dintre cele mai mari realizări ale acordului; să se asigure că o evaluare prealabilă a impactului pentru fiecare act de reglementare ar trebui să evalueze impactul asupra consumatorilor și a mediului, pe lângă impactul său asupra comerțului și a investițiilor; să promoveze compatibilitatea în materie de reglementare fără a compromite obiectivele legitime în materie de reglementare sau de politici și competențele legiuitorilor din UE și din SUA; |
| --- | --- |

(v)

în ceea ce privește capitolul privind cooperarea orizontală în domeniul reglementării, să încurajeze cooperarea bilaterală în materie de reglementare, pentru a evita divergențele inutile, în special cu privire la noile tehnologii și servicii, în beneficiul concurenței și al opțiunilor consumatorilor din Europa și SUA; să realizeze acest lucru printr-un schimb intensificat de informații și să îmbunătățească adoptarea și punerea în aplicare a unor instrumente internaționale, respectând, totodată, principiul subsidiarității, pe baza unor precedente încununate de succes, cum ar fi, de exemplu, standardele ISO sau cele din cadrul Forumului mondial pentru armonizarea reglementărilor privind vehiculele (WP. 29) al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite; să țină seama de faptul că recunoașterea sau echivalarea celui mai mare număr posibil de reglementări privind siguranța vehiculelor pe baza unui nivel de protecție echivalent verificat ar fi una dintre cele mai mari realizări ale acordului; să se asigure că o evaluare prealabilă a impactului pentru fiecare act de reglementare ar trebui să evalueze impactul asupra consumatorilor și a mediului, pe lângă impactul său asupra comerțului și a investițiilor; să promoveze compatibilitatea în materie de reglementare fără a compromite obiectivele legitime în materie de reglementare sau de politici și competențele legiuitorilor din UE și din SUA;

| (vi) | să aibă obiectivul de a garanta în continuare un înalt nivel de siguranță a produselor în Uniune și să elimine, totodată, repetarea inutilă a testărilor care generează o risipă a resurselor, mai ales în cazul produselor cu risc scăzut; |
| --- | --- |

(vi)

să aibă obiectivul de a garanta în continuare un înalt nivel de siguranță a produselor în Uniune și să elimine, totodată, repetarea inutilă a testărilor care generează o risipă a resurselor, mai ales în cazul produselor cu risc scăzut;

| (vii) | să abordeze aspectele vamale care depășesc normele prevăzute în Acordul OMC privind facilitarea comerțului și să sublinieze că, pentru a realiza o eliminare reală a sarcinii administrative, este nevoie să se depună eforturi în vederea obținerii unui grad minim de aliniere a reglementărilor cu privire la politicile și practicile vamale și de frontieră; |
| --- | --- |

(vii)

să abordeze aspectele vamale care depășesc normele prevăzute în Acordul OMC privind facilitarea comerțului și să sublinieze că, pentru a realiza o eliminare reală a sarcinii administrative, este nevoie să se depună eforturi în vederea obținerii unui grad minim de aliniere a reglementărilor cu privire la politicile și practicile vamale și de frontieră;

| (viii) | să definească în mod clar, în contextul viitoarei cooperări în materie de reglementare, măsurile care privesc barierele tehnice în calea comerțului (TBT) și sarcinile și formalitățile administrative duble sau redundante și care sunt legate de standardele și reglementările fundamentale sau de procedurile care deservesc realizarea unui obiectiv de politică publică; |
| --- | --- |

(viii)

să definească în mod clar, în contextul viitoarei cooperări în materie de reglementare, măsurile care privesc barierele tehnice în calea comerțului (TBT) și sarcinile și formalitățile administrative duble sau redundante și care sunt legate de standardele și reglementările fundamentale sau de procedurile care deservesc realizarea unui obiectiv de politică publică;

| (ix) | să respecte pe deplin sistemele de reglementare consacrate de ambele părți ale Atlanticului, precum și rolul Parlamentului European în cadrul procesului decizional al UE și controlul său democratic asupra proceselor de reglementare din UE atunci când creează cadrul pentru cooperarea pe viitor și, în același timp, să asigure cel mai înalt grad de transparență și să dea dovadă de vigilență în ceea ce privește implicarea echilibrată a părților interesate în consultările incluse în elaborarea unei propuneri de reglementare și să nu întârzie procesul legislativ european; să specifice rolul, structura și calitatea juridică ale Consiliului de cooperare în materie de reglementare, având în vedere faptul că orice aplicare directă și obligatorie a recomandărilor sale ar implica o încălcare a procedurilor de legiferare prevăzute în tratate; să se asigure, de asemenea, că este păstrată pe deplin capacitatea autorităților naționale, regionale și locale de a legifera cu privire la propriile politici, îndeosebi la politicile sociale și de mediu; |
| --- | --- |

(ix)

să respecte pe deplin sistemele de reglementare consacrate de ambele părți ale Atlanticului, precum și rolul Parlamentului European în cadrul procesului decizional al UE și controlul său democratic asupra proceselor de reglementare din UE atunci când creează cadrul pentru cooperarea pe viitor și, în același timp, să asigure cel mai înalt grad de transparență și să dea dovadă de vigilență în ceea ce privește implicarea echilibrată a părților interesate în consultările incluse în elaborarea unei propuneri de reglementare și să nu întârzie procesul legislativ european; să specifice rolul, structura și calitatea juridică ale Consiliului de cooperare în materie de reglementare, având în vedere faptul că orice aplicare directă și obligatorie a recomandărilor sale ar implica o încălcare a procedurilor de legiferare prevăzute în tratate; să se asigure, de asemenea, că este păstrată pe deplin capacitatea autorităților naționale, regionale și locale de a legifera cu privire la propriile politici, îndeosebi la politicile sociale și de mediu;

| (d) | în ceea ce privește normele:






  (i) | să combine negocierile privind accesul la piețe și cooperarea în materie de reglementare cu instituirea unor norme și principii ambițioase, ținând seama de faptul că fiecare pilon are puncte sensibile cu privire la chestiuni precum, dar fără a se limita la, dezvoltarea durabilă, energia, IMM-urile, investițiile și întreprinderile de stat; |
| --- | --- | --- |

(d)

în ceea ce privește normele:

(i)

să combine negocierile privind accesul la piețe și cooperarea în materie de reglementare cu instituirea unor norme și principii ambițioase, ținând seama de faptul că fiecare pilon are puncte sensibile cu privire la chestiuni precum, dar fără a se limita la, dezvoltarea durabilă, energia, IMM-urile, investițiile și întreprinderile de stat;

| (ii) | să se asigure că capitolul consacrat dezvoltării sustenabile este obligatoriu și executoriu și vizează ratificarea, implementarea și asigurarea respectării, pe deplin și efectiv, a celor opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și a conținutului acestora, a Agendei OIM privind munca decentă și a principalelor acorduri internaționale în domeniul mediului; prevederile trebuie să vizeze îmbunătățirea în continuare a nivelului de protecție a standardelor de muncă și de mediu; un capitol ambițios privind comerțul și dezvoltarea durabilă ar trebui, de asemenea, să includă norme privind responsabilitatea socială a întreprinderilor bazate pe Orientările privind întreprinderile multinaționale ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și purtarea unui dialog structurat în mod clar cu societatea civilă; |
| --- | --- |

(ii)

să se asigure că capitolul consacrat dezvoltării sustenabile este obligatoriu și executoriu și vizează ratificarea, implementarea și asigurarea respectării, pe deplin și efectiv, a celor opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și a conținutului acestora, a Agendei OIM privind munca decentă și a principalelor acorduri internaționale în domeniul mediului; prevederile trebuie să vizeze îmbunătățirea în continuare a nivelului de protecție a standardelor de muncă și de mediu; un capitol ambițios privind comerțul și dezvoltarea durabilă ar trebui, de asemenea, să includă norme privind responsabilitatea socială a întreprinderilor bazate pe Orientările privind întreprinderile multinaționale ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și purtarea unui dialog structurat în mod clar cu societatea civilă;

| (iii) | să se asigure că standardele de muncă și de mediu nu sunt limitate la capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă, ci sunt incluse și în alte părți ale acordului, cum ar fi cele privind investițiile, comerțul cu servicii, cooperarea în materie de reglementare și achizițiile publice; |
| --- | --- |

(iii)

să se asigure că standardele de muncă și de mediu nu sunt limitate la capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă, ci sunt incluse și în alte părți ale acordului, cum ar fi cele privind investițiile, comerțul cu servicii, cooperarea în materie de reglementare și achizițiile publice;

| (iv) | să se asigure că standardele de muncă și de mediu devin executorii, bazându-se pe experiența pozitivă a acordurilor de liber schimb existente încheiate de UE și SUA și pe legislațiile naționale; să se asigure că punerea în aplicare și respectarea dispozițiilor în domeniul muncii fac obiectul unui proces de monitorizare eficace, care să implice partenerii sociali și reprezentanți ai societății civile, precum și al mecanismului de soluționare a litigiilor aplicabil acordului în ansamblu; |
| --- | --- |

(iv)

să se asigure că standardele de muncă și de mediu devin executorii, bazându-se pe experiența pozitivă a acordurilor de liber schimb existente încheiate de UE și SUA și pe legislațiile naționale; să se asigure că punerea în aplicare și respectarea dispozițiilor în domeniul muncii fac obiectul unui proces de monitorizare eficace, care să implice partenerii sociali și reprezentanți ai societății civile, precum și al mecanismului de soluționare a litigiilor aplicabil acordului în ansamblu;

| (v) | să se asigure că, respectându-se pe deplin legislația națională, angajații întreprinderilor transatlantice înregistrate în conformitate cu legislația unui stat membru au acces la informații și consultare, în concordanță cu Directiva privind comitetul european de întreprindere; |
| --- | --- |

(v)

să se asigure că, respectându-se pe deplin legislația națională, angajații întreprinderilor transatlantice înregistrate în conformitate cu legislația unui stat membru au acces la informații și consultare, în concordanță cu Directiva privind comitetul european de întreprindere;

| (vi) | să se asigure că impactul economic, social, de mediu și asupra ocupării forței de muncă al TTIP este examinat, de asemenea, printr-o evaluare ex ante amănunțită și obiectivă a impactului comerțului asupra dezvoltării durabile (TSIA), în deplină conformitate cu Directiva UE privind evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile, cu implicarea clară și structurată a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile; solicită Comisiei să efectueze studii de impact comparative amănunțite pentru fiecare stat membru și o evaluare a competitivității sectoarelor din UE și a sectoarelor omoloage din SUA, pentru a se putea face preconizări cu privire la pierderea și crearea de locuri de muncă în sectoarele respective în fiecare stat membru, astfel încât costurile de ajustare să poată fi acoperite parțial din finanțarea UE și din finanțările acordate de statele membre; |
| --- | --- |

(vi)

să se asigure că impactul economic, social, de mediu și asupra ocupării forței de muncă al TTIP este examinat, de asemenea, printr-o evaluare ex ante amănunțită și obiectivă a impactului comerțului asupra dezvoltării durabile (TSIA), în deplină conformitate cu Directiva UE privind evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile, cu implicarea clară și structurată a tuturor părților interesate, inclusiv a societății civile; solicită Comisiei să efectueze studii de impact comparative amănunțite pentru fiecare stat membru și o evaluare a competitivității sectoarelor din UE și a sectoarelor omoloage din SUA, pentru a se putea face preconizări cu privire la pierderea și crearea de locuri de muncă în sectoarele respective în fiecare stat membru, astfel încât costurile de ajustare să poată fi acoperite parțial din finanțarea UE și din finanțările acordate de statele membre;

| (vii) | să mențină obiectivul de a dedica un capitol specific energiei, inclusiv materiilor prime industriale; să se asigure că, în cursul negocierilor, cele două părți examinează modalități de facilitare a exporturilor energie, astfel încât TTIP să elimine orice restricții sau obstacole la export existente în ceea ce privește combustibilii – inclusiv GNL și țițeiul –între cei doi parteneri comerciali, în vederea creării unei piețe competitive, transparente și nediscriminatorii, sprijinind, astfel, o diversificare a surselor de energie, contribuind la securitatea aprovizionării cu energie și determinând o reducere a prețurilor la energie; subliniază că acest capitol privind energia trebuie să integreze garanții clare că standardele de mediu și obiectivele politicilor climatice ale UE nu trebuie subminate; să încurajeze cooperarea dintre UE și SUA cu scopul de a pune capăt scutirilor fiscale pentru combustibili pentru aviația comercială, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul G20 privind eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibili fosili; |
| --- | --- |

(vii)

să mențină obiectivul de a dedica un capitol specific energiei, inclusiv materiilor prime industriale; să se asigure că, în cursul negocierilor, cele două părți examinează modalități de facilitare a exporturilor energie, astfel încât TTIP să elimine orice restricții sau obstacole la export existente în ceea ce privește combustibilii – inclusiv GNL și țițeiul –între cei doi parteneri comerciali, în vederea creării unei piețe competitive, transparente și nediscriminatorii, sprijinind, astfel, o diversificare a surselor de energie, contribuind la securitatea aprovizionării cu energie și determinând o reducere a prețurilor la energie; subliniază că acest capitol privind energia trebuie să integreze garanții clare că standardele de mediu și obiectivele politicilor climatice ale UE nu trebuie subminate; să încurajeze cooperarea dintre UE și SUA cu scopul de a pune capăt scutirilor fiscale pentru combustibili pentru aviația comercială, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul G20 privind eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibili fosili;

| (viii) | să se asigure că acordul nu aduce nicio atingere dreptului fiecăruia dintre parteneri de a gestiona și reglementa explorarea și exploatarea surselor de energie, precum și producerea de energie din aceste surse, dar că, dată ce se va decide demararea exploatării, se va aplica principiul nediscriminării; să țină seama de faptul, în conformitate cu principiul precauției, nicio dispoziție a acordului nu ar trebui să submineze deciziile legitime care au fost luate în mod democratic și nediscriminatoriu cu privire la producerea de energie; să se asigure că accesul la materii prime, precum și la energie, ar trebui acordat, de asemenea, fără discriminare întreprinderilor din UE sau din SUA, iar standardele de calitate ale SUA pentru produsele energetice trebuie respectate, inclusiv cele privind impactul acestora asupra emisiilor de CO2, cum ar fi cele prevăzute de Directiva privind calitatea combustibililor; |
| --- | --- |

(viii)

să se asigure că acordul nu aduce nicio atingere dreptului fiecăruia dintre parteneri de a gestiona și reglementa explorarea și exploatarea surselor de energie, precum și producerea de energie din aceste surse, dar că, dată ce se va decide demararea exploatării, se va aplica principiul nediscriminării; să țină seama de faptul, în conformitate cu principiul precauției, nicio dispoziție a acordului nu ar trebui să submineze deciziile legitime care au fost luate în mod democratic și nediscriminatoriu cu privire la producerea de energie; să se asigure că accesul la materii prime, precum și la energie, ar trebui acordat, de asemenea, fără discriminare întreprinderilor din UE sau din SUA, iar standardele de calitate ale SUA pentru produsele energetice trebuie respectate, inclusiv cele privind impactul acestora asupra emisiilor de CO2, cum ar fi cele prevăzute de Directiva privind calitatea combustibililor;

| (ix) | să se asigure că TTIP susține utilizarea și promovarea bunurilor și serviciilor ecologice, inclusiv prin înlesnirea dezvoltării acestora, și simplifică importurile și exporturile de bunuri și servicii ecologice, valorificând, astfel, potențialul considerabil în materie de câștiguri economice și de mediu pe care îl oferă economia transatlantică și completând negocierile multilaterale în curs referitoare la Acordul privind bunurile ecologice, pentru a contribui la combaterea încălzirii globale și a crea noi locuri de muncă în cadrul „economiei verzi”; |
| --- | --- |

(ix)

să se asigure că TTIP susține utilizarea și promovarea bunurilor și serviciilor ecologice, inclusiv prin înlesnirea dezvoltării acestora, și simplifică importurile și exporturile de bunuri și servicii ecologice, valorificând, astfel, potențialul considerabil în materie de câștiguri economice și de mediu pe care îl oferă economia transatlantică și completând negocierile multilaterale în curs referitoare la Acordul privind bunurile ecologice, pentru a contribui la combaterea încălzirii globale și a crea noi locuri de muncă în cadrul „economiei verzi”;

| (x) | să se asigure că TTIP servește drept forum pentru elaborarea unor standarde comune, obligatorii și ambițioase, de durabilitate pentru producerea energiei și eficiența energetică, ținând seama în permanență de standardele în vigoare de ambele părți – cum ar fi directivele UE privind etichetarea energetică și proiectarea ecologică – și respectându-le și să examineze modalități de consolidare a cooperării în materie de cercetare, dezvoltare și inovații în domeniul energetic, precum și de promovare a unor tehnologii ecologice, cu emisii reduse de carbon; |
| --- | --- |

(x)

să se asigure că TTIP servește drept forum pentru elaborarea unor standarde comune, obligatorii și ambițioase, de durabilitate pentru producerea energiei și eficiența energetică, ținând seama în permanență de standardele în vigoare de ambele părți – cum ar fi directivele UE privind etichetarea energetică și proiectarea ecologică – și respectându-le și să examineze modalități de consolidare a cooperării în materie de cercetare, dezvoltare și inovații în domeniul energetic, precum și de promovare a unor tehnologii ecologice, cu emisii reduse de carbon;

| (xi) | să se asigure că TTIP contribuie la conservarea și gestionarea durabilă a resurselor piscicole, în special în ceea ce privește cooperarea dintre părți privind combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

(xi)

să se asigure că TTIP contribuie la conservarea și gestionarea durabilă a resurselor piscicole, în special în ceea ce privește cooperarea dintre părți privind combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

| (xii) | să se asigure că TTIP include un capitol specific privind IMM-urile, întemeiat pe angajamentul comun al celor două părți implicate în negocieri, și urmărește crearea de noi posibilități în SUA pentru IMM-urile europene (inclusiv pentru microîntreprinderi), de exemplu, prin eliminarea cerințelor de dublă certificare, prin crearea pe internet a unui sistem de informare cu privire la diferite reglementări și bune practici, prin înlesnirea accesului IMM-urilor la schemele de sprijin, prin introducerea unor proceduri accelerate la frontieră sau prin eliminarea vârfurilor tarifare specifice care continuă să existe; ar trebui să creeze mecanisme prin care cele două părți să colaboreze în vederea facilitării participării IMM-urilor la comerțul și investițiile transatlantice, de exemplu, prin intermediul unui „ghișeu unic” comun pentru IMM-uri, în a cărui înființare să aibă un rol-cheie părțile interesate reprezentând IMM-urile; acest ghișeu ar urma să le pună la dispoziție informații specifice care le sunt necesare pentru a exporta în, a importa din sau a realiza investiții în SUA, inclusiv informații cu privire la taxe, la reglementări, la procedurile vamale și la oportunitățile de pe piață; |
| --- | --- |

(xii)

să se asigure că TTIP include un capitol specific privind IMM-urile, întemeiat pe angajamentul comun al celor două părți implicate în negocieri, și urmărește crearea de noi posibilități în SUA pentru IMM-urile europene (inclusiv pentru microîntreprinderi), de exemplu, prin eliminarea cerințelor de dublă certificare, prin crearea pe internet a unui sistem de informare cu privire la diferite reglementări și bune practici, prin înlesnirea accesului IMM-urilor la schemele de sprijin, prin introducerea unor proceduri accelerate la frontieră sau prin eliminarea vârfurilor tarifare specifice care continuă să existe; ar trebui să creeze mecanisme prin care cele două părți să colaboreze în vederea facilitării participării IMM-urilor la comerțul și investițiile transatlantice, de exemplu, prin intermediul unui „ghișeu unic” comun pentru IMM-uri, în a cărui înființare să aibă un rol-cheie părțile interesate reprezentând IMM-urile; acest ghișeu ar urma să le pună la dispoziție informații specifice care le sunt necesare pentru a exporta în, a importa din sau a realiza investiții în SUA, inclusiv informații cu privire la taxe, la reglementări, la procedurile vamale și la oportunitățile de pe piață;

| (xiii) | admițând faptul că accesul la capital poate stimula crearea de locuri de muncă și creșterea economică, să se asigure că TTIP conține un capitol cuprinzător privind investițiile, inclusiv dispoziții privind accesul la piață și protecția investițiilor; capitolul privind investițiile ar trebui să vizeze aplicarea unui tratament nediscriminatoriu la înființarea întreprinderilor europene și americane pe teritoriul celeilalte părți, ținând cont în același timp de natura sensibilă a anumitor sectoare specifice; acesta ar trebui să încerce să pună în valoare Europa ca destinație pentru investiții, să îmbunătățească încrederea necesară pentru realizarea de investiții europene în SUA și, de asemenea, să trateze chestiunea obligațiilor și responsabilităților investitorilor, raportându-se, printre altele, la reperele reprezentate de Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și la Principiile ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

(xiii)

admițând faptul că accesul la capital poate stimula crearea de locuri de muncă și creșterea economică, să se asigure că TTIP conține un capitol cuprinzător privind investițiile, inclusiv dispoziții privind accesul la piață și protecția investițiilor; capitolul privind investițiile ar trebui să vizeze aplicarea unui tratament nediscriminatoriu la înființarea întreprinderilor europene și americane pe teritoriul celeilalte părți, ținând cont în același timp de natura sensibilă a anumitor sectoare specifice; acesta ar trebui să încerce să pună în valoare Europa ca destinație pentru investiții, să îmbunătățească încrederea necesară pentru realizarea de investiții europene în SUA și, de asemenea, să trateze chestiunea obligațiilor și responsabilităților investitorilor, raportându-se, printre altele, la reperele reprezentate de Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și la Principiile ONU privind afacerile și drepturile omului;

| (xiv) | să se asigure că dispozițiile în materie de protecție a investițiilor sunt limitate la dispozițiile post-înființare și pun accentul pe tratamentul național, pe clauza națiunii celei mai favorizate, pe tratamentul nediscriminatoriu, corect și echitabil, pe protecția împotriva exproprierii directe și indirecte, inclusiv pe dreptul la o compensație promptă, corespunzătoare și efectivă; definițiile standardele de protecție a investitorilor și a investițiilor ar trebui să fie formulate exact din punct de vedere juridic, fiind apărat dreptul de a adopta reglementări în interesul public, precizându-se sensul expresiei „expropriere indirectă” și fiind prevenite măsurile nefondate sau abuzive; transferul liber al capitalului ar trebui să fie în conformitate cu dispozițiile tratatelor UE și ar trebui să cuprindă o excepție prudențială nelimitată în timp în cazul crizelor financiare; |
| --- | --- |

(xiv)

să se asigure că dispozițiile în materie de protecție a investițiilor sunt limitate la dispozițiile post-înființare și pun accentul pe tratamentul național, pe clauza națiunii celei mai favorizate, pe tratamentul nediscriminatoriu, corect și echitabil, pe protecția împotriva exproprierii directe și indirecte, inclusiv pe dreptul la o compensație promptă, corespunzătoare și efectivă; definițiile standardele de protecție a investitorilor și a investițiilor ar trebui să fie formulate exact din punct de vedere juridic, fiind apărat dreptul de a adopta reglementări în interesul public, precizându-se sensul expresiei „expropriere indirectă” și fiind prevenite măsurile nefondate sau abuzive; transferul liber al capitalului ar trebui să fie în conformitate cu dispozițiile tratatelor UE și ar trebui să cuprindă o excepție prudențială nelimitată în timp în cazul crizelor financiare;

| (xv) | să se asigure că investitorii străini sunt tratați în mod nediscriminatoriu, fără a beneficia de drepturi sporite față de investitorii interni, și să înlocuiască mecanismul de soluționare a litigiilor dintre investitori și state cu un nou sistem de soluționare a acestor litigii, care să se supună principiilor democratice și controlului democratic, în care posibilele cauze să fie examinate în mod transparent de către judecători profesioniști, independenți și numiți public, în cadrul unor audieri publice, care permite exercitarea unei căi de atac, care asigură consecvența hotărârilor judecătorești și respectarea jurisdicției instanțelor UE și ale statelor membre și în care interesele private nu pot submina obiectivele de politică publică; |
| --- | --- |

(xv)

să se asigure că investitorii străini sunt tratați în mod nediscriminatoriu, fără a beneficia de drepturi sporite față de investitorii interni, și să înlocuiască mecanismul de soluționare a litigiilor dintre investitori și state cu un nou sistem de soluționare a acestor litigii, care să se supună principiilor democratice și controlului democratic, în care posibilele cauze să fie examinate în mod transparent de către judecători profesioniști, independenți și numiți public, în cadrul unor audieri publice, care permite exercitarea unei căi de atac, care asigură consecvența hotărârilor judecătorești și respectarea jurisdicției instanțelor UE și ale statelor membre și în care interesele private nu pot submina obiectivele de politică publică;

| (xvi) | să se asigure că TTIP include un capitol ambițios, echilibrat și modern în materie de drepturi de proprietate intelectuală, că definește precis anumite domenii ale acestor drepturi, inclusiv recunoașterea și protecția mai bună a indicațiilor geografice, și că reflectă un nivel de protecție echitabil și eficient, fără a împiedica necesitatea UE de a reforma sistemul său de drepturi de autor și asigurând, totodată, un echilibru just între drepturile de autor și interesul public, în special în ceea ce privește necesitatea menținerii accesului la medicamente accesibile din punctul de vedere al prețului, prin susținerea în continuare a facilitățile oferite de Acordul TRIPS; |
| --- | --- |

(xvi)

să se asigure că TTIP include un capitol ambițios, echilibrat și modern în materie de drepturi de proprietate intelectuală, că definește precis anumite domenii ale acestor drepturi, inclusiv recunoașterea și protecția mai bună a indicațiilor geografice, și că reflectă un nivel de protecție echitabil și eficient, fără a împiedica necesitatea UE de a reforma sistemul său de drepturi de autor și asigurând, totodată, un echilibru just între drepturile de autor și interesul public, în special în ceea ce privește necesitatea menținerii accesului la medicamente accesibile din punctul de vedere al prețului, prin susținerea în continuare a facilitățile oferite de Acordul TRIPS;

| (xvii) | să considere că este foarte important ca UE și SUA să fie în continuare angajate și implicate în discuții multilaterale globale privind armonizarea brevetelor prin intermediul organismelor internaționale existente și, astfel, să avertizeze împotriva încercării de a introduce în TTIP dispoziții privind dreptul material al brevetelor, îndeosebi cu privire la chestiuni referitoare la caracterul brevetabil și la perioadele de grație; |
| --- | --- |

(xvii)

să considere că este foarte important ca UE și SUA să fie în continuare angajate și implicate în discuții multilaterale globale privind armonizarea brevetelor prin intermediul organismelor internaționale existente și, astfel, să avertizeze împotriva încercării de a introduce în TTIP dispoziții privind dreptul material al brevetelor, îndeosebi cu privire la chestiuni referitoare la caracterul brevetabil și la perioadele de grație;

| (xviii) | să se asigure că capitolul privind drepturile de proprietate intelectuală nu cuprinde dispoziții privind răspunderea intermediarilor de pe internet sau sancțiuni penale ca instrument pentru asigurarea respectării, întrucât au fost deja respinse de Parlament, inclusiv în cadrul tratatului ACTA; |
| --- | --- |

(xviii)

să se asigure că capitolul privind drepturile de proprietate intelectuală nu cuprinde dispoziții privind răspunderea intermediarilor de pe internet sau sancțiuni penale ca instrument pentru asigurarea respectării, întrucât au fost deja respinse de Parlament, inclusiv în cadrul tratatului ACTA;

| (xix) | să asigure o recunoaștere deplină și o protecție juridică consolidată pe piața SUA pentru indicațiile geografice ale UE și să prevadă măsuri pentru a face față folosirii necorespunzătoare și informațiilor și practicilor înșelătoare; să garanteze consumatorilor etichetarea, trasabilitatea și originea reală a acestor produse și protejarea know-how-ului producătorilor, ca element esențial al unui acord echilibrat; |
| --- | --- |

(xix)

să asigure o recunoaștere deplină și o protecție juridică consolidată pe piața SUA pentru indicațiile geografice ale UE și să prevadă măsuri pentru a face față folosirii necorespunzătoare și informațiilor și practicilor înșelătoare; să garanteze consumatorilor etichetarea, trasabilitatea și originea reală a acestor produse și protejarea know-how-ului producătorilor, ca element esențial al unui acord echilibrat;

| (e) | în ceea ce privește transparența, participarea societății civile și informarea publicului:






  (i) | să continue eforturile în curs menite să crească gradul de transparență al negocierilor, punând mai multe propuneri de negociere la dispoziția publicului larg; să pună în practică recomandările Ombudsmanului European, în special cele referitoare la normele privind accesul public la documente; |
| --- | --- | --- |

(e)

în ceea ce privește transparența, participarea societății civile și informarea publicului:

(i)

să continue eforturile în curs menite să crească gradul de transparență al negocierilor, punând mai multe propuneri de negociere la dispoziția publicului larg; să pună în practică recomandările Ombudsmanului European, în special cele referitoare la normele privind accesul public la documente;

| (ii) | să transpună aceste eforturi semnificative privind transparența în rezultate concrete, semnificative, printre altele prin ajungerea la acorduri cu SUA în vederea îmbunătățirii transparenței, inclusiv a accesului deputaților în Parlamentul European la toate documentele din cadrul negocierilor, inclusiv la textele consolidate, pentru a permite deputaților în Parlamentul European și statelor membre să se angajeze în discuții constructive cu părțile interesate și cu publicul; să se asigure că ambele părți care participă la negocieri ar trebui să justifice orice refuz de a divulga o propunere de negociere; |
| --- | --- |

(ii)

să transpună aceste eforturi semnificative privind transparența în rezultate concrete, semnificative, printre altele prin ajungerea la acorduri cu SUA în vederea îmbunătățirii transparenței, inclusiv a accesului deputaților în Parlamentul European la toate documentele din cadrul negocierilor, inclusiv la textele consolidate, pentru a permite deputaților în Parlamentul European și statelor membre să se angajeze în discuții constructive cu părțile interesate și cu publicul; să se asigure că ambele părți care participă la negocieri ar trebui să justifice orice refuz de a divulga o propunere de negociere;

| (iii) | să promoveze o colaborare din ce în ce mai strânsă cu statele membre, responsabile pentru mandatul de negociere, care au determinat Comisia Europeana să inițieze negocierile cu SUA, cu scopul de a consolida implicarea activă a acestora în mai buna comunicare a domeniului de aplicare și a beneficiilor posibile ale acordului pentru cetățenii europeni, în conformitate cu angajamentele asumate în Concluziile Consiliului adoptate la 20 martie 2015, pentru a se asigura o amplă dezbatere publică, bazată pe fapte, privind TTIP, în Europa, cu scopul de a analiza preocupările reale legate de acord; |
| --- | --- |

(iii)

să promoveze o colaborare din ce în ce mai strânsă cu statele membre, responsabile pentru mandatul de negociere, care au determinat Comisia Europeana să inițieze negocierile cu SUA, cu scopul de a consolida implicarea activă a acestora în mai buna comunicare a domeniului de aplicare și a beneficiilor posibile ale acordului pentru cetățenii europeni, în conformitate cu angajamentele asumate în Concluziile Consiliului adoptate la 20 martie 2015, pentru a se asigura o amplă dezbatere publică, bazată pe fapte, privind TTIP, în Europa, cu scopul de a analiza preocupările reale legate de acord;

| (iv) | să își consolideze dialogul continuu și transparent cu o gamă largă de părți interesate, pe toată durata procesului de negociere; încurajează toate părțile interesate să participe în mod activ și să prezinte inițiative și informații relevante pentru negocieri; |
| --- | --- |

(iv)

să își consolideze dialogul continuu și transparent cu o gamă largă de părți interesate, pe toată durata procesului de negociere; încurajează toate părțile interesate să participe în mod activ și să prezinte inițiative și informații relevante pentru negocieri;

| (v) | să încurajeze statele membre să implice parlamentele naționale, în conformitate cu obligațiile constituționale ale fiecăruia, pentru a oferi tot sprijinul necesar statelor membre în îndeplinirea acestei sarcini și să consolideze dialogul cu parlamentele naționale, în scopul de a menține parlamentele naționale informate în mod adecvat cu privire la negocierile în curs; |
| --- | --- |

(v)

să încurajeze statele membre să implice parlamentele naționale, în conformitate cu obligațiile constituționale ale fiecăruia, pentru a oferi tot sprijinul necesar statelor membre în îndeplinirea acestei sarcini și să consolideze dialogul cu parlamentele naționale, în scopul de a menține parlamentele naționale informate în mod adecvat cu privire la negocierile în curs;

| (vi) | să se bazeze pe o cooperare mai strânsă cu Parlamentul și să urmărească un dialog structurat și mai strâns, care va continua să monitorizeze îndeaproape procesul de negociere și să colaboreze cu Comisia, cu statele membre, cu Congresul și cu Administrația SUA, precum și cu părțile interesate de ambele părți ale Atlanticului, pentru a asigura un rezultat de care să beneficieze cetățenii din UE, din SUA și din alte țări; |
| --- | --- |

(vi)

să se bazeze pe o cooperare mai strânsă cu Parlamentul și să urmărească un dialog structurat și mai strâns, care va continua să monitorizeze îndeaproape procesul de negociere și să colaboreze cu Comisia, cu statele membre, cu Congresul și cu Administrația SUA, precum și cu părțile interesate de ambele părți ale Atlanticului, pentru a asigura un rezultat de care să beneficieze cetățenii din UE, din SUA și din alte țări;

| (vii) | să asigure că TTIP și viitoarea punere în aplicare a acestuia sunt însoțite de o aprofundare a cooperării parlamentare transatlantice și că, în viitor, pe baza și prin exploatarea experienței acumulate în dialogul transatlantic al legislatorilor, pentru a se ajunge în viitor la un cadru politic mai larg și mai consolidat, în vederea dezvoltării de abordări comune, a consolidării parteneriatului strategic și a îmbunătățirii cooperării globale între UE și SUA; |
| --- | --- |

(vii)

să asigure că TTIP și viitoarea punere în aplicare a acestuia sunt însoțite de o aprofundare a cooperării parlamentare transatlantice și că, în viitor, pe baza și prin exploatarea experienței acumulate în dialogul transatlantic al legislatorilor, pentru a se ajunge în viitor la un cadru politic mai larg și mai consolidat, în vederea dezvoltării de abordări comune, a consolidării parteneriatului strategic și a îmbunătățirii cooperării globale între UE și SUA;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție care cuprinde recomandările adresate de Parlamentul European Comisiei și, spre informare, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Administrației și Congresului SUA. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție care cuprinde recomandările adresate de Parlamentul European Comisiei și, spre informare, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Administrației și Congresului SUA.

---

(1)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11103-2013-DCL-1/ro/pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/141920.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145906.pdf

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-1820_en.htm

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-79-2014-INIT/ro/pdf

(6)  http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_en.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/news/2014/docs/c_2014_9052_en.pdf

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-2341_ro.htm

(9)  http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/information_sources/docs/from_farm_to_fork_2004_en.pdf

(10)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153022.pdf

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153023.pdf

(12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153024.pdf

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153025.pdf

(14)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153026.pdf

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153027.pdf

(16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(17)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153029.pdf

(18)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153030.pdf

(19)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

(20)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153032.pdf

(21)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153120.pdf

(22)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/may/tradoc_152512.pdf

(23)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153259.pdf

(24)  JO C 68 E, 7.3.2014, p.53.

(25)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0227.

(26)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0009.

(27)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0230,

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/48

---

P8_TA(2015)0264

Inițiativa privind locurile de muncă verzi

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la Inițiativa privind locurile de muncă verzi: exploatarea potențialului economiei verzi în materie de locuri de muncă (2014/2238(INI))

(2017/C 265/06)

Parlamentul European

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă privind locurile de muncă verzi: Exploatarea potențialului economiei verzi în materie de creare de locuri de muncă” COM(2014)0446), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inițiativă privind locurile de muncă verzi: Exploatarea potențialului economiei verzi în materie de creare de locuri de muncă” COM(2014)0446),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri” (COM(2014)0440), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri” (COM(2014)0440),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al creșterii ecologice” (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Exploatarea potențialului de ocupare a forței de muncă al creșterii ecologice” (SWD(2012)0092),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Politicile de ocupare a forței de muncă pentru o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și ecologică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Politicile de ocupare a forței de muncă pentru o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și ecologică”,

| — | având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind liniile directoare ale politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri și Inițiativa privind locurile de muncă verzi”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri și Inițiativa privind locurile de muncă verzi”,

| — | având în vedere studiul realizat de OCDE/Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale din 2014 intitulat Competențe și locuri de muncă mai verzi, Studii ale OCDE privind creșterea ecologică, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de OCDE/Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale din 2014 intitulat Competențe și locuri de muncă mai verzi, Studii ale OCDE privind creșterea ecologică,

| — | având în vedere analiza efectuată de Observatorul european pentru ocuparea forței de muncă în 2013 intitulată Promovarea locurilor de muncă verzi pe perioada crizei: un manual de bune practici în Europa anului 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza efectuată de Observatorul european pentru ocuparea forței de muncă în 2013 intitulată Promovarea locurilor de muncă verzi pe perioada crizei: un manual de bune practici în Europa anului 2013,

| — | având în vedere raportul din 2011 întocmit de Organizația Internațională a Muncii/Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale intitulat: Competențe pentru locurile de muncă ecologice: o imagine de ansamblu: raport de sinteză bazat pe 21 de studii de țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2011 întocmit de Organizația Internațională a Muncii/Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale intitulat: Competențe pentru locurile de muncă ecologice: o imagine de ansamblu: raport de sinteză bazat pe 21 de studii de țară,

| — | având în vedere raportul întocmit de Centrul european pentru dezvoltarea formării profesionale din 2010 intitulat: Competențe pentru locurile de muncă ecologice: raport european de sinteză, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul întocmit de Centrul european pentru dezvoltarea formării profesionale din 2010 intitulat: Competențe pentru locurile de muncă ecologice: raport european de sinteză,

| — | având în vedere rapoartele Eurofound privind relațiile industriale și sustenabilitatea: rolul partenerilor sociali în tranziția către o economie ecologică (2011), ecologizarea economiei europene: răspunsuri și inițiative ale statelor membre și ale partenerilor sociali (2009) și ecologizarea industriilor din UE: anticiparea și gestionarea efectelor asupra cantității și calității locurilor de muncă) (2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Eurofound privind relațiile industriale și sustenabilitatea: rolul partenerilor sociali în tranziția către o economie ecologică (2011), ecologizarea economiei europene: răspunsuri și inițiative ale statelor membre și ale partenerilor sociali (2009) și ecologizarea industriilor din UE: anticiparea și gestionarea efectelor asupra cantității și calității locurilor de muncă) (2013),

| — | având în vedere documentul de lucru al OCDE, CFE-LEED din 8 februarie 2010 intitulat Green jobs and skills: the local labour market implications of addressing climate change, (Locuri de muncă și competențe verzi: implicațiile asupra pieței muncii locale ale combaterii schimbărilor climatice), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al OCDE, CFE-LEED din 8 februarie 2010 intitulat Green jobs and skills: the local labour market implications of addressing climate change, (Locuri de muncă și competențe verzi: implicațiile asupra pieței muncii locale ale combaterii schimbărilor climatice),

| — | având în vedere definiția dată de OIM/UNEP unui loc de munca „verde” ca orice loc de muncă decent care contribuie la conservarea sau restabilirea calității mediului, fie că este în agricultură, industrie, servicii, fie în administrație; |
| --- | --- |

—

având în vedere definiția dată de OIM/UNEP unui loc de munca „verde” ca orice loc de muncă decent care contribuie la conservarea sau restabilirea calității mediului, fie că este în agricultură, industrie, servicii, fie în administrație;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 intitulată „Ecoinovarea – locuri de muncă și creștere economică prin intermediul politicii de mediu” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 intitulată „Ecoinovarea – locuri de muncă și creștere economică prin intermediul politicii de mediu” (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la o foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de carbon până în 2050 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la dezvoltarea potențialului de creare de locuri de muncă al unei noi economii durabile (3),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A8-0204/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A8-0204/2015),

| A. | întrucât tendințele globale precum utilizarea ineficientă a resurselor, presiunea nesustenabilă asupra mediului, schimbările climatice se apropie de atingerea unor limite dincolo de care va fi imposibil să se prevină producerea unor efecte ireversibile asupra societăților noastre și a mediului natural, iar agravarea excluziunii sociale și a inegalităților constituie o provocare pentru societăți; |
| --- | --- |

A.

întrucât tendințele globale precum utilizarea ineficientă a resurselor, presiunea nesustenabilă asupra mediului, schimbările climatice se apropie de atingerea unor limite dincolo de care va fi imposibil să se prevină producerea unor efecte ireversibile asupra societăților noastre și a mediului natural, iar agravarea excluziunii sociale și a inegalităților constituie o provocare pentru societăți;

| B. | întrucât în raportul său pe 2015, Agenția Europeană de Mediu a subliniat caracterul necorespunzător al măsurilor actuale pentru atingerea obiectivelor în domeniul protecției biodiversității, al reducerii utilizării de combustibili fosili, combaterea schimbărilor climatice și prevenirea impactului acestora asupra sănătății umane și mediului; |
| --- | --- |

B.

întrucât în raportul său pe 2015, Agenția Europeană de Mediu a subliniat caracterul necorespunzător al măsurilor actuale pentru atingerea obiectivelor în domeniul protecției biodiversității, al reducerii utilizării de combustibili fosili, combaterea schimbărilor climatice și prevenirea impactului acestora asupra sănătății umane și mediului;

| C. | întrucât lipsa unei reacții politice coerente pentru a contracara aceste probleme recurente riscă să lase neutilizată o parte însemnată a potențialului de creare de locuri de muncă sustenabile al unei tranziții către o societate ecologică și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât lipsa unei reacții politice coerente pentru a contracara aceste probleme recurente riscă să lase neutilizată o parte însemnată a potențialului de creare de locuri de muncă sustenabile al unei tranziții către o societate ecologică și favorabilă incluziunii;

| D. | întrucât, considerăm că reacția la aceste amenințări ar trebui să fie dezvoltarea de noi sectoare, o transformare a altora și declinul unor sectoare precum cele foarte poluante; întrucât este necesar să se pună accentul pe inovare și pe modalități de reducere a poluării; întrucât, în privința unor sectoare în declin, trebuie acordată o atenție deosebită forței de muncă, oferindu-i posibilități de recalificare și locuri de muncă alternative; întrucât investițiile în aceste domenii care au prioritate în cadrul agendei privind locurile de muncă ecologice a Comisiei, inclusiv reciclarea, biodiversitatea, eficiența energetică, calitatea aerului și toate tehnologiile de energie din surse regenerabile, cum ar fi energia regenerabilă offshore, au potențialul de a stimula în mod considerabil crearea de locuri de muncă, inclusiv în zonele slab populate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, considerăm că reacția la aceste amenințări ar trebui să fie dezvoltarea de noi sectoare, o transformare a altora și declinul unor sectoare precum cele foarte poluante; întrucât este necesar să se pună accentul pe inovare și pe modalități de reducere a poluării; întrucât, în privința unor sectoare în declin, trebuie acordată o atenție deosebită forței de muncă, oferindu-i posibilități de recalificare și locuri de muncă alternative; întrucât investițiile în aceste domenii care au prioritate în cadrul agendei privind locurile de muncă ecologice a Comisiei, inclusiv reciclarea, biodiversitatea, eficiența energetică, calitatea aerului și toate tehnologiile de energie din surse regenerabile, cum ar fi energia regenerabilă offshore, au potențialul de a stimula în mod considerabil crearea de locuri de muncă, inclusiv în zonele slab populate;

| E. | întrucât, potrivit Agenției Europene de Mediu, sectorul bunurilor și serviciilor verzi a crescut cu peste 50 % între 2000 și 2011, generând peste 1,3 milioane de locuri de muncă și întrucât, potrivit calculelor Comisiei, economia energiei din surse regenerabile va crea 20 milioane de noi locuri de muncă în Europa până în 2020; întrucât o politică ambițioasă și coerentă a UE și investițiile în energie din surse regenerabile, gestionarea pădurilor, agricultura sustenabilă și protecția solului (pentru a preveni și contracara instabilitatea hidrologică) pot stimula în mod semnificativ crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit Agenției Europene de Mediu, sectorul bunurilor și serviciilor verzi a crescut cu peste 50 % între 2000 și 2011, generând peste 1,3 milioane de locuri de muncă și întrucât, potrivit calculelor Comisiei, economia energiei din surse regenerabile va crea 20 milioane de noi locuri de muncă în Europa până în 2020; întrucât o politică ambițioasă și coerentă a UE și investițiile în energie din surse regenerabile, gestionarea pădurilor, agricultura sustenabilă și protecția solului (pentru a preveni și contracara instabilitatea hidrologică) pot stimula în mod semnificativ crearea de locuri de muncă;

| F. | întrucât obiectivul dezvoltării durabile este consacrat în Tratatul de la Lisabona și punerea sa în aplicare înseamnă tratarea problemelor de mediu la același nivel cu cele economice și sociale; |
| --- | --- |

F.

întrucât obiectivul dezvoltării durabile este consacrat în Tratatul de la Lisabona și punerea sa în aplicare înseamnă tratarea problemelor de mediu la același nivel cu cele economice și sociale;

| G. | întrucât Strategia UE 2020 de promovare a economiilor inteligente, durabile și favorabile incluziunii recunoaște rolul esențial al tranziției către economii verzi și echitabile din punct de vedere social; |
| --- | --- |

G.

întrucât Strategia UE 2020 de promovare a economiilor inteligente, durabile și favorabile incluziunii recunoaște rolul esențial al tranziției către economii verzi și echitabile din punct de vedere social;

| H. | întrucât rigiditățile pieței muncii împiedică crearea de locuri de muncă, în vreme ce o piață a muncii competitivă în UE poate contribui la realizarea obiectivelor în materie de ocupare a forței de muncă incluse în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

H.

întrucât rigiditățile pieței muncii împiedică crearea de locuri de muncă, în vreme ce o piață a muncii competitivă în UE poate contribui la realizarea obiectivelor în materie de ocupare a forței de muncă incluse în Strategia Europa 2020;

| I. | întrucât UE și statele sale membre și-au luat angajamentul, cu prilejul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice din 2010 de la Cancun, să asigure „o tranziție echitabilă a forței de muncă prin crearea unor condiții de muncă decente și a unor locuri de muncă de calitate”; întrucât o tranziție echitabilă pentru toți către o economie sustenabilă din punct de vedere ecologic trebuie să fie bine gestionată pentru a contribui la obiectivele de a asigura locuri de muncă sustenabile și pe termen lung pentru toți – inclusiv, dar fără a se limita la, locuri de muncă cu înaltă calificare – precum și incluziunea socială și eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE și statele sale membre și-au luat angajamentul, cu prilejul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice din 2010 de la Cancun, să asigure „o tranziție echitabilă a forței de muncă prin crearea unor condiții de muncă decente și a unor locuri de muncă de calitate”; întrucât o tranziție echitabilă pentru toți către o economie sustenabilă din punct de vedere ecologic trebuie să fie bine gestionată pentru a contribui la obiectivele de a asigura locuri de muncă sustenabile și pe termen lung pentru toți – inclusiv, dar fără a se limita la, locuri de muncă cu înaltă calificare – precum și incluziunea socială și eradicarea sărăciei;

| J. | întrucât cei cinci piloni ai unei „tranziții echitabile” includ: consultare/vocea Uniunii; investiții în locuri de muncă verzi și decente; competențe verzi; respectarea dreptului la un loc de muncă și a drepturilor omului; și protecția socială a lucrătorilor și a comunităților implicate direct în tranziția de la o economie cu emisii ridicate de dioxid de carbon la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

J.

întrucât cei cinci piloni ai unei „tranziții echitabile” includ: consultare/vocea Uniunii; investiții în locuri de muncă verzi și decente; competențe verzi; respectarea dreptului la un loc de muncă și a drepturilor omului; și protecția socială a lucrătorilor și a comunităților implicate direct în tranziția de la o economie cu emisii ridicate de dioxid de carbon la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| K. | întrucât participarea în număr mare a lucrătorilor la tranziție este esențială, scopul fiind de a fi tot mai conștienți de importanța mediului și responsabilitatea față de acesta și de a înțelege că este necesar ca resursele să fie utilizate mod eficient și ca impactul nostru asupra mediului să fie redus; |
| --- | --- |

K.

întrucât participarea în număr mare a lucrătorilor la tranziție este esențială, scopul fiind de a fi tot mai conștienți de importanța mediului și responsabilitatea față de acesta și de a înțelege că este necesar ca resursele să fie utilizate mod eficient și ca impactul nostru asupra mediului să fie redus;

| L. | întrucât potențialul expansiunii locurilor de muncă verzi este frânat de un deficit de forță de muncă calificată și de nepotrivirea dintre competențele existente și piața muncii ca urmare a mai multor factori, printre care diversitatea programelor de formare în raport cu sustenabilitatea, deficiențele identificate în anumite sectoare, lipsa de studenți care să dețină competențele STEM (științe, tehnologie, inginerie și matematică) și IT necesare și concentrarea genurilor în unele sectoare, unde nu este asigurată egalitatea de gen; |
| --- | --- |

L.

întrucât potențialul expansiunii locurilor de muncă verzi este frânat de un deficit de forță de muncă calificată și de nepotrivirea dintre competențele existente și piața muncii ca urmare a mai multor factori, printre care diversitatea programelor de formare în raport cu sustenabilitatea, deficiențele identificate în anumite sectoare, lipsa de studenți care să dețină competențele STEM (științe, tehnologie, inginerie și matematică) și IT necesare și concentrarea genurilor în unele sectoare, unde nu este asigurată egalitatea de gen;

| M. | întrucât există dovezi că investițiile în eficiența energetică și în eficiența utilizării resurselor și dezvoltarea unui lanț de distribuție printr-o strategie industrială clară, precum și impozitarea altor resurse mai degrabă decât a forței de muncă, au un impact pozitiv asupra creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

M.

întrucât există dovezi că investițiile în eficiența energetică și în eficiența utilizării resurselor și dezvoltarea unui lanț de distribuție printr-o strategie industrială clară, precum și impozitarea altor resurse mai degrabă decât a forței de muncă, au un impact pozitiv asupra creării de locuri de muncă;

| N. | întrucât Europa s-a implicat în concurența mondială și costurile accesibile ale energiei, finalizarea pieței interne a UE și un mediu mai favorabil investițiilor destinat creșterii sustenabile și creării de locuri de muncă joacă un rol decisiv; |
| --- | --- |

N.

întrucât Europa s-a implicat în concurența mondială și costurile accesibile ale energiei, finalizarea pieței interne a UE și un mediu mai favorabil investițiilor destinat creșterii sustenabile și creării de locuri de muncă joacă un rol decisiv;

| O. | întrucât anumite sectoare, precum renovarea clădirilor în vederea asigurării eficienței energetice, sunt specifice fiecărui loc de desfășurare a activității și nu pot fi delocalizate sau transferate; |
| --- | --- |

O.

întrucât anumite sectoare, precum renovarea clădirilor în vederea asigurării eficienței energetice, sunt specifice fiecărui loc de desfășurare a activității și nu pot fi delocalizate sau transferate;

| P. | întrucât incertitudinea și lipsa de coerență în ceea ce privește direcția politică, precum și absența unor obiective clare împiedică investițiile, dezvoltarea de competențe, C&D și contracarează, astfel, crearea de oportunități de angajare; |
| --- | --- |

P.

întrucât incertitudinea și lipsa de coerență în ceea ce privește direcția politică, precum și absența unor obiective clare împiedică investițiile, dezvoltarea de competențe, C&D și contracarează, astfel, crearea de oportunități de angajare;

| Q. | întrucât un grad mai ridicat de sensibilizare socială cu privire la importanța nevoii de o economie verde ar consolida posibilitățile de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât un grad mai ridicat de sensibilizare socială cu privire la importanța nevoii de o economie verde ar consolida posibilitățile de ocupare a forței de muncă;

| R. | întrucât obiectivele clare, specifice, pe termen mediu și lung, inclusiv obiectivele UE în materie de eficiență energetică și poluare, pot fi factori importanți ai schimbării și întrucât normele UE joacă la rândul lor un rol important în această privință; întrucât investițiile cu obiectiv precis, inclusiv în dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare din UE, care să creeze locuri de muncă ar trebui să decurgă dintr-un cadru politic clar și să fie în concordanță cu acesta; |
| --- | --- |

R.

întrucât obiectivele clare, specifice, pe termen mediu și lung, inclusiv obiectivele UE în materie de eficiență energetică și poluare, pot fi factori importanți ai schimbării și întrucât normele UE joacă la rândul lor un rol important în această privință; întrucât investițiile cu obiectiv precis, inclusiv în dezvoltarea lanțurilor de aprovizionare din UE, care să creeze locuri de muncă ar trebui să decurgă dintr-un cadru politic clar și să fie în concordanță cu acesta;

| S. | întrucât sectorul public și autoritățile locale și regionale pot juca un rol esențial în facilitarea tranzițiilor către o economie verde și în crearea de piețe ale forței de muncă favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

S.

întrucât sectorul public și autoritățile locale și regionale pot juca un rol esențial în facilitarea tranzițiilor către o economie verde și în crearea de piețe ale forței de muncă favorabile incluziunii;

| T. | întrucât Ecolabel, EMAS, GPP și scheme similare contribuie la crearea de locuri de muncă verzi; |
| --- | --- |

T.

întrucât Ecolabel, EMAS, GPP și scheme similare contribuie la crearea de locuri de muncă verzi;

| U. | întrucât microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii sunt cele mai importante surse de locuri de muncă în UE, în cadrul acestora găsindu-se peste 80 % dintre toate locurile de muncă și întrucât acestea au reprezentat un exemplu de urmat în multe sectoare „verzi”, însă se pot confrunta cu greutăți deosebite în ceea ce privește anticiparea competențelor necesare și utilizarea la maximum a potențialului locurilor de muncă; |
| --- | --- |

U.

întrucât microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii sunt cele mai importante surse de locuri de muncă în UE, în cadrul acestora găsindu-se peste 80 % dintre toate locurile de muncă și întrucât acestea au reprezentat un exemplu de urmat în multe sectoare „verzi”, însă se pot confrunta cu greutăți deosebite în ceea ce privește anticiparea competențelor necesare și utilizarea la maximum a potențialului locurilor de muncă;

| V. | întrucât Orientările integrate reprezintă un aspect-cheie al coordonării politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și formează baza recomandărilor specifice fiecărei țări și întrucât acestea ar trebui să stea la baza obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special a obiectivului privind ocuparea forței de muncă, printre altele prin promovarea creării de locuri de muncă de calitate, inclusiv prin locuri de muncă verzi; |
| --- | --- |

V.

întrucât Orientările integrate reprezintă un aspect-cheie al coordonării politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și formează baza recomandărilor specifice fiecărei țări și întrucât acestea ar trebui să stea la baza obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special a obiectivului privind ocuparea forței de muncă, printre altele prin promovarea creării de locuri de muncă de calitate, inclusiv prin locuri de muncă verzi;

| W. | întrucât femeile trebuie să beneficieze în mod egal de crearea de locuri de muncă verzi adecvate, iar „plafonul de sticlă” trebuie spart; |
| --- | --- |

W.

întrucât femeile trebuie să beneficieze în mod egal de crearea de locuri de muncă verzi adecvate, iar „plafonul de sticlă” trebuie spart;

| X. | întrucât femeile sunt afectate în mod disproporționat de criză și de politicile de austeritate și întrucât locurile de muncă verzi s-au dovedit a fi mai rezistente în fața crizelor decât alte locuri de muncă; |
| --- | --- |

X.

întrucât femeile sunt afectate în mod disproporționat de criză și de politicile de austeritate și întrucât locurile de muncă verzi s-au dovedit a fi mai rezistente în fața crizelor decât alte locuri de muncă;

| Y. | întrucât sectoarele cu emisii scăzute de carbon tind să aibă un nivel mai ridicat de productivitate a muncii, iar cotele salariale au scăzut mai puțin în aceste sectoare decât în primele 15 industrii emitente de carbon; |
| --- | --- |

Y.

întrucât sectoarele cu emisii scăzute de carbon tind să aibă un nivel mai ridicat de productivitate a muncii, iar cotele salariale au scăzut mai puțin în aceste sectoare decât în primele 15 industrii emitente de carbon;

| Z. | întrucât datele Eurobarometru privind locurile de muncă verzi în cadrul IMM-urilor demonstrează că economiile de energie, reducerea cantității de deșeuri și a consumului de materii prime reprezintă măsuri avantajoase din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

Z.

întrucât datele Eurobarometru privind locurile de muncă verzi în cadrul IMM-urilor demonstrează că economiile de energie, reducerea cantității de deșeuri și a consumului de materii prime reprezintă măsuri avantajoase din punct de vedere economic;

Către o economie verde – oportunități pentru piața muncii

| 1. | subliniază că tranziția către societăți și economii sustenabile, inclusiv spre modele sustenabile de consum și producție, are potențialul de a crea noi locuri de muncă de calitate și de a „înverzi” locurile de muncă actuale în aproape toate sectoarele și de-a lungul întregului lanț valoric: de la cercetare la producție, distribuție și servicii post-vânzare, și în noi sectoare ecologice de înaltă tehnologie, precum energiile regenerabile, precum și în sectoare tradiționale ca producția manufacturieră și construcțiile sau în agricultură și pescuit ori sectoarele de servicii, precum turismul, cateringul, transporturile și educația; în același timp, subliniază faptul că, pe lângă crearea unui număr mare de locuri de muncă, investițiile în energiile din surse regenerabile și eficiența energetică contribuie la menținerea competitivității economice și industriale a Europei și la reducerea dependenței energetice a Europei; |
| --- | --- |

1.

subliniază că tranziția către societăți și economii sustenabile, inclusiv spre modele sustenabile de consum și producție, are potențialul de a crea noi locuri de muncă de calitate și de a „înverzi” locurile de muncă actuale în aproape toate sectoarele și de-a lungul întregului lanț valoric: de la cercetare la producție, distribuție și servicii post-vânzare, și în noi sectoare ecologice de înaltă tehnologie, precum energiile regenerabile, precum și în sectoare tradiționale ca producția manufacturieră și construcțiile sau în agricultură și pescuit ori sectoarele de servicii, precum turismul, cateringul, transporturile și educația; în același timp, subliniază faptul că, pe lângă crearea unui număr mare de locuri de muncă, investițiile în energiile din surse regenerabile și eficiența energetică contribuie la menținerea competitivității economice și industriale a Europei și la reducerea dependenței energetice a Europei;

| 2. | subliniază că două treimi din serviciile oferite de natură – printre care solurile fertile, apa și aerul curat – sunt din ce în ce mai rare, iar încălzirea globală și pierderea biodiversității se apropie de limite dincolo de care efectele ireversibile asupra societăților noastre și a mediului natural nu vor putea fi evitate; |
| --- | --- |

2.

subliniază că două treimi din serviciile oferite de natură – printre care solurile fertile, apa și aerul curat – sunt din ce în ce mai rare, iar încălzirea globală și pierderea biodiversității se apropie de limite dincolo de care efectele ireversibile asupra societăților noastre și a mediului natural nu vor putea fi evitate;

| 3. | subliniază faptul că creșterea economică continuă este posibilă numai dacă ține cont de limitările impuse de mediu; din această perspectivă, subliniază faptul că economia verde circulară poate oferi soluții pentru mediu, precum și pentru economie și societate în general; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că creșterea economică continuă este posibilă numai dacă ține cont de limitările impuse de mediu; din această perspectivă, subliniază faptul că economia verde circulară poate oferi soluții pentru mediu, precum și pentru economie și societate în general;

| 4. | subliniază că aplicarea integrală a legislației din domeniul mediului, precum și îmbunătățirea integrării mediului în alte politici sectoriale ale UE și o mai bună coerență dintre acestea sunt determinante pentru valorificarea deplină a potențialului economiei verzi și, prin urmare, pentru crearea de locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

4.

subliniază că aplicarea integrală a legislației din domeniul mediului, precum și îmbunătățirea integrării mediului în alte politici sectoriale ale UE și o mai bună coerență dintre acestea sunt determinante pentru valorificarea deplină a potențialului economiei verzi și, prin urmare, pentru crearea de locuri de muncă ecologice;

| 5. | reamintește că, în raportul său pe 2015, Agenția Europeană de Mediu a subliniat caracterul necorespunzător al măsurilor actuale pentru atingerea obiectivelor în domeniul protecției biodiversității, reducerii utilizării de combustibili fosili, combaterii schimbărilor climatice și prevenirii impactului acestora asupra sănătății umane și calității mediului; |
| --- | --- |

5.

reamintește că, în raportul său pe 2015, Agenția Europeană de Mediu a subliniat caracterul necorespunzător al măsurilor actuale pentru atingerea obiectivelor în domeniul protecției biodiversității, reducerii utilizării de combustibili fosili, combaterii schimbărilor climatice și prevenirii impactului acestora asupra sănătății umane și calității mediului;

| 6. | ia act de faptul că tranziția are un potențial semnificativ de a crea locuri de muncă pe plan local care nu pot fi relocate și în zone care nu pot fi delocalizate, precum și în sectoarele lovite de criză, cum ar fi sectorul construcțiilor; constată că există dovezi solide potrivit cărora tranziția la economia verde va avea, dacă punem în balanță, un efect pozitiv asupra ocupării locurilor de muncă, reflectând ideea că activitățile economice sustenabile, precum economiile de energie sau agricultura organică, implică utilizarea mai intensivă a forței de muncă decât activitățile pe care le înlocuiesc și ar putea avea potențialul de a le permite regiunilor să devină mai autonome; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că tranziția are un potențial semnificativ de a crea locuri de muncă pe plan local care nu pot fi relocate și în zone care nu pot fi delocalizate, precum și în sectoarele lovite de criză, cum ar fi sectorul construcțiilor; constată că există dovezi solide potrivit cărora tranziția la economia verde va avea, dacă punem în balanță, un efect pozitiv asupra ocupării locurilor de muncă, reflectând ideea că activitățile economice sustenabile, precum economiile de energie sau agricultura organică, implică utilizarea mai intensivă a forței de muncă decât activitățile pe care le înlocuiesc și ar putea avea potențialul de a le permite regiunilor să devină mai autonome;

| 7. | consideră că ar trebui adoptată o definiție comună a „locurilor de muncă verzi”, bazată pe definiția OIM și a Conferinței internaționale a statisticienilor; |
| --- | --- |

7.

consideră că ar trebui adoptată o definiție comună a „locurilor de muncă verzi”, bazată pe definiția OIM și a Conferinței internaționale a statisticienilor;

Tranziția echitabilă și crearea de locuri de muncă de calitate și sustenabile

| 8. | salută declarația Comisiei potrivit căreia restructurarea ar trebui gestionată într-un mod responsabil din punct de vedere social, recunoscând, în același timp, necesitatea de a inova și restructura întreprinderile; |
| --- | --- |

8.

salută declarația Comisiei potrivit căreia restructurarea ar trebui gestionată într-un mod responsabil din punct de vedere social, recunoscând, în același timp, necesitatea de a inova și restructura întreprinderile;

| 9. | consideră că este esențial, în vederea maximizării potențialului net de crearea de locuri de muncă al economiei verzi, ca forța de muncă existentă să beneficieze de oportunități adecvate în vederea dobândirii noilor competențe necesare pentru economia circulară; |
| --- | --- |

9.

consideră că este esențial, în vederea maximizării potențialului net de crearea de locuri de muncă al economiei verzi, ca forța de muncă existentă să beneficieze de oportunități adecvate în vederea dobândirii noilor competențe necesare pentru economia circulară;

| 10. | solicită statelor membre să încurajeze politicile menite să asigure protecția și modernizarea clădirilor publice în vederea sporirii eficienței energetice și a reducerii consumului; |
| --- | --- |

10.

solicită statelor membre să încurajeze politicile menite să asigure protecția și modernizarea clădirilor publice în vederea sporirii eficienței energetice și a reducerii consumului;

| 11. | solicită statelor membre și Comisiei, după caz, să se angajeze să lanseze o „foaie de parcurs a tranziției echitabile” care să combine obiective ambițioase de mediu cu promovarea următoarelor aspecte: un nivel adecvat de protecție socială, remunerare adecvată, locuri de muncă pe termen lung și condiții de muncă sigure și sănătoase, precum și investiții publice în educație, programe de instruire și formare profesională, respectarea drepturilor lucrătorilor și consolidarea activităților de informare, consultare și participare a lucrătorilor în privința chestiunilor legate de dezvoltarea durabilă, asigurând o reprezentare efectivă a intereselor lucrătorilor; invită statele membre să urmărească realizarea acestor obiective; |
| --- | --- |

11.

solicită statelor membre și Comisiei, după caz, să se angajeze să lanseze o „foaie de parcurs a tranziției echitabile” care să combine obiective ambițioase de mediu cu promovarea următoarelor aspecte: un nivel adecvat de protecție socială, remunerare adecvată, locuri de muncă pe termen lung și condiții de muncă sigure și sănătoase, precum și investiții publice în educație, programe de instruire și formare profesională, respectarea drepturilor lucrătorilor și consolidarea activităților de informare, consultare și participare a lucrătorilor în privința chestiunilor legate de dezvoltarea durabilă, asigurând o reprezentare efectivă a intereselor lucrătorilor; invită statele membre să urmărească realizarea acestor obiective;

| 12. | reamintește că strategia revizuită a UE în domeniul sănătății și siguranței ar trebui să țină seama de evoluțiile specifice noilor sectoare, după caz; |
| --- | --- |

12.

reamintește că strategia revizuită a UE în domeniul sănătății și siguranței ar trebui să țină seama de evoluțiile specifice noilor sectoare, după caz;

| 13. | subliniază că anticiparea schimbărilor de pe piața muncii necesită gestionarea proactivă a transformării, îmbunătățirea colectării de date de înaltă calitate cu privire la nevoile pieței muncii din prezent și din viitor, cu implicarea instituțiilor europene de învățământ superior, și că planificarea pe termen lung este esențială pentru asigurarea unei tranziții de succes și a mai multor locuri de muncă; subliniază rolul important jucat de autoritățile locale și regionale în tranziția către o economie mai verde în domeniile educației, infrastructurii, sprijinului acordat întreprinderilor locale și pentru crearea de servicii de ocupare a forței de muncă stabile, cu salarii reglementate prin acorduri colective sau prin alte mijloace autorizate în conformitate cu legislația națională; subliniază faptul că dialogul social este un element esențial al managementului transformării; invită Comisia, statele membre, administrațiile regionale și locale și partenerii sociali să își asume responsabilitatea și să abordeze această provocare împreună, ținând seama de principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

13.

subliniază că anticiparea schimbărilor de pe piața muncii necesită gestionarea proactivă a transformării, îmbunătățirea colectării de date de înaltă calitate cu privire la nevoile pieței muncii din prezent și din viitor, cu implicarea instituțiilor europene de învățământ superior, și că planificarea pe termen lung este esențială pentru asigurarea unei tranziții de succes și a mai multor locuri de muncă; subliniază rolul important jucat de autoritățile locale și regionale în tranziția către o economie mai verde în domeniile educației, infrastructurii, sprijinului acordat întreprinderilor locale și pentru crearea de servicii de ocupare a forței de muncă stabile, cu salarii reglementate prin acorduri colective sau prin alte mijloace autorizate în conformitate cu legislația națională; subliniază faptul că dialogul social este un element esențial al managementului transformării; invită Comisia, statele membre, administrațiile regionale și locale și partenerii sociali să își asume responsabilitatea și să abordeze această provocare împreună, ținând seama de principiul subsidiarității;

| 14. | constată că rolul partenerilor sociali în tranziția către locuri de muncă verzi a crescut treptat în ultimii ani, dar reamintește că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a construi un dialog social sustenabil și de durată, care poate contribui la soluționarea provocărilor create de trecerea la o economie competitivă, cu emisii scăzute de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

14.

constată că rolul partenerilor sociali în tranziția către locuri de muncă verzi a crescut treptat în ultimii ani, dar reamintește că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a construi un dialog social sustenabil și de durată, care poate contribui la soluționarea provocărilor create de trecerea la o economie competitivă, cu emisii scăzute de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 15. | subliniază importanța guvernelor naționale în ceea ce privește promovarea dialogului social sectorial, în special în noile industrii verzi emergente, precum și asigurarea unui mediu favorabil incluziunii IMM-urilor; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța guvernelor naționale în ceea ce privește promovarea dialogului social sectorial, în special în noile industrii verzi emergente, precum și asigurarea unui mediu favorabil incluziunii IMM-urilor;

| 16. | constată că unele regiuni se confruntă cu mai multe provocări decât altele din cauza concentrării geografice a industriilor energointensive și poluatoare, care folosesc numeroase resurse, sau a nivelurilor mai ridicate de sărăcie sau șomaj; invită statele membre și administrațiile locale și regionale, susținute de Uniunea Europeană să colaboreze cu partenerii sociali și să elaboreze în comun foi de parcurs privind tranziția echitabilă, inclusiv mecanisme de solidaritate pentru o tranziție ecologică și echitabilă din punct de vedere social a economiilor locale și regionale, sprijinind în același timp comunitățile și lucrătorii afectați de schimbările în cauză și reducând astfel nesiguranța creată de deplasarea locurilor de muncă și luând măsuri pentru ca cererea de noi competențe profesionale să fie satisfăcută; |
| --- | --- |

16.

constată că unele regiuni se confruntă cu mai multe provocări decât altele din cauza concentrării geografice a industriilor energointensive și poluatoare, care folosesc numeroase resurse, sau a nivelurilor mai ridicate de sărăcie sau șomaj; invită statele membre și administrațiile locale și regionale, susținute de Uniunea Europeană să colaboreze cu partenerii sociali și să elaboreze în comun foi de parcurs privind tranziția echitabilă, inclusiv mecanisme de solidaritate pentru o tranziție ecologică și echitabilă din punct de vedere social a economiilor locale și regionale, sprijinind în același timp comunitățile și lucrătorii afectați de schimbările în cauză și reducând astfel nesiguranța creată de deplasarea locurilor de muncă și luând măsuri pentru ca cererea de noi competențe profesionale să fie satisfăcută;

| 17. | subliniază faptul că autoritățile locale pot juca un rol-cheie în promovarea creșterii numărului de locuri de muncă în economia verde și în crearea de locuri de muncă mai decente și favorabile incluziunii, prin:






  — | investiții verzi; |
| --- | --- | --- |

17.

subliniază faptul că autoritățile locale pot juca un rol-cheie în promovarea creșterii numărului de locuri de muncă în economia verde și în crearea de locuri de muncă mai decente și favorabile incluziunii, prin:

—

investiții verzi;

| — | stimularea capacității achizițiilor publice, inclusiv utilizarea clauzelor sociale și de mediu în achizițiile publice; |
| --- | --- |

—

stimularea capacității achizițiilor publice, inclusiv utilizarea clauzelor sociale și de mediu în achizițiile publice;

| — | crearea de parteneriate, inclusiv cu formarea instituțiilor, în vederea îmbunătățirii corespondenței dintre locurile de muncă și competențe pe piața locală a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

crearea de parteneriate, inclusiv cu formarea instituțiilor, în vederea îmbunătățirii corespondenței dintre locurile de muncă și competențe pe piața locală a forței de muncă;

| — | sprijinirea atât a IMM-urilor verzi, cât și a ecologizării IMM-urilor; |
| --- | --- |

—

sprijinirea atât a IMM-urilor verzi, cât și a ecologizării IMM-urilor;

| — | instituirea de programe verzi, favorabile incluziunii, de ocupare a forței de muncă, care să garanteze că grupurile vulnerabile se pot baza, de asemenea, pe creșterea ecologică; |
| --- | --- |

—

instituirea de programe verzi, favorabile incluziunii, de ocupare a forței de muncă, care să garanteze că grupurile vulnerabile se pot baza, de asemenea, pe creșterea ecologică;

| 18. | subliniază importanța colaborării conducerii cu forța de muncă pentru a asigura participarea în număr mare la realizarea acestor schimbări prin intermediul unor parteneriate sociale; recomandă implicarea unor reprezentanți din partea sindicatelor pe probleme de ecologie care să conlucreze cu angajatorii pentru a consolida ecologizarea economiilor și pentru a crește sustenabilitatea la locul de muncă; invită statele membre să ofere sprijin specific pentru inițiativele comune lucrător-angajat pentru a ecologiza industriile; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța colaborării conducerii cu forța de muncă pentru a asigura participarea în număr mare la realizarea acestor schimbări prin intermediul unor parteneriate sociale; recomandă implicarea unor reprezentanți din partea sindicatelor pe probleme de ecologie care să conlucreze cu angajatorii pentru a consolida ecologizarea economiilor și pentru a crește sustenabilitatea la locul de muncă; invită statele membre să ofere sprijin specific pentru inițiativele comune lucrător-angajat pentru a ecologiza industriile;

| 19. | consideră că ar trebui elaborate proiecte-pilot în sprijinul unora dintre aceste obiective; |
| --- | --- |

19.

consideră că ar trebui elaborate proiecte-pilot în sprijinul unora dintre aceste obiective;

| 20. | salută angajamentul Comisiei de a utiliza programele specifice de mobilitate a forței de muncă din cadrul Programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) pentru a promova mobilitatea forței de muncă pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

20.

salută angajamentul Comisiei de a utiliza programele specifice de mobilitate a forței de muncă din cadrul Programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) pentru a promova mobilitatea forței de muncă pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă;

Competențe pentru locuri de muncă verzi

| 21. | salută instrumentele pentru dezvoltarea de competențe și previzionarea competențelor necesare propuse de Comisie; subliniază faptul că dezvoltarea competențelor ar trebui să încurajeze dezvoltarea competențelor STEM care sunt foarte utile în cadrul unei economii; subliniază totuși că este nevoie de măsuri și investiții mai ambițioase; consideră că, în vederea anticipării viitoarelor nevoi privind competențele, toate părțile interesate de pe piața forței de muncă trebuie să fie foarte implicate la toate nivelurile; |
| --- | --- |

21.

salută instrumentele pentru dezvoltarea de competențe și previzionarea competențelor necesare propuse de Comisie; subliniază faptul că dezvoltarea competențelor ar trebui să încurajeze dezvoltarea competențelor STEM care sunt foarte utile în cadrul unei economii; subliniază totuși că este nevoie de măsuri și investiții mai ambițioase; consideră că, în vederea anticipării viitoarelor nevoi privind competențele, toate părțile interesate de pe piața forței de muncă trebuie să fie foarte implicate la toate nivelurile;

| 22. | invită statele membre să colaboreze cu Comisia pentru a crea o bază de date care să prezinte cursurile de formare și ofertele de locuri de muncă verzi, cu scopul de a îmbunătăți calitatea informațiilor, consilierii și orientărilor privind cariera disponibile și competențele necesare pentru a valorifica oportunitățile de ocupare a forței de muncă oferite de tranziția către o economie verde; |
| --- | --- |

22.

invită statele membre să colaboreze cu Comisia pentru a crea o bază de date care să prezinte cursurile de formare și ofertele de locuri de muncă verzi, cu scopul de a îmbunătăți calitatea informațiilor, consilierii și orientărilor privind cariera disponibile și competențele necesare pentru a valorifica oportunitățile de ocupare a forței de muncă oferite de tranziția către o economie verde;

| 23. | invită Comisia să ia măsuri astfel încât colectarea datelor să se realizeze în toate sectoarele verzi, inclusiv în cele care sunt în prezent neglijate, cum ar fi sectoarele transportului public și comerțului cu amănuntul; solicită Comisiei ca, odată cu sprijinirea institutelor naționale de statistică și a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și odată cu consolidarea folosirii de instrumente de modelare cantitative, să includă o perspectivă a egalității de gen în colectarea datelor privind toate sectoarele de muncă verzi; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să ia măsuri astfel încât colectarea datelor să se realizeze în toate sectoarele verzi, inclusiv în cele care sunt în prezent neglijate, cum ar fi sectoarele transportului public și comerțului cu amănuntul; solicită Comisiei ca, odată cu sprijinirea institutelor naționale de statistică și a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și odată cu consolidarea folosirii de instrumente de modelare cantitative, să includă o perspectivă a egalității de gen în colectarea datelor privind toate sectoarele de muncă verzi;

| 24. | invită Comisia să includă o perspectivă de gen în dezvoltarea noilor activități de colectare, dezagregare și analiză a datelor, cum ar fi activitățile realizate cu ajutorul instrumentului econometric FIDELIO sau împreună cu părți interesate, cum ar fi Conferința internațională a statisticienilor din domeniul muncii; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să includă o perspectivă de gen în dezvoltarea noilor activități de colectare, dezagregare și analiză a datelor, cum ar fi activitățile realizate cu ajutorul instrumentului econometric FIDELIO sau împreună cu părți interesate, cum ar fi Conferința internațională a statisticienilor din domeniul muncii;

| 25. | subliniază nevoia de o mai mare axare pe eliminarea decalajelor de competențe prin stimularea dezvoltării competențelor; |
| --- | --- |

25.

subliniază nevoia de o mai mare axare pe eliminarea decalajelor de competențe prin stimularea dezvoltării competențelor;

| 26. | solicită Comisiei să contribuie la încurajarea dezvoltării competențelor prin actualizarea calificărilor și a programelor corespunzătoare de educație și formare la nivelul UE; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să contribuie la încurajarea dezvoltării competențelor prin actualizarea calificărilor și a programelor corespunzătoare de educație și formare la nivelul UE;

| 27. | solicită Comisiei să sublinieze gradul mai mare de utilizare a sistemelor de clasificare, precum ESCO, care pot fi folosite în vederea identificării decalajelor de competențe; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să sublinieze gradul mai mare de utilizare a sistemelor de clasificare, precum ESCO, care pot fi folosite în vederea identificării decalajelor de competențe;

| 28. | subliniază importanța unor mai bune sinergii între sistemele de învățământ și apariția unor noi locuri de muncă verzi printr-o mai bună coordonare între instituțiile educative și sindicatele angajatorilor și alte organizații relevante; |
| --- | --- |

28.

subliniază importanța unor mai bune sinergii între sistemele de învățământ și apariția unor noi locuri de muncă verzi printr-o mai bună coordonare între instituțiile educative și sindicatele angajatorilor și alte organizații relevante;

| 29. | solicită statelor membre, administrațiilor regionale și autorităților locale să adopte și să aplice, împreună cu partenerii sociali și furnizorii de cursuri de formare profesională, strategii de dezvoltare și de anticipare a competențelor cu scopul de a îmbunătăți competențele generice, sectoriale și specifice diferitelor meserii; subliniază, în continuare, importanța parteneriatelor și a încrederii între instituțiile educaționale, întreprinderi, partenerii sociali și autorități; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre, administrațiilor regionale și autorităților locale să adopte și să aplice, împreună cu partenerii sociali și furnizorii de cursuri de formare profesională, strategii de dezvoltare și de anticipare a competențelor cu scopul de a îmbunătăți competențele generice, sectoriale și specifice diferitelor meserii; subliniază, în continuare, importanța parteneriatelor și a încrederii între instituțiile educaționale, întreprinderi, partenerii sociali și autorități;

| 30. | ia act de faptul că aceste strategii ar trebui să includă o evaluare detaliată a tipului și nivelului de locuri de muncă verzi care urmează să fie create și a competențelor și cunoștințelor necesare, conducând la anticiparea și identificarea decalajelor de competențe și la programe de instruire și formare profesională pe parcursul întregii vieți care să se axeze pe corelarea competențelor cu locurile de muncă, în scopul creșterii gradului de ocupare a forței de muncă; subliniază necesitatea de a include în strategii atât lucrătorii disponibilizați, cât și lucrătorii slab calificați care riscă să fie excluși de pe piața muncii, luând măsuri pentru ca formarea competențelor să fie specifică, accesibilă și gratuită pentru acești lucrători; |
| --- | --- |

30.

ia act de faptul că aceste strategii ar trebui să includă o evaluare detaliată a tipului și nivelului de locuri de muncă verzi care urmează să fie create și a competențelor și cunoștințelor necesare, conducând la anticiparea și identificarea decalajelor de competențe și la programe de instruire și formare profesională pe parcursul întregii vieți care să se axeze pe corelarea competențelor cu locurile de muncă, în scopul creșterii gradului de ocupare a forței de muncă; subliniază necesitatea de a include în strategii atât lucrătorii disponibilizați, cât și lucrătorii slab calificați care riscă să fie excluși de pe piața muncii, luând măsuri pentru ca formarea competențelor să fie specifică, accesibilă și gratuită pentru acești lucrători;

| 31. | constată că CEDEFOP propune ideea potrivit căreia adaptarea programelor de învățământ și includerea activităților de sensibilizare la problemele mediului, cu o înțelegere a dezvoltării sustenabile și a eficienței afacerilor, sunt mai eficiente decât propunerea unor noi programe de formare; |
| --- | --- |

31.

constată că CEDEFOP propune ideea potrivit căreia adaptarea programelor de învățământ și includerea activităților de sensibilizare la problemele mediului, cu o înțelegere a dezvoltării sustenabile și a eficienței afacerilor, sunt mai eficiente decât propunerea unor noi programe de formare;

| 32. | încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să integreze în sistemele de educație și formare dezvoltarea sustenabilă și aptitudinile și competențele de mediu, în special prin consolidarea sistemelor VET (sisteme pentru educație și formare profesională), precum și prin încurajarea centrelor de cercetare de a dezvolta tehnologii, proiecte și brevete pentru produsele ecologice, în colaborare cu întreprinderile noi și ecologice; în acest sens, încurajează schimburile de idei între centrele de cercetare și rețelele de întreprinderi și experți; reamintește importanța competențelor științifice, tehnologice și matematice (STEM) și nevoia de a asigura un număr cât mai mare de femei care să studieze discipline STEM; |
| --- | --- |

32.

încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să integreze în sistemele de educație și formare dezvoltarea sustenabilă și aptitudinile și competențele de mediu, în special prin consolidarea sistemelor VET (sisteme pentru educație și formare profesională), precum și prin încurajarea centrelor de cercetare de a dezvolta tehnologii, proiecte și brevete pentru produsele ecologice, în colaborare cu întreprinderile noi și ecologice; în acest sens, încurajează schimburile de idei între centrele de cercetare și rețelele de întreprinderi și experți; reamintește importanța competențelor științifice, tehnologice și matematice (STEM) și nevoia de a asigura un număr cât mai mare de femei care să studieze discipline STEM;

| 33. | solicită o strategie ambițioasă pentru crearea de locuri de muncă sustenabile, inclusiv prin soluționarea problemei nepotrivirii dintre competențele existente și piața muncii, punându-se un accent special pe satisfacerea necesităților în materie de competențe ale unei economii mai verzi; |
| --- | --- |

33.

solicită o strategie ambițioasă pentru crearea de locuri de muncă sustenabile, inclusiv prin soluționarea problemei nepotrivirii dintre competențele existente și piața muncii, punându-se un accent special pe satisfacerea necesităților în materie de competențe ale unei economii mai verzi;

| 34. | îndeamnă statele membre să profite de dezvoltarea acestui sector, să creeze programe de ucenicie pentru competențe foarte înalte, pentru a pune la dispoziția tinerilor cunoștințe specializate și cursuri de formare, precum și să contribuie la abordarea nivelurilor ridicate de șomaj în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă statele membre să profite de dezvoltarea acestui sector, să creeze programe de ucenicie pentru competențe foarte înalte, pentru a pune la dispoziția tinerilor cunoștințe specializate și cursuri de formare, precum și să contribuie la abordarea nivelurilor ridicate de șomaj în rândul tinerilor;

| 35. | invită Comisia și statele membre cala trecerea la o economie verde, să aibă în vedere nevoile femeilor și fetelor cu scopul de a îmbunătăți oportunitățile lor de învățare pe tot parcursul vieții, în special în domeniile care au un potențial ridicat pentru crearea unui număr semnificativ de locuri de muncă verzi noi, cum ar fi știința, cercetarea, ingineria, tehnologia digitală și noile tehnologii, pentru a consolida poziția femeii în societate, eliminând stereotipurile de gen și oferind locuri de muncă care să corespundă în totalitate nevoilor și competențelor specifice ale femeilor; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia și statele membre cala trecerea la o economie verde, să aibă în vedere nevoile femeilor și fetelor cu scopul de a îmbunătăți oportunitățile lor de învățare pe tot parcursul vieții, în special în domeniile care au un potențial ridicat pentru crearea unui număr semnificativ de locuri de muncă verzi noi, cum ar fi știința, cercetarea, ingineria, tehnologia digitală și noile tehnologii, pentru a consolida poziția femeii în societate, eliminând stereotipurile de gen și oferind locuri de muncă care să corespundă în totalitate nevoilor și competențelor specifice ale femeilor;

| 36. | invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să includă în mod sistematic perspectiva egalității de gen în definirea, implementarea și monitorizarea politicilor de creare de locuri de muncă verzi la toate nivelurile, pentru a asigura faptul că sunt garantate șanse egale, ținând seama de provocările aferente creării de locuri de muncă verzi în mediul rural; încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să depună și mai multe eforturi pentru a le permite femeilor să participe pe deplin la formularea politicilor, luarea deciziilor și implementarea unei strategii vizând locurile de muncă verzi, care să includă competențe verzi; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să includă în mod sistematic perspectiva egalității de gen în definirea, implementarea și monitorizarea politicilor de creare de locuri de muncă verzi la toate nivelurile, pentru a asigura faptul că sunt garantate șanse egale, ținând seama de provocările aferente creării de locuri de muncă verzi în mediul rural; încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să depună și mai multe eforturi pentru a le permite femeilor să participe pe deplin la formularea politicilor, luarea deciziilor și implementarea unei strategii vizând locurile de muncă verzi, care să includă competențe verzi;

| 37. | solicită Comisiei să deschidă o dezbatere publică privind conceptul de „educație pentru dezvoltare durabilă” și să promoveze acest concept, cu un accent deosebit pe educația fetelor și a femeilor; invită statele membre și Comisia să promoveze politici care să încurajeze participarea în mai mare măsură a femeilor la disciplinele educative STIM și la educația antreprenorială și să conecteze agenda „locurilor de muncă verzi” la capacitarea femeilor prin intermediul educației; solicită luarea de măsuri care să încurajeze participarea femeilor la învățământul profesional și tehnic (VET) și oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții în sectoarele verzi; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să deschidă o dezbatere publică privind conceptul de „educație pentru dezvoltare durabilă” și să promoveze acest concept, cu un accent deosebit pe educația fetelor și a femeilor; invită statele membre și Comisia să promoveze politici care să încurajeze participarea în mai mare măsură a femeilor la disciplinele educative STIM și la educația antreprenorială și să conecteze agenda „locurilor de muncă verzi” la capacitarea femeilor prin intermediul educației; solicită luarea de măsuri care să încurajeze participarea femeilor la învățământul profesional și tehnic (VET) și oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții în sectoarele verzi;

| 38. | invită Comisia să adopte o strategie europeană pentru perioada 2015-2020 în materie de egalitate de gen, care să țină seama de obiectivele Strategiei Europa 2020 legate de rata de ocupare a forței de muncă pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să adopte o strategie europeană pentru perioada 2015-2020 în materie de egalitate de gen, care să țină seama de obiectivele Strategiei Europa 2020 legate de rata de ocupare a forței de muncă pentru o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii.

| 39. | subliniază necesitatea unor măsuri specifice din partea autorităților și a serviciilor publice, care ar implica toate părțile interesate de pe piața forței de muncă, inclusiv organizațiile de angajatori și de angajați, cu scopul de a reduce decalajul competențelor; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să introducă instrumente pentru a forma personalul din cadrul autorităților și serviciilor de ocupare a forței de muncă să integreze competențele pentru ocuparea locurilor de muncă verzi în cadrul politicii în domeniul pieței forței de muncă, precum și să creeze mijloace de evaluare a impactului acestei formări; subliniază că este important ca instituțiile europene de învățământ să își alinieze programele la nevoile economiei verzi și ale pieței forței de muncă în general; |
| --- | --- |

39.

subliniază necesitatea unor măsuri specifice din partea autorităților și a serviciilor publice, care ar implica toate părțile interesate de pe piața forței de muncă, inclusiv organizațiile de angajatori și de angajați, cu scopul de a reduce decalajul competențelor; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să introducă instrumente pentru a forma personalul din cadrul autorităților și serviciilor de ocupare a forței de muncă să integreze competențele pentru ocuparea locurilor de muncă verzi în cadrul politicii în domeniul pieței forței de muncă, precum și să creeze mijloace de evaluare a impactului acestei formări; subliniază că este important ca instituțiile europene de învățământ să își alinieze programele la nevoile economiei verzi și ale pieței forței de muncă în general;

| 40. | solicită statelor membre să instituie un cadru de reglementare care să încurajeze inovarea în economia verde; |
| --- | --- |

40.

solicită statelor membre să instituie un cadru de reglementare care să încurajeze inovarea în economia verde;

Coerență politică pentru dezvoltarea deplină a potențialului de locuri de muncă al economiilor sustenabile

| 41. | invită Comisia și statele membre să adopte cadre de reglementare, fiscale și financiare ambițioase, pe termen lung și integrate pentru investiții sustenabile și pentru a încuraja inovarea, deblocând astfel complet potențialul de ocupare a forței de muncă al acestor schimbări; subliniază că ar trebui dezvoltate politici într-un cadru de perspective pe termen lung care să includă obiective, precum și indicatori de măsurare a progresului către realizarea acestora; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia și statele membre să adopte cadre de reglementare, fiscale și financiare ambițioase, pe termen lung și integrate pentru investiții sustenabile și pentru a încuraja inovarea, deblocând astfel complet potențialul de ocupare a forței de muncă al acestor schimbări; subliniază că ar trebui dezvoltate politici într-un cadru de perspective pe termen lung care să includă obiective, precum și indicatori de măsurare a progresului către realizarea acestora;

| 42. | subliniază faptul că o coordonare în cadrul Comisiei și între ministerele relevante de la nivel național este importantă în vederea creării unui cadru pentru schimbare cuprinzător, convenit de întregul guvern, care să poată acorda atenția necesară efectelor distribuționale ale tranziției; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că o coordonare în cadrul Comisiei și între ministerele relevante de la nivel național este importantă în vederea creării unui cadru pentru schimbare cuprinzător, convenit de întregul guvern, care să poată acorda atenția necesară efectelor distribuționale ale tranziției;

| 43. | constată că succesul sau eșecul Inițiativei privind locurile de muncă verzi depinde de nivelul de ambiție al obiectivelor obligatorii ale Comisiei referitoare la energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și de investițiile în tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile și în programe de eficiență energetică utilizate de statele membre; |
| --- | --- |

43.

constată că succesul sau eșecul Inițiativei privind locurile de muncă verzi depinde de nivelul de ambiție al obiectivelor obligatorii ale Comisiei referitoare la energia din surse regenerabile și eficiența energetică, precum și de investițiile în tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile și în programe de eficiență energetică utilizate de statele membre;

| 44. | subliniază că statele membre și Comisia sunt responsabile pentru politici consecvente care promovează producția de energie din surse regenerabile și eficiența energetică sporită în vederea stimulării dezvoltării locale și regionale și a creării de locuri de muncă de calitate pe plan local; subliniază că investițiile în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică pot deveni una din sursele principale de noi locuri de muncă în Europa în anii următori; |
| --- | --- |

44.

subliniază că statele membre și Comisia sunt responsabile pentru politici consecvente care promovează producția de energie din surse regenerabile și eficiența energetică sporită în vederea stimulării dezvoltării locale și regionale și a creării de locuri de muncă de calitate pe plan local; subliniază că investițiile în energia din surse regenerabile și în eficiența energetică pot deveni una din sursele principale de noi locuri de muncă în Europa în anii următori;

| 45. | subliniază că autonomia energetică a teritoriilor rămâne unul dintre obiectivele pe termen lung ale politicilor economice și energetice ale UE; insistă, totuși, asupra faptului că dimensiunea teritorială a investițiilor trebuie neapărat luată în considerare, întrucât aceasta contribuie la realizarea obiectivelor politicii de coeziune teritorială a UE de a conecta mediul urban și mediul rural; |
| --- | --- |

45.

subliniază că autonomia energetică a teritoriilor rămâne unul dintre obiectivele pe termen lung ale politicilor economice și energetice ale UE; insistă, totuși, asupra faptului că dimensiunea teritorială a investițiilor trebuie neapărat luată în considerare, întrucât aceasta contribuie la realizarea obiectivelor politicii de coeziune teritorială a UE de a conecta mediul urban și mediul rural;

| 46. | salută includerea de către Comisie a subiectului locurilor de muncă decente în mandatul de negociere al UE pentru negocierile COP 21 de la Paris, pe baza acordului de la Cancun din 2010 și a inițiativelor ulterioare; invită Comisia să se asigure că agenda „tranziției echitabile” face în continuare parte din poziția sa de negociere; |
| --- | --- |

46.

salută includerea de către Comisie a subiectului locurilor de muncă decente în mandatul de negociere al UE pentru negocierile COP 21 de la Paris, pe baza acordului de la Cancun din 2010 și a inițiativelor ulterioare; invită Comisia să se asigure că agenda „tranziției echitabile” face în continuare parte din poziția sa de negociere;

| 47. | invită UE și statele membre să stabilească obiective obligatorii privind economiile de energie și eficiența energetică și să sprijine certificatele albe ca instrument ce facilitează realizarea obiectivelor UE în materie de economisire a energiei; invită statele membre să pună integral în aplicare Directiva privind eficiența energetică și să asigure respectarea acesteia, precum și să-și mențină angajamentul privind realizarea cel puțin a obiectivelor de eficiență energetică pentru 2030; |
| --- | --- |

47.

invită UE și statele membre să stabilească obiective obligatorii privind economiile de energie și eficiența energetică și să sprijine certificatele albe ca instrument ce facilitează realizarea obiectivelor UE în materie de economisire a energiei; invită statele membre să pună integral în aplicare Directiva privind eficiența energetică și să asigure respectarea acesteia, precum și să-și mențină angajamentul privind realizarea cel puțin a obiectivelor de eficiență energetică pentru 2030;

| 48. | sprijină angajamentele UE de a promova o tranziție echitabilă la nivel mondial către o economie verde favorabilă incluziunii, în colaborare cu alți parteneri internaționali; |
| --- | --- |

48.

sprijină angajamentele UE de a promova o tranziție echitabilă la nivel mondial către o economie verde favorabilă incluziunii, în colaborare cu alți parteneri internaționali;

| 49. | invită statele membre să respecte și să pună în aplicare pe deplin noile dispoziții ale legislației revizuite a UE privind achizițiile publice și să ia în calcul posibilitatea de a analiza dacă introducerea unor criterii ecologice și sociale în cadrul politicilor privind achizițiile publice ar putea stimula crearea de locuri de muncă în cadrul unei economii mai verzi; subliniază faptul că ar putea fi clarificate incertitudinile juridice restante legate de utilizarea clauzelor sociale și ecologice în achizițiile publice; |
| --- | --- |

49.

invită statele membre să respecte și să pună în aplicare pe deplin noile dispoziții ale legislației revizuite a UE privind achizițiile publice și să ia în calcul posibilitatea de a analiza dacă introducerea unor criterii ecologice și sociale în cadrul politicilor privind achizițiile publice ar putea stimula crearea de locuri de muncă în cadrul unei economii mai verzi; subliniază faptul că ar putea fi clarificate incertitudinile juridice restante legate de utilizarea clauzelor sociale și ecologice în achizițiile publice;

| 50. | invită Comisia să contribuie la revitalizarea sectorului reparațiilor, ceea ce ar conduce la crearea de noi locuri de muncă care sunt, prin natura lor, favorabile mediului; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să contribuie la revitalizarea sectorului reparațiilor, ceea ce ar conduce la crearea de noi locuri de muncă care sunt, prin natura lor, favorabile mediului;

| 51. | solicită statelor membre să sprijine contribuția serviciilor publice la tranziția echitabilă către o economie sustenabilă, în special asigurând în mod proactiv faptul că servicii precum comunicațiile, energia, transportul, gestionarea apei și a deșeurilor, sunt prestate într-un mod sustenabil; |
| --- | --- |

51.

solicită statelor membre să sprijine contribuția serviciilor publice la tranziția echitabilă către o economie sustenabilă, în special asigurând în mod proactiv faptul că servicii precum comunicațiile, energia, transportul, gestionarea apei și a deșeurilor, sunt prestate într-un mod sustenabil;

| 52. | își exprimă ferm dezamăgirea cu privire la retragerea pachetului legislativ privind economia circulară, ale cărui dispoziții se preconiza că ar fi creat până la 180 000 de locuri de muncă numai în sectorul gestionării deșeurilor din UE; invită, prin urmare, Comisia, respectând totodată responsabilitățile statelor membre, să își onoreze angajamentul privind propunerea cât de curând posibil a unor acte legislative ambițioase în domeniul deșeurilor, care să vizeze reducerea în amonte, noi obiective de reciclare și redefinirea criteriilor de calcul al cantității de material efectiv reciclat; |
| --- | --- |

52.

își exprimă ferm dezamăgirea cu privire la retragerea pachetului legislativ privind economia circulară, ale cărui dispoziții se preconiza că ar fi creat până la 180 000 de locuri de muncă numai în sectorul gestionării deșeurilor din UE; invită, prin urmare, Comisia, respectând totodată responsabilitățile statelor membre, să își onoreze angajamentul privind propunerea cât de curând posibil a unor acte legislative ambițioase în domeniul deșeurilor, care să vizeze reducerea în amonte, noi obiective de reciclare și redefinirea criteriilor de calcul al cantității de material efectiv reciclat;

| 53. | în plus, invită Comisia să ia în considerare introducerea de criterii care să ofere stimulente întreprinderilor care au un ciclu de eliminare a deșeurilor solid și sustenabil din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- |

53.

în plus, invită Comisia să ia în considerare introducerea de criterii care să ofere stimulente întreprinderilor care au un ciclu de eliminare a deșeurilor solid și sustenabil din punctul de vedere al mediului;

| 54. | recunoaște că corelarea producției agricole sustenabile cu monitorizarea și protejarea biodiversității agricole și, implicit, etichetarea inteligentă a produselor agricole în funcție de impactul lor asupra mediului pentru a stimula cererea consumatorilor de produse favorabile biodiversității reprezintă un potențial semnificativ pentru crearea de locuri de muncă verzi în zonele rurale ale UE; |
| --- | --- |

54.

recunoaște că corelarea producției agricole sustenabile cu monitorizarea și protejarea biodiversității agricole și, implicit, etichetarea inteligentă a produselor agricole în funcție de impactul lor asupra mediului pentru a stimula cererea consumatorilor de produse favorabile biodiversității reprezintă un potențial semnificativ pentru crearea de locuri de muncă verzi în zonele rurale ale UE;

| 55. | observă faptul că gestionarea sustenabilă a pădurilor are un real potențial de a crea locuri de muncă, contribuind, totodată, în mod activ la atenuarea schimbărilor climatice și la protejarea biodiversității; |
| --- | --- |

55.

observă faptul că gestionarea sustenabilă a pădurilor are un real potențial de a crea locuri de muncă, contribuind, totodată, în mod activ la atenuarea schimbărilor climatice și la protejarea biodiversității;

| 56. | invită Comisia să utilizeze semestrul european și revizuirea Strategiei Europa 2020 pentru a sprijini crearea de locuri de muncă verzi; invită Comisia să emită recomandări specifice fiecărei țări care să poată să contribuie la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și la reducerea amprentei ecologice și solicită studii independente detaliate privind costurile și beneficiile unei modificări a sarcinii fiscale (de exemplu, o trecere de la impozitarea veniturilor salariale la impozitarea ecologică), precum și eliminarea treptată până în 2020 a subvențiilor; |
| --- | --- |

56.

invită Comisia să utilizeze semestrul european și revizuirea Strategiei Europa 2020 pentru a sprijini crearea de locuri de muncă verzi; invită Comisia să emită recomandări specifice fiecărei țări care să poată să contribuie la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și la reducerea amprentei ecologice și solicită studii independente detaliate privind costurile și beneficiile unei modificări a sarcinii fiscale (de exemplu, o trecere de la impozitarea veniturilor salariale la impozitarea ecologică), precum și eliminarea treptată până în 2020 a subvențiilor;

| 57. | subliniază faptul că aceste recomandări ar putea include trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la alte surse și că o astfel de modificare a impozitării ar trebui să vizeze schimbarea comportamentului care generează poluare, dar nu trebuie să aibă repercusiuni nedorite asupra sistemelor de securitate socială sau să afecteze în mod disproporționat persoanele cu venituri mici; |
| --- | --- |

57.

subliniază faptul că aceste recomandări ar putea include trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la alte surse și că o astfel de modificare a impozitării ar trebui să vizeze schimbarea comportamentului care generează poluare, dar nu trebuie să aibă repercusiuni nedorite asupra sistemelor de securitate socială sau să afecteze în mod disproporționat persoanele cu venituri mici;

| 58. | invită Comisia și statele membre să elimine treptat subvențiile directe și indirecte care dăunează mediului, inclusiv, dar nu numai, cele pentru combustibilii fosili; invită Comisia să elaboreze modele care pot fi puse în practică de statele membre pentru trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la impozitarea poluării mediului și să țină seama de impactul asupra mediului al bunurilor și serviciilor, conform principiului „poluatorul plătește”; invită Comisia să emită recomandări specifice fiecărei țări pentru statele membre, care pot contribui la eforturile de promovare a locurilor de muncă ecologice și de reducere a amprentei ecologice; invită, în plus, Comisia să integreze în semestrul european, în mod proactiv, aspecte ecologice și climatice, pentru a sprijini crearea de locuri de muncă verzi; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia și statele membre să elimine treptat subvențiile directe și indirecte care dăunează mediului, inclusiv, dar nu numai, cele pentru combustibilii fosili; invită Comisia să elaboreze modele care pot fi puse în practică de statele membre pentru trecerea de la impozitarea veniturilor salariale la impozitarea poluării mediului și să țină seama de impactul asupra mediului al bunurilor și serviciilor, conform principiului „poluatorul plătește”; invită Comisia să emită recomandări specifice fiecărei țări pentru statele membre, care pot contribui la eforturile de promovare a locurilor de muncă ecologice și de reducere a amprentei ecologice; invită, în plus, Comisia să integreze în semestrul european, în mod proactiv, aspecte ecologice și climatice, pentru a sprijini crearea de locuri de muncă verzi;

| 59. | invită statele membre să introducă subvenții specifice și/sau scutiri fiscale pentru întreprinderile noi, precum și pentru microîntreprinderile și IMM-urile care pun la dispoziție produse și servicii cu o ridicată valoare adăugată pentru mediu, inclusiv un conținut redus de carbon; |
| --- | --- |

59.

invită statele membre să introducă subvenții specifice și/sau scutiri fiscale pentru întreprinderile noi, precum și pentru microîntreprinderile și IMM-urile care pun la dispoziție produse și servicii cu o ridicată valoare adăugată pentru mediu, inclusiv un conținut redus de carbon;

| 60. | invită Comisia și statele membre să arate un grad mai ridicat de coerență și coeziune în politicile lor și să își asume angajamente politice mai substanțiale la cel mai înalt nivel în domenii conexe precum impozitul pe tranzacțiile financiare și combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia și statele membre să arate un grad mai ridicat de coerență și coeziune în politicile lor și să își asume angajamente politice mai substanțiale la cel mai înalt nivel în domenii conexe precum impozitul pe tranzacțiile financiare și combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale;

| 61. | invită Comisia să își reînnoiască angajamentul asumat în cadrul Strategiei Europa 2020 și să prezinte fără întârziere evaluarea sa la jumătatea perioadei și cel târziu până în 2015; invită Comisia să confirme din nou obiectivele aferente semestrului European, ținând seama de tabloul de bord pentru dezechilibrele macroeconomice și de revizuirea Strategiei Europa 2020; invită Comisia să propună obiective sociale și ecologice mai ambițioase pentru 2030 și 2050; subliniază că o monitorizare exactă, bazată pe metodologie și partajată a locurilor de muncă verzi ar putea să ajute, de asemenea, statele membre în evaluarea eficacității politicilor lor privind mediul și forța de muncă, precum și să consolideze instrumentele elaborate la nivel european în vederea urmăririi progreselor și a monitorizării Orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă din cadrul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să își reînnoiască angajamentul asumat în cadrul Strategiei Europa 2020 și să prezinte fără întârziere evaluarea sa la jumătatea perioadei și cel târziu până în 2015; invită Comisia să confirme din nou obiectivele aferente semestrului European, ținând seama de tabloul de bord pentru dezechilibrele macroeconomice și de revizuirea Strategiei Europa 2020; invită Comisia să propună obiective sociale și ecologice mai ambițioase pentru 2030 și 2050; subliniază că o monitorizare exactă, bazată pe metodologie și partajată a locurilor de muncă verzi ar putea să ajute, de asemenea, statele membre în evaluarea eficacității politicilor lor privind mediul și forța de muncă, precum și să consolideze instrumentele elaborate la nivel european în vederea urmăririi progreselor și a monitorizării Orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă din cadrul Strategiei Europa 2020;

| 62. | subliniază oportunitățile oferite de pachetul pentru 2030 privind clima și energia în materie de creare de locuri de muncă și rolul pe care îl va juca în viitor legislația din domeniul mediului în atingerea obiectivelor pe termen lung ale UE în acest domeniu și în crearea de locuri de muncă și a unei creșteri economice ecologice; |
| --- | --- |

62.

subliniază oportunitățile oferite de pachetul pentru 2030 privind clima și energia în materie de creare de locuri de muncă și rolul pe care îl va juca în viitor legislația din domeniul mediului în atingerea obiectivelor pe termen lung ale UE în acest domeniu și în crearea de locuri de muncă și a unei creșteri economice ecologice;

| 63. | invită Comisia să considere inovarea drept piatra de temelie a industriei europene și să elaboreze strategii active pentru a se asigura că tranzițiile sociale sunt bine gestionate și beneficiile sunt răspândite în întreaga Europă; invită Comisia și statele membre să sprijine apariția unor noi lanțuri de aprovizionare și rețele industriale în domeniul utilizării eficiente a resurselor, al bunurilor și al serviciilor prin intermediul unei politici industriale sustenabile și prin stimulente de transformare a pieței; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia să considere inovarea drept piatra de temelie a industriei europene și să elaboreze strategii active pentru a se asigura că tranzițiile sociale sunt bine gestionate și beneficiile sunt răspândite în întreaga Europă; invită Comisia și statele membre să sprijine apariția unor noi lanțuri de aprovizionare și rețele industriale în domeniul utilizării eficiente a resurselor, al bunurilor și al serviciilor prin intermediul unei politici industriale sustenabile și prin stimulente de transformare a pieței;

| 64. | subliniază necesitatea ca statele membre să își pregătească economiile pentru un viitor cu emisii scăzute de dioxid de carbon și cu o eficiență ridicată în ceea ce privește utilizarea resurselor și a energiei, ținând cont totodată de posibilul risc de relocare a locurilor de muncă și a emisiilor de dioxid de carbon din cauza efectului politicilor din domeniul climei; |
| --- | --- |

64.

subliniază necesitatea ca statele membre să își pregătească economiile pentru un viitor cu emisii scăzute de dioxid de carbon și cu o eficiență ridicată în ceea ce privește utilizarea resurselor și a energiei, ținând cont totodată de posibilul risc de relocare a locurilor de muncă și a emisiilor de dioxid de carbon din cauza efectului politicilor din domeniul climei;

| 65. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pe plan internațional în vederea creării unei politici mondiale privind mediul, care să poată limita pagubele cauzate de delocalizarea producției industriale în afara UE și de relocarea emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pe plan internațional în vederea creării unei politici mondiale privind mediul, care să poată limita pagubele cauzate de delocalizarea producției industriale în afara UE și de relocarea emisiilor de dioxid de carbon;

| 66. | invită Comisia să își prezinte propunerea de reformare a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) cât mai curând posibil, ținând seama de necesitatea de a proteja industriile expuse unui risc semnificativ de „relocare a emisiilor de dioxid de carbon”; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să își prezinte propunerea de reformare a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) cât mai curând posibil, ținând seama de necesitatea de a proteja industriile expuse unui risc semnificativ de „relocare a emisiilor de dioxid de carbon”;

| 67. | invită Comisia să abordeze chestiunea locurilor de muncă ecologice în cadrul punerii în practică a uniunii energetice; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să abordeze chestiunea locurilor de muncă ecologice în cadrul punerii în practică a uniunii energetice;

Investiții în crearea de locuri de muncă sustenabile

| 68. | subliniază faptul că este necesar să se aplice combinația adecvată de intervenții pe partea de ofertă și de cerere, care provine din asocierea creării de locuri de muncă cu politici active în domeniul pieței forței de muncă corespunzătoare, specifice nevoilor diferitelor piețe locale ale forței de muncă; |
| --- | --- |

68.

subliniază faptul că este necesar să se aplice combinația adecvată de intervenții pe partea de ofertă și de cerere, care provine din asocierea creării de locuri de muncă cu politici active în domeniul pieței forței de muncă corespunzătoare, specifice nevoilor diferitelor piețe locale ale forței de muncă;

| 69. | invită Comisia și statele membre să promoveze, inclusiv în cadrul Fondului european pentru investiții strategice, investițiile de calitate menite să genereze beneficii societale și economice, precum locuri de muncă de calitate sustenabile, egalitate de gen, educație de calitate și inovare în vederea promovării tranziției verzi și a combaterii sărăciei energetice; invită Comisia și statele membre să își concentreze investițiile în domenii cu un impact pozitiv asupra pieței forței de muncă în vederea creării de locuri de muncă sustenabile cu protecție socială deplină și a combaterii șomajului; subliniază că proiectele finanțate vor contribui la Strategia UE 2020 într-un mod măsurabil; subliniază, în acest context, că crearea de locuri de muncă în sectoarele verzi și-a menținut tendința pozitivă pe întreg parcursul recesiunii; |
| --- | --- |

69.

invită Comisia și statele membre să promoveze, inclusiv în cadrul Fondului european pentru investiții strategice, investițiile de calitate menite să genereze beneficii societale și economice, precum locuri de muncă de calitate sustenabile, egalitate de gen, educație de calitate și inovare în vederea promovării tranziției verzi și a combaterii sărăciei energetice; invită Comisia și statele membre să își concentreze investițiile în domenii cu un impact pozitiv asupra pieței forței de muncă în vederea creării de locuri de muncă sustenabile cu protecție socială deplină și a combaterii șomajului; subliniază că proiectele finanțate vor contribui la Strategia UE 2020 într-un mod măsurabil; subliniază, în acest context, că crearea de locuri de muncă în sectoarele verzi și-a menținut tendința pozitivă pe întreg parcursul recesiunii;

| 70. | subliniază faptul că investițiile în eficiența energetică pot promova crearea de locuri de muncă pe plan local și dezvoltarea economică locală și pot reduce sărăcia energetică, precum și că asigurarea eficienței energetice a clădirilor constituie cel mai rentabil mod de a oferi soluții pe termen lung pentru sărăcia energetică, care afectează aproximativ 125 de milioane de persoane în Europa, și este un element important în ceea ce privește asigurarea unei utilizări mai eficiente a energiei europene și crearea de locuri de muncă verzi; reafirmă faptul că garantarea siguranței clădirilor este, de asemenea, esențială în acest sens; invită Comisia să își prezinte, cât mai curând posibil, inițiativa „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente”; |
| --- | --- |

70.

subliniază faptul că investițiile în eficiența energetică pot promova crearea de locuri de muncă pe plan local și dezvoltarea economică locală și pot reduce sărăcia energetică, precum și că asigurarea eficienței energetice a clădirilor constituie cel mai rentabil mod de a oferi soluții pe termen lung pentru sărăcia energetică, care afectează aproximativ 125 de milioane de persoane în Europa, și este un element important în ceea ce privește asigurarea unei utilizări mai eficiente a energiei europene și crearea de locuri de muncă verzi; reafirmă faptul că garantarea siguranței clădirilor este, de asemenea, esențială în acest sens; invită Comisia să își prezinte, cât mai curând posibil, inițiativa „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente”;

| 71. | recomandă ca obiectivele în domeniul climei, al energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice să fie considerate obiective de investiții și principii-cheie pentru măsurile politice; |
| --- | --- |

71.

recomandă ca obiectivele în domeniul climei, al energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice să fie considerate obiective de investiții și principii-cheie pentru măsurile politice;

| 72. | avertizează cu privire la activitățile de sprijin care au impact negativ asupra mediului și societății, întrucât acestea subminează coerența politicii necesară în vederea maximizării potențialului de ocupare a forței de muncă în ceea ce privește locurile de muncă verzi; |
| --- | --- |

72.

avertizează cu privire la activitățile de sprijin care au impact negativ asupra mediului și societății, întrucât acestea subminează coerența politicii necesară în vederea maximizării potențialului de ocupare a forței de muncă în ceea ce privește locurile de muncă verzi;

| 73. | recomandă să fie vizate investiții de calitate în servicii publice cheie, precum comunicațiile, energia, transporturile, gestionarea deșeurilor și a apelor, în vederea susținerii procedurilor sustenabile de achiziții publice și a integrării competențelor verzi; |
| --- | --- |

73.

recomandă să fie vizate investiții de calitate în servicii publice cheie, precum comunicațiile, energia, transporturile, gestionarea deșeurilor și a apelor, în vederea susținerii procedurilor sustenabile de achiziții publice și a integrării competențelor verzi;

| 74. | invită statele membre să utilizeze pe deplin posibilitățile disponibile în temeiul cadrului juridic pentru fondurile structurale și de investiții europene și alte surse de finanțare europeană pentru a promova proiecte sustenabile care stimulează locurile de muncă verzi, precum și să asigure un grad cât mai mare posibil de accesibilitate a finanțării și instrumentelor financiare ale UE pentru autoritățile locale, cu norme clare și directe și cu praguri minime de finanțare care pot fi atinse; |
| --- | --- |

74.

invită statele membre să utilizeze pe deplin posibilitățile disponibile în temeiul cadrului juridic pentru fondurile structurale și de investiții europene și alte surse de finanțare europeană pentru a promova proiecte sustenabile care stimulează locurile de muncă verzi, precum și să asigure un grad cât mai mare posibil de accesibilitate a finanțării și instrumentelor financiare ale UE pentru autoritățile locale, cu norme clare și directe și cu praguri minime de finanțare care pot fi atinse;

| 75. | încurajează Comisia și statele membre să folosească evaluarea postelectorală din 2016 a cadrului financiar multianual (CFM) ca pe o oportunitate de a promova tranziția mai verde a economiilor noastre; |
| --- | --- |

75.

încurajează Comisia și statele membre să folosească evaluarea postelectorală din 2016 a cadrului financiar multianual (CFM) ca pe o oportunitate de a promova tranziția mai verde a economiilor noastre;

| 76. | constată că sprijinul FSE este disponibil pentru a contribui la sprijinirea creșterii verzi a economiei și a gradului de ocupare a forței de muncă și încurajează guvernele naționale și serviciile naționale relevante să ia în considerare utilizarea în mod mai activ a acestei finanțări în vederea promovării creării de locuri de muncă verzi sustenabile și justificate din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

76.

constată că sprijinul FSE este disponibil pentru a contribui la sprijinirea creșterii verzi a economiei și a gradului de ocupare a forței de muncă și încurajează guvernele naționale și serviciile naționale relevante să ia în considerare utilizarea în mod mai activ a acestei finanțări în vederea promovării creării de locuri de muncă verzi sustenabile și justificate din punct de vedere economic;

| 77. | constată că unele state membre au înregistrat progrese considerabile în ecologizarea economiilor și încurajează Uniunea și statele membre să stimuleze schimbul de idei, cunoștințe, experiență și bune practici în acest domeniu, astfel încât să asigure o tranziție lină; |
| --- | --- |

77.

constată că unele state membre au înregistrat progrese considerabile în ecologizarea economiilor și încurajează Uniunea și statele membre să stimuleze schimbul de idei, cunoștințe, experiență și bune practici în acest domeniu, astfel încât să asigure o tranziție lină;

| 78. | îndeamnă statele membre și sectorul privat să folosească instrumente precum proiectarea ecologică, eticheta ecologică, EMAS și achizițiile publice verzi (GPP), deoarece acestea pot să sprijine economia verde și pot, astfel, să contribuie la crearea de locuri de muncă verzi; invită Comisia să pună la dispoziție instrumente de orientare pentru crearea unor condiții de piață favorabile în vederea adoptării totale a acestor instrumente voluntare; |
| --- | --- |

78.

îndeamnă statele membre și sectorul privat să folosească instrumente precum proiectarea ecologică, eticheta ecologică, EMAS și achizițiile publice verzi (GPP), deoarece acestea pot să sprijine economia verde și pot, astfel, să contribuie la crearea de locuri de muncă verzi; invită Comisia să pună la dispoziție instrumente de orientare pentru crearea unor condiții de piață favorabile în vederea adoptării totale a acestor instrumente voluntare;

| 79. | invită statele membre să se concentreze cu mai multă atenție asupra implementării sistemelor de management de mediu și de audit ecologic pe baza standardului european (ISO 14000); |
| --- | --- |

79.

invită statele membre să se concentreze cu mai multă atenție asupra implementării sistemelor de management de mediu și de audit ecologic pe baza standardului european (ISO 14000);

Întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile)

| 80. | sprijină obiectivele Planului de acțiune verde pentru IMM-uri și acțiunile orientate către IMM-uri, inclusiv înființarea unui Centru european de excelență pentru utilizarea eficientă a resurselor, care să ofere consiliere și asistență IMM-urilor care doresc să își îmbunătățească performanța în materie de utilizare eficientă a resurselor, să susțină spiritul antreprenorial verde, să exploateze oportunitățile unor lanțuri de valori mai verzi și să faciliteze accesul pe piață al IMM-urilor și microîntreprinderilor verzi; consideră că activitățile de sensibilizare și asistența tehnică sunt esențiale pentru ca IMM-urile să participe în mod activ la economia circulară; |
| --- | --- |

80.

sprijină obiectivele Planului de acțiune verde pentru IMM-uri și acțiunile orientate către IMM-uri, inclusiv înființarea unui Centru european de excelență pentru utilizarea eficientă a resurselor, care să ofere consiliere și asistență IMM-urilor care doresc să își îmbunătățească performanța în materie de utilizare eficientă a resurselor, să susțină spiritul antreprenorial verde, să exploateze oportunitățile unor lanțuri de valori mai verzi și să faciliteze accesul pe piață al IMM-urilor și microîntreprinderilor verzi; consideră că activitățile de sensibilizare și asistența tehnică sunt esențiale pentru ca IMM-urile să participe în mod activ la economia circulară;

| 81. | amintește faptul că IMM-urile au un potențial enorm de creare de locuri de muncă, în special pentru tineri, și de promovare a unui sistem dual de formare profesională și sisteme de ucenicie; |
| --- | --- |

81.

amintește faptul că IMM-urile au un potențial enorm de creare de locuri de muncă, în special pentru tineri, și de promovare a unui sistem dual de formare profesională și sisteme de ucenicie;

| 82. | recunoaște faptul că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar putea ajuta microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii să se implice în activități cu grad ridicat de inovare ecologică și socială; |
| --- | --- |

82.

recunoaște faptul că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar putea ajuta microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii să se implice în activități cu grad ridicat de inovare ecologică și socială;

| 83. | constată că datele Eurobarometrului privind locurile de muncă verzi din cadrul IMM-urilor arată că economiile de energie și reducerea deșeurilor și a utilizării materiilor prime au devenit avantajoase din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

83.

constată că datele Eurobarometrului privind locurile de muncă verzi din cadrul IMM-urilor arată că economiile de energie și reducerea deșeurilor și a utilizării materiilor prime au devenit avantajoase din punct de vedere economic;

| 84. | invită Comisia să stimuleze noile modele de afaceri, precum întreprinderile cooperative, pentru a spori eficiența producției și a proceselor de distribuție, adoptând soluții inovatoare în vederea economiei de resurse și oferind produse și servicii mai sustenabile; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia să stimuleze noile modele de afaceri, precum întreprinderile cooperative, pentru a spori eficiența producției și a proceselor de distribuție, adoptând soluții inovatoare în vederea economiei de resurse și oferind produse și servicii mai sustenabile;

| 85. | subliniază că IMM-urile nu pot genera creștere economică și locuri de muncă decât dacă le sunt puse la dispoziție oportunități stimulatoare favorabile și prin intermediul economiei verzi; |
| --- | --- |

85.

subliniază că IMM-urile nu pot genera creștere economică și locuri de muncă decât dacă le sunt puse la dispoziție oportunități stimulatoare favorabile și prin intermediul economiei verzi;

| 86. | solicită Comisiei să se asigure că stimulentele verzi pentru IMM-uri au un impact semnificativ acolo unde sunt necesare în cea mai mare măsură; |
| --- | --- |

86.

solicită Comisiei să se asigure că stimulentele verzi pentru IMM-uri au un impact semnificativ acolo unde sunt necesare în cea mai mare măsură;

| 87. | constată că IMM-urile și microîntreprinderile reprezintă vectori esențiali ai creării de locuri de muncă în Europa; subliniază că IMM-urile și microîntreprinderile se confruntă cu dificultăți deosebite în exploatarea oportunităților de locuri de muncă ale tranziției verzi, îndeosebi în ceea ce privește accesul la finanțare, formarea și eliminarea lacunelor în materie de competențe; invită Comisia și statele membre să adopte acțiuni ambițioase pentru a furniza sprijin pentru facilitarea creării de locuri de muncă verzi în cadrul IMM-urilor și al microîntreprinderilor, inclusiv în ceea ce privește informațiile specifice, acțiunile de sensibilizare, asistența tehnică și accesul la finanțare și la măsuri de formare; |
| --- | --- |

87.

constată că IMM-urile și microîntreprinderile reprezintă vectori esențiali ai creării de locuri de muncă în Europa; subliniază că IMM-urile și microîntreprinderile se confruntă cu dificultăți deosebite în exploatarea oportunităților de locuri de muncă ale tranziției verzi, îndeosebi în ceea ce privește accesul la finanțare, formarea și eliminarea lacunelor în materie de competențe; invită Comisia și statele membre să adopte acțiuni ambițioase pentru a furniza sprijin pentru facilitarea creării de locuri de muncă verzi în cadrul IMM-urilor și al microîntreprinderilor, inclusiv în ceea ce privește informațiile specifice, acțiunile de sensibilizare, asistența tehnică și accesul la finanțare și la măsuri de formare;

| 88. | subliniază faptul că un lanț valoric mai verde, care implică re-prelucrarea, repararea, întreținerea, reciclarea și proiectarea ecologică, poate oferi oportunități considerabile de afaceri pentru multe IMM-uri; |
| --- | --- |

88.

subliniază faptul că un lanț valoric mai verde, care implică re-prelucrarea, repararea, întreținerea, reciclarea și proiectarea ecologică, poate oferi oportunități considerabile de afaceri pentru multe IMM-uri;

o

o o

| 89. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

89.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0584.

(2)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 75.

(3)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 6.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/59

---

P8_TA(2015)0265

Evaziunea fiscală și frauda fiscală ca provocări în țările în curs de dezvoltare

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la impactul evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra guvernanței, protecției sociale și dezvoltării în țările în curs de dezvoltare (2015/2058(INI))

(2017/C 265/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația de la Monterrey (2002), Conferința de la Doha privind finanțarea dezvoltării (2008), Declarația de la Paris (2005) și Agenda pentru acțiune de la Accra (2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Monterrey (2002), Conferința de la Doha privind finanțarea dezvoltării (2008), Declarația de la Paris (2005) și Agenda pentru acțiune de la Accra (2008),

| — | având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 68/204 și 68/279 referitoare la cea de A treia conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care urmează să fie organizată la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 13-16 iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU nr. 68/204 și 68/279 referitoare la cea de A treia conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care urmează să fie organizată la Addis Abeba (Etiopia) în perioada 13-16 iulie 2015,

| — | având în vedere activitatea Comitetului de experți ai ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Comitetului de experți ai ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal (1),

| — | având în vedere Convenția-model a ONU privind eliminarea dublei impuneri între țările dezvoltate și țările în curs de dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-model a ONU privind eliminarea dublei impuneri între țările dezvoltate și țările în curs de dezvoltare (2),

| — | având în vedere Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2010, intitulată „Taxe și dezvoltare – Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” (COM(2010)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2010, intitulată „Taxe și dezvoltare – Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” (COM(2010)0163),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015, intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (COM(2015)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 februarie 2015, intitulată „Un parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015” (COM(2015)0044),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 martie 2015 privind transparența fiscală în scopul combaterii evaziunii fiscale licite și ilicite (COM(2015)0136), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 martie 2015 privind transparența fiscală în scopul combaterii evaziunii fiscale licite și ilicite (COM(2015)0136),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la lupta împotriva fraudei, a evaziunii și a paradisurilor fiscale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la lupta împotriva fraudei, a evaziunii și a paradisurilor fiscale (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la taxe și dezvoltare – cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la taxe și dezvoltare – cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 privind corupția în sectoarele publice și private: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 privind corupția în sectoarele publice și private: impactul asupra drepturilor omului în țările terțe (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la promovarea dezvoltării prin practici responsabile în afaceri, în special în ceea ce privește rolul industriilor extractive în țările în curs de dezvoltare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la promovarea dezvoltării prin practici responsabile în afaceri, în special în ceea ce privește rolul industriilor extractive în țările în curs de dezvoltare (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la raportul UE pentru 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la raportul UE pentru 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (10),

| — | având în vedere articolul 208 din TFUE, care face din eradicarea sărăciei obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și instituie principiul coerenței politicii de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din TFUE, care face din eradicarea sărăciei obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și instituie principiul coerenței politicii de dezvoltare,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0184/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0184/2015),

| A. | întrucât fluxurile financiare ilicite (FFI), mai precis toate ieșirile de capitaluri din sectorul privat care nu sunt înregistrate și care implică fonduri dobândite, transferate sau utilizate în mod ilicit sunt generate, de regulă, de activitățile de evaziune fiscală licită și ilicită, precum stabilirea incorectă a prețurilor de transfer, în pofida principiului conform căruia impozitele trebuie să fie percepute acolo unde au fost obținute profiturile și întrucât evaziunea fiscală și eludarea taxelor au fost identificate de toate principalele texte și conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare ca obstacole majore în calea mobilizării veniturilor interne pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

A.

întrucât fluxurile financiare ilicite (FFI), mai precis toate ieșirile de capitaluri din sectorul privat care nu sunt înregistrate și care implică fonduri dobândite, transferate sau utilizate în mod ilicit sunt generate, de regulă, de activitățile de evaziune fiscală licită și ilicită, precum stabilirea incorectă a prețurilor de transfer, în pofida principiului conform căruia impozitele trebuie să fie percepute acolo unde au fost obținute profiturile și întrucât evaziunea fiscală și eludarea taxelor au fost identificate de toate principalele texte și conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare ca obstacole majore în calea mobilizării veniturilor interne pentru dezvoltare;

| B. | întrucât potrivit raportului elaborat de organizația Global Financial Integrity în 2014, volumul combinat al investițiilor străine directe (ISD) și al asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) din perioada 2003-2012 este puțin mai mic decât volumul ieșirilor de capitaluri ilegale; întrucât volumul FFI este de aproximativ zece ori mai mare decât cuantumul total al fondurilor acordate țărilor în curs de dezvoltare care ar trebui să vizeze eradicarea sărăciei, bunăstarea și dezvoltarea durabilă, reprezentând pentru țările în curs de dezvoltare, conform estimărilor, o scurgere anuală ilicită de capital de 1 000 de miliarde USD; |
| --- | --- |

B.

întrucât potrivit raportului elaborat de organizația Global Financial Integrity în 2014, volumul combinat al investițiilor străine directe (ISD) și al asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) din perioada 2003-2012 este puțin mai mic decât volumul ieșirilor de capitaluri ilegale; întrucât volumul FFI este de aproximativ zece ori mai mare decât cuantumul total al fondurilor acordate țărilor în curs de dezvoltare care ar trebui să vizeze eradicarea sărăciei, bunăstarea și dezvoltarea durabilă, reprezentând pentru țările în curs de dezvoltare, conform estimărilor, o scurgere anuală ilicită de capital de 1 000 de miliarde USD;

| C. | întrucât obținerea de venituri publice din industriile extractive este esențială pentru strategiile de dezvoltare ale multor țări în curs de dezvoltare, îndeosebi pentru țările cel mai puțin dezvoltate, însă potențialul oferit de industriile extractive de rotunjire a veniturilor fiscale nu este nici pe departe bine exploatat, din cauza normelor fiscale neadecvate sau a problemelor de impunere a respectării lor, întrucât aranjamentele dintre guvernele țărilor în curs de dezvoltare și companiile din industria extractivă se fac de obicei ad hoc, negociindu-se fără transparență și orientări clare; |
| --- | --- |

C.

întrucât obținerea de venituri publice din industriile extractive este esențială pentru strategiile de dezvoltare ale multor țări în curs de dezvoltare, îndeosebi pentru țările cel mai puțin dezvoltate, însă potențialul oferit de industriile extractive de rotunjire a veniturilor fiscale nu este nici pe departe bine exploatat, din cauza normelor fiscale neadecvate sau a problemelor de impunere a respectării lor, întrucât aranjamentele dintre guvernele țărilor în curs de dezvoltare și companiile din industria extractivă se fac de obicei ad hoc, negociindu-se fără transparență și orientări clare;

| D. | întrucât existența unor sectoare informale de dimensiuni apreciabile în economiile țărilor în curs de dezvoltare face aproape imposibilă impozitarea generalizată a veniturilor, iar în țările în care o mare parte din populație trăiește în sărăcie o proporție semnificativă din PIB nu este impozabilă; |
| --- | --- |

D.

întrucât existența unor sectoare informale de dimensiuni apreciabile în economiile țărilor în curs de dezvoltare face aproape imposibilă impozitarea generalizată a veniturilor, iar în țările în care o mare parte din populație trăiește în sărăcie o proporție semnificativă din PIB nu este impozabilă;

| E. | întrucât instituirea unor regimuri fiscale bine echilibrate, eficiente și transparente le oferă guvernelor fonduri vitale pentru a satisface drepturile cetățenilor la serviciile publice de bază, cum ar fi îngrijirea medicală și educația pentru toți și întrucât politicile fiscale redistributive eficace sunt esențiale pentru a contribui la atenuarea impactului inegalităților tot mai mari asupra celor mai nevoiași; |
| --- | --- |

E.

întrucât instituirea unor regimuri fiscale bine echilibrate, eficiente și transparente le oferă guvernelor fonduri vitale pentru a satisface drepturile cetățenilor la serviciile publice de bază, cum ar fi îngrijirea medicală și educația pentru toți și întrucât politicile fiscale redistributive eficace sunt esențiale pentru a contribui la atenuarea impactului inegalităților tot mai mari asupra celor mai nevoiași;

| F. | întrucât, potrivit UNCTAD, aproximativ 30 % din stocurile de investiții transfrontaliere ale societăților au fost dirijate prin țări cu rol de vehicule de investiții înainte de a ajunge la destinație ca active productive; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit UNCTAD, aproximativ 30 % din stocurile de investiții transfrontaliere ale societăților au fost dirijate prin țări cu rol de vehicule de investiții înainte de a ajunge la destinație ca active productive;

| G. | întrucât veniturile provenite din impozitarea societăților constituie un procent semnificativ din venitul național al țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce le face să fie deosebit de afectate de fenomenul eludării taxelor de către companii, și întrucât în ultimii ani țările în curs de dezvoltare au aplicat reduceri progresive ale ratelor de impozitare a societăților; |
| --- | --- |

G.

întrucât veniturile provenite din impozitarea societăților constituie un procent semnificativ din venitul național al țărilor în curs de dezvoltare, ceea ce le face să fie deosebit de afectate de fenomenul eludării taxelor de către companii, și întrucât în ultimii ani țările în curs de dezvoltare au aplicat reduceri progresive ale ratelor de impozitare a societăților;

| H. | întrucât paradisurile fiscale și jurisdicțiile opace care permit păstrarea secretului bancar și a informațiilor financiare, combinate cu regimurile care aplică „cota zero” de impozitare pentru a atrage capitalurile și veniturile care ar fi trebuit să fie impozitate în alte țări, generează o concurență fiscală nocivă, compromit echitatea regimului fiscal și denaturează comerțul și investițiile, afectând în special țările în curs de dezvoltare, provocând pierderi anuale ale veniturilor din impozite estimate la 189 de miliarde de dolari; |
| --- | --- |

H.

întrucât paradisurile fiscale și jurisdicțiile opace care permit păstrarea secretului bancar și a informațiilor financiare, combinate cu regimurile care aplică „cota zero” de impozitare pentru a atrage capitalurile și veniturile care ar fi trebuit să fie impozitate în alte țări, generează o concurență fiscală nocivă, compromit echitatea regimului fiscal și denaturează comerțul și investițiile, afectând în special țările în curs de dezvoltare, provocând pierderi anuale ale veniturilor din impozite estimate la 189 de miliarde de dolari;

| I. | întrucât impozitele pot reprezenta o sursă fiabilă și durabilă pentru finanțarea dezvoltării și oferă avantajul stabilității în raport cu mecanismele tradiționale de finanțare a dezvoltării de tipul creditelor concesionale numai dacă există un regim de impozitare onest, bine echilibrat, eficient și transparent, o administrație performantă și eficientă care să promoveze îndeplinirea obligațiilor fiscale, iar veniturile publice sunt utilizate în mod transparent și responsabil; |
| --- | --- |

I.

întrucât impozitele pot reprezenta o sursă fiabilă și durabilă pentru finanțarea dezvoltării și oferă avantajul stabilității în raport cu mecanismele tradiționale de finanțare a dezvoltării de tipul creditelor concesionale numai dacă există un regim de impozitare onest, bine echilibrat, eficient și transparent, o administrație performantă și eficientă care să promoveze îndeplinirea obligațiilor fiscale, iar veniturile publice sunt utilizate în mod transparent și responsabil;

| J. | întrucât potențialele beneficii ale impozitării performante și transparente nu se limitează la o creștere a resurselor disponibile pentru sprijinirea dezvoltării, ci au un efect pozitiv direct asupra bunei guvernanțe și a procesului de construcție statală, prin consolidarea instituțiilor democratice, a statului de drept și a contractului social între guvern și cetățeni, pentru a crea o legătură reciprocă între impozite, populație și serviciile sociale și eforturile de promovare a stabilității bugetelor guvernului, promovând, astfel, independența pe termen lung față de asistența externă și permițând țărilor în curs de dezvoltare să răspundă obiectivelor naționale, să își asume responsabilitatea îndeplinirii lor, precum și propriile opțiuni politice; |
| --- | --- |

J.

întrucât potențialele beneficii ale impozitării performante și transparente nu se limitează la o creștere a resurselor disponibile pentru sprijinirea dezvoltării, ci au un efect pozitiv direct asupra bunei guvernanțe și a procesului de construcție statală, prin consolidarea instituțiilor democratice, a statului de drept și a contractului social între guvern și cetățeni, pentru a crea o legătură reciprocă între impozite, populație și serviciile sociale și eforturile de promovare a stabilității bugetelor guvernului, promovând, astfel, independența pe termen lung față de asistența externă și permițând țărilor în curs de dezvoltare să răspundă obiectivelor naționale, să își asume responsabilitatea îndeplinirii lor, precum și propriile opțiuni politice;

| K. | întrucât nevoia de creștere a veniturilor interne a devenit mai stringentă pentru a răspunde crizei financiare și economice; |
| --- | --- |

K.

întrucât nevoia de creștere a veniturilor interne a devenit mai stringentă pentru a răspunde crizei financiare și economice;

| L. | întrucât volumul resurselor colectate de țările în curs de dezvoltare prin mobilizarea veniturilor interne a crescut constant și s-au făcut progrese considerabile în acest domeniu cu ajutorul donatorilor internaționali; |
| --- | --- |

L.

întrucât volumul resurselor colectate de țările în curs de dezvoltare prin mobilizarea veniturilor interne a crescut constant și s-au făcut progrese considerabile în acest domeniu cu ajutorul donatorilor internaționali;

| M. | întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă cu obstacole importante de natură politică, administrativă și tehnică în privința colectării veniturilor fiscale din cauza resurselor umane și financiare insuficiente pentru colectarea impozitelor, a slabei capacități administrative, care face dificilă colectarea taxelor de la companiile transnaționale, a lipsei unei infrastructuri de colectare a impozitelor, a exodului personalului calificat din cadrul administrațiilor fiscale, a corupției, a lipsei de legitimitate a sistemului politic, a neparticipării la cooperarea internațională în chestiuni fiscale, a distribuției inegale a veniturilor și a guvernanței fiscale defectuoase; |
| --- | --- |

M.

întrucât țările în curs de dezvoltare se confruntă cu obstacole importante de natură politică, administrativă și tehnică în privința colectării veniturilor fiscale din cauza resurselor umane și financiare insuficiente pentru colectarea impozitelor, a slabei capacități administrative, care face dificilă colectarea taxelor de la companiile transnaționale, a lipsei unei infrastructuri de colectare a impozitelor, a exodului personalului calificat din cadrul administrațiilor fiscale, a corupției, a lipsei de legitimitate a sistemului politic, a neparticipării la cooperarea internațională în chestiuni fiscale, a distribuției inegale a veniturilor și a guvernanței fiscale defectuoase;

| N. | întrucât deși contextul internațional actual de liberalizare a comerțului și eliminare treptată a barierelor comerciale din ultimele decenii a intensificat comercializarea transfrontalieră de bunuri și servicii, el a provocat și dificultăți pentru țările în curs de dezvoltare care depind în mare măsură de taxele comerciale, mai ales țările cel mai puțin dezvoltate, forțate să compenseze declinul taxelor comerciale și să apeleze la alte tipuri de resurse interne, în special un mix de impozite bine echilibrat; |
| --- | --- |

N.

întrucât deși contextul internațional actual de liberalizare a comerțului și eliminare treptată a barierelor comerciale din ultimele decenii a intensificat comercializarea transfrontalieră de bunuri și servicii, el a provocat și dificultăți pentru țările în curs de dezvoltare care depind în mare măsură de taxele comerciale, mai ales țările cel mai puțin dezvoltate, forțate să compenseze declinul taxelor comerciale și să apeleze la alte tipuri de resurse interne, în special un mix de impozite bine echilibrat;

| O. | întrucât în ultimii ani s-a produs o creștere a tratatelor fiscale între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare care au fost folosite pentru a reduce taxele aferente transferurilor financiare transfrontaliere, reducând la minimum capacitățile țărilor în curs de dezvoltare de mobilizare a resurselor interne și creând posibile portițe de eludare a taxelor pentru companiile multinaționale; întrucât o recentă evaluare de impact efectuată de autoritățile olandeze a arătat că sistemul fiscal olandez facilita evitarea impozitului cu reținere la sursă, ceea ce a condus la dividende și dobânzi neîncasate din veniturile din impozitele cu reținere la sursă în țările în curs de dezvoltare de ordinul a 150-550 de milioane de euro anual (11); |
| --- | --- |

O.

întrucât în ultimii ani s-a produs o creștere a tratatelor fiscale între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare care au fost folosite pentru a reduce taxele aferente transferurilor financiare transfrontaliere, reducând la minimum capacitățile țărilor în curs de dezvoltare de mobilizare a resurselor interne și creând posibile portițe de eludare a taxelor pentru companiile multinaționale; întrucât o recentă evaluare de impact efectuată de autoritățile olandeze a arătat că sistemul fiscal olandez facilita evitarea impozitului cu reținere la sursă, ceea ce a condus la dividende și dobânzi neîncasate din veniturile din impozitele cu reținere la sursă în țările în curs de dezvoltare de ordinul a 150-550 de milioane de euro anual (11);

| P. | întrucât, la nivel comparativ, în țările în curs de dezvoltare veniturile colectate sunt semnificativ mai reduse față de cele disponibile în cadrul economiilor avansate (cu o pondere a taxelor și impozitelor în PIB de 10-20 %, față de 30 -40 % în economiile OCDE), iar bazele de impozitare sunt extrem de restrânse; întrucât există un potențial semnificativ de lărgire a bazelor fiscale și de creștere a volumului veniturilor fiscale cu scopul de a asigura mijloacele necesare pentru îndeplinirea responsabilităților guvernamentale esențiale; |
| --- | --- |

P.

întrucât, la nivel comparativ, în țările în curs de dezvoltare veniturile colectate sunt semnificativ mai reduse față de cele disponibile în cadrul economiilor avansate (cu o pondere a taxelor și impozitelor în PIB de 10-20 %, față de 30 -40 % în economiile OCDE), iar bazele de impozitare sunt extrem de restrânse; întrucât există un potențial semnificativ de lărgire a bazelor fiscale și de creștere a volumului veniturilor fiscale cu scopul de a asigura mijloacele necesare pentru îndeplinirea responsabilităților guvernamentale esențiale;

| Q. | întrucât țările în curs de dezvoltare au încercat să atragă investițiile în primul rând prin oferirea de diferite stimulente fiscale și scutiri de taxe, care nu sunt nici transparente, nici bazate pe analize adecvate cost-beneficii și adesea nu reușesc să atragă investiții reale și sustenabile, determinând o concurență între economiile în curs de dezvoltare, care se întrec în a oferi cele mai favorabile regimuri fiscale, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în privința performanțelor și eficienței sistemelor fiscale și la o concurență fiscală dăunătoare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât țările în curs de dezvoltare au încercat să atragă investițiile în primul rând prin oferirea de diferite stimulente fiscale și scutiri de taxe, care nu sunt nici transparente, nici bazate pe analize adecvate cost-beneficii și adesea nu reușesc să atragă investiții reale și sustenabile, determinând o concurență între economiile în curs de dezvoltare, care se întrec în a oferi cele mai favorabile regimuri fiscale, ceea ce a condus la rezultate nesatisfăcătoare în privința performanțelor și eficienței sistemelor fiscale și la o concurență fiscală dăunătoare;

| R. | întrucât statele membre s-au angajat deja să aloce 0,7 % din VNB pentru AOD și întrucât valoarea ajutoarelor destinate sprijinirii mobilizării resurselor interne este încă mică, reprezentând mai puțin de 1 % din totalul AOD în 2011, și numai circa 0,1 % (118,4 milioane USD) din AOD, potrivit estimărilor, au fost dedicate consolidării capacităților în domeniul fiscal în 2012; |
| --- | --- |

R.

întrucât statele membre s-au angajat deja să aloce 0,7 % din VNB pentru AOD și întrucât valoarea ajutoarelor destinate sprijinirii mobilizării resurselor interne este încă mică, reprezentând mai puțin de 1 % din totalul AOD în 2011, și numai circa 0,1 % (118,4 milioane USD) din AOD, potrivit estimărilor, au fost dedicate consolidării capacităților în domeniul fiscal în 2012;

| S. | întrucât numeroase țări în curs de dezvoltare nu reușesc să impună nici măcar nivelul de impozitare minim necesar pentru a finanța funcționarea structurilor lor administrative de bază, serviciile publice și politica de combatere a sărăciei; |
| --- | --- |

S.

întrucât numeroase țări în curs de dezvoltare nu reușesc să impună nici măcar nivelul de impozitare minim necesar pentru a finanța funcționarea structurilor lor administrative de bază, serviciile publice și politica de combatere a sărăciei;

| T. | întrucât Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și instituțiile financiare ale statelor membre pentru dezvoltare sprijină întreprinderile private din țările în curs de dezvoltare fie direct, prin acordarea de împrumuturi, fie indirect, prin sprijinirea intermediarilor financiari de tipul băncilor comerciale și al fondurilor de investiții cu capital privat, care apoi acordă împrumuturi sau investesc în întreprinderi; |
| --- | --- |

T.

întrucât Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și instituțiile financiare ale statelor membre pentru dezvoltare sprijină întreprinderile private din țările în curs de dezvoltare fie direct, prin acordarea de împrumuturi, fie indirect, prin sprijinirea intermediarilor financiari de tipul băncilor comerciale și al fondurilor de investiții cu capital privat, care apoi acordă împrumuturi sau investesc în întreprinderi;

| U. | întrucât țările în curs de dezvoltare ar trebui să fie mai bine reprezentate în cadrul structurilor și procedurilor actuale de cooperare internațională în domeniul fiscal, pentru a participa pe baze egale la formularea și reformarea politicilor fiscale mondiale; |
| --- | --- |

U.

întrucât țările în curs de dezvoltare ar trebui să fie mai bine reprezentate în cadrul structurilor și procedurilor actuale de cooperare internațională în domeniul fiscal, pentru a participa pe baze egale la formularea și reformarea politicilor fiscale mondiale;

| V. | întrucât Comitetul de experți pentru cooperare internațională în domeniul fiscal este un organism auxiliar al Consiliului Economic și Social, care acordă o atenție specială țărilor în curs de dezvoltare și țărilor cu economii în tranziție; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comitetul de experți pentru cooperare internațională în domeniul fiscal este un organism auxiliar al Consiliului Economic și Social, care acordă o atenție specială țărilor în curs de dezvoltare și țărilor cu economii în tranziție;

| W. | întrucât colectarea unor niveluri suficiente de finanțe publice poate juca un rol decisiv în promovarea unor societăți mai echitabile, care resping discriminarea dintre bărbați și femei și în care copiii și grupurile vulnerabile se bucură de o susținere specială; |
| --- | --- |

W.

întrucât colectarea unor niveluri suficiente de finanțe publice poate juca un rol decisiv în promovarea unor societăți mai echitabile, care resping discriminarea dintre bărbați și femei și în care copiii și grupurile vulnerabile se bucură de o susținere specială;

| 1. | invită Comisia să prezinte rapid un plan de acțiune ambițios sub forma unei comunicări, pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare în efortul lor de a combate practicile de eludare a impozitelor și de evaziune fiscală și a le ajuta să pună pe picioare sisteme fiscale echitabile, bine echilibrate, eficiente și transparente, ținând seama de munca depusă de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al OCDE în vederea pregătirii Conferinței privind finanțarea pentru dezvoltare de la Addis Abeba, Etiopia, care va avea loc în perioada 13-16 iulie 2015, precum și de impactul tratatelor internaționale în domeniul fiscal asupra țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să prezinte rapid un plan de acțiune ambițios sub forma unei comunicări, pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare în efortul lor de a combate practicile de eludare a impozitelor și de evaziune fiscală și a le ajuta să pună pe picioare sisteme fiscale echitabile, bine echilibrate, eficiente și transparente, ținând seama de munca depusă de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al OCDE în vederea pregătirii Conferinței privind finanțarea pentru dezvoltare de la Addis Abeba, Etiopia, care va avea loc în perioada 13-16 iulie 2015, precum și de impactul tratatelor internaționale în domeniul fiscal asupra țărilor în curs de dezvoltare;

| 2. | insistă asupra faptului că mobilizarea efectivă a resurselor disponibile la nivel național și consolidarea sistemelor fiscale vor juca un rol cheie pentru finalizarea cadrului post-2015, care va înlocui Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) și care instituie o strategie viabilă în vederea depășirii dependenței de ajutor extern pe termen lung, și că sistemele fiscale eficiente și echitabile sunt esențiale pentru eradicarea sărăciei, combaterea inegalităților, buna guvernanță și construcția statală; reamintește că anumite activități economice transnaționale au afectat capacitatea țărilor de a genera venituri guvernamentale interne și de a-și alege propria structură de impozitare, în timp ce mobilitatea tot mai mare a capitalului, combinată cu utilizarea paradisurilor fiscale, a perturbat considerabil condițiile de impozitare; își exprimă, totodată, îngrijorarea cu privire la nivelul de corupție și lipsa de transparență din administrația publică care împiedică investirea veniturilor fiscale în construcția statală, servicii publice sau infrastructura publică; |
| --- | --- |

2.

insistă asupra faptului că mobilizarea efectivă a resurselor disponibile la nivel național și consolidarea sistemelor fiscale vor juca un rol cheie pentru finalizarea cadrului post-2015, care va înlocui Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) și care instituie o strategie viabilă în vederea depășirii dependenței de ajutor extern pe termen lung, și că sistemele fiscale eficiente și echitabile sunt esențiale pentru eradicarea sărăciei, combaterea inegalităților, buna guvernanță și construcția statală; reamintește că anumite activități economice transnaționale au afectat capacitatea țărilor de a genera venituri guvernamentale interne și de a-și alege propria structură de impozitare, în timp ce mobilitatea tot mai mare a capitalului, combinată cu utilizarea paradisurilor fiscale, a perturbat considerabil condițiile de impozitare; își exprimă, totodată, îngrijorarea cu privire la nivelul de corupție și lipsa de transparență din administrația publică care împiedică investirea veniturilor fiscale în construcția statală, servicii publice sau infrastructura publică;

| 3. | observă că ponderea resurselor fiscale în PIB rămâne scăzută în majoritatea țărilor în curs de dezvoltare, făcându-le astfel vulnerabile în fața practicilor de eludare a taxelor și evaziune fiscală ale contribuabililor individuali și ale corporațiilor; subliniază faptul că aceasta generează pierderi financiare considerabile pentru țările în curs de dezvoltare care încurajează corupția și afectează politica UE în domeniul dezvoltării, și că o prioritate de prim rang pentru UE și statele sale membre ar trebui să fie adoptarea măsurilor adecvate la nivel național, european și internațional în vederea combaterii acestor practici, luând în considerare nevoile și constrângerile cu care se confruntă țările în curs de dezvoltare în accesarea propriilor venituri fiscale; consideră că UE ar trebui să fie în fruntea eforturilor internaționale de combatere a paradisurilor fiscale, a fraudei și evaziunii fiscale prin puterea exemplului personal, și că ar trebui să coopereze cu țările în curs de dezvoltare pentru a contracara practicile agresive de evaziune fiscală la care recurg anumite societăți transnaționale, precum și pentru a identifica modalități de a le ajuta să reziste presiunilor care le împing către concurența fiscală; |
| --- | --- |

3.

observă că ponderea resurselor fiscale în PIB rămâne scăzută în majoritatea țărilor în curs de dezvoltare, făcându-le astfel vulnerabile în fața practicilor de eludare a taxelor și evaziune fiscală ale contribuabililor individuali și ale corporațiilor; subliniază faptul că aceasta generează pierderi financiare considerabile pentru țările în curs de dezvoltare care încurajează corupția și afectează politica UE în domeniul dezvoltării, și că o prioritate de prim rang pentru UE și statele sale membre ar trebui să fie adoptarea măsurilor adecvate la nivel național, european și internațional în vederea combaterii acestor practici, luând în considerare nevoile și constrângerile cu care se confruntă țările în curs de dezvoltare în accesarea propriilor venituri fiscale; consideră că UE ar trebui să fie în fruntea eforturilor internaționale de combatere a paradisurilor fiscale, a fraudei și evaziunii fiscale prin puterea exemplului personal, și că ar trebui să coopereze cu țările în curs de dezvoltare pentru a contracara practicile agresive de evaziune fiscală la care recurg anumite societăți transnaționale, precum și pentru a identifica modalități de a le ajuta să reziste presiunilor care le împing către concurența fiscală;

Un plan de acțiune în vederea combaterii evaziunii fiscale și a fraudei fiscale în țările în curs de dezvoltare

| 4. | îndeamnă Comisia să ia măsuri concrete și eficace pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare și cadrele regionale de administrație fiscală, cum ar fi Forumul african de administrare fiscală și Centrul interamerican al administrațiilor fiscale, în lupta împotriva evaziunii fiscale și a eludării impozitării, în elaborarea unor politici fiscale echitabile, bine echilibrate și transparente, în promovarea reformelor administrative și la creșterea ponderii în cadrul ajutorului pentru dezvoltare a asistenței tehnice și financiare acordate administrațiilor fiscale naționale ale țărilor în curs de dezvoltare; susține că acest sprijin ar trebui acordat și pentru a întări organele judiciare și anticorupție din aceste țări; solicită punerea laolaltă a expertizei din sectorul public a statelor membre ale UE și a țărilor beneficiare cu scopul de a intensifica activitățile de cooperare, obținând în același timp, rezultate preliminare concrete pentru țările beneficiare; sprijină atelierele de lucru, sesiunile de formare, misiunile de experți, vizitele de studiu și consilierea; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia să ia măsuri concrete și eficace pentru a sprijini țările în curs de dezvoltare și cadrele regionale de administrație fiscală, cum ar fi Forumul african de administrare fiscală și Centrul interamerican al administrațiilor fiscale, în lupta împotriva evaziunii fiscale și a eludării impozitării, în elaborarea unor politici fiscale echitabile, bine echilibrate și transparente, în promovarea reformelor administrative și la creșterea ponderii în cadrul ajutorului pentru dezvoltare a asistenței tehnice și financiare acordate administrațiilor fiscale naționale ale țărilor în curs de dezvoltare; susține că acest sprijin ar trebui acordat și pentru a întări organele judiciare și anticorupție din aceste țări; solicită punerea laolaltă a expertizei din sectorul public a statelor membre ale UE și a țărilor beneficiare cu scopul de a intensifica activitățile de cooperare, obținând în același timp, rezultate preliminare concrete pentru țările beneficiare; sprijină atelierele de lucru, sesiunile de formare, misiunile de experți, vizitele de studiu și consilierea;

| 5. | solicită Comisiei să se asigure că buna guvernanță în chestiuni fiscale și mecanismele bine echilibrate, eficiente și transparente de colectare a impozitelor ocupă un loc prioritar în cadrul agendei sale privind dialogul în materie de politici (aspecte politice, dezvoltare și comerț), precum și în cadrul tuturor acordurilor de cooperare pentru dezvoltare încheiate cu țările partenere, consolidând sentimentul de apartenență și răspunderea internă prin promovarea unui mediu care să le permită parlamentelor naționale să contribuie în mod real la elaborarea și supravegherea bugetelor naționale, inclusiv în aspectele legate de veniturile interne și chestiunile fiscale, precum și prin sprijinirea rolului societății civile în exercitarea controlului civil asupra guvernanței fiscale și monitorizarea cazurilor de fraudă fiscală, printre altele prin instituirea de sisteme eficiente de protejare a denunțătorilor și a surselor jurnalistice; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să se asigure că buna guvernanță în chestiuni fiscale și mecanismele bine echilibrate, eficiente și transparente de colectare a impozitelor ocupă un loc prioritar în cadrul agendei sale privind dialogul în materie de politici (aspecte politice, dezvoltare și comerț), precum și în cadrul tuturor acordurilor de cooperare pentru dezvoltare încheiate cu țările partenere, consolidând sentimentul de apartenență și răspunderea internă prin promovarea unui mediu care să le permită parlamentelor naționale să contribuie în mod real la elaborarea și supravegherea bugetelor naționale, inclusiv în aspectele legate de veniturile interne și chestiunile fiscale, precum și prin sprijinirea rolului societății civile în exercitarea controlului civil asupra guvernanței fiscale și monitorizarea cazurilor de fraudă fiscală, printre altele prin instituirea de sisteme eficiente de protejare a denunțătorilor și a surselor jurnalistice;

| 6. | solicită urgent ca informațiile referitoare la beneficiarii reali ai societăților, trusturilor și ai altor instituții să fie puse la dispoziția publicului folosind formate de date deschise, astfel încât să se prevină crearea unor societăți fictive anonime sau a altor structuri juridice similare cu scopul de a spăla bani, de a finanța activități ilegale sau teroriste, de a ascunde identitatea indivizilor corupți și a infractorilor, de a ascunde delapidările de fonduri publice și profiturile din traficul ilegal și din evaziunea fiscală ilegală; consideră, de asemenea, că toate țările ar trebui cel puțin să adopte și să pună în aplicare în întregime recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (FAFT) privind combaterea spălării banilor; |
| --- | --- |

6.

solicită urgent ca informațiile referitoare la beneficiarii reali ai societăților, trusturilor și ai altor instituții să fie puse la dispoziția publicului folosind formate de date deschise, astfel încât să se prevină crearea unor societăți fictive anonime sau a altor structuri juridice similare cu scopul de a spăla bani, de a finanța activități ilegale sau teroriste, de a ascunde identitatea indivizilor corupți și a infractorilor, de a ascunde delapidările de fonduri publice și profiturile din traficul ilegal și din evaziunea fiscală ilegală; consideră, de asemenea, că toate țările ar trebui cel puțin să adopte și să pună în aplicare în întregime recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (FAFT) privind combaterea spălării banilor;

| 7. | solicită UE și statelor membre să le impună companiilor multinaționale, atât cele cotate, cât și cele necotate la bursă, din toate țările și sectoarele, și în special societățile care extrag resurse naturale, să adopte principiul raportării pentru fiecare țară în parte („country-by-country reporting”) ca practică standard, astfel încât aceste companii să aibă obligația de a publica, în cadrul procedurii de raportare anuală pentru fiecare țară în parte, pentru toate jurisdicțiile în care desfășoară o activitate economică, numele tuturor filialelor lor și performanțele financiare ale acestora, informațiile fiscale relevante, activele deținute și numărul de angajați, garantând, totodată, faptul că aceste informații sunt puse la dispoziția publicului și reducând la minimum sarcinile administrative prin excluderea microîntreprinderilor; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de modificare în consecință a Directivei privind contabilitatea; reamintește că transparența publică este un pas esențial în direcția reabilitării sistemului fiscal actual și a consolidării încrederii publice; invită OCDE să recomande publicarea de către toate întreprinderile multinaționale (ÎMN) a modelului propus de raportare pentru fiecare țară în parte, pentru a se asigura accesul tuturor autorităților fiscale din toate țările la informații detaliate, care să le permită evaluarea riscurilor aferente prețurilor de transfer și identificarea celei mai bune soluții de mobilizare a resurselor de audit; subliniază că scutirile de impozite și avantajele oferite investitorilor străini prin tratatele fiscale bilaterale le oferă ÎMN un avantaj competitiv neloial în raport cu firmele locale, mai ales cu IMM-urile; |
| --- | --- |

7.

solicită UE și statelor membre să le impună companiilor multinaționale, atât cele cotate, cât și cele necotate la bursă, din toate țările și sectoarele, și în special societățile care extrag resurse naturale, să adopte principiul raportării pentru fiecare țară în parte („country-by-country reporting”) ca practică standard, astfel încât aceste companii să aibă obligația de a publica, în cadrul procedurii de raportare anuală pentru fiecare țară în parte, pentru toate jurisdicțiile în care desfășoară o activitate economică, numele tuturor filialelor lor și performanțele financiare ale acestora, informațiile fiscale relevante, activele deținute și numărul de angajați, garantând, totodată, faptul că aceste informații sunt puse la dispoziția publicului și reducând la minimum sarcinile administrative prin excluderea microîntreprinderilor; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de modificare în consecință a Directivei privind contabilitatea; reamintește că transparența publică este un pas esențial în direcția reabilitării sistemului fiscal actual și a consolidării încrederii publice; invită OCDE să recomande publicarea de către toate întreprinderile multinaționale (ÎMN) a modelului propus de raportare pentru fiecare țară în parte, pentru a se asigura accesul tuturor autorităților fiscale din toate țările la informații detaliate, care să le permită evaluarea riscurilor aferente prețurilor de transfer și identificarea celei mai bune soluții de mobilizare a resurselor de audit; subliniază că scutirile de impozite și avantajele oferite investitorilor străini prin tratatele fiscale bilaterale le oferă ÎMN un avantaj competitiv neloial în raport cu firmele locale, mai ales cu IMM-urile;

| 8. | solicită revizuirea reglementărilor și a condițiilor fiscale aplicabile industriilor extractive; invită UE să își intensifice asistența acordată țărilor în curs de dezvoltare cu scopul de a impozita în mod corespunzător extragerea resurselor naturale și de a întări poziția de negociere a guvernelor-gazdă pentru a obține profituri mai mari de pe urma bazei lor de resurse naturale și pentru a stimula diversificarea economiilor lor; sprijină Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI) și extinderea sa la întreprinderile producătoare și societățile de comercializare a mărfurilor; |
| --- | --- |

8.

solicită revizuirea reglementărilor și a condițiilor fiscale aplicabile industriilor extractive; invită UE să își intensifice asistența acordată țărilor în curs de dezvoltare cu scopul de a impozita în mod corespunzător extragerea resurselor naturale și de a întări poziția de negociere a guvernelor-gazdă pentru a obține profituri mai mari de pe urma bazei lor de resurse naturale și pentru a stimula diversificarea economiilor lor; sprijină Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI) și extinderea sa la întreprinderile producătoare și societățile de comercializare a mărfurilor;

| 9. | salută adoptarea unui mecanism automat de schimb de informații, acesta fiind un instrument fundamental pentru sporirea transparenței la nivel mondial și pentru stimularea cooperării în scopul combaterii evaziunii fiscale și a fraudei fiscale; recunoaște, cu toate acestea, că țările în curs de dezvoltare au nevoie de sprijin continuu în materie de expertiză financiară și tehnică și de timp pentru a-și dezvolta capacitățile necesare în vederea transmiterii și procesării informațiilor; subliniază, prin urmare, că este important să se asigure includerea în noul „Standard pentru schimbul automat de informații privind conturile financiare” dezvoltat de OCDE a unei perioade de tranziție pentru țările în curs de dezvoltare, recunoscându-se faptul că natura reciprocă a standardului implică o posibilă excludere efectivă a țărilor care nu au resursele și capacitatea de a constitui infrastructura necesară pentru colectarea, gestionarea și schimbul de informații cerute; consideră, în plus, că ar trebui avut în vedere un standard unic privind confidențialitatea; |
| --- | --- |

9.

salută adoptarea unui mecanism automat de schimb de informații, acesta fiind un instrument fundamental pentru sporirea transparenței la nivel mondial și pentru stimularea cooperării în scopul combaterii evaziunii fiscale și a fraudei fiscale; recunoaște, cu toate acestea, că țările în curs de dezvoltare au nevoie de sprijin continuu în materie de expertiză financiară și tehnică și de timp pentru a-și dezvolta capacitățile necesare în vederea transmiterii și procesării informațiilor; subliniază, prin urmare, că este important să se asigure includerea în noul „Standard pentru schimbul automat de informații privind conturile financiare” dezvoltat de OCDE a unei perioade de tranziție pentru țările în curs de dezvoltare, recunoscându-se faptul că natura reciprocă a standardului implică o posibilă excludere efectivă a țărilor care nu au resursele și capacitatea de a constitui infrastructura necesară pentru colectarea, gestionarea și schimbul de informații cerute; consideră, în plus, că ar trebui avut în vedere un standard unic privind confidențialitatea;

| 10. | solicită adoptarea, până la sfârșitul lui 2015, a unei definiții la nivel mondial a paradisurilor fiscale, stabilirea de sancțiuni pentru operatorii care recurg la ele și întocmirea unei liste negre a țărilor, inclusiv din UE, care nu combat evaziunea fiscală sau care o acceptă; îndeamnă UE să vină în sprijinul reconversiei economice a țărilor în curs de dezvoltare care servesc drept paradisuri fiscale; solicită statelor membre cu teritorii dependente și teritorii care nu fac parte din Uniune să lucreze cu administrațiile acestor state în vederea adoptării principiilor transparenței fiscale și pentru a se asigura că niciun astfel de teritoriu nu servește ca paradis fiscal; |
| --- | --- |

10.

solicită adoptarea, până la sfârșitul lui 2015, a unei definiții la nivel mondial a paradisurilor fiscale, stabilirea de sancțiuni pentru operatorii care recurg la ele și întocmirea unei liste negre a țărilor, inclusiv din UE, care nu combat evaziunea fiscală sau care o acceptă; îndeamnă UE să vină în sprijinul reconversiei economice a țărilor în curs de dezvoltare care servesc drept paradisuri fiscale; solicită statelor membre cu teritorii dependente și teritorii care nu fac parte din Uniune să lucreze cu administrațiile acestor state în vederea adoptării principiilor transparenței fiscale și pentru a se asigura că niciun astfel de teritoriu nu servește ca paradis fiscal;

| 11. | solicită Uniunii Europene și statelor membre să ia toate măsurile pentru ca atunci când se negociază acorduri fiscale și de investiții cu țările în curs de dezvoltare, veniturile sau profiturile generate de activitățile transfrontaliere să fie impozitate în țara de origine, acolo unde valoarea este extrasă sau creată; subliniază, în acest context, că Convenția-model a ONU privind eliminarea dublei impuneri asigură o distribuție echitabilă a drepturilor de impozitare între țările sursă și țările de reședință; subliniază că în negocierea tratatelor fiscale, Uniunea Europeană și statele sale membre ar trebui să respecte principiul coerenței politicilor în domeniul dezvoltării stabilit la articolul 208 din TFUE; |
| --- | --- |

11.

solicită Uniunii Europene și statelor membre să ia toate măsurile pentru ca atunci când se negociază acorduri fiscale și de investiții cu țările în curs de dezvoltare, veniturile sau profiturile generate de activitățile transfrontaliere să fie impozitate în țara de origine, acolo unde valoarea este extrasă sau creată; subliniază, în acest context, că Convenția-model a ONU privind eliminarea dublei impuneri asigură o distribuție echitabilă a drepturilor de impozitare între țările sursă și țările de reședință; subliniază că în negocierea tratatelor fiscale, Uniunea Europeană și statele sale membre ar trebui să respecte principiul coerenței politicilor în domeniul dezvoltării stabilit la articolul 208 din TFUE;

| 12. | solicită Comisiei și tuturor statelor membre ca, urmând exemplul unor state membre, să realizeze evaluări ale impactului politicilor fiscale europene asupra țărilor în curs de dezvoltare și să facă schimb de bune practici, cu scopul de a consolida coerența politicilor în domeniul dezvoltării și a ameliora practicile actuale, ținând mai mult cont de efectele colaterale negative asupra țărilor în curs de dezvoltare și de nevoile speciale ale acestora; salută, în acest context, Planul de acțiune revizuit al Comisiei privind evaziunea fiscală, ce urmează a fi prezentat în 2015, și îndeamnă statele membre să convină fără întârziere asupra unei baze consolidate comune de impozitare a societăților (CCCTB); |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei și tuturor statelor membre ca, urmând exemplul unor state membre, să realizeze evaluări ale impactului politicilor fiscale europene asupra țărilor în curs de dezvoltare și să facă schimb de bune practici, cu scopul de a consolida coerența politicilor în domeniul dezvoltării și a ameliora practicile actuale, ținând mai mult cont de efectele colaterale negative asupra țărilor în curs de dezvoltare și de nevoile speciale ale acestora; salută, în acest context, Planul de acțiune revizuit al Comisiei privind evaziunea fiscală, ce urmează a fi prezentat în 2015, și îndeamnă statele membre să convină fără întârziere asupra unei baze consolidate comune de impozitare a societăților (CCCTB);

| 13. | sprijină ferm seria actuală de inițiative internaționale de reformare a sistemului global, inclusiv inițiativa privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) lansată de OCDE, axate pe participarea mai activă a țărilor în curs de dezvoltare la structurile și procedurile de cooperare fiscală internațională; solicită UE și statelor membre să militeze pentru transformarea comitetului fiscal al ONU într-un organism cu adevărat interguvernamental, mai bine echipat și dotat cu resurse suplimentare suficiente, în cadrul Consiliului economic și social al ONU, garantând astfel că toate țările în curs de dezvoltare pot participa pe picior de egalitate la elaborarea și reformarea politicilor fiscale internaționale; atrage atenția că ar trebui prevăzute sancțiuni atât pentru jurisdicțiile necooperante, cât și pentru instituțiile financiare care desfășoară operațiuni cu paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

13.

sprijină ferm seria actuală de inițiative internaționale de reformare a sistemului global, inclusiv inițiativa privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) lansată de OCDE, axate pe participarea mai activă a țărilor în curs de dezvoltare la structurile și procedurile de cooperare fiscală internațională; solicită UE și statelor membre să militeze pentru transformarea comitetului fiscal al ONU într-un organism cu adevărat interguvernamental, mai bine echipat și dotat cu resurse suplimentare suficiente, în cadrul Consiliului economic și social al ONU, garantând astfel că toate țările în curs de dezvoltare pot participa pe picior de egalitate la elaborarea și reformarea politicilor fiscale internaționale; atrage atenția că ar trebui prevăzute sancțiuni atât pentru jurisdicțiile necooperante, cât și pentru instituțiile financiare care desfășoară operațiuni cu paradisuri fiscale;

| 14. | subliniază că asigurarea unor niveluri suficiente de fonduri publice poate contribui la reechilibrarea inegalităților de gen, oferind modalități mai bune de susținere a copiilor și a grupurilor vulnerabile și recunoaște că, deși frauda fiscală are un impact asupra bunăstării tuturor persoanelor, ea afectează în special gospodăriile sărace și cu venituri scăzute, în multe dintre acestea femeile având o pondere disproporționată; |
| --- | --- |

14.

subliniază că asigurarea unor niveluri suficiente de fonduri publice poate contribui la reechilibrarea inegalităților de gen, oferind modalități mai bune de susținere a copiilor și a grupurilor vulnerabile și recunoaște că, deși frauda fiscală are un impact asupra bunăstării tuturor persoanelor, ea afectează în special gospodăriile sărace și cu venituri scăzute, în multe dintre acestea femeile având o pondere disproporționată;

| 15. | remarcă cu îngrijorare faptul că multe țări în curs de dezvoltare se află într-o poziție foarte slabă de negociere în raport cu unii investitori străini direcți; consideră că întreprinderile ar trebui obligate să își asume angajamente concrete în ceea ce privește efectul de propagare pozitiv al investițiilor lor asupra dezvoltării socioeconomice locale și/sau naționale a țării-gazdă; invită Comisia, Consiliul și guvernele partenere să se asigure că stimulentele fiscale nu reprezintă opțiuni suplimentare de evitare a plătirii impozitelor; subliniază că stimulentele ar trebui să fie mai transparente și orientate, în mod ideal, către promovarea investițiilor în dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

15.

remarcă cu îngrijorare faptul că multe țări în curs de dezvoltare se află într-o poziție foarte slabă de negociere în raport cu unii investitori străini direcți; consideră că întreprinderile ar trebui obligate să își asume angajamente concrete în ceea ce privește efectul de propagare pozitiv al investițiilor lor asupra dezvoltării socioeconomice locale și/sau naționale a țării-gazdă; invită Comisia, Consiliul și guvernele partenere să se asigure că stimulentele fiscale nu reprezintă opțiuni suplimentare de evitare a plătirii impozitelor; subliniază că stimulentele ar trebui să fie mai transparente și orientate, în mod ideal, către promovarea investițiilor în dezvoltarea durabilă;

| 16. | solicită BEI și BERD, precum și instituțiilor financiare pentru dezvoltare ale statelor membre, să desfășoare acțiuni de monitorizare pentru a se asigura că societățile comerciale și alte entități juridice care beneficiază de sprijin financiar nu sunt implicate în activități de eludare a impozitelor sau de evaziune fiscală prin interacțiunea cu intermediari financiari stabiliți în centre offshore și paradisuri fiscale și să își îmbunătățească politicile privind transparența, de exemplu prin publicarea tuturor rapoartelor și anchetelor lor; îndeamnă BEI să aplice o politică de „due diligence”, solicitând rapoartele anuale pentru fiecare țară în parte, identificând beneficiarii reali ai societăților și verificând prețurile de transfer, cu scopul de a garanta transparența investițiilor și a preveni evaziunea fiscală și eludarea taxelor; |
| --- | --- |

16.

solicită BEI și BERD, precum și instituțiilor financiare pentru dezvoltare ale statelor membre, să desfășoare acțiuni de monitorizare pentru a se asigura că societățile comerciale și alte entități juridice care beneficiază de sprijin financiar nu sunt implicate în activități de eludare a impozitelor sau de evaziune fiscală prin interacțiunea cu intermediari financiari stabiliți în centre offshore și paradisuri fiscale și să își îmbunătățească politicile privind transparența, de exemplu prin publicarea tuturor rapoartelor și anchetelor lor; îndeamnă BEI să aplice o politică de „due diligence”, solicitând rapoartele anuale pentru fiecare țară în parte, identificând beneficiarii reali ai societăților și verificând prețurile de transfer, cu scopul de a garanta transparența investițiilor și a preveni evaziunea fiscală și eludarea taxelor;

o

o o

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/

(2)  http://www.un.org/esa/ffd/tax/unmodel.htm

(3)  JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0205.

(5)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 37.

(6)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 29.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0394.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0163.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0059.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0251.

(11)  „Probleme de evaluare în finanțarea dezvoltării: Analiza efectelor politicii olandeze de impozitare a societăților asupra țărilor în curs de dezvoltare”, studiu comandat de Departamentul de evaluare a politicilor și operațiunilor al Ministerului Afacerilor Externe din Țările de Jos, noiembrie 2013.

---

Joi, 9 iulie 2015

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/65

---

P8_TA(2015)0266

Utilizarea eficientă a resurselor: tranziția spre o economie circulară

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (2014/2208(INI))

(2017/C 265/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398); |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri: permițând IMM-urilor să transforme provocările legate de mediu în oportunități de afaceri (COM(2014)0440); |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri: permițând IMM-urilor să transforme provocările legate de mediu în oportunități de afaceri (COM(2014)0440);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Crearea pieței unice pentru produse ecologice – Facilitarea unei mai bune informări cu privire la performanța de mediu a produselor și a organizațiilor” (COM(2013)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Crearea pieței unice pentru produse ecologice – Facilitarea unei mai bune informări cu privire la performanța de mediu a produselor și a organizațiilor” (COM(2013)0196),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: O bioeconomie pentru Europa” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: O bioeconomie pentru Europa” (COM(2012)0060),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor” (COM(2011)0571),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (COM(2011)0021),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 intitulată „Ecoinovarea – locuri de muncă și creștere economică prin intermediul politicii de mediu” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 intitulată „Ecoinovarea – locuri de muncă și creștere economică prin intermediul politicii de mediu” (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (4),

| — | având în vedere Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Al șaptelea program de acțiune pentru mediu,

| — | având în vedere Strategia UE de dezvoltare durabilă (2006) și revizuirea din 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE de dezvoltare durabilă (2006) și revizuirea din 2009,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Mediu privind „Înverzirea semestrului european și a Strategiei Europa 2020 – evaluare la jumătatea perioadei” din 28 octombrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Mediu privind „Înverzirea semestrului european și a Strategiei Europa 2020 – evaluare la jumătatea perioadei” din 28 octombrie 2014,

| — | având în vedere raportul de sinteză elaborat de Agenția Europeană de Mediu privind „Mediul european – situația actuală și perspective 2015”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză elaborat de Agenția Europeană de Mediu privind „Mediul european – situația actuală și perspective 2015”,

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB),

| — | având în vedere analiza UNEP (Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu) privind structura unui sistem financiar sustenabil, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza UNEP (Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu) privind structura unui sistem financiar sustenabil,

| — | având în vedere concluziile Grupului internațional pentru o gestionare durabilă a resurselor al UNEP privind riscurile și provocările pentru mediu cauzate de fluxurile și ciclurile de metale antropice (2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Grupului internațional pentru o gestionare durabilă a resurselor al UNEP privind riscurile și provocările pentru mediu cauzate de fluxurile și ciclurile de metale antropice (2013),

| — | având în vedere concluziile Grupului internațional pentru o gestionare durabilă a resurselor al UNEP privind decuplarea utilizării resurselor naturale și a efectelor asupra mediului de creșterea economică (2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Grupului internațional pentru o gestionare durabilă a resurselor al UNEP privind decuplarea utilizării resurselor naturale și a efectelor asupra mediului de creșterea economică (2011),

| — | având în vedere petiția „Opriți risipa de alimente în Europa”; |
| --- | --- |

—

având în vedere petiția „Opriți risipa de alimente în Europa”;

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (5),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 februarie 2015 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 februarie 2015 (6),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0215/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0215/2015),

| A. | întrucât utilizarea nedurabilă a resurselor reprezintă cauza de bază a unor diverse pericole pentru mediu, cum ar fi schimbările climatice, deșertificarea, defrișarea, declinul biodiversității, pierderea diversității și deteriorarea serviciilor ecosistemice; întrucât economia mondială folosește pentru producția globală și absorbirea deșeurilor resurse care corespund resurselor aferente unei planete și jumătate și se estimează că această cifră va ajunge la echivalentul valorii aferente pentru două planete în materie de resurse până în anii ’2030; |
| --- | --- |

A.

întrucât utilizarea nedurabilă a resurselor reprezintă cauza de bază a unor diverse pericole pentru mediu, cum ar fi schimbările climatice, deșertificarea, defrișarea, declinul biodiversității, pierderea diversității și deteriorarea serviciilor ecosistemice; întrucât economia mondială folosește pentru producția globală și absorbirea deșeurilor resurse care corespund resurselor aferente unei planete și jumătate și se estimează că această cifră va ajunge la echivalentul valorii aferente pentru două planete în materie de resurse până în anii ’2030;

| B. | întrucât Europa depinde de resursele importate mai mult decât orice altă regiune din lume și multe resurse se vor epuiza într-un timp relativ scurt; întrucât competitivitatea Europei poate crește mult prin creșterea valorii adăugate aduse de resurse pentru economie și prin încurajarea aprovizionării durabile cu materii din surse europene; întrucât, mai mult decât atât, ca o contribuție la asigurarea aprovizionării cu materii prime, parteneriatele pentru inovare dintre industrie și sectorul gestionării deșeurilor și cercetarea în vederea creșterii potențialului de reciclare a materiilor prime importante ar trebui intensificate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Europa depinde de resursele importate mai mult decât orice altă regiune din lume și multe resurse se vor epuiza într-un timp relativ scurt; întrucât competitivitatea Europei poate crește mult prin creșterea valorii adăugate aduse de resurse pentru economie și prin încurajarea aprovizionării durabile cu materii din surse europene; întrucât, mai mult decât atât, ca o contribuție la asigurarea aprovizionării cu materii prime, parteneriatele pentru inovare dintre industrie și sectorul gestionării deșeurilor și cercetarea în vederea creșterii potențialului de reciclare a materiilor prime importante ar trebui intensificate;

| C. | întrucât trecerea la o economie circulară este, în esență, o chestiune de economie, care vizează accesul sau disponibilitatea durabilă a materiilor prime, reindustrializarea și continuarea digitalizării Europei, crearea de noi locuri de muncă și provocările climatice, precum și cele legate de lipsa securității energetice și de penuria de resurse; întrucât investițiile într-o economie circulară pot fi, prin urmare, pe deplin compatibile cu programul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate și au potențialul de a crea o situație reciproc avantajoasă pentru toți actorii implicați; |
| --- | --- |

C.

întrucât trecerea la o economie circulară este, în esență, o chestiune de economie, care vizează accesul sau disponibilitatea durabilă a materiilor prime, reindustrializarea și continuarea digitalizării Europei, crearea de noi locuri de muncă și provocările climatice, precum și cele legate de lipsa securității energetice și de penuria de resurse; întrucât investițiile într-o economie circulară pot fi, prin urmare, pe deplin compatibile cu programul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate și au potențialul de a crea o situație reciproc avantajoasă pentru toți actorii implicați;

| D. | întrucât eficiența resurselor trebuie să aibă în vedere preocupările mai largi în materie de durabilitate, incluzând dimensiunea economică, socială, etică și ecologică, și să fie în concordanță cu acestea; |
| --- | --- |

D.

întrucât eficiența resurselor trebuie să aibă în vedere preocupările mai largi în materie de durabilitate, incluzând dimensiunea economică, socială, etică și ecologică, și să fie în concordanță cu acestea;

| E. | întrucât obiectivele și acțiunile prioritare definitive stabilite în Al șaptelea program de acțiune pentru mediu au un caracter obligatoriu; |
| --- | --- |

E.

întrucât obiectivele și acțiunile prioritare definitive stabilite în Al șaptelea program de acțiune pentru mediu au un caracter obligatoriu;

| F. | întrucât Programul de mediu al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) consideră că „eficiența ecologică a abordărilor voluntare este de multe ori discutabilă, iar eficiența lor economică este, în general, scăzută” (7); |
| --- | --- |

F.

întrucât Programul de mediu al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) consideră că „eficiența ecologică a abordărilor voluntare este de multe ori discutabilă, iar eficiența lor economică este, în general, scăzută” (7);

| G. | întrucât trecerea la o economie circulară presupune o schimbare sistemică, de natură să afecteze toate părțile interesate din lanțul valoric, precum și inovații importante în tehnologie, în întreprinderi și în societate în ansamblul ei; |
| --- | --- |

G.

întrucât trecerea la o economie circulară presupune o schimbare sistemică, de natură să afecteze toate părțile interesate din lanțul valoric, precum și inovații importante în tehnologie, în întreprinderi și în societate în ansamblul ei;

| H. | întrucât cetățenii, întreprinderile mici și autoritățile publice locale joacă un rol deosebit în asigurarea eficienței resurselor și în promovarea decuplării creșterii economice de consumul de resurse; |
| --- | --- |

H.

întrucât cetățenii, întreprinderile mici și autoritățile publice locale joacă un rol deosebit în asigurarea eficienței resurselor și în promovarea decuplării creșterii economice de consumul de resurse;

| I. | întrucât o economie circulară care funcționează corect are nevoie de întreprinderi competitive și întrucât întreprinderile sunt ele însele forțele motrice în trecerea la o economie circulară; |
| --- | --- |

I.

întrucât o economie circulară care funcționează corect are nevoie de întreprinderi competitive și întrucât întreprinderile sunt ele însele forțele motrice în trecerea la o economie circulară;

| J. | întrucât este important ca IMM-urile să fie plasate în centrul strategiei UE în materie de eficiență a resurselor, întrucât ele reprezintă 99 % din întreprinderile din UE și angajează două treimi din forța de muncă; |
| --- | --- |

J.

întrucât este important ca IMM-urile să fie plasate în centrul strategiei UE în materie de eficiență a resurselor, întrucât ele reprezintă 99 % din întreprinderile din UE și angajează două treimi din forța de muncă;

| K. | întrucât un pachet european ambițios privind economia circulară creează oportunități de afaceri, asigură accesul la materii prime, prelungește utilizarea lor productivă (prin reutilizare, reproducție, reciclare sau ca piese de schimb), garantează procese de reciclare de înaltă calitate odată ce ajung la sfârșitul duratei lor de viață și tratează toate subprodusele și deșeurile ca fluxuri de resurse valoroase pentru o utilizare ulterioară; |
| --- | --- |

K.

întrucât un pachet european ambițios privind economia circulară creează oportunități de afaceri, asigură accesul la materii prime, prelungește utilizarea lor productivă (prin reutilizare, reproducție, reciclare sau ca piese de schimb), garantează procese de reciclare de înaltă calitate odată ce ajung la sfârșitul duratei lor de viață și tratează toate subprodusele și deșeurile ca fluxuri de resurse valoroase pentru o utilizare ulterioară;

| L. | întrucât aprovizionarea durabilă și responsabilă cu materii prime este esențială pentru utilizarea eficientă a resurselor și atingerea obiectivelor economiei circulare; |
| --- | --- |

L.

întrucât aprovizionarea durabilă și responsabilă cu materii prime este esențială pentru utilizarea eficientă a resurselor și atingerea obiectivelor economiei circulare;

| M. | întrucât trebuie dezvoltate piețe pentru materii prime secundare pentru a realiza obiectivele în materie de eficiență a resurselor și a adopta o economie circulară; |
| --- | --- |

M.

întrucât trebuie dezvoltate piețe pentru materii prime secundare pentru a realiza obiectivele în materie de eficiență a resurselor și a adopta o economie circulară;

| N. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat Comisiei să stabilească indicatori și obiective pentru utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat Comisiei să stabilească indicatori și obiective pentru utilizarea eficientă a resurselor;

| O. | întrucât eliminarea substanțelor chimice toxice pentru care există sau vor fi dezvoltate alternative mai sigure în conformitate cu legislația în vigoare privind substanțele chimice joacă un rol central în construirea unei economii circulare; |
| --- | --- |

O.

întrucât eliminarea substanțelor chimice toxice pentru care există sau vor fi dezvoltate alternative mai sigure în conformitate cu legislația în vigoare privind substanțele chimice joacă un rol central în construirea unei economii circulare;

| P. | întrucât datele Eurostat privind prelucrarea deșeurilor urbane în UE 28 arată clar că nu există încă o concurență echitabilă în domeniul politicii deșeurilor și că punerea în aplicare și respectarea legislației în vigoare prezintă provocări semnificative; |
| --- | --- |

P.

întrucât datele Eurostat privind prelucrarea deșeurilor urbane în UE 28 arată clar că nu există încă o concurență echitabilă în domeniul politicii deșeurilor și că punerea în aplicare și respectarea legislației în vigoare prezintă provocări semnificative;

| Q. | întrucât, în medie, numai 40 % din volumul total de deșeuri solide se reutilizează sau se reciclează, restul ajungând la depozitele de deșeuri sau fiind incinerate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în medie, numai 40 % din volumul total de deșeuri solide se reutilizează sau se reciclează, restul ajungând la depozitele de deșeuri sau fiind incinerate;

| R. | întrucât producția și consumul de produse agroalimentare reprezintă o cotă semnificativă de utilizare a resurselor, cu efecte importante asupra mediului, sănătății publice, sănătății animale și bunăstării animalelor; întrucât sunt necesare soluții durabile pentru a aborda în mod holist ineficiențele în materie de resurse alimentare; |
| --- | --- |

R.

întrucât producția și consumul de produse agroalimentare reprezintă o cotă semnificativă de utilizare a resurselor, cu efecte importante asupra mediului, sănătății publice, sănătății animale și bunăstării animalelor; întrucât sunt necesare soluții durabile pentru a aborda în mod holist ineficiențele în materie de resurse alimentare;

| S. | întrucât anularea subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv a subvențiilor directe și indirecte în favoarea combustibililor fosili, ar reduce substanțial emisiile de gaze cu efect de seră, ar ajuta la combaterea schimbărilor climatice și ar permite adoptarea economiei circulare, |
| --- | --- |

S.

întrucât anularea subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv a subvențiilor directe și indirecte în favoarea combustibililor fosili, ar reduce substanțial emisiile de gaze cu efect de seră, ar ajuta la combaterea schimbărilor climatice și ar permite adoptarea economiei circulare,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398); susține abordarea Comisiei cu privire la proiectarea și inovarea în vederea unei economii circulare, la crearea unui cadru de politici care să susțină utilizarea eficientă a resurselor, la stabilirea unui obiectiv privind utilizarea eficientă a resurselor, astfel cum se subliniază în comunicare, și la crearea unui cadru de politici specific care să permită IMM-urilor să transforme provocările legate de mediu în oportunități de afaceri sustenabile în ceea ce privește mediul; subliniază că este nevoie de măsuri legislative pentru a face progrese înspre adoptarea unei economii circulare și invită Comisia să prezinte o propunere ambițioasă privind economia circulară până la sfârșitul lui 2015, astfel cum s-a anunțat în programul său de lucru pentru 2015; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398); susține abordarea Comisiei cu privire la proiectarea și inovarea în vederea unei economii circulare, la crearea unui cadru de politici care să susțină utilizarea eficientă a resurselor, la stabilirea unui obiectiv privind utilizarea eficientă a resurselor, astfel cum se subliniază în comunicare, și la crearea unui cadru de politici specific care să permită IMM-urilor să transforme provocările legate de mediu în oportunități de afaceri sustenabile în ceea ce privește mediul; subliniază că este nevoie de măsuri legislative pentru a face progrese înspre adoptarea unei economii circulare și invită Comisia să prezinte o propunere ambițioasă privind economia circulară până la sfârșitul lui 2015, astfel cum s-a anunțat în programul său de lucru pentru 2015;

| 2. | subliniază că abordarea deficitului de resurse impune o reducere a nivelului de extracție și de utilizare a resurselor, o decuplare absolută a creșterii de utilizarea resurselor naturale – o schimbare sistemică care implică retropolarea măsurilor necesare dintr-o perspectivă vizând sustenabilitatea pentru 2050; |
| --- | --- |

2.

subliniază că abordarea deficitului de resurse impune o reducere a nivelului de extracție și de utilizare a resurselor, o decuplare absolută a creșterii de utilizarea resurselor naturale – o schimbare sistemică care implică retropolarea măsurilor necesare dintr-o perspectivă vizând sustenabilitatea pentru 2050;

| 3. | evidențiază producția și consumul ca domenii care trebuie abordate într-un mod care să asigure coerența cu obiectivele extinse de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

3.

evidențiază producția și consumul ca domenii care trebuie abordate într-un mod care să asigure coerența cu obiectivele extinse de dezvoltare durabilă;

| 4. | amintește că, în ciuda îmbunătățirilor realizate deja cu privire la utilizarea eficientă a resurselor, creșterea continuă a producției a depășit această creștere a eficienței, iar extracția de resurse se intensifică în continuare în mod dramatic la nivel mondial, prin urmare este nevoie de o reducere la nivel general a extracției și utilizării de resurse pentru a depăși efectul de recul; îndeamnă Comisia să propună măsuri în consecință; |
| --- | --- |

4.

amintește că, în ciuda îmbunătățirilor realizate deja cu privire la utilizarea eficientă a resurselor, creșterea continuă a producției a depășit această creștere a eficienței, iar extracția de resurse se intensifică în continuare în mod dramatic la nivel mondial, prin urmare este nevoie de o reducere la nivel general a extracției și utilizării de resurse pentru a depăși efectul de recul; îndeamnă Comisia să propună măsuri în consecință;

| 5. | amintește faptul că apa, atât ca resursă naturală folosită în procesele de producție, cât și ca bun public, ar trebui să fie luată în considerare atunci când se calculează cifrele consumului de materii prime și să fie utilizată în mod eficient; |
| --- | --- |

5.

amintește faptul că apa, atât ca resursă naturală folosită în procesele de producție, cât și ca bun public, ar trebui să fie luată în considerare atunci când se calculează cifrele consumului de materii prime și să fie utilizată în mod eficient;

| 6. | subliniază că îmbunătățirea utilizării resurselor prin cerințe ce vizează o mai bună proiectare și prin acte legislative în domeniul deșeurilor care să asigure ascensiunea în ierarhia deșeurilor (promovând astfel evitarea, reutilizarea, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor) ar putea genera economii nete semnificative pentru întreprinderile, autoritățile publice și consumatorii din UE, estimate la 600 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă 8 % din cifra de afaceri anuală, reducând, totodată, nivelul anual total al emisiilor de gaze cu efect de seră cu 2 %-4 %; subliniază că sporirea productivității resurselor cu 30 % până în 2030 ar putea duce la majorarea PIB-ului cu aproape 1 % și la crearea a 2 milioane de locuri de muncă durabile suplimentare (8); amintește faptul că utilizarea eficientă a resurselor este un obiectiv prioritar al celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care subliniază nevoia de stimulare a producției și a cererii consumatorilor de produse și servicii sustenabile din punct de vedere ecologic prin politici care promovează disponibilitatea, accesibilitatea, funcționalitatea și atractivitatea acestora; |
| --- | --- |

6.

subliniază că îmbunătățirea utilizării resurselor prin cerințe ce vizează o mai bună proiectare și prin acte legislative în domeniul deșeurilor care să asigure ascensiunea în ierarhia deșeurilor (promovând astfel evitarea, reutilizarea, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor) ar putea genera economii nete semnificative pentru întreprinderile, autoritățile publice și consumatorii din UE, estimate la 600 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă 8 % din cifra de afaceri anuală, reducând, totodată, nivelul anual total al emisiilor de gaze cu efect de seră cu 2 %-4 %; subliniază că sporirea productivității resurselor cu 30 % până în 2030 ar putea duce la majorarea PIB-ului cu aproape 1 % și la crearea a 2 milioane de locuri de muncă durabile suplimentare (8); amintește faptul că utilizarea eficientă a resurselor este un obiectiv prioritar al celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care subliniază nevoia de stimulare a producției și a cererii consumatorilor de produse și servicii sustenabile din punct de vedere ecologic prin politici care promovează disponibilitatea, accesibilitatea, funcționalitatea și atractivitatea acestora;

| 7. | își exprimă convingerea că creșterea eficienței utilizării resurselor impune atât luarea unor măsuri legislative, cât și acordarea unor stimulente economice, internalizarea costurilor externe și continuarea finanțării cercetării și inovării, precum și realizarea unor schimbări de natură socială și legate de stilul de viață; subliniază că, având în vedere subsidiaritatea, este nevoie de o varietate de instrumente la diverse niveluri politice; |
| --- | --- |

7.

își exprimă convingerea că creșterea eficienței utilizării resurselor impune atât luarea unor măsuri legislative, cât și acordarea unor stimulente economice, internalizarea costurilor externe și continuarea finanțării cercetării și inovării, precum și realizarea unor schimbări de natură socială și legate de stilul de viață; subliniază că, având în vedere subsidiaritatea, este nevoie de o varietate de instrumente la diverse niveluri politice;

| 8. | consideră că adoptarea unei economii circulare integrale impune implicarea tuturor părților interesate, a regiunilor, orașelor, comunităților locale, IMM-urilor, ONG-urilor, reprezentanților industriilor, sindicatelor și cetățenilor; |
| --- | --- |

8.

consideră că adoptarea unei economii circulare integrale impune implicarea tuturor părților interesate, a regiunilor, orașelor, comunităților locale, IMM-urilor, ONG-urilor, reprezentanților industriilor, sindicatelor și cetățenilor;

| 9. | invită Comisia să implice autoritățile locale și regionale în întregul proces de elaborare a pachetului privind economia circulară; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să implice autoritățile locale și regionale în întregul proces de elaborare a pachetului privind economia circulară;

| 10. | subliniază faptul că sensibilizarea opiniei publice, percepțiile cetățenilor și implicarea acestora sunt esențiale pentru asigurarea unei tranziții reușite către o economie circulară; remarcă faptul că ar trebui să se acorde educării și informării atenția și resursele necesare, pentru a promova modele de consum și de producție durabile și evidențiază beneficiile trecerii la o economie circulară eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că sensibilizarea opiniei publice, percepțiile cetățenilor și implicarea acestora sunt esențiale pentru asigurarea unei tranziții reușite către o economie circulară; remarcă faptul că ar trebui să se acorde educării și informării atenția și resursele necesare, pentru a promova modele de consum și de producție durabile și evidențiază beneficiile trecerii la o economie circulară eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor;

| 11. | subliniază că trecerea la o economie circulară necesită forță de muncă calificată și că educația și formarea trebuie să țină seama de nevoia de competențe verzi; |
| --- | --- |

11.

subliniază că trecerea la o economie circulară necesită forță de muncă calificată și că educația și formarea trebuie să țină seama de nevoia de competențe verzi;

| 12. | subliniază faptul că UE a implementat deja instrumente financiare în favoarea economiei mai circulare, îndeosebi programul Orizont 2020 și Life +, și că, dacă sunt utilizate bine, aceste instrumente ar putea contribui la promovarea ecoinovării și a ecologiei industriale în statele membre și în regiunile UE; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că UE a implementat deja instrumente financiare în favoarea economiei mai circulare, îndeosebi programul Orizont 2020 și Life +, și că, dacă sunt utilizate bine, aceste instrumente ar putea contribui la promovarea ecoinovării și a ecologiei industriale în statele membre și în regiunile UE;

| 13. | subliniază că securitatea juridică și predictibilitatea pe termen lung sunt esențiale pentru valorificarea potențialului Fondului european pentru investiții strategice pentru economia circulară în scopul de a orienta investițiile către o economie sustenabilă; |
| --- | --- |

13.

subliniază că securitatea juridică și predictibilitatea pe termen lung sunt esențiale pentru valorificarea potențialului Fondului european pentru investiții strategice pentru economia circulară în scopul de a orienta investițiile către o economie sustenabilă;

| 14. | subliniază că tranziția spre o economie sustenabilă și circulară ar trebui să combine obiectivele ambițioase de mediu cu cerințe sociale stricte, inclusiv promovarea unor condiții de muncă decente, sănătoase și sigure (adică să garanteze faptul că lucrătorii nu sunt expuși unor substanțe nocive la locul de muncă); |
| --- | --- |

14.

subliniază că tranziția spre o economie sustenabilă și circulară ar trebui să combine obiectivele ambițioase de mediu cu cerințe sociale stricte, inclusiv promovarea unor condiții de muncă decente, sănătoase și sigure (adică să garanteze faptul că lucrătorii nu sunt expuși unor substanțe nocive la locul de muncă);

| 15. | subliniază necesitatea stabilirii unui cadru juridic mai coerent pentru producția și consumul sustenabile, care să acopere întregul ciclu de producție, de la o externalizare sustenabilă, până la recuperarea la sfârșitul duratei de viață; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea stabilirii unui cadru juridic mai coerent pentru producția și consumul sustenabile, care să acopere întregul ciclu de producție, de la o externalizare sustenabilă, până la recuperarea la sfârșitul duratei de viață;

Indicatori și obiective

| 16. | subliniază că, până în 2050, utilizarea resurselor în UE trebuie să fie sustenabilă și că, în acest scop, se impun, între altele, reducerea absolută a consumului de resurse la niveluri sustenabile, pe baza unei măsurători fiabile a consumului de resurse de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, în special în ceea ce privește utilizarea biomasei, o aprovizionare responsabilă și sustenabilă, crearea unui circuit închis al resurselor neregenerabile, utilizarea sporită a resurselor regenerabile cu respectarea limitelor caracterului lor regenerabil, eliminarea treptată a substanțelor toxice, în special în cazul în care există sau vor fi dezvoltate alternative mai sigure, în conformitate cu legislația în vigoare privind substanțele chimice, pentru a asigura dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice, și îmbunătățirea calității serviciilor ecosistemice; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, până în 2050, utilizarea resurselor în UE trebuie să fie sustenabilă și că, în acest scop, se impun, între altele, reducerea absolută a consumului de resurse la niveluri sustenabile, pe baza unei măsurători fiabile a consumului de resurse de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, în special în ceea ce privește utilizarea biomasei, o aprovizionare responsabilă și sustenabilă, crearea unui circuit închis al resurselor neregenerabile, utilizarea sporită a resurselor regenerabile cu respectarea limitelor caracterului lor regenerabil, eliminarea treptată a substanțelor toxice, în special în cazul în care există sau vor fi dezvoltate alternative mai sigure, în conformitate cu legislația în vigoare privind substanțele chimice, pentru a asigura dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice, și îmbunătățirea calității serviciilor ecosistemice;

| 17. | amintește că Parlamentul a subliniat deja, în 2012, necesitatea introducerii unor indicatori clari, solizi și măsurabili pentru activitatea economică, care să țină seama de schimbările climatice, de biodiversitate și de eficiența resurselor din perspectiva ciclului de viață și a utilizării acestor indicatori ca bază pentru inițiativele legislative și stabilirea unor obiective de reducere concrete; |
| --- | --- |

17.

amintește că Parlamentul a subliniat deja, în 2012, necesitatea introducerii unor indicatori clari, solizi și măsurabili pentru activitatea economică, care să țină seama de schimbările climatice, de biodiversitate și de eficiența resurselor din perspectiva ciclului de viață și a utilizării acestor indicatori ca bază pentru inițiativele legislative și stabilirea unor obiective de reducere concrete;

| 18. | îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2015, un indicator principal și o serie de subindicatori privind utilizarea eficientă a resurselor, inclusiv a serviciilor ecosistemice; subliniază că acești indicatori armonizați ar trebui să aibă caracter obligatoriu din punct de vedere juridic începând din 2018 și ar trebui să măsoare consumul de resurse, incluzând importurile și exporturile, la nivelul UE, la nivelul statelor membre și la nivel industrial și să ia în considerare întregul ciclu de viață al produselor și serviciilor și să aibă la bază metodologia amprentei ecologice, care să măsoare cel puțin utilizarea terenurilor, a apei și a materiilor și carbonul; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2015, un indicator principal și o serie de subindicatori privind utilizarea eficientă a resurselor, inclusiv a serviciilor ecosistemice; subliniază că acești indicatori armonizați ar trebui să aibă caracter obligatoriu din punct de vedere juridic începând din 2018 și ar trebui să măsoare consumul de resurse, incluzând importurile și exporturile, la nivelul UE, la nivelul statelor membre și la nivel industrial și să ia în considerare întregul ciclu de viață al produselor și serviciilor și să aibă la bază metodologia amprentei ecologice, care să măsoare cel puțin utilizarea terenurilor, a apei și a materiilor și carbonul;

| 19. | îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2015, un obiectiv de creștere a eficienței utilizării resurselor la nivelul UE cu 30 % până în 2030 față de nivelurile din 2014 și obiective individuale pentru fiecare stat membru; subliniază că, înainte ca obiectivele privind utilizarea eficientă a resurselor să poată fi implementate, acestea trebuie să fie susținute de indicatori; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2015, un obiectiv de creștere a eficienței utilizării resurselor la nivelul UE cu 30 % până în 2030 față de nivelurile din 2014 și obiective individuale pentru fiecare stat membru; subliniază că, înainte ca obiectivele privind utilizarea eficientă a resurselor să poată fi implementate, acestea trebuie să fie susținute de indicatori;

| 20. | invită Comisia să promoveze folosirea unor indicatori privind utilizarea eficientă a resurselor prin convenții internaționale, pentru a permite o comparabilitate între industrii și economii și a asigura condiții de concurență echitabile, și să susțină dialogul și cooperarea cu țările terțe; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să promoveze folosirea unor indicatori privind utilizarea eficientă a resurselor prin convenții internaționale, pentru a permite o comparabilitate între industrii și economii și a asigura condiții de concurență echitabile, și să susțină dialogul și cooperarea cu țările terțe;

| 21. | subliniază că acești indicatori ar trebui incluși în semestrul european și în toate evaluările de impact; |
| --- | --- |

21.

subliniază că acești indicatori ar trebui incluși în semestrul european și în toate evaluările de impact;

Politica privind produsele și proiectarea ecologică

| 22. | subliniază importanța unei politici bine gândite privind produsele, care să crească durata de viață estimată a produselor, precum și durabilitatea și potențialul de reutilizare și reciclare al acestora; subliniază că suma resurselor folosite de un produs în întreaga sa perioadă de viață, precum și potențialul de reparare, reutilizare și reciclare al acestora sunt în mare parte stabilite în etapa de proiectare; invită Comisia să promoveze o abordare bazată pe ciclul de viață în politicile privind produsele, îndeosebi prin stabilirea de metodologii armonizate pentru evaluarea amprentei ecologice a produselor; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța unei politici bine gândite privind produsele, care să crească durata de viață estimată a produselor, precum și durabilitatea și potențialul de reutilizare și reciclare al acestora; subliniază că suma resurselor folosite de un produs în întreaga sa perioadă de viață, precum și potențialul de reparare, reutilizare și reciclare al acestora sunt în mare parte stabilite în etapa de proiectare; invită Comisia să promoveze o abordare bazată pe ciclul de viață în politicile privind produsele, îndeosebi prin stabilirea de metodologii armonizate pentru evaluarea amprentei ecologice a produselor;

| 23. | invită Comisia, în acest sens, să prezinte un program de lucru ambițios și să aplice în mod cuprinzător și ambițios cerințele în materie de proiectare ecologică ale actualei directive privind proiectarea ecologică în măsuri de punere în aplicare noi și actualizate, începând cu adoptarea imediată a măsurilor deja elaborate; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia, în acest sens, să prezinte un program de lucru ambițios și să aplice în mod cuprinzător și ambițios cerințele în materie de proiectare ecologică ale actualei directive privind proiectarea ecologică în măsuri de punere în aplicare noi și actualizate, începând cu adoptarea imediată a măsurilor deja elaborate;

| 24. | îndeamnă Comisia să propună o revizuire a legislației privind proiectarea ecologică și a altor acte legislative referitoare la politica privind produsele până la sfârșitul lui 2016, pe baza unei evaluări a impactului, care să includă următoarele modificări importante: extinderea domeniului de aplicare al cerințelor privind proiectarea ecologică pentru a include toate grupele principale de produse, nu numai produsele legate de domeniul energetic; includerea treptată a tuturor caracteristicilor utilizării eficiente a resurselor în cerințele obligatorii de proiectare a produselor; introducerea unui pașaport obligatoriu al produselor care să aibă la bază aceste cerințe; aplicarea automonitorizării și auditării de către terți pentru a asigura conformitatea produselor cu aceste norme; și definirea cerințelor orizontale privind, printre altele, durabilitatea și potențialul de reparare, reutilizare și reciclare; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Comisia să propună o revizuire a legislației privind proiectarea ecologică și a altor acte legislative referitoare la politica privind produsele până la sfârșitul lui 2016, pe baza unei evaluări a impactului, care să includă următoarele modificări importante: extinderea domeniului de aplicare al cerințelor privind proiectarea ecologică pentru a include toate grupele principale de produse, nu numai produsele legate de domeniul energetic; includerea treptată a tuturor caracteristicilor utilizării eficiente a resurselor în cerințele obligatorii de proiectare a produselor; introducerea unui pașaport obligatoriu al produselor care să aibă la bază aceste cerințe; aplicarea automonitorizării și auditării de către terți pentru a asigura conformitatea produselor cu aceste norme; și definirea cerințelor orizontale privind, printre altele, durabilitatea și potențialul de reparare, reutilizare și reciclare;

| 25. | invită Comisia să evalueze, pe baza unei analize cost-beneficiu, posibilitatea stabilirii conținutului minim de material reciclat din produsele noi, în contextul viitoarei revizuiri a Directivei privind proiectarea ecologică; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să evalueze, pe baza unei analize cost-beneficiu, posibilitatea stabilirii conținutului minim de material reciclat din produsele noi, în contextul viitoarei revizuiri a Directivei privind proiectarea ecologică;

| 26. | îndeamnă Comisia să dezvolte măsuri împotriva obsolescenței planificate și să elaboreze un set de standarde de produs pentru economia circulară, care să includă și recondiționarea și repararea, facilitând demontarea, și utilizarea eficientă a materiilor prime, a resurselor regenerabile și a materialelor reciclate în produse; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să dezvolte măsuri împotriva obsolescenței planificate și să elaboreze un set de standarde de produs pentru economia circulară, care să includă și recondiționarea și repararea, facilitând demontarea, și utilizarea eficientă a materiilor prime, a resurselor regenerabile și a materialelor reciclate în produse;

| 27. | amintește că disponibilitatea unor componente standardizate și modulare, planificarea demontărilor, proiectarea de produse de lungă durată și procesele de producție eficiente joacă un rol important într-o economie circulară de succes; îndeamnă Comisia să ia măsuri relevante pentru a se asigura că produsele sunt durabile și pot fi ușor modernizate, refolosite, readaptate, reparate, reciclate și dezmembrate pentru a constitui resurse suplimentare și că piesele care conțin substanțe periculoase sunt clar identificate în manualele produselor, pentru a facilita separarea acestor părți înaintea reciclării; |
| --- | --- |

27.

amintește că disponibilitatea unor componente standardizate și modulare, planificarea demontărilor, proiectarea de produse de lungă durată și procesele de producție eficiente joacă un rol important într-o economie circulară de succes; îndeamnă Comisia să ia măsuri relevante pentru a se asigura că produsele sunt durabile și pot fi ușor modernizate, refolosite, readaptate, reparate, reciclate și dezmembrate pentru a constitui resurse suplimentare și că piesele care conțin substanțe periculoase sunt clar identificate în manualele produselor, pentru a facilita separarea acestor părți înaintea reciclării;

| 28. | menționează că este esențial să se crească gradul de sensibilizare a consumatorilor și să se consolideze rolul proactiv al acestora; |
| --- | --- |

28.

menționează că este esențial să se crească gradul de sensibilizare a consumatorilor și să se consolideze rolul proactiv al acestora;

| 29. | invită Comisia să propună extinderea garanțiilor minime pentru bunurile de consum durabile, pentru a crește durata de viață estimată a produselor, și să clarifice faptul că, în conformitate cu Directiva 1999/44/CE, vânzătorii de bunuri de consum ar trebui să verifice defecțiunile în primii doi ani de garanție legală și să taxeze consumatorii pentru acestea numai în cazul în care defecțiunea a fost cauzată prin utilizare necorespunzătoare; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să propună extinderea garanțiilor minime pentru bunurile de consum durabile, pentru a crește durata de viață estimată a produselor, și să clarifice faptul că, în conformitate cu Directiva 1999/44/CE, vânzătorii de bunuri de consum ar trebui să verifice defecțiunile în primii doi ani de garanție legală și să taxeze consumatorii pentru acestea numai în cazul în care defecțiunea a fost cauzată prin utilizare necorespunzătoare;

| 30. | invită Comisia să propună măsuri adecvate privind disponibilitatea pieselor de schimb pentru a asigura potențialul de reparare al produselor în timpul duratei de viață al acestora; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să propună măsuri adecvate privind disponibilitatea pieselor de schimb pentru a asigura potențialul de reparare al produselor în timpul duratei de viață al acestora;

| 31. | invită Comisia, statele membre și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) să își intensifice eforturile de înlocuire a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită și de a restricționa substanțele care prezintă riscuri inacceptabile la adresa sănătății umane sau a mediului, în contextul REACH, nu în ultimul rând ca mijloc de îndeplinire a cerinței celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu privind dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră, fiabilă de materii prime în Uniune; invită, în acest sens, Comisia să renunțe imediat la moratoriul său unilateral privind prelucrarea recomandărilor de către ECHA în legătură cu includerea substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită în anexa XIV a REACH și să procedeze rapid la includerea acestor substanțe; subliniază, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, că prevenția are prioritate în fața reciclării și că, în consecință, reciclarea nu ar trebui să justifice perpetuarea utilizării substanțelor periculoase existente; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia, statele membre și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) să își intensifice eforturile de înlocuire a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită și de a restricționa substanțele care prezintă riscuri inacceptabile la adresa sănătății umane sau a mediului, în contextul REACH, nu în ultimul rând ca mijloc de îndeplinire a cerinței celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu privind dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră, fiabilă de materii prime în Uniune; invită, în acest sens, Comisia să renunțe imediat la moratoriul său unilateral privind prelucrarea recomandărilor de către ECHA în legătură cu includerea substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită în anexa XIV a REACH și să procedeze rapid la includerea acestor substanțe; subliniază, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, că prevenția are prioritate în fața reciclării și că, în consecință, reciclarea nu ar trebui să justifice perpetuarea utilizării substanțelor periculoase existente;

| 32. | îndeamnă Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de înlocuire a substanțelor periculoase în contextul Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice în vederea stabilirii de cicluri de materiale netoxice; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de înlocuire a substanțelor periculoase în contextul Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice în vederea stabilirii de cicluri de materiale netoxice;

| 33. | îndeamnă statele membre să efectueze o supraveghere efectivă a pieței pentru a se asigura că atât produsele europene, cât și cele importate respectă cerințele referitoare la politica privind produsele și la proiectarea ecologică; îndeamnă statele membre, pentru a asigura supravegherea efectivă a pieței, să facă fără întârziere progrese în cadrul procedurii legislative vizând revizuirea reglementărilor privind supravegherea piețelor; menționează că orice altă întârziere ar fi în defavoarea intereselor întreprinderilor și ale cetățenilor; |
| --- | --- |

33.

îndeamnă statele membre să efectueze o supraveghere efectivă a pieței pentru a se asigura că atât produsele europene, cât și cele importate respectă cerințele referitoare la politica privind produsele și la proiectarea ecologică; îndeamnă statele membre, pentru a asigura supravegherea efectivă a pieței, să facă fără întârziere progrese în cadrul procedurii legislative vizând revizuirea reglementărilor privind supravegherea piețelor; menționează că orice altă întârziere ar fi în defavoarea intereselor întreprinderilor și ale cetățenilor;

Către zero deșeuri

| 34. | pune în evidență analiza Comisiei care demonstrează că adoptarea unor noi obiective în ceea ce privește deșeurile ar duce la crearea a 180 000 de locuri de muncă, la sporirea competitivității UE și la reducerea cererii de resurse rare și costisitoare (9); regretă retragerea propunerii legislative privind deșeurile (10), dar percepe anunțul făcut de vicepreședintele Timmermans în cadrul sesiunii plenare a Parlamentului din decembrie 2014 ca pe o oportunitate pentru un pachet legislativ nou și mai ambițios privind economia circulară; |
| --- | --- |

34.

pune în evidență analiza Comisiei care demonstrează că adoptarea unor noi obiective în ceea ce privește deșeurile ar duce la crearea a 180 000 de locuri de muncă, la sporirea competitivității UE și la reducerea cererii de resurse rare și costisitoare (9); regretă retragerea propunerii legislative privind deșeurile (10), dar percepe anunțul făcut de vicepreședintele Timmermans în cadrul sesiunii plenare a Parlamentului din decembrie 2014 ca pe o oportunitate pentru un pachet legislativ nou și mai ambițios privind economia circulară;

| 35. | îndeamnă Comisia să prezinte propunerea anunțată referitoare la revizuirea legislației privind deșeurile până la sfârșitul lui 2015, aplicând cu rigurozitate ierarhia deșeurilor, și să includă următoarele aspecte:






  — | definiții clare și fără ambiguități; |
| --- | --- | --- |

35.

îndeamnă Comisia să prezinte propunerea anunțată referitoare la revizuirea legislației privind deșeurile până la sfârșitul lui 2015, aplicând cu rigurozitate ierarhia deșeurilor, și să includă următoarele aspecte:

—

definiții clare și fără ambiguități;

| — | elaborarea de măsuri de prevenire a deșeurilor; |
| --- | --- |

—

elaborarea de măsuri de prevenire a deșeurilor;

| — | stabilirea de obiective obligatorii în materie de reducere a generării de deșeuri pentru deșeurile municipale, comerciale și industriale, obiective care să fie îndeplinite până în 2025; |
| --- | --- |

—

stabilirea de obiective obligatorii în materie de reducere a generării de deșeuri pentru deșeurile municipale, comerciale și industriale, obiective care să fie îndeplinite până în 2025;

| — | stabilirea unor standarde minime clare pentru cerințe extinse în legătură cu răspunderea producătorului în vederea asigurării transparenței și rentabilității sistemelor de răspundere extinsă a producătorilor; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor standarde minime clare pentru cerințe extinse în legătură cu răspunderea producătorului în vederea asigurării transparenței și rentabilității sistemelor de răspundere extinsă a producătorilor;

| — | aplicarea principiului conform căruia „plătești în funcție de ce arunci” pentru deșeurile reziduale, îmbinată cu mecanismele obligatorii de colectare separată pentru hârtie, metal, plastic și sticlă, astfel încât să se faciliteze o calitate superioară a materialelor reciclate; introducerea colectării separate obligatorii pentru deșeurile biologice până în 2020; |
| --- | --- |

—

aplicarea principiului conform căruia „plătești în funcție de ce arunci” pentru deșeurile reziduale, îmbinată cu mecanismele obligatorii de colectare separată pentru hârtie, metal, plastic și sticlă, astfel încât să se faciliteze o calitate superioară a materialelor reciclate; introducerea colectării separate obligatorii pentru deșeurile biologice până în 2020;

| — | creșterea obiectivelor privind reciclarea/pregătirea în vederea reutilizării la minimum 70 % din deșeurile municipale solide și la 80 % reciclare a deșeurile de ambalaje până în 2030, pe baza unei metode de raportare riguroase care să prevină raportarea deșeurilor eliminate (depozitate sau incinerate) ca deșeuri reciclate, folosind aceeași metodă armonizată pentru toate statele membre bazată pe statistici verificate la nivel extern; obligația reciclatorilor de a raporta cantitățile de deșeuri care intră în instalația de sortare, precum și cantitatea de deșeuri reciclate care iese din instalațiile de reciclare; |
| --- | --- |

—

creșterea obiectivelor privind reciclarea/pregătirea în vederea reutilizării la minimum 70 % din deșeurile municipale solide și la 80 % reciclare a deșeurile de ambalaje până în 2030, pe baza unei metode de raportare riguroase care să prevină raportarea deșeurilor eliminate (depozitate sau incinerate) ca deșeuri reciclate, folosind aceeași metodă armonizată pentru toate statele membre bazată pe statistici verificate la nivel extern; obligația reciclatorilor de a raporta cantitățile de deșeuri care intră în instalația de sortare, precum și cantitatea de deșeuri reciclate care iese din instalațiile de reciclare;

| — | limitarea strictă a arderii la deșeurile nereciclabile și nebiodegradabile, indiferent de recuperarea energiei, până în 2020; |
| --- | --- |

—

limitarea strictă a arderii la deșeurile nereciclabile și nebiodegradabile, indiferent de recuperarea energiei, până în 2020;

| — | reducerea obligatorie, treptată, a depozitării, pusă în aplicare concertat cu cerințele privind reciclarea și defalcată în trei etape (2020, 2025 și 2030), ducând în cele din urmă la o interdicție privind depozitarea deșeurilor, cu excepția anumitor deșeuri periculoase și reziduale pentru care depozitarea constituie opțiunea cea mai compatibilă cu mediul înconjurător; |
| --- | --- |

—

reducerea obligatorie, treptată, a depozitării, pusă în aplicare concertat cu cerințele privind reciclarea și defalcată în trei etape (2020, 2025 și 2030), ducând în cele din urmă la o interdicție privind depozitarea deșeurilor, cu excepția anumitor deșeuri periculoase și reziduale pentru care depozitarea constituie opțiunea cea mai compatibilă cu mediul înconjurător;

| — | încurajarea statelor membre să introducă taxe pentru depozitarea și arderea deșeurilor; |
| --- | --- |

—

încurajarea statelor membre să introducă taxe pentru depozitarea și arderea deșeurilor;

| 36. | subliniază că obiectivele politicii europene privind deșeurile au o importanță și valoare adăugată nu doar din punctul de vedere al securității juridice, predictibilității și creării unui mediu concurențial echitabil pe piața internă, ci și pentru că asigură protecția și îmbunătățirea mediului de viață al tuturor cetățenilor UE; |
| --- | --- |

36.

subliniază că obiectivele politicii europene privind deșeurile au o importanță și valoare adăugată nu doar din punctul de vedere al securității juridice, predictibilității și creării unui mediu concurențial echitabil pe piața internă, ci și pentru că asigură protecția și îmbunătățirea mediului de viață al tuturor cetățenilor UE;

| 37. | invită Comisia Europeană să propună aceleași obiective pentru toate statele membre ale UE, astfel încât să se asigure în întreaga UE același nivel ridicat de protecție a mediului, fără a submina funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia Europeană să propună aceleași obiective pentru toate statele membre ale UE, astfel încât să se asigure în întreaga UE același nivel ridicat de protecție a mediului, fără a submina funcționarea pieței unice;

| 38. | îndeamnă Comisia să asigure faptul că legislația existentă în materie de deșeuri și obiectivele aferente sunt puse în aplicare pe deplin și în mod corespunzător, inclusiv îndeosebi obligația de a avea sisteme colectare separată, să asigure că statele membre își intensifică eforturile vizând realizarea obiectivelor actuale, precum și să adopte măsuri menite să sprijine statele membre să instituie instrumentele adecvate pentru realizarea obiectivelor în termenele fixate; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia să asigure faptul că legislația existentă în materie de deșeuri și obiectivele aferente sunt puse în aplicare pe deplin și în mod corespunzător, inclusiv îndeosebi obligația de a avea sisteme colectare separată, să asigure că statele membre își intensifică eforturile vizând realizarea obiectivelor actuale, precum și să adopte măsuri menite să sprijine statele membre să instituie instrumentele adecvate pentru realizarea obiectivelor în termenele fixate;

| 39. | subliniază că utilizarea optimă a capacităților disponibile în materie de gestionare a deșeurilor în UE necesită îmbunătățirea planificării și a schimbului de informații, astfel încât să se evite supraîncărcările; |
| --- | --- |

39.

subliniază că utilizarea optimă a capacităților disponibile în materie de gestionare a deșeurilor în UE necesită îmbunătățirea planificării și a schimbului de informații, astfel încât să se evite supraîncărcările;

| 40. | invită Comisia să continue să analizeze în continuare fezabilitatea propunerii privind un cadru de reglementare pentru mineritul consolidat în depozitele de deșeuri pentru a permite recuperarea de materii prime secundare care se găsesc în depozitele de deșeuri existente și a examina dezvoltarea unui sistem de autorizare de mediu pentru industria de reciclare; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să continue să analizeze în continuare fezabilitatea propunerii privind un cadru de reglementare pentru mineritul consolidat în depozitele de deșeuri pentru a permite recuperarea de materii prime secundare care se găsesc în depozitele de deșeuri existente și a examina dezvoltarea unui sistem de autorizare de mediu pentru industria de reciclare;

| 41. | invită Comisia să asigure un grad mai mare de transparență și controale mai bune pentru a evita transportul deșeurilor către țări cu standarde de mediu și sociale mai puțin stricte decât cele din UE; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să asigure un grad mai mare de transparență și controale mai bune pentru a evita transportul deșeurilor către țări cu standarde de mediu și sociale mai puțin stricte decât cele din UE;

| 42. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a exportului ilegal de deșeuri provenite de la consumatorii finali; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a exportului ilegal de deșeuri provenite de la consumatorii finali;

| 43. | invită Comisia să definească în cadrul Directivei-cadru privind deșeurile cerințe minime pentru programele naționale de prevenire a deșeurilor și să stabilească un set de obiective și indicatori care să permită comparația între performanțele diferitelor state membre; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să definească în cadrul Directivei-cadru privind deșeurile cerințe minime pentru programele naționale de prevenire a deșeurilor și să stabilească un set de obiective și indicatori care să permită comparația între performanțele diferitelor state membre;

| 44. | îndeamnă Comisia să abordeze provocările specifice în materie de deșeuri și să ia măsuri astfel cum se subliniază în comunicarea Comisiei privind o economie circulară (COM(2014)0398); încurajează statele membre și Comisia să mobilizeze fondurile UE pentru a contribui la obiectivele privind gestionarea integrată a deșeurilor, cum ar fi colectarea separată și dezvoltarea infrastructurii de reciclare; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Comisia să abordeze provocările specifice în materie de deșeuri și să ia măsuri astfel cum se subliniază în comunicarea Comisiei privind o economie circulară (COM(2014)0398); încurajează statele membre și Comisia să mobilizeze fondurile UE pentru a contribui la obiectivele privind gestionarea integrată a deșeurilor, cum ar fi colectarea separată și dezvoltarea infrastructurii de reciclare;

| 45. | îndeamnă Comisia să propună ca obiectiv reducerea deșeurilor marine cu 50 % până în 2025, comparativ cu nivelul anului 2014; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă Comisia să propună ca obiectiv reducerea deșeurilor marine cu 50 % până în 2025, comparativ cu nivelul anului 2014;

| 46. | subliniază necesitatea de a formula obiective pentru colectarea și reciclarea anumitor metalelor critice, având în vedere deficitul lor în creștere și în vederea reducerii dependenței; |
| --- | --- |

46.

subliniază necesitatea de a formula obiective pentru colectarea și reciclarea anumitor metalelor critice, având în vedere deficitul lor în creștere și în vederea reducerii dependenței;

| 47. | invită Comisia să propună până la sfârșitul anului 2015 obiective, măsuri și instrumente pentru a aborda în mod eficient problema deșeurilor alimentare, inclusiv să stabilească o țintă obligatorie în ceea ce privește reducerea deșeurilor alimentare cu cel puțin 30 % până în 2025 în sectorul de producție, vânzare cu amănuntul/distribuție, servicii alimentare/hoteliere și sectorul casnic; solicită Comisiei să promoveze stabilirea de convenții în statele membre prin care să propună sectorului comerțului cu amânuntul de alimente să distribuie produsele nevândute asociațiilor caritabile; invită Comisia ca, atunci când realizează o evaluare de impact privind noile propuneri legislative pertinente, să evalueze impactul potențial al acestora în ceea ce privește deșeurile alimentare; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să propună până la sfârșitul anului 2015 obiective, măsuri și instrumente pentru a aborda în mod eficient problema deșeurilor alimentare, inclusiv să stabilească o țintă obligatorie în ceea ce privește reducerea deșeurilor alimentare cu cel puțin 30 % până în 2025 în sectorul de producție, vânzare cu amănuntul/distribuție, servicii alimentare/hoteliere și sectorul casnic; solicită Comisiei să promoveze stabilirea de convenții în statele membre prin care să propună sectorului comerțului cu amânuntul de alimente să distribuie produsele nevândute asociațiilor caritabile; invită Comisia ca, atunci când realizează o evaluare de impact privind noile propuneri legislative pertinente, să evalueze impactul potențial al acestora în ceea ce privește deșeurile alimentare;

Clădirile sustenabile

| 48. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445); consideră că este necesară o abordare dedicată construcțiilor, bazată pe o foaie de parcurs și pe obiectivele sale pe termen lung; |
| --- | --- |

48.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445); consideră că este necesară o abordare dedicată construcțiilor, bazată pe o foaie de parcurs și pe obiectivele sale pe termen lung;

| 49. | invită Comisia să propună implementarea deplină a principiilor și cerințelor economiei circulare în sectorul construcțiilor și să continue să dezvolte cadrul de politici privind eficiența utilizării resurselor în construcții – care include elaborarea de indicatori, norme și metode și cerințe de calitate în ceea ce privește destinația terenurilor și planificarea urbană, arhitectura, ingineria structurală, construcțiile, întreținerea, adaptabilitatea, eficiența energetică, renovarea, refolosirea și reciclarea; evidențiază că indicatorii privind clădirile sustenabile ar trebui să includă și infrastructura ecologică, cum ar fi acoperișurile ecologice; subliniază importanța unei viziuni holistice pentru stocul de clădiri din Europa, însoțită de obiective clare și ambițioase pe termen mediu și lung și foi de parcurs pentru concretizarea acestei viziuni; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să propună implementarea deplină a principiilor și cerințelor economiei circulare în sectorul construcțiilor și să continue să dezvolte cadrul de politici privind eficiența utilizării resurselor în construcții – care include elaborarea de indicatori, norme și metode și cerințe de calitate în ceea ce privește destinația terenurilor și planificarea urbană, arhitectura, ingineria structurală, construcțiile, întreținerea, adaptabilitatea, eficiența energetică, renovarea, refolosirea și reciclarea; evidențiază că indicatorii privind clădirile sustenabile ar trebui să includă și infrastructura ecologică, cum ar fi acoperișurile ecologice; subliniază importanța unei viziuni holistice pentru stocul de clădiri din Europa, însoțită de obiective clare și ambițioase pe termen mediu și lung și foi de parcurs pentru concretizarea acestei viziuni;

| 50. | consideră că calitatea aerului interior, precum și confortul și aspectele sociale ale utilizatorilor ar trebui integrate în evaluarea sustenabilității clădirilor; |
| --- | --- |

50.

consideră că calitatea aerului interior, precum și confortul și aspectele sociale ale utilizatorilor ar trebui integrate în evaluarea sustenabilității clădirilor;

| 51. | invită Comisia să elaboreze, în cadrul indicatorilor generali privind utilizarea eficientă a resurselor, indicatori de evaluare a sustenabilității clădirilor pe parcursul întregului lor ciclu de viață, utilizând standardele și metodele existente și pe baza unei abordări legate de sustenabilitatea ecologică, economică și socială; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să elaboreze, în cadrul indicatorilor generali privind utilizarea eficientă a resurselor, indicatori de evaluare a sustenabilității clădirilor pe parcursul întregului lor ciclu de viață, utilizând standardele și metodele existente și pe baza unei abordări legate de sustenabilitatea ecologică, economică și socială;

| 52. | solicită Comisiei să stabilească dacă pot fi extinse principiile și normele privind folosirea celor mai bune tehnologii disponibile (BAT)pentru a cuprinde toate materialele și părțile de clădiri și să elaboreze un pașaport al clădirilor care să aibă la bază întregul ciclu de viață al unei clădiri; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei să stabilească dacă pot fi extinse principiile și normele privind folosirea celor mai bune tehnologii disponibile (BAT)pentru a cuprinde toate materialele și părțile de clădiri și să elaboreze un pașaport al clădirilor care să aibă la bază întregul ciclu de viață al unei clădiri;

| 53. | consideră, având în vedere că 90 % din construcțiile din 2050 există deja, că ar trebui stabilite cerințe și stimulente speciale pentru sectorul renovărilor pentru ca, până în 2050, să îmbunătățească amprenta energetică a clădirilor; invită, prin urmare, Comisia să elaboreze o strategie pe termen lung pentru renovarea clădirilor existente și să îmbunătățească rolul strategiilor naționale de renovare introduse de Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

53.

consideră, având în vedere că 90 % din construcțiile din 2050 există deja, că ar trebui stabilite cerințe și stimulente speciale pentru sectorul renovărilor pentru ca, până în 2050, să îmbunătățească amprenta energetică a clădirilor; invită, prin urmare, Comisia să elaboreze o strategie pe termen lung pentru renovarea clădirilor existente și să îmbunătățească rolul strategiilor naționale de renovare introduse de Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică;

| 54. | îndeamnă statele membre să faciliteze îmbunătățirea reciclării în industria construcțiilor prin dezvoltarea infrastructurii pentru colectarea selectivă și reciclare; |
| --- | --- |

54.

îndeamnă statele membre să faciliteze îmbunătățirea reciclării în industria construcțiilor prin dezvoltarea infrastructurii pentru colectarea selectivă și reciclare;

| 55. | invită Comisia și statele membre să analizeze potențialul auditărilor anterioare demolărilor, care presupun evaluarea unei clădiri înainte de deconstrucție sau demolare cu scopul de a descrie materialele existente și de a identifica părțile care pot fi separate pentru reciclare, precum și potențialul sortării la fața locului a materialelor reciclabile, dat fiind faptul că în general prin sortarea la fața locului se obțin materii prime secundare cu o puritate mai mare decât prin reciclarea din afara amplasamentului, fapt care poate contribui la reducerea impactului de mediu al transportului, de exemplu prin sfărâmare/compactare la fața locului. |
| --- | --- |

55.

invită Comisia și statele membre să analizeze potențialul auditărilor anterioare demolărilor, care presupun evaluarea unei clădiri înainte de deconstrucție sau demolare cu scopul de a descrie materialele existente și de a identifica părțile care pot fi separate pentru reciclare, precum și potențialul sortării la fața locului a materialelor reciclabile, dat fiind faptul că în general prin sortarea la fața locului se obțin materii prime secundare cu o puritate mai mare decât prin reciclarea din afara amplasamentului, fapt care poate contribui la reducerea impactului de mediu al transportului, de exemplu prin sfărâmare/compactare la fața locului.

| 56. | observă că betonul este unul dintre cele mai utilizate materiale în industria construcțiilor; invită Comisia să evalueze posibilitatea de a crește gradul de reciclare a betonului în construcții, astfel cum se întâmplă în Germania și Elveția; |
| --- | --- |

56.

observă că betonul este unul dintre cele mai utilizate materiale în industria construcțiilor; invită Comisia să evalueze posibilitatea de a crește gradul de reciclare a betonului în construcții, astfel cum se întâmplă în Germania și Elveția;

Dezvoltarea piețelor pentru materiile prime secundare

| 57. | invită Comisia să adopte măsuri menite să stimuleze și să faciliteze dezvoltarea de piețe pentru materiile prime secundare de calitate superioară și dezvoltarea unor afaceri bazate pe reutilizarea materiilor prime secundare; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia să adopte măsuri menite să stimuleze și să faciliteze dezvoltarea de piețe pentru materiile prime secundare de calitate superioară și dezvoltarea unor afaceri bazate pe reutilizarea materiilor prime secundare;

| 58. | consideră că un cadru de politică previzibil pe termen lung va contribui la stimularea nivelului investițiilor și al acțiunilor necesare pentru dezvoltarea deplină a unor piețe pentru tehnologii ecologice și pentru promovarea unor soluții sustenabile pentru întreprinderi. subliniază că indicatorii și obiectivele privind utilizarea eficientă a resurselor, susținuți de o colectare solidă de date, ar oferi factorilor de decizie din sectorul public și privat orientările necesare în vederea transformării economiei; |
| --- | --- |

58.

consideră că un cadru de politică previzibil pe termen lung va contribui la stimularea nivelului investițiilor și al acțiunilor necesare pentru dezvoltarea deplină a unor piețe pentru tehnologii ecologice și pentru promovarea unor soluții sustenabile pentru întreprinderi. subliniază că indicatorii și obiectivele privind utilizarea eficientă a resurselor, susținuți de o colectare solidă de date, ar oferi factorilor de decizie din sectorul public și privat orientările necesare în vederea transformării economiei;

| 59. | subliniază că este important ca statele membre și Comisia să promoveze crearea unor programe de simbioză industrială care să sprijine sinergiile industriale în materie de reutilizare și reciclare și să ajute întreprinderile, îndeosebi IMM-urile, să identifice modalitățile prin care energia, deșeurile și subprodusele acestora pot servi drept resurse pentru alții; atrage atenția asupra unor noțiuni similare, cum ar fi „cradle-to-cradle” (circuit închis) și ecologia industrială; |
| --- | --- |

59.

subliniază că este important ca statele membre și Comisia să promoveze crearea unor programe de simbioză industrială care să sprijine sinergiile industriale în materie de reutilizare și reciclare și să ajute întreprinderile, îndeosebi IMM-urile, să identifice modalitățile prin care energia, deșeurile și subprodusele acestora pot servi drept resurse pentru alții; atrage atenția asupra unor noțiuni similare, cum ar fi „cradle-to-cradle” (circuit închis) și ecologia industrială;

Alte măsuri

| 60. | îndeamnă Comisia să propună proceduri de achiziții publice prin care ar trebui să fie preferate produsele și soluțiile refolosite, reparate, reprelucrate, recondiționate și alte asemenea produse și soluții durabile și eficiente în ceea ce privește utilizarea resurselor și că, dacă acestea nu sunt preferate, ar trebui să se aplice principiul „respectă sau explică”; |
| --- | --- |

60.

îndeamnă Comisia să propună proceduri de achiziții publice prin care ar trebui să fie preferate produsele și soluțiile refolosite, reparate, reprelucrate, recondiționate și alte asemenea produse și soluții durabile și eficiente în ceea ce privește utilizarea resurselor și că, dacă acestea nu sunt preferate, ar trebui să se aplice principiul „respectă sau explică”;

| 61. | subliniază că este nevoie de un cadru fiscal coerent cu principiul „poluatorul plătește”, care să transmită semnale corespunzătoare privind investițiile în utilizarea eficientă a resurselor, modernizarea proceselor de producție și fabricarea de produse mai durabile, care pot fi reparate mai ușor; invită statele membre să urmărească realizarea de progrese în acest domeniu în cadrul procesului semestrului european (11); |
| --- | --- |

61.

subliniază că este nevoie de un cadru fiscal coerent cu principiul „poluatorul plătește”, care să transmită semnale corespunzătoare privind investițiile în utilizarea eficientă a resurselor, modernizarea proceselor de producție și fabricarea de produse mai durabile, care pot fi reparate mai ușor; invită statele membre să urmărească realizarea de progrese în acest domeniu în cadrul procesului semestrului european (11);

| 62. | îndeamnă Comisia să analizeze și să propună măsuri legate de taxare, cum ar fi reducerea TVA pentru produsele reciclate, refolosite și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

62.

îndeamnă Comisia să analizeze și să propună măsuri legate de taxare, cum ar fi reducerea TVA pentru produsele reciclate, refolosite și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 63. | îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin planul de acțiune ecologic pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

63.

îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin planul de acțiune ecologic pentru întreprinderile mici și mijlocii;

| 64. | îndeamnă Comisia să dezvolte un cadru de politici privind substanțele nutritive pentru a consolida reciclarea acestuia, a încuraja inovarea, a îmbunătăți condițiile de piață și a integra utilizarea lor durabilă în legislația UE privind îngrășămintele, alimentele, apa și deșeurile; |
| --- | --- |

64.

îndeamnă Comisia să dezvolte un cadru de politici privind substanțele nutritive pentru a consolida reciclarea acestuia, a încuraja inovarea, a îmbunătăți condițiile de piață și a integra utilizarea lor durabilă în legislația UE privind îngrășămintele, alimentele, apa și deșeurile;

| 65. | îndeamnă Comisia să prezinte în prima parte a anului 2016 comunicarea privind alimentele sustenabile, care a fost amânată în repetate rânduri din 2013; subliniază că, având în vedere că producerea și consumul de alimente reprezintă o proporție semnificativă din utilizarea resurselor, comunicarea ar trebui să abordeze într-o manieră holistică utilizările ineficiente ale resurselor în lanțul alimentar și să încurajeze elaborarea unei politici privind alimentele sustenabile; invită Comisia să evalueze creșterea utilizării unor ambalaje alimentare favorabile mediului, inclusiv o evaluare a fezabilității înlocuirii treptate a ambalajelor alimentare cu materiale biodegradabile și compostabile, în conformitate cu standardele europene; |
| --- | --- |

65.

îndeamnă Comisia să prezinte în prima parte a anului 2016 comunicarea privind alimentele sustenabile, care a fost amânată în repetate rânduri din 2013; subliniază că, având în vedere că producerea și consumul de alimente reprezintă o proporție semnificativă din utilizarea resurselor, comunicarea ar trebui să abordeze într-o manieră holistică utilizările ineficiente ale resurselor în lanțul alimentar și să încurajeze elaborarea unei politici privind alimentele sustenabile; invită Comisia să evalueze creșterea utilizării unor ambalaje alimentare favorabile mediului, inclusiv o evaluare a fezabilității înlocuirii treptate a ambalajelor alimentare cu materiale biodegradabile și compostabile, în conformitate cu standardele europene;

| 66. | invită Comisia să creeze o platformă permanentă de utilizare eficientă a resurselor care să cuprindă toate părțile interesate pertinente pentru a încuraja și facilita aplicarea celor mai recente descoperiri în materie de cercetare, schimbul de bune practici și crearea unor noi sinteze industriale și ecosisteme industriale; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să creeze o platformă permanentă de utilizare eficientă a resurselor care să cuprindă toate părțile interesate pertinente pentru a încuraja și facilita aplicarea celor mai recente descoperiri în materie de cercetare, schimbul de bune practici și crearea unor noi sinteze industriale și ecosisteme industriale;

| 67. | invită Comisia să creeze un grup de lucru transsectorial, la nivelul tuturor direcțiilor generale privind finanțarea sustenabilă pentru a include indicatorii de utilizare eficientă a resurselor în raportarea și contabilitatea integrată de la nivelul societăților, respectând totodată confidențialitatea anumitor informații comerciale; invită, de asemenea, Comisia să analizeze cum se pot include utilizarea eficientă a resurselor și riscurile pentru mediu între altele în evaluările de credit și cerințele de capital ale băncilor, să dezvolte un sistem de asigurări global pentru pericolele pentru mediu și să stabilească cerințe în materie de informare pentru produsele de investiții, însoțite de o evaluare necesară a impactului; consideră că Comisia ar beneficia în acest sens de pe urma cooperării cu analiza UNEP privind structura unui sistem financiar sustenabil; invită Comisia să analizeze inițiativele voluntare existente în statele membre în vederea unui posibil schimb de bune practici; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să creeze un grup de lucru transsectorial, la nivelul tuturor direcțiilor generale privind finanțarea sustenabilă pentru a include indicatorii de utilizare eficientă a resurselor în raportarea și contabilitatea integrată de la nivelul societăților, respectând totodată confidențialitatea anumitor informații comerciale; invită, de asemenea, Comisia să analizeze cum se pot include utilizarea eficientă a resurselor și riscurile pentru mediu între altele în evaluările de credit și cerințele de capital ale băncilor, să dezvolte un sistem de asigurări global pentru pericolele pentru mediu și să stabilească cerințe în materie de informare pentru produsele de investiții, însoțite de o evaluare necesară a impactului; consideră că Comisia ar beneficia în acest sens de pe urma cooperării cu analiza UNEP privind structura unui sistem financiar sustenabil; invită Comisia să analizeze inițiativele voluntare existente în statele membre în vederea unui posibil schimb de bune practici;

| 68. | invită Comisia să reexamineze recomandările de politici ale Platformei europene pentru utilizarea eficientă a resurselor pentru dezvoltarea de standarde privind aprovizionarea sustenabilă în ceea ce privește principalele materiale și produse de bază, dat fiind faptul că aprovizionarea sustenabilă și responsabilă cu materii prime primare este esențială pentru realizarea obiectivelor legate de utilizarea eficientă a resurselor și economia circulară; observă, în această privință, sprijinul comun al Parlamentului și al Consiliului pentru propunerile Comisiei privind aprovizionarea responsabilă cu metale și minerale din zonele de conflict; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia să reexamineze recomandările de politici ale Platformei europene pentru utilizarea eficientă a resurselor pentru dezvoltarea de standarde privind aprovizionarea sustenabilă în ceea ce privește principalele materiale și produse de bază, dat fiind faptul că aprovizionarea sustenabilă și responsabilă cu materii prime primare este esențială pentru realizarea obiectivelor legate de utilizarea eficientă a resurselor și economia circulară; observă, în această privință, sprijinul comun al Parlamentului și al Consiliului pentru propunerile Comisiei privind aprovizionarea responsabilă cu metale și minerale din zonele de conflict;

| 69. | invită Comisia să își revizuiască definiția privind materiile prime „critice” ținând mai bine seama de impactul asupra mediului și de riscurile legate de extracția și prelucrarea lor, precum și de potențialul lor de înlocuire cu materii prime secundare; |
| --- | --- |

69.

invită Comisia să își revizuiască definiția privind materiile prime „critice” ținând mai bine seama de impactul asupra mediului și de riscurile legate de extracția și prelucrarea lor, precum și de potențialul lor de înlocuire cu materii prime secundare;

| 70. | subliniază că toate formele de finanțare din partea UE, inclusiv Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), programul Orizont 2020, fondurile de coeziune și Banca Europeană de Investiții trebuie mobilizate pentru promovarea utilizării eficiente a resurselor în conformitate cu ierarhia deșeurilor și îndeamnă Comisia și statele membre să elimine toate subvențiile dăunătoare mediului, inclusiv cele pentru generarea de energie din fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor industriale și municipale prin incinerare în temeiul Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile și subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili; |
| --- | --- |

70.

subliniază că toate formele de finanțare din partea UE, inclusiv Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), programul Orizont 2020, fondurile de coeziune și Banca Europeană de Investiții trebuie mobilizate pentru promovarea utilizării eficiente a resurselor în conformitate cu ierarhia deșeurilor și îndeamnă Comisia și statele membre să elimine toate subvențiile dăunătoare mediului, inclusiv cele pentru generarea de energie din fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor industriale și municipale prin incinerare în temeiul Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile și subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili;

| 71. | solicită ca finanțarea destinată programului UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor (COSME), programului Orizont 2020 și fondurilor structurale și de investiții europene să se axeze mai mult pe dezvoltarea unor soluții sustenabile, inovatoare și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și a unor modele de afaceri noi (precum sistemele de leasing sau sistemele servicii-produse), precum și pe îmbunătățirea concepției produselor și a performanței produselor și proceselor în ceea ce privește utilizarea eficientă a materialelor; |
| --- | --- |

71.

solicită ca finanțarea destinată programului UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor (COSME), programului Orizont 2020 și fondurilor structurale și de investiții europene să se axeze mai mult pe dezvoltarea unor soluții sustenabile, inovatoare și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și a unor modele de afaceri noi (precum sistemele de leasing sau sistemele servicii-produse), precum și pe îmbunătățirea concepției produselor și a performanței produselor și proceselor în ceea ce privește utilizarea eficientă a materialelor;

| 72. | subliniază modul în care cercetare și inovarea sunt esențiale pentru tranziția Europei către o economie circulară și că este necesar să se contribuie, în cadrul programului Orizont 2020, la proiecte de cercetare și inovare care pot demonstra și testa pe teren sustenabilitatea economică și de mediu a unei economii circulare; subliniază, în același timp, că adoptând o abordare sistemică, aceste proiecte pot facilita elaborarea unui regulament care promovează inovarea și este ușor de pus în aplicare, prin identificarea unor posibile incertitudini în materie de reglementare, bariere și/sau lacune care pot împiedica dezvoltarea modelelor de afaceri bazate pe utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

72.

subliniază modul în care cercetare și inovarea sunt esențiale pentru tranziția Europei către o economie circulară și că este necesar să se contribuie, în cadrul programului Orizont 2020, la proiecte de cercetare și inovare care pot demonstra și testa pe teren sustenabilitatea economică și de mediu a unei economii circulare; subliniază, în același timp, că adoptând o abordare sistemică, aceste proiecte pot facilita elaborarea unui regulament care promovează inovarea și este ușor de pus în aplicare, prin identificarea unor posibile incertitudini în materie de reglementare, bariere și/sau lacune care pot împiedica dezvoltarea modelelor de afaceri bazate pe utilizarea eficientă a resurselor;

| 73. | solicită Comisiei să exploateze pe deplin potențialul agendei digitale și a tehnologiei informațiilor pentru a promova utilizarea eficientă a resurselor și trecerea la o economie circulară; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei să exploateze pe deplin potențialul agendei digitale și a tehnologiei informațiilor pentru a promova utilizarea eficientă a resurselor și trecerea la o economie circulară;

| 74. | subliniază faptul că UE are o economie deschisă, care participă la importuri și exporturi pe piața mondială; atrage atenția asupra necesității de a trata, inclusiv la nivel internațional, problema globală a epuizării resurselor; invită Comisia și statelor membre să sprijine în mod activ activitatea Grupului internațional pentru o gestionare sustenabilă a resurselor din cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), care cercetează problemele de importanță critică la nivel mondial privind resursele și elaborează soluții practice pentru factorii de decizie, industrie și societate; |
| --- | --- |

74.

subliniază faptul că UE are o economie deschisă, care participă la importuri și exporturi pe piața mondială; atrage atenția asupra necesității de a trata, inclusiv la nivel internațional, problema globală a epuizării resurselor; invită Comisia și statelor membre să sprijine în mod activ activitatea Grupului internațional pentru o gestionare sustenabilă a resurselor din cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), care cercetează problemele de importanță critică la nivel mondial privind resursele și elaborează soluții practice pentru factorii de decizie, industrie și societate;

| 75. | invită Comisia să ia măsurile necesare la nivel internațional pentru a îmbunătăți trasabilitatea produselor; |
| --- | --- |

75.

invită Comisia să ia măsurile necesare la nivel internațional pentru a îmbunătăți trasabilitatea produselor;

| 76. | subliniază faptul că îmbunătățirea eficienței energetice poate reduce dependența energetică a UE și sărăcia energetică, care afectează aproximativ 125 de milioane de cetățeni europeni; observă că eficiența energetică merită să fie considerată ca o sursă de energie separată, a cărei dezvoltare contribuie în mod semnificativ la dezvoltarea industriei europene, la crearea de locuri de muncă și la reducerea facturilor la energie ale populației. |
| --- | --- |

76.

subliniază faptul că îmbunătățirea eficienței energetice poate reduce dependența energetică a UE și sărăcia energetică, care afectează aproximativ 125 de milioane de cetățeni europeni; observă că eficiența energetică merită să fie considerată ca o sursă de energie separată, a cărei dezvoltare contribuie în mod semnificativ la dezvoltarea industriei europene, la crearea de locuri de muncă și la reducerea facturilor la energie ale populației.

| 77. | îndeamnă Comisia să examineze dacă legislația actuală și cea avută în vedere afectează economia circulară, modelele de afaceri inovatoare existente sau apariția unor noi modele de afaceri, cum ar fi economia bazată pe închiriere sau economia bazată de utilizarea comună/colaborare sau dacă există bariere de natură financiară sau instituțională în acest sens; îndeamnă Comisia să îmbunătățească această legislație și să trateze problema acestor bariere, acolo unde este necesar; invită Comisia să revizuiască legislația aferentă în vederea îmbunătățirii performanței de mediu a produselor a utilizării eficiente a resurselor pentru producerea lor, pe durata întregului lor ciclu de viață, și să sporească coerența între instrumentele existente și elaborarea unei abordări precursoare; |
| --- | --- |

77.

îndeamnă Comisia să examineze dacă legislația actuală și cea avută în vedere afectează economia circulară, modelele de afaceri inovatoare existente sau apariția unor noi modele de afaceri, cum ar fi economia bazată pe închiriere sau economia bazată de utilizarea comună/colaborare sau dacă există bariere de natură financiară sau instituțională în acest sens; îndeamnă Comisia să îmbunătățească această legislație și să trateze problema acestor bariere, acolo unde este necesar; invită Comisia să revizuiască legislația aferentă în vederea îmbunătățirii performanței de mediu a produselor a utilizării eficiente a resurselor pentru producerea lor, pe durata întregului lor ciclu de viață, și să sporească coerența între instrumentele existente și elaborarea unei abordări precursoare;

| 78. | solicită Comisiei să clarifice aspectele relevante ale politicii UE privind concurența în raport cu economia circulară și, în special, să clarifice compromisul dintre riscurile de coluziune și nevoia de a aprofunda cooperarea dintre producători și furnizori; |
| --- | --- |

78.

solicită Comisiei să clarifice aspectele relevante ale politicii UE privind concurența în raport cu economia circulară și, în special, să clarifice compromisul dintre riscurile de coluziune și nevoia de a aprofunda cooperarea dintre producători și furnizori;

| 79. | invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la toate măsurile subliniate mai sus și să propună măsuri noi până în 2018; |
| --- | --- |

79.

invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la toate măsurile subliniate mai sus și să propună măsuri noi până în 2018;

o

o o

| 80. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

80.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0584.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0016.

(3)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 59

(4)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 21.

(5)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(6)  JO C 140, 28.4.2015, p. 37.

(7)  Programul de mediu al OCDE „Abordări voluntare pentru politica de mediu”, 2003.

(8)  Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2014 intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398).

(9)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2014 care conține un rezumat al evaluării impactului și care însoțește propunerea de directivă de modificare a directivelor privind deșeurile (SWD(2014)0208).

(10)  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile, a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri, a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2014)0397).

(11)  Budget Europe, 2015, Country-Specific Recommendations in Support of the European Semester Process, page 6 (Recomandări specifice defalcate pe țări în sprijinul procesului semestrului european, pagina 6), http://www.foes.de/pdf/2015-02-25_CSR%20Recommendations_FINAL.pdf.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/76

---

P8_TA(2015)0268

Crearea unei uniuni a piețelor de capital

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la crearea unei uniuni a piețelor de capital (2015/2634(RSP))

(2017/C 265/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Cartea Verde a Comisiei din 18 februarie 2015 intitulată „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” (COM(2015)0063), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea Verde a Comisiei din 18 februarie 2015 intitulată „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” (COM(2015)0063),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 mai 2014 intitulată „Un sector financiar reformat pentru Europa” (COM(2014)0279), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 mai 2014 intitulată „Un sector financiar reformat pentru Europa” (COM(2014)0279),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (1),

| — | având în vedere rapoartele de revizuire ale Comisiei privind Sistemul european de supraveghere financiară (COM(2014)0509) privind autoritățile europene de supraveghere și (COM(2014)0508) privind Comitetul european pentru risc sistemic (CERS), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele de revizuire ale Comisiei privind Sistemul european de supraveghere financiară (COM(2014)0509) privind autoritățile europene de supraveghere și (COM(2014)0508) privind Comitetul european pentru risc sistemic (CERS),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 martie 2014 intitulată „Finanțarea pe termen lung a economiei europene” (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 martie 2014 intitulată „Finanțarea pe termen lung a economiei europene” (COM(2014)0168),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la finanțarea pe termen lung a economiei europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la finanțarea pe termen lung a economiei europene (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la Cartea Verde intitulată „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” (O-000075/2015 – B8-0564/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la Cartea Verde intitulată „Crearea unei uniuni a piețelor de capital” (O-000075/2015 – B8-0564/2015),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Parlamentul, în Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la finanțarea pe termen lung a economiei europene, a subliniat că este necesar să se îmbunătățească accesul la piețele de capital prin surse de finanțare noi și a remarcat, totodată, că probabil că băncile comerciale vor fi în continuare o sursă principală de finanțare și că este foarte important ca statele membre să creeze surse noi pentru a completa mecanismele tradiționale și a elimina lacunele în materie de finanțare, punând, totodată, la dispoziție un cadru de reglementare și de supraveghere adecvat și orientat către nevoile economiei reale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul, în Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la finanțarea pe termen lung a economiei europene, a subliniat că este necesar să se îmbunătățească accesul la piețele de capital prin surse de finanțare noi și a remarcat, totodată, că probabil că băncile comerciale vor fi în continuare o sursă principală de finanțare și că este foarte important ca statele membre să creeze surse noi pentru a completa mecanismele tradiționale și a elimina lacunele în materie de finanțare, punând, totodată, la dispoziție un cadru de reglementare și de supraveghere adecvat și orientat către nevoile economiei reale;

| B. | întrucât, în Comunicarea sa din 27 martie 2014 intitulată „Finanțarea pe termen lung a economiei europene”, Comisia a analizat posibilitățile de a lua măsuri concrete pentru a diversifica finanțarea, a dezvolta piețele de capital europene și a îmbunătăți accesul la finanțare, în special pentru IMM-uri, de exemplu în domeniul piețelor de capital propriu și al piețelor obligațiunilor corporative, al securitizării simple și transparente, al obligațiunilor garantate și al plasamentelor private; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în Comunicarea sa din 27 martie 2014 intitulată „Finanțarea pe termen lung a economiei europene”, Comisia a analizat posibilitățile de a lua măsuri concrete pentru a diversifica finanțarea, a dezvolta piețele de capital europene și a îmbunătăți accesul la finanțare, în special pentru IMM-uri, de exemplu în domeniul piețelor de capital propriu și al piețelor obligațiunilor corporative, al securitizării simple și transparente, al obligațiunilor garantate și al plasamentelor private;

| C. | întrucât, conform Președintelui Comisiei, Jean-Claude Juncker, prima prioritate strategică a Comisiei este consolidarea competitivității Europei și stimularea investițiilor în scopul creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform Președintelui Comisiei, Jean-Claude Juncker, prima prioritate strategică a Comisiei este consolidarea competitivității Europei și stimularea investițiilor în scopul creării de locuri de muncă;

| D. | întrucât piețele de capital reglementate și controlate insuficient au fost o cauză majoră a izbucnirii crizei financiare; întrucât toate propunerile noi, în special cele privind securitizarea, trebuie să reflecte în mod corespunzător acest fapt; |
| --- | --- |

D.

întrucât piețele de capital reglementate și controlate insuficient au fost o cauză majoră a izbucnirii crizei financiare; întrucât toate propunerile noi, în special cele privind securitizarea, trebuie să reflecte în mod corespunzător acest fapt;

| E. | întrucât, ca urmare a crizei financiare, instituțiile UE au introdus o serie de acte legislative destinate prevenirii unei alte crize asemănătoare și creării unui mediu de stabilitate financiară, care este esențial pentru creșterea cu adevărat durabilă; întrucât aceste acte legislative ar trebui considerate cadrul în care funcționează uniunea piețelor de capital (UPC) și nu ca un impediment în calea acesteia; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ca urmare a crizei financiare, instituțiile UE au introdus o serie de acte legislative destinate prevenirii unei alte crize asemănătoare și creării unui mediu de stabilitate financiară, care este esențial pentru creșterea cu adevărat durabilă; întrucât aceste acte legislative ar trebui considerate cadrul în care funcționează uniunea piețelor de capital (UPC) și nu ca un impediment în calea acesteia;

| F. | întrucât reducerea fragmentării piețelor de capital ar putea duce la scăderea costurilor de capital, îmbunătățind, totodată, distribuirea acestora, și ar putea susține astfel dezvoltarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și crearea de locuri de muncă în UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât reducerea fragmentării piețelor de capital ar putea duce la scăderea costurilor de capital, îmbunătățind, totodată, distribuirea acestora, și ar putea susține astfel dezvoltarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și crearea de locuri de muncă în UE;

| G. | întrucât diferite instituții ale UE și sectorul privat dezvoltă în prezent soluții sau recomandări pentru a dezvolta și mai mult piețele de capital, de exemplu în domeniul securitizării simple și transparente, al plasamentelor private, al finanțării prin capitaluri proprii, al obligațiunilor europene garantate și al ofertelor publice inițiale; |
| --- | --- |

G.

întrucât diferite instituții ale UE și sectorul privat dezvoltă în prezent soluții sau recomandări pentru a dezvolta și mai mult piețele de capital, de exemplu în domeniul securitizării simple și transparente, al plasamentelor private, al finanțării prin capitaluri proprii, al obligațiunilor europene garantate și al ofertelor publice inițiale;

| H. | întrucât toate eforturile anterioare în materie de reglementare (Directiva privind cerințele de capital (CRD), Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MIFID II)/Regulamentul privind piețele instrumentelor financiare (MIFIR)) trebuie completate și dezvoltate în continuare de o UPC, |
| --- | --- |

H.

întrucât toate eforturile anterioare în materie de reglementare (Directiva privind cerințele de capital (CRD), Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MIFID II)/Regulamentul privind piețele instrumentelor financiare (MIFIR)) trebuie completate și dezvoltate în continuare de o UPC,

Context economic

| 1. | menționează că investițiile în economia reală din Europa au cam scăzut în ultimele decenii, în ciuda unei creșteri importante la nivel de dimensiune a sectorului financiar european și mondial în aceeași perioadă; subliniază că economia reală depinde în continuare foarte mult de bănci, ceea ce face ca economia să fie vulnerabilă la înăsprirea condițiilor de creditare ale băncilor; |
| --- | --- |

1.

menționează că investițiile în economia reală din Europa au cam scăzut în ultimele decenii, în ciuda unei creșteri importante la nivel de dimensiune a sectorului financiar european și mondial în aceeași perioadă; subliniază că economia reală depinde în continuare foarte mult de bănci, ceea ce face ca economia să fie vulnerabilă la înăsprirea condițiilor de creditare ale băncilor;

| 2. | menționează că intervențiile publice masive ce au avut loc de la începutul crizei, declanșate de declinul sectorului financiar, au dus la lichidități majore, ceea ce nu a dus însă la creșterea cererii de finanțare din partea economiei reale; |
| --- | --- |

2.

menționează că intervențiile publice masive ce au avut loc de la începutul crizei, declanșate de declinul sectorului financiar, au dus la lichidități majore, ceea ce nu a dus însă la creșterea cererii de finanțare din partea economiei reale;

| 3. | subliniază că înainte de criză Europa nu ducea lipsă de fluxuri transfrontaliere, dar că acestea se concentrau pe împrumuturile interbancare și pe datoriile deținute de investitori nu un nivel ridicat al efectului de levier, ceea ce a dus la un transfer al riscurilor în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

3.

subliniază că înainte de criză Europa nu ducea lipsă de fluxuri transfrontaliere, dar că acestea se concentrau pe împrumuturile interbancare și pe datoriile deținute de investitori nu un nivel ridicat al efectului de levier, ceea ce a dus la un transfer al riscurilor în cadrul pieței interne;

| 4. | menționează că refacerea stabilității sectorului bancar din UE a preluat ca prioritate finanțarea investițiilor pe termen lung și a economiei reale; |
| --- | --- |

4.

menționează că refacerea stabilității sectorului bancar din UE a preluat ca prioritate finanțarea investițiilor pe termen lung și a economiei reale;

| 5. | subliniază că sectorul asigurărilor deține mult capital neutilizat care ar trebui folosit într-un mod mai eficient îmbunătățind cadrul de reglementare prin revizuirea cerințelor de capital pentru anumite investiții realizate de sectorul asigurărilor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că sectorul asigurărilor deține mult capital neutilizat care ar trebui folosit într-un mod mai eficient îmbunătățind cadrul de reglementare prin revizuirea cerințelor de capital pentru anumite investiții realizate de sectorul asigurărilor;

| 6. | subliniază că, în ciuda oportunităților oferite de o piață de capital a UE bine structurată, nu se poate evita existența unor obstacole foarte mari în alte domenii precum impozitarea, în special practicile care stimulează finanțarea prin capital propriu, insolvența și legislația în materie de contabilitate; consideră că în aceste domenii armonizarea în UE nu ar aduce în mod automat avantaje și că, în acest context, nu este necesară o extindere a Standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) și în Europa; |
| --- | --- |

6.

subliniază că, în ciuda oportunităților oferite de o piață de capital a UE bine structurată, nu se poate evita existența unor obstacole foarte mari în alte domenii precum impozitarea, în special practicile care stimulează finanțarea prin capital propriu, insolvența și legislația în materie de contabilitate; consideră că în aceste domenii armonizarea în UE nu ar aduce în mod automat avantaje și că, în acest context, nu este necesară o extindere a Standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) și în Europa;

| 7. | subliniază că nivelul de integrare financiară a scăzut odată cu criza, băncile și investitorii întorcându-se pe piețele lor de origine; |
| --- | --- |

7.

subliniază că nivelul de integrare financiară a scăzut odată cu criza, băncile și investitorii întorcându-se pe piețele lor de origine;

| 8. | subliniază că cererea și oferta pot fi încurajate prin crearea de încredere în economia reală prin asumarea unor angajamente clare la nivelul statelor membre și la nivelul Uniunii privind susținerea unui mediu investițional favorabil și a securității juridice pentru investitori, stabilirea unor obiective pe termen lung privind un cadru legislativ stabilizator, competitiv și favorabil creșterii și stimularea și diversificarea investițiilor în infrastructură, permițând astfel firmelor să facă planuri pe termen lung; |
| --- | --- |

8.

subliniază că cererea și oferta pot fi încurajate prin crearea de încredere în economia reală prin asumarea unor angajamente clare la nivelul statelor membre și la nivelul Uniunii privind susținerea unui mediu investițional favorabil și a securității juridice pentru investitori, stabilirea unor obiective pe termen lung privind un cadru legislativ stabilizator, competitiv și favorabil creșterii și stimularea și diversificarea investițiilor în infrastructură, permițând astfel firmelor să facă planuri pe termen lung;

| 9. | admite faptul că viitorul Europei este legat de puterea sa de inovare; consideră că, în afară de un cadru de reglementare favorabil inovării, un rol esențial pentru generarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii îl are accesul facil, adecvat și diversificat al întreprinderilor la finanțare; |
| --- | --- |

9.

admite faptul că viitorul Europei este legat de puterea sa de inovare; consideră că, în afară de un cadru de reglementare favorabil inovării, un rol esențial pentru generarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii îl are accesul facil, adecvat și diversificat al întreprinderilor la finanțare;

| 10. | subliniază că îmbunătățirea condițiilor de finanțare pentru întreprinderile din Europa trebuie să se bazeze pe o stabilitate economică și financiară consolidată, care include realizarea de reforme în toate statele membre; |
| --- | --- |

10.

subliniază că îmbunătățirea condițiilor de finanțare pentru întreprinderile din Europa trebuie să se bazeze pe o stabilitate economică și financiară consolidată, care include realizarea de reforme în toate statele membre;

| 11. | subliniază că piețele de capital imperfecte au dus la o evaluare eronată a riscurilor și la o deconectare între câștigurile urmărite și riscurile reale asumate, ceea ce a făcut ca piețele să fie foarte nedrepte față de entități precum IMM-urile; consideră că unul dintre obiectivele UPC ar trebui să constea în creșterea eficienței piețelor și în asigurarea unui raport echitabil, adecvat și solid din punct de vedere economic între riscuri și câștiguri pe piețele de capital din UE; |
| --- | --- |

11.

subliniază că piețele de capital imperfecte au dus la o evaluare eronată a riscurilor și la o deconectare între câștigurile urmărite și riscurile reale asumate, ceea ce a făcut ca piețele să fie foarte nedrepte față de entități precum IMM-urile; consideră că unul dintre obiectivele UPC ar trebui să constea în creșterea eficienței piețelor și în asigurarea unui raport echitabil, adecvat și solid din punct de vedere economic între riscuri și câștiguri pe piețele de capital din UE;

O abordare cu adevărat europeană

| 12. | consideră că dacă, pe de-o parte, SUA s-au redresat mai repede după criza financiară decât UE, parțial datorită unui sistem financiar mai diversificat, pe de altă parte, UE trebuie să-și creeze propria versiune adevărată de UPC, care se poate baza pe experiențele din alte părți ale lumii, dar nu să le copieze pur și simplu; subliniază însă că trebuie dezvoltată o abordare sensibilă privind recunoașterea standardelor egale sau similare din țările terțe pentru a garanta compatibilitatea dintre piețele financiare europene și cele internaționale; |
| --- | --- |

12.

consideră că dacă, pe de-o parte, SUA s-au redresat mai repede după criza financiară decât UE, parțial datorită unui sistem financiar mai diversificat, pe de altă parte, UE trebuie să-și creeze propria versiune adevărată de UPC, care se poate baza pe experiențele din alte părți ale lumii, dar nu să le copieze pur și simplu; subliniază însă că trebuie dezvoltată o abordare sensibilă privind recunoașterea standardelor egale sau similare din țările terțe pentru a garanta compatibilitatea dintre piețele financiare europene și cele internaționale;

| 13. | consideră că o abordare cu adevărat europeană față de piețele de capital ar trebui să țină seama în mod corespunzător de evoluțiile de la nivel internațional, astfel încât Europa să fie în continuare atractivă pentru investitorii internaționali, evitând diferențele și dublările inutile din legislație; |
| --- | --- |

13.

consideră că o abordare cu adevărat europeană față de piețele de capital ar trebui să țină seama în mod corespunzător de evoluțiile de la nivel internațional, astfel încât Europa să fie în continuare atractivă pentru investitorii internaționali, evitând diferențele și dublările inutile din legislație;

| 14. | subliniază că, dacă, pe de-o parte, Europa economisește mai mult decât SUA în ceea ce privește procentul din PIB (20 % și, respectiv, 17 %), pe de altă parte, nivelul de economii deținute de fondurile mutuale din UE este egal cu 50 % din nivelul din SUA, iar nivelul economiilor deținute de fondurile de pensii este egal cu 35 % din cel din SUA; menționează, de asemenea, că piețele de capital propriu, piețele obligațiunilor corporative și securitizarea din UE reprezintă 60 %, 35 % și 20 % din nivelurile piețelor omoloage din SUA; |
| --- | --- |

14.

subliniază că, dacă, pe de-o parte, Europa economisește mai mult decât SUA în ceea ce privește procentul din PIB (20 % și, respectiv, 17 %), pe de altă parte, nivelul de economii deținute de fondurile mutuale din UE este egal cu 50 % din nivelul din SUA, iar nivelul economiilor deținute de fondurile de pensii este egal cu 35 % din cel din SUA; menționează, de asemenea, că piețele de capital propriu, piețele obligațiunilor corporative și securitizarea din UE reprezintă 60 %, 35 % și 20 % din nivelurile piețelor omoloage din SUA;

| 15. | subliniază că Comisia trebuie să țină seama de structura economică și culturală diferită a sectorului IMM-urilor din fiecare stat membru pentru a preveni apariția unor efecte nedorite ale realizării UPC, care pot accentua dezechilibrele actuale în materie de acces la finanțare dintre statele membre; |
| --- | --- |

15.

subliniază că Comisia trebuie să țină seama de structura economică și culturală diferită a sectorului IMM-urilor din fiecare stat membru pentru a preveni apariția unor efecte nedorite ale realizării UPC, care pot accentua dezechilibrele actuale în materie de acces la finanțare dintre statele membre;

| 16. | invită Comisia să introducă o abordare europeană de consolidare a diversificării surselor de finanțare și a investițiilor în întreprinderile europene, prin intermediul unei UPC care se bazează pe caracteristicile și interdependența peisajului piețelor bancare și de capital din Europa, ținând seama de caracteristicile modelului european de finanțare a întreprinderilor și de nevoia de a dezvolta surse nebancare fiabile de finanțare a creșterii și de a le completa pe acestea cu metode care permit participanților pe piață să ridice direct de pe piață capital împrumutat, capital propriu și capital de risc; menționează că Comisia nu ar trebui neapărat să se bazeze pe evaluările inter pares cu alte jurisdicții; atrage atenția Comisiei asupra faptului că diferențele culturale ar trebui luate în considerare și că trebuie să se vină cu răspunsuri potrivite pentru a le putea depăși; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să integreze ultimele progrese tehnologice în reformele piețelor de capital realizate de aceasta; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să introducă o abordare europeană de consolidare a diversificării surselor de finanțare și a investițiilor în întreprinderile europene, prin intermediul unei UPC care se bazează pe caracteristicile și interdependența peisajului piețelor bancare și de capital din Europa, ținând seama de caracteristicile modelului european de finanțare a întreprinderilor și de nevoia de a dezvolta surse nebancare fiabile de finanțare a creșterii și de a le completa pe acestea cu metode care permit participanților pe piață să ridice direct de pe piață capital împrumutat, capital propriu și capital de risc; menționează că Comisia nu ar trebui neapărat să se bazeze pe evaluările inter pares cu alte jurisdicții; atrage atenția Comisiei asupra faptului că diferențele culturale ar trebui luate în considerare și că trebuie să se vină cu răspunsuri potrivite pentru a le putea depăși; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să integreze ultimele progrese tehnologice în reformele piețelor de capital realizate de aceasta;

| 17. | invită Comisia să admită faptul că diversitatea modelelor de afaceri și a piețelor financiare ale statelor membre pot fi atuuri care merită să fie protejate la nivel european în general; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să admită faptul că diversitatea modelelor de afaceri și a piețelor financiare ale statelor membre pot fi atuuri care merită să fie protejate la nivel european în general;

| 18. | subliniază că lansarea unei UPC și a legislației aferente ar trebui să vizeze funcționarea piețelor de capital din întreaga UE, finalizând piața unică și consolidând creșterea durabilă; evidențiază faptul că, în urma crizei, au fost luate măsuri cu privire la supravegherea sectorului bancar care nu au fost, deocamdată, extinse și la piețele de capital; subliniază faptul că există diferențe între sectoarele financiare, care impun găsirea unor soluții diferite; subliniază însă că trebuie asigurate condiții echitabile de concurență în rândul participanților pentru activități de finanțare similare și că obiectivul-cheie al tuturor sectoarelor trebuie să fie îmbunătățirea alocării de capital la nivelul întregii economii europene și mai buna utilizare a stocurilor de capital neutilizate în prezent; |
| --- | --- |

18.

subliniază că lansarea unei UPC și a legislației aferente ar trebui să vizeze funcționarea piețelor de capital din întreaga UE, finalizând piața unică și consolidând creșterea durabilă; evidențiază faptul că, în urma crizei, au fost luate măsuri cu privire la supravegherea sectorului bancar care nu au fost, deocamdată, extinse și la piețele de capital; subliniază faptul că există diferențe între sectoarele financiare, care impun găsirea unor soluții diferite; subliniază însă că trebuie asigurate condiții echitabile de concurență în rândul participanților pentru activități de finanțare similare și că obiectivul-cheie al tuturor sectoarelor trebuie să fie îmbunătățirea alocării de capital la nivelul întregii economii europene și mai buna utilizare a stocurilor de capital neutilizate în prezent;

| 19. | subliniază că, în acest sens, trebuie evaluate stocurile într-un mod eficient și cuprinzător, care să țină seama de efectul cumulat de pe piețele de capital din Europa al tuturor dosarelor aprobate în ultimii ani; subliniază că astfel se impune și o analiză atentă a măsurii în care trebuie revizuite cerințele de capital stricte aplicate în sectorul bancar și în sectorul asigurărilor; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, în acest sens, trebuie evaluate stocurile într-un mod eficient și cuprinzător, care să țină seama de efectul cumulat de pe piețele de capital din Europa al tuturor dosarelor aprobate în ultimii ani; subliniază că astfel se impune și o analiză atentă a măsurii în care trebuie revizuite cerințele de capital stricte aplicate în sectorul bancar și în sectorul asigurărilor;

| 20. | subliniază că inițiativele privind UPC nu ar trebui să reinventeze roata, dar admite că finanțarea destinată întreprinderilor din Europa se bazează pe structuri bine dezvoltate, care există de mult timp și care, în ciuda limitelor lor, s-au dovedit a fi eficiente și rezistente în situații de criză, și că o diversificare și mai mare și dezvoltarea unor canale noi ar putea fi folositoare pentru asigurarea accesului complementar la finanțare pentru diferite tipuri de întreprinderi; |
| --- | --- |

20.

subliniază că inițiativele privind UPC nu ar trebui să reinventeze roata, dar admite că finanțarea destinată întreprinderilor din Europa se bazează pe structuri bine dezvoltate, care există de mult timp și care, în ciuda limitelor lor, s-au dovedit a fi eficiente și rezistente în situații de criză, și că o diversificare și mai mare și dezvoltarea unor canale noi ar putea fi folositoare pentru asigurarea accesului complementar la finanțare pentru diferite tipuri de întreprinderi;

| 21. | menționează că, adesea, metodele tradiționale de finanțare prin bănci nu susțin întreprinderile inovatoare și IMM-urile; subliniază faptul că lipsa accesului la finanțare pentru IMM-uri reprezintă unul dintre cele mai mari obstacole din calea creșterii în UE; subliniază că, având în vedere că IMM-urile obțin în continuare cu greutate credite bancare, este nevoie de alternative la finanțarea prin bănci, în special prin îmbunătățirea mediului de afaceri pentru capitalul de risc, fondurile mutuale, plasamentele private, securitizarea creditelor pentru IMM-uri și promovarea cooperativelor de credit, dar și prin standardizarea normelor privind parteneriatele public-private (PPP) peste tot în UE; |
| --- | --- |

21.

menționează că, adesea, metodele tradiționale de finanțare prin bănci nu susțin întreprinderile inovatoare și IMM-urile; subliniază faptul că lipsa accesului la finanțare pentru IMM-uri reprezintă unul dintre cele mai mari obstacole din calea creșterii în UE; subliniază că, având în vedere că IMM-urile obțin în continuare cu greutate credite bancare, este nevoie de alternative la finanțarea prin bănci, în special prin îmbunătățirea mediului de afaceri pentru capitalul de risc, fondurile mutuale, plasamentele private, securitizarea creditelor pentru IMM-uri și promovarea cooperativelor de credit, dar și prin standardizarea normelor privind parteneriatele public-private (PPP) peste tot în UE;

| 22. | subliniază faptul că nu este întotdeauna necesar ca o alocare de capital din interiorul UE să ducă la fluxuri transfrontaliere de capital mai mari; amintește că formarea bulelor imobiliare din unele state membre înainte de criză a fost, într-o anumită măsură, alimentată de un aflux prea mare de capital; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că nu este întotdeauna necesar ca o alocare de capital din interiorul UE să ducă la fluxuri transfrontaliere de capital mai mari; amintește că formarea bulelor imobiliare din unele state membre înainte de criză a fost, într-o anumită măsură, alimentată de un aflux prea mare de capital;

| 23. | subliniază nevoia de a identifica structurile financiare actuale care s-au dovedit eficiente și ar trebui, prin urmare, păstrate și a acelor structuri care trebuie îmbunătățite în mod semnificativ; consideră că măsurile eficiente ar trebui promovate și pentru instituțiile financiare locale și descentralizate; |
| --- | --- |

23.

subliniază nevoia de a identifica structurile financiare actuale care s-au dovedit eficiente și ar trebui, prin urmare, păstrate și a acelor structuri care trebuie îmbunătățite în mod semnificativ; consideră că măsurile eficiente ar trebui promovate și pentru instituțiile financiare locale și descentralizate;

| 24. | amintește succesul inițiativelor de la nivelul UE precum organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) care au permis creșterea fondurilor de investiții din UE, funcționând pe baza unui pașaport la nivelul statelor membre, cu active în valoare de aproape 8 miliarde EUR; consideră că și Directiva privind administratorii fondurilor de investiții alternative este un bun exemplu; |
| --- | --- |

24.

amintește succesul inițiativelor de la nivelul UE precum organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) care au permis creșterea fondurilor de investiții din UE, funcționând pe baza unui pașaport la nivelul statelor membre, cu active în valoare de aproape 8 miliarde EUR; consideră că și Directiva privind administratorii fondurilor de investiții alternative este un bun exemplu;

| 25. | salută adoptarea Regulamentului privind fondurile europene de investiții pe termen lung (FEITL); consideră că FEITL ar putea repeta progresele realizate cu OPCVM, încurajând o mai mare alocare a capitalului către proiectele pe termen lung care au nevoie de finanțare, cum ar fi în sectorul infrastructurii și în cel energetic, în special la nivel transfrontalier; invită Comisia să analizeze modul în care programe de investiții deosebite precum Fondul European pentru Investiții Strategice (FEIS) ar putea fi conectate, pe termen lung, cu fondurile UE obișnuite; consideră că investitorii instituționali ar trebui să fie invitați să contribuie cu fonduri aflate în gestiunea lor la piețele de capital europene; consideră că investitorii instituționali și condițiile în care aceștia pot intra pe piață trebuie să aibă un rol important în dezvoltarea UPC; |
| --- | --- |

25.

salută adoptarea Regulamentului privind fondurile europene de investiții pe termen lung (FEITL); consideră că FEITL ar putea repeta progresele realizate cu OPCVM, încurajând o mai mare alocare a capitalului către proiectele pe termen lung care au nevoie de finanțare, cum ar fi în sectorul infrastructurii și în cel energetic, în special la nivel transfrontalier; invită Comisia să analizeze modul în care programe de investiții deosebite precum Fondul European pentru Investiții Strategice (FEIS) ar putea fi conectate, pe termen lung, cu fondurile UE obișnuite; consideră că investitorii instituționali ar trebui să fie invitați să contribuie cu fonduri aflate în gestiunea lor la piețele de capital europene; consideră că investitorii instituționali și condițiile în care aceștia pot intra pe piață trebuie să aibă un rol important în dezvoltarea UPC;

| 26. | amintește demersurile anterioare de integrare a piețelor financiare, precum Planul de acțiune pentru serviciile financiare (1999), raportul Giovannini și raportul de Larosière, și invită Comisia să plece de la aceste rapoarte când elaborează Planul de acțiune privind uniunea piețelor de capital; |
| --- | --- |

26.

amintește demersurile anterioare de integrare a piețelor financiare, precum Planul de acțiune pentru serviciile financiare (1999), raportul Giovannini și raportul de Larosière, și invită Comisia să plece de la aceste rapoarte când elaborează Planul de acțiune privind uniunea piețelor de capital;

| 27. | invită Comisia să analizeze în detaliu, în funcție de țară, situația actuală de pe piețele de capital, să evalueze, în cadrul unei analize economice cuprinzătoare, unde și în ce măsură există, la nivelul UE, impedimente în calea investițiilor prin intermediul piețelor de capital și să indice prin ce metode, incluzând abordările nelegislative și bazate pe piețe, pot fi eliminate sau reduse aceste impedimente; consideră că această analiză este o premisă pentru succesul unei UPC; invită Comisia să accelereze acest proces; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să analizeze în detaliu, în funcție de țară, situația actuală de pe piețele de capital, să evalueze, în cadrul unei analize economice cuprinzătoare, unde și în ce măsură există, la nivelul UE, impedimente în calea investițiilor prin intermediul piețelor de capital și să indice prin ce metode, incluzând abordările nelegislative și bazate pe piețe, pot fi eliminate sau reduse aceste impedimente; consideră că această analiză este o premisă pentru succesul unei UPC; invită Comisia să accelereze acest proces;

| 28. | invită Comisia să identifice riscurile de natură transfrontalieră de pe piețele financiare și de capital din UE apărute ca urmare a diferențelor instituționale, juridice și de reglementare dintre statele membre, și să le abordeze prin măsuri eficiente pentru a armoniza fluxurile transfrontaliere de capital și a reduce preferințele pentru piața națională din rândul investitorilor; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să identifice riscurile de natură transfrontalieră de pe piețele financiare și de capital din UE apărute ca urmare a diferențelor instituționale, juridice și de reglementare dintre statele membre, și să le abordeze prin măsuri eficiente pentru a armoniza fluxurile transfrontaliere de capital și a reduce preferințele pentru piața națională din rândul investitorilor;

| 29. | invită Comisia să aibă în vedere și componenta de ofertă, și, mai ales, să analizeze și să abordeze cauzele de bază ale motivelor pentru care investitorii de retail și cei instituționali nu pot mobiliza și transforma suficient capital pentru a consolida serviciile financiare individuale și investițiile pe termen lung în economia reală; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să aibă în vedere și componenta de ofertă, și, mai ales, să analizeze și să abordeze cauzele de bază ale motivelor pentru care investitorii de retail și cei instituționali nu pot mobiliza și transforma suficient capital pentru a consolida serviciile financiare individuale și investițiile pe termen lung în economia reală;

| 30. | sugerează Comisiei să promoveze formarea financiară atât a investitorilor, cât și a societăților în calitate de utilizatori ai piețelor de capital și să consolideze disponibilitatea datelor și a cercetării la nivelul UE prin standardizarea și îmbunătățirea procesului de colectare a datelor, pentru a permite societăților și investitorilor să înțeleagă costurile și beneficiile comparative ale diferitelor servicii furnizate de participanții pe piața de capital; |
| --- | --- |

30.

sugerează Comisiei să promoveze formarea financiară atât a investitorilor, cât și a societăților în calitate de utilizatori ai piețelor de capital și să consolideze disponibilitatea datelor și a cercetării la nivelul UE prin standardizarea și îmbunătățirea procesului de colectare a datelor, pentru a permite societăților și investitorilor să înțeleagă costurile și beneficiile comparative ale diferitelor servicii furnizate de participanții pe piața de capital;

| 31. | invită Comisia să verifice ce metode există pentru reducerea asimetriilor în materie de informare de pe piețele destinate IMM-urilor, analizând piața agențiilor de rating de credit și obstacolele din calea accesului noilor participanți la această piață; subliniază ideea unor agenții europene de credit independente, care să ofere ratinguri rentabile și pentru investițiile mai mici; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să verifice ce metode există pentru reducerea asimetriilor în materie de informare de pe piețele destinate IMM-urilor, analizând piața agențiilor de rating de credit și obstacolele din calea accesului noilor participanți la această piață; subliniază ideea unor agenții europene de credit independente, care să ofere ratinguri rentabile și pentru investițiile mai mici;

| 32. | salută anunțul făcut de Comisie referitor la revizuirea directivei privind prospectul în vederea eliminării deficiențelor din cadrul actual privind prospectul; subliniază importanța simplificării procedurilor din acest cadru prin eliminarea proporționată a sarcinii administrative pentru emitenți și listarea societăților, în special în ceea ce privește IMM-urile și societățile cu capitalizare medie; consideră că ar putea fi util să se analizeze metodele prin care se pot adapta mai bine cerințele în funcție de tipul de active și/sau de investitori și/sau de emitenți; subliniază că transparența ar crește și costurile de tranzacționare s-ar reduce dacă informațiile ce trebuie furnizate ar fi standardizate și puse la dispoziție în format digital; |
| --- | --- |

32.

salută anunțul făcut de Comisie referitor la revizuirea directivei privind prospectul în vederea eliminării deficiențelor din cadrul actual privind prospectul; subliniază importanța simplificării procedurilor din acest cadru prin eliminarea proporționată a sarcinii administrative pentru emitenți și listarea societăților, în special în ceea ce privește IMM-urile și societățile cu capitalizare medie; consideră că ar putea fi util să se analizeze metodele prin care se pot adapta mai bine cerințele în funcție de tipul de active și/sau de investitori și/sau de emitenți; subliniază că transparența ar crește și costurile de tranzacționare s-ar reduce dacă informațiile ce trebuie furnizate ar fi standardizate și puse la dispoziție în format digital;

| 33. | invită Comisia să clarifice mai bine modul în care UPC va interacționa cu ceilalți doi piloni ai Planului european de investiții, și anume Fondul European pentru Investiții Strategice și Platforma europeană de consiliere în materie de investiții; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să clarifice mai bine modul în care UPC va interacționa cu ceilalți doi piloni ai Planului european de investiții, și anume Fondul European pentru Investiții Strategice și Platforma europeană de consiliere în materie de investiții;

| 34. | subliniază importanța integrării inițiativelor privind piețele de capital în alte agende politice, cum ar fi dezvoltarea unei piețe unice digitale și reformele în desfășurare în domeniul dreptului societăților și al guvernanței corporative, pentru a obține coerență și consecvență în rândul diverselor inițiative de reglementare sau de altă natură și a crește astfel la maximum efectele secundare pozitive ale diferitelor politici privind creșterea economică și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța integrării inițiativelor privind piețele de capital în alte agende politice, cum ar fi dezvoltarea unei piețe unice digitale și reformele în desfășurare în domeniul dreptului societăților și al guvernanței corporative, pentru a obține coerență și consecvență în rândul diverselor inițiative de reglementare sau de altă natură și a crește astfel la maximum efectele secundare pozitive ale diferitelor politici privind creșterea economică și crearea de locuri de muncă;

Pietrele de temelie ale unei uniuni a piețelor de capital

| 35. | consideră că UPC ar trebui să urmeze o abordare treptată și să aibă trei priorități: în primul rând, să stimuleze cea mai eficientă alocare a economiilor prin aprofundarea și diversificarea surselor de finanțare aflate la dispoziția întreprinderilor și să ofere mai multe posibilități de investiții, o mai mare transparență și o diversificare a portofoliului pentru cei care realizează economii și pentru investitori; în al doilea rând, să permită o combatere mai puternică a riscurilor prin crearea unor piețe transfrontaliere mai profunde, prin consolidarea rezistenței sistemului financiar în fața efectelor adverse ale crizelor financiare puternice și prin aplanarea impactului șocurilor idiosincratice; în al treilea rând, să asigure existența unui canal complementar eficient de finanțare a economiei reale; |
| --- | --- |

35.

consideră că UPC ar trebui să urmeze o abordare treptată și să aibă trei priorități: în primul rând, să stimuleze cea mai eficientă alocare a economiilor prin aprofundarea și diversificarea surselor de finanțare aflate la dispoziția întreprinderilor și să ofere mai multe posibilități de investiții, o mai mare transparență și o diversificare a portofoliului pentru cei care realizează economii și pentru investitori; în al doilea rând, să permită o combatere mai puternică a riscurilor prin crearea unor piețe transfrontaliere mai profunde, prin consolidarea rezistenței sistemului financiar în fața efectelor adverse ale crizelor financiare puternice și prin aplanarea impactului șocurilor idiosincratice; în al treilea rând, să asigure existența unui canal complementar eficient de finanțare a economiei reale;

| 36. | invită Comisia, dacă e necesar, să prezinte propuneri de revizuire a legislației actuale, în special cu privire la agențiile de rating al creditelor și la societățile de audit, pentru a consolida și completa protecția investitorilor; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia, dacă e necesar, să prezinte propuneri de revizuire a legislației actuale, în special cu privire la agențiile de rating al creditelor și la societățile de audit, pentru a consolida și completa protecția investitorilor;

| 37. | subliniază că este necesar să se elimine obstacolele actuale din calea finanțării transfrontaliere, în special pentru IMM-uri, pentru a susține avantajele UPC pentru întreprinderile de toate dimensiunile din toate zonele geografice; |
| --- | --- |

37.

subliniază că este necesar să se elimine obstacolele actuale din calea finanțării transfrontaliere, în special pentru IMM-uri, pentru a susține avantajele UPC pentru întreprinderile de toate dimensiunile din toate zonele geografice;

| 38. | subliniază că unul dintre principiile fundamentale ale construirii unei UPC trebuie să fie concentrarea sporită asupra utilizatorilor finali ai piețelor de capital, adică asupra societăților și a investitorilor, recunoașterea existenței unor piețe pentru societăți și investitori; consideră, prin urmare, că politicile UE trebuie să se concentreze pe asigurarea faptului că piețele de capital oferă societăților un acces mai bun la capital și investitorilor posibilități diversificate, transparente și accesibile de a face economii; |
| --- | --- |

38.

subliniază că unul dintre principiile fundamentale ale construirii unei UPC trebuie să fie concentrarea sporită asupra utilizatorilor finali ai piețelor de capital, adică asupra societăților și a investitorilor, recunoașterea existenței unor piețe pentru societăți și investitori; consideră, prin urmare, că politicile UE trebuie să se concentreze pe asigurarea faptului că piețele de capital oferă societăților un acces mai bun la capital și investitorilor posibilități diversificate, transparente și accesibile de a face economii;

| 39. | invită Comisia să facă propuneri coerente pentru a asigura potrivirea dintre UPC și o strategie clară de combatere a efectelor contraproductive ale sistemului bancar paralel; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să facă propuneri coerente pentru a asigura potrivirea dintre UPC și o strategie clară de combatere a efectelor contraproductive ale sistemului bancar paralel;

| 40. | subliniază că, pentru a contribui la prioritățile menționate mai sus, inițiativele privind UPC ar trebui să vizeze limitarea complexității, crescând, totodată, eficiența și reducând costurile lanțului de intermediere dintre cei care fac economii și investiții, crescând gradul de sensibilizare a utilizatorilor finali cu privire la lanțul de intermediere și la structura de costuri a acestuia, sporind protecția investitorilor, asigurând stabilitatea lanțului de intermediere prin norme prudențiale adecvate și asigurând faptul că intermediarii pot să nu-și îndeplinească sarcinile și pot fi înlocuiți cu urmări minime asupra sistemului financiar și a economiei reale; |
| --- | --- |

40.

subliniază că, pentru a contribui la prioritățile menționate mai sus, inițiativele privind UPC ar trebui să vizeze limitarea complexității, crescând, totodată, eficiența și reducând costurile lanțului de intermediere dintre cei care fac economii și investiții, crescând gradul de sensibilizare a utilizatorilor finali cu privire la lanțul de intermediere și la structura de costuri a acestuia, sporind protecția investitorilor, asigurând stabilitatea lanțului de intermediere prin norme prudențiale adecvate și asigurând faptul că intermediarii pot să nu-și îndeplinească sarcinile și pot fi înlocuiți cu urmări minime asupra sistemului financiar și a economiei reale;

| 41. | salută planul Comisiei de analizare a impactului general al reglementărilor financiare, în special al legislației din ultimii cinci ani; subliniază necesitatea de a lua în considerare prioritățile menționate anterior atunci când se realizează revizuiri ale reglementărilor financiare actuale; |
| --- | --- |

41.

salută planul Comisiei de analizare a impactului general al reglementărilor financiare, în special al legislației din ultimii cinci ani; subliniază necesitatea de a lua în considerare prioritățile menționate anterior atunci când se realizează revizuiri ale reglementărilor financiare actuale;

| 42. | subliniază că finanțarea prin bănci și rolul intermediar al băncilor pe piețele de capital constituie piloni importanți ai finanțării întreprinderilor; subliniază că UPC ar trebui să aibă la bază completarea rolului fundamental al băncilor, nu înlocuirea acestora, deoarece finanțarea prin bănci ar trebui să aibă în continuare un rol-cheie în finanțarea economiei europene; subliniază rolul important al activităților bancare în parteneriat pentru finanțarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, care pot fi, de asemenea, folosite pentru a pune la dispoziție metode alternative de finanțare; amintește dimensiunea strategică a unui sector bancar european puternic și diversificat; invită Comisia să analizeze situația privind accesul IMM-urilor la împrumuturi bancare în întreaga Uniune și să elimine obstacolele inadecvate; |
| --- | --- |

42.

subliniază că finanțarea prin bănci și rolul intermediar al băncilor pe piețele de capital constituie piloni importanți ai finanțării întreprinderilor; subliniază că UPC ar trebui să aibă la bază completarea rolului fundamental al băncilor, nu înlocuirea acestora, deoarece finanțarea prin bănci ar trebui să aibă în continuare un rol-cheie în finanțarea economiei europene; subliniază rolul important al activităților bancare în parteneriat pentru finanțarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, care pot fi, de asemenea, folosite pentru a pune la dispoziție metode alternative de finanțare; amintește dimensiunea strategică a unui sector bancar european puternic și diversificat; invită Comisia să analizeze situația privind accesul IMM-urilor la împrumuturi bancare în întreaga Uniune și să elimine obstacolele inadecvate;

| 43. | subliniază că IMM-urile ar trebui să aibă posibilitatea de a alege din cea mai largă gamă de structuri de finanțare existentă, astfel încât ele însele să poată alege din opțiunile de finanțare cu costuri și niveluri de complexitate diferite, fiind incluse împrumuturile ipotecare și finanțarea bazată pe securitizare; |
| --- | --- |

43.

subliniază că IMM-urile ar trebui să aibă posibilitatea de a alege din cea mai largă gamă de structuri de finanțare existentă, astfel încât ele însele să poată alege din opțiunile de finanțare cu costuri și niveluri de complexitate diferite, fiind incluse împrumuturile ipotecare și finanțarea bazată pe securitizare;

| 44. | subliniază necesitatea de a stimula un mediu în care mai multe economii realizate de gospodării și de societăți se duc către instrumente de investiții care vor investi în piețele de capital și în care investitorii sunt încurajați să aloce capital peste granițele statelor membre; subliniază că este nevoie de garanții adecvate, în special pentru gospodării, pentru a asigura deplina sensibilizare cu privire la avantajele și dezavantajele investițiilor pe piața de capital; subliniază importanța extinderii accesibilității formării financiare cu scopul de a crește încrederea investitorilor în piețele de capital, în special a investitorilor de retail; subliniază, de asemenea, că formarea financiară ar trebui să vizeze IMM-urile, învățându-le cum să folosească piețele de capital; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea de a stimula un mediu în care mai multe economii realizate de gospodării și de societăți se duc către instrumente de investiții care vor investi în piețele de capital și în care investitorii sunt încurajați să aloce capital peste granițele statelor membre; subliniază că este nevoie de garanții adecvate, în special pentru gospodării, pentru a asigura deplina sensibilizare cu privire la avantajele și dezavantajele investițiilor pe piața de capital; subliniază importanța extinderii accesibilității formării financiare cu scopul de a crește încrederea investitorilor în piețele de capital, în special a investitorilor de retail; subliniază, de asemenea, că formarea financiară ar trebui să vizeze IMM-urile, învățându-le cum să folosească piețele de capital;

| 45. | subliniază că inițiativele privind UPC ar trebui să permită celor care contractează împrumuturi să acceseze fonduri din surse bazate pe piață, susținând creșterea diversității formelor de contractare de împrumuturi precum capitalul propriu și obligațiunile corporative, precum și formele indirecte de finanțare în cazul cărora băncile și piețele colaborează; |
| --- | --- |

45.

subliniază că inițiativele privind UPC ar trebui să permită celor care contractează împrumuturi să acceseze fonduri din surse bazate pe piață, susținând creșterea diversității formelor de contractare de împrumuturi precum capitalul propriu și obligațiunile corporative, precum și formele indirecte de finanțare în cazul cărora băncile și piețele colaborează;

| 46. | subliniază importanța facilitării unei comparații comprehensibile a opțiunilor de investiții aflate la dispoziția actorilor financiari pentru a realiza o UPC eficientă; solicită, în acest sens, consolidarea cadrului comun de asigurare a comparabilității și transparenței în rândul diferitelor instrumente financiare, în special punând în aplicare în mod adecvat măsurile prevăzute în acest scop în MIFID, Directiva privind intermedierea de asigurări (IMD) și PRIIP; subliniază importanța coerenței legislative în general și între dosarele menționate anterior în special, în vederea evitării arbitrajului de reglementare și a asigurării celor mai înalte standarde de protecție a investitorilor pe toate piețele; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța facilitării unei comparații comprehensibile a opțiunilor de investiții aflate la dispoziția actorilor financiari pentru a realiza o UPC eficientă; solicită, în acest sens, consolidarea cadrului comun de asigurare a comparabilității și transparenței în rândul diferitelor instrumente financiare, în special punând în aplicare în mod adecvat măsurile prevăzute în acest scop în MIFID, Directiva privind intermedierea de asigurări (IMD) și PRIIP; subliniază importanța coerenței legislative în general și între dosarele menționate anterior în special, în vederea evitării arbitrajului de reglementare și a asigurării celor mai înalte standarde de protecție a investitorilor pe toate piețele;

| 47. | consideră că UPC ar trebui să creeze un mediu de reglementare adecvat, care să îmbunătățească accesul transfrontalier la informațiile privind societățile care solicită creditare și structurile de cvasicapital și de capital, pentru a promova dezvoltarea modelului de finanțare nebancară, care include finanțarea participativă și creditarea peer-to-peer; consideră că divulgarea unor astfel de informații ar trebui să se facă în mod voluntar în cazul IMM-urilor; subliniază că normele de protecție a investitorilor se aplică tuturor modelelor de finanțare în aceeași măsură, indiferent dacă fac sau nu parte din modelele de finanțare bancare sau nebancare; consideră că un astfel de mediu ar implica, de asemenea, consolidarea rezilienței sistemice și a supravegherii intermediarilor financiari din afara sectorului bancar; |
| --- | --- |

47.

consideră că UPC ar trebui să creeze un mediu de reglementare adecvat, care să îmbunătățească accesul transfrontalier la informațiile privind societățile care solicită creditare și structurile de cvasicapital și de capital, pentru a promova dezvoltarea modelului de finanțare nebancară, care include finanțarea participativă și creditarea peer-to-peer; consideră că divulgarea unor astfel de informații ar trebui să se facă în mod voluntar în cazul IMM-urilor; subliniază că normele de protecție a investitorilor se aplică tuturor modelelor de finanțare în aceeași măsură, indiferent dacă fac sau nu parte din modelele de finanțare bancare sau nebancare; consideră că un astfel de mediu ar implica, de asemenea, consolidarea rezilienței sistemice și a supravegherii intermediarilor financiari din afara sectorului bancar;

| 48. | consideră că standardizarea anumitor instrumente financiare și accesibilitatea acestora pe întreaga piață internă ar putea fi un instrument adecvat de creștere a lichidităților, de consolidare a funcționării pieței unice și de facilitare a unei monitorizări și supravegheri globale a piețelor de capital europene, luând în considerare în mod adecvat cele mai bune practici legate de standardele actuale din statele membre; subliniază necesitatea de a menține posibilitatea de a elabora instrumente financiare adaptate nevoilor fiecărui emitent și investitor; |
| --- | --- |

48.

consideră că standardizarea anumitor instrumente financiare și accesibilitatea acestora pe întreaga piață internă ar putea fi un instrument adecvat de creștere a lichidităților, de consolidare a funcționării pieței unice și de facilitare a unei monitorizări și supravegheri globale a piețelor de capital europene, luând în considerare în mod adecvat cele mai bune practici legate de standardele actuale din statele membre; subliniază necesitatea de a menține posibilitatea de a elabora instrumente financiare adaptate nevoilor fiecărui emitent și investitor;

| 49. | amintește că un rezumat istoric al Planului de acțiune pentru serviciile financiare implică luarea în considerare a două lacune care au apărut în urma aplicării acestuia, necesitatea de a ține cont de impactul deosebit asupra funcționării zonei euro al măsurilor elaborate în cadrul pieței interne și nevoia de a îmbunătăți integrarea paralelă a pieței și a supravegherii; invită Comisia să tragă toate învățămintele necesare din acest precedent atunci când elaborează planul de acțiune; |
| --- | --- |

49.

amintește că un rezumat istoric al Planului de acțiune pentru serviciile financiare implică luarea în considerare a două lacune care au apărut în urma aplicării acestuia, necesitatea de a ține cont de impactul deosebit asupra funcționării zonei euro al măsurilor elaborate în cadrul pieței interne și nevoia de a îmbunătăți integrarea paralelă a pieței și a supravegherii; invită Comisia să tragă toate învățămintele necesare din acest precedent atunci când elaborează planul de acțiune;

| 50. | subliniază că cadrele juridice și de supraveghere ar trebui să aibă un rol fundamental în evitarea asumării unor riscuri prea mari și a instabilității pe piețele financiare; subliniază că un proiect solid privind UPC trebuie să fie însoțit de o supraveghere națională solidă în întreaga UE, care să includă instrumente macroprudențiale adecvate; consideră că, între opțiunile posibile, pentru îmbunătățirea convergenței în materie de supraveghere un rol puternic ar putea fi atribuit Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA); |
| --- | --- |

50.

subliniază că cadrele juridice și de supraveghere ar trebui să aibă un rol fundamental în evitarea asumării unor riscuri prea mari și a instabilității pe piețele financiare; subliniază că un proiect solid privind UPC trebuie să fie însoțit de o supraveghere națională solidă în întreaga UE, care să includă instrumente macroprudențiale adecvate; consideră că, între opțiunile posibile, pentru îmbunătățirea convergenței în materie de supraveghere un rol puternic ar putea fi atribuit Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA);

| 51. | invită Comisia să analizeze cu atenție riscurile finanțării creditelor bazate pe piața de capital și experiența relevantă din timpul apariției crizei financiare din 2007/2008 și să soluționeze toate problemele apărute în consecință; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să analizeze cu atenție riscurile finanțării creditelor bazate pe piața de capital și experiența relevantă din timpul apariției crizei financiare din 2007/2008 și să soluționeze toate problemele apărute în consecință;

Apropierea piețelor de capital de IMM-uri

| 52. | subliniază că posibilele modificări sau adăugiri aduse cadrului de reglementare actual pentru intermediarii financiari ar trebui să vizeze eliminarea barierelor din calea accesului intermediarilor mici și mijlocii și îmbunătățirea accesului la finanțare, în special pentru întreprinderile nou-înființate și întreprinderile mici și mijlocii inovatoare, și asigurarea unor standarde prudențiale proporționale cu riscurile; |
| --- | --- |

52.

subliniază că posibilele modificări sau adăugiri aduse cadrului de reglementare actual pentru intermediarii financiari ar trebui să vizeze eliminarea barierelor din calea accesului intermediarilor mici și mijlocii și îmbunătățirea accesului la finanțare, în special pentru întreprinderile nou-înființate și întreprinderile mici și mijlocii inovatoare, și asigurarea unor standarde prudențiale proporționale cu riscurile;

| 53. | salută propunerea Comisiei de directivă de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213); consideră, mai ales, că această propunere ar putea fi o metodă de a susține un mediu atractiv pentru acționari, prin îmbunătățirea eficienței lanțului de investiții de capital; subliniază că un cadru solid și realizabil de guvernanță corporativă ar consolida UPC; |
| --- | --- |

53.

salută propunerea Comisiei de directivă de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213); consideră, mai ales, că această propunere ar putea fi o metodă de a susține un mediu atractiv pentru acționari, prin îmbunătățirea eficienței lanțului de investiții de capital; subliniază că un cadru solid și realizabil de guvernanță corporativă ar consolida UPC;

| 54. | subliniază că sofisticarea piețelor de capital nu ar trebui să ducă la excluderea IMM-urilor, întreprinderile care au cel mai mult nevoie să acceseze finanțare complementară, în special în statele membre care se confruntă/s-au confruntat cu dificultăți de natură economică; subliniază că un mediu favorabil pentru finanțarea eficientă a IMM-urilor include nevoia de a crea condiții economice și de reglementare favorabile IMM-urilor, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; subliniază mai ales faptul că ar trebui să se atragă atenția asupra unei posibile simplificări a procedurilor de acces al IMM-urilor și al societăților cu capitalizare medie la ofertele publice inițiale, asigurând, totodată, menținerea criteriilor ferme de evaluare a rezilienței și eligibilității întreprinderilor pentru o ofertă publică inițială; invită Comisia să analizeze ce se mai poate face pentru a ajuta IMM-urile să atragă investiții; |
| --- | --- |

54.

subliniază că sofisticarea piețelor de capital nu ar trebui să ducă la excluderea IMM-urilor, întreprinderile care au cel mai mult nevoie să acceseze finanțare complementară, în special în statele membre care se confruntă/s-au confruntat cu dificultăți de natură economică; subliniază că un mediu favorabil pentru finanțarea eficientă a IMM-urilor include nevoia de a crea condiții economice și de reglementare favorabile IMM-urilor, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; subliniază mai ales faptul că ar trebui să se atragă atenția asupra unei posibile simplificări a procedurilor de acces al IMM-urilor și al societăților cu capitalizare medie la ofertele publice inițiale, asigurând, totodată, menținerea criteriilor ferme de evaluare a rezilienței și eligibilității întreprinderilor pentru o ofertă publică inițială; invită Comisia să analizeze ce se mai poate face pentru a ajuta IMM-urile să atragă investiții;

| 55. | amintește că lipsa informațiilor privind situația financiară a IMM-urilor este unul din obstacolele majore din calea investițiilor în acest tip de societăți; solicită analizarea aprofundată a modalităților și metodelor de îmbunătățire a accesului investitorilor la date transparente și comparative privind IMM-urile, limitând, totodată, cât se poate de mult sarcina suplimentară pusă asupra acestor societăți; |
| --- | --- |

55.

amintește că lipsa informațiilor privind situația financiară a IMM-urilor este unul din obstacolele majore din calea investițiilor în acest tip de societăți; solicită analizarea aprofundată a modalităților și metodelor de îmbunătățire a accesului investitorilor la date transparente și comparative privind IMM-urile, limitând, totodată, cât se poate de mult sarcina suplimentară pusă asupra acestor societăți;

| 56. | încurajează o bază de finanțare diversificată și atractivă pe piețele publice europene pentru societățile de toate dimensiunile, promovând, totodată, conceptul de „a gândi mai întâi la scară mică” în cadrul reglementării financiare din UE care privește întreprinderile cu o rată de creștere emergentă și care revizuiește reglementarea financiară a UE pentru a reduce cu 30-50 % costurile administrative ale listării suportate de societăți; |
| --- | --- |

56.

încurajează o bază de finanțare diversificată și atractivă pe piețele publice europene pentru societățile de toate dimensiunile, promovând, totodată, conceptul de „a gândi mai întâi la scară mică” în cadrul reglementării financiare din UE care privește întreprinderile cu o rată de creștere emergentă și care revizuiește reglementarea financiară a UE pentru a reduce cu 30-50 % costurile administrative ale listării suportate de societăți;

| 57. | consideră că, având în vedere importanța IMM-urilor și a societăților cu capitalizare medie pentru crearea de noi locuri de muncă, trebuie exploatate mai bine oportunitățile de finanțare nebancare actuale precum dezvoltarea unor piețe secundare specializate (de exemplu piețele de creștere pentru IMM-uri) și securitizarea simplă, transparentă și standardizată; salută inițiativa de creare a unei piețe de securitizare sustenabile și transparente prin dezvoltarea unui cadru de reglementare specific, care să conțină o definiție unitară a securitizării de înaltă calitate, precum și metode eficiente de monitorizare, măsurare și gestionare a riscurilor; subliniază însă că IMM-urile reprezintă un grup foarte diversificat și că securitizarea nu este singurul instrument aflat la dispoziție; invită, prin urmare, Comisia să folosească o gamă largă de abordări și să se gândească la o gamă largă de metode de îmbunătățire a finanțării IMM-urilor; |
| --- | --- |

57.

consideră că, având în vedere importanța IMM-urilor și a societăților cu capitalizare medie pentru crearea de noi locuri de muncă, trebuie exploatate mai bine oportunitățile de finanțare nebancare actuale precum dezvoltarea unor piețe secundare specializate (de exemplu piețele de creștere pentru IMM-uri) și securitizarea simplă, transparentă și standardizată; salută inițiativa de creare a unei piețe de securitizare sustenabile și transparente prin dezvoltarea unui cadru de reglementare specific, care să conțină o definiție unitară a securitizării de înaltă calitate, precum și metode eficiente de monitorizare, măsurare și gestionare a riscurilor; subliniază însă că IMM-urile reprezintă un grup foarte diversificat și că securitizarea nu este singurul instrument aflat la dispoziție; invită, prin urmare, Comisia să folosească o gamă largă de abordări și să se gândească la o gamă largă de metode de îmbunătățire a finanțării IMM-urilor;

| 58. | susține sugestiile de creștere a posibilităților societăților europene de accesare a datelor, în special în cazul IMM-urilor; atrage, totodată, atenția asupra faptului că costurile datelor de piață sunt reduse în comparație cu costurile totale de tranzacționare; |
| --- | --- |

58.

susține sugestiile de creștere a posibilităților societăților europene de accesare a datelor, în special în cazul IMM-urilor; atrage, totodată, atenția asupra faptului că costurile datelor de piață sunt reduse în comparație cu costurile totale de tranzacționare;

| 59. | îndeamnă Comisia să crească capacitatea de monitorizare a tipurilor, volumelor și tendințelor activităților de intermediere de tipul celor bancare desfășurate în afara sectorului bancar reglementat și să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că acestea fac obiectul principiului „aceleași riscuri, aceleași norme”; |
| --- | --- |

59.

îndeamnă Comisia să crească capacitatea de monitorizare a tipurilor, volumelor și tendințelor activităților de intermediere de tipul celor bancare desfășurate în afara sectorului bancar reglementat și să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că acestea fac obiectul principiului „aceleași riscuri, aceleași norme”;

| 60. | subliniază că capitalul privat și capitalul de risc reprezintă alternative interesante de finanțare, în special pentru întreprinderile nou-înființate; invită Comisia să dezvolte instrumente suplimentare pe baza experienței acumulate în cazul fondurilor europene cu capital de risc și al fondurilor europene de antreprenoriat social pentru a elimina deficiențele majore ale piețelor de capital de risc din UE, precum lipsa de informații pentru investitori; consideră că dezvoltarea unei baze de date dedicate în vederea colectării, pe bază de voluntariat, a informațiilor privind IMM-urile și întreprinderile nou-înființate ar putea fi un instrument util de furnizare a informațiilor către investitori, lărgind astfel gama participanților pe piață și consolidând și mai mult piețele de capital de risc în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

60.

subliniază că capitalul privat și capitalul de risc reprezintă alternative interesante de finanțare, în special pentru întreprinderile nou-înființate; invită Comisia să dezvolte instrumente suplimentare pe baza experienței acumulate în cazul fondurilor europene cu capital de risc și al fondurilor europene de antreprenoriat social pentru a elimina deficiențele majore ale piețelor de capital de risc din UE, precum lipsa de informații pentru investitori; consideră că dezvoltarea unei baze de date dedicate în vederea colectării, pe bază de voluntariat, a informațiilor privind IMM-urile și întreprinderile nou-înființate ar putea fi un instrument util de furnizare a informațiilor către investitori, lărgind astfel gama participanților pe piață și consolidând și mai mult piețele de capital de risc în rândul statelor membre;

| 61. | salută demersurile de susținere a dezvoltării piețelor de plasamente private prin documente și definiții standardizate, asigurând, totodată, faptul că posibilii investitori sunt destul de bine informați cu privire la riscurile și avantajele acestei forme de investiți; |
| --- | --- |

61.

salută demersurile de susținere a dezvoltării piețelor de plasamente private prin documente și definiții standardizate, asigurând, totodată, faptul că posibilii investitori sunt destul de bine informați cu privire la riscurile și avantajele acestei forme de investiți;

| 62. | invită Comisia să se asigure că dezvoltarea unor propuneri noi de „fonduri de fonduri” ca parte a UPC nu duce la lacune în evaluarea și gestionarea generală a riscurilor sistemice și a riscurilor specifice; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să se asigure că dezvoltarea unor propuneri noi de „fonduri de fonduri” ca parte a UPC nu duce la lacune în evaluarea și gestionarea generală a riscurilor sistemice și a riscurilor specifice;

| 63. | insistă, în cazul realizării UPC, asupra necesității de a consolida și îmbunătăți coordonarea UE la nivel internațional, mai ales în cadrul G20, al Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO), al Comitetului pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) și al Comitetului de la Basel; |
| --- | --- |

63.

insistă, în cazul realizării UPC, asupra necesității de a consolida și îmbunătăți coordonarea UE la nivel internațional, mai ales în cadrul G20, al Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO), al Comitetului pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) și al Comitetului de la Basel;

Crearea în UE a unui mediu de reglementare coerent pentru piețele de capital

| 64. | subliniază, de asemenea, importanța finanțării prin capitaluri proprii, care poate ajuta la combaterea riscurilor și la reducerea nivelurilor de îndatorare și de efect de levier excesive din sistemul financiar; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să revizuiască și să abordeze reglementarea care implică o sarcină excesivă pentru finanțarea prin capitaluri proprii a societăților private; subliniază importanța abordării tratamentelor preferențiale fiscale privind capitalul propriu și îndatorarea; |
| --- | --- |

64.

subliniază, de asemenea, importanța finanțării prin capitaluri proprii, care poate ajuta la combaterea riscurilor și la reducerea nivelurilor de îndatorare și de efect de levier excesive din sistemul financiar; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să revizuiască și să abordeze reglementarea care implică o sarcină excesivă pentru finanțarea prin capitaluri proprii a societăților private; subliniază importanța abordării tratamentelor preferențiale fiscale privind capitalul propriu și îndatorarea;

| 65. | știe că caracterul eterogen al normelor privind insolvența complică crearea unor grupuri de active transfrontaliere și, prin urmare, și procesul de securitizare; remarcă, în acest sens, sugestia Comisiei de a aborda insolvența transfrontalieră atât cât este necesar pentru a realiza o UPC funcțională; solicită crearea unui cadru de redresare și rezoluție pentru instituțiile nebancare, în special pentru contrapărțile centrale; |
| --- | --- |

65.

știe că caracterul eterogen al normelor privind insolvența complică crearea unor grupuri de active transfrontaliere și, prin urmare, și procesul de securitizare; remarcă, în acest sens, sugestia Comisiei de a aborda insolvența transfrontalieră atât cât este necesar pentru a realiza o UPC funcțională; solicită crearea unui cadru de redresare și rezoluție pentru instituțiile nebancare, în special pentru contrapărțile centrale;

| 66. | amintește rolul sistemelor de plată și al decontărilor titlurilor de valoare pentru piața de securitizare și solicită crearea, în acest scop, a unei infrastructuri de piață europene și monitorizarea coordonată și mai armonizată a infrastructurii de piață critice, în special a posibilității de a crea un registru de securitizare care să înregistreze fiecare participant la securitizare, să țină o evidență a expunerilor și fluxurilor agregate dintre participanții la piață, să monitorizeze eficiența și eficacitatea inițiativelor de politică și să identifice posibile bule emergente și să reducă asimetriile în materie de informare; |
| --- | --- |

66.

amintește rolul sistemelor de plată și al decontărilor titlurilor de valoare pentru piața de securitizare și solicită crearea, în acest scop, a unei infrastructuri de piață europene și monitorizarea coordonată și mai armonizată a infrastructurii de piață critice, în special a posibilității de a crea un registru de securitizare care să înregistreze fiecare participant la securitizare, să țină o evidență a expunerilor și fluxurilor agregate dintre participanții la piață, să monitorizeze eficiența și eficacitatea inițiativelor de politică și să identifice posibile bule emergente și să reducă asimetriile în materie de informare;

| 67. | subliniază că, având în vedere rolul jucat de TIC, este nevoie să se abordeze riscul unor atacuri cibernetice și să se crească reziliența întregului sistem financiar în fața unor astfel de atacuri; |
| --- | --- |

67.

subliniază că, având în vedere rolul jucat de TIC, este nevoie să se abordeze riscul unor atacuri cibernetice și să se crească reziliența întregului sistem financiar în fața unor astfel de atacuri;

| 68. | încurajează Comisia să crească comparabilitatea și calitatea informațiilor financiare care privesc cadrul actual privind standardele de contabilitate, inclusiv printr-o perspectivă globală și cu privire la modelele de evaluare conservatoare și la proporționalitatea cerințelor; este de părere că normele contabile europene revizuite recent trebuie să fie evaluate la nivel practic în primul rând; |
| --- | --- |

68.

încurajează Comisia să crească comparabilitatea și calitatea informațiilor financiare care privesc cadrul actual privind standardele de contabilitate, inclusiv printr-o perspectivă globală și cu privire la modelele de evaluare conservatoare și la proporționalitatea cerințelor; este de părere că normele contabile europene revizuite recent trebuie să fie evaluate la nivel practic în primul rând;

| 69. | subliniază că este necesar să se realizeze o evaluare de impact și o analiză costuri-beneficii a întregii legislații suplimentare, inclusiv a actelor delegate și a actelor de punere în aplicare; menționează că se poate ca noua legislație să nu fie întotdeauna răspunsul politic adecvat la aceste provocări și că ar trebui analizate abordările nelegislative și bazate pe piață, precum și soluțiile naționale existente deja, în anumite cazuri; invită Comisia să introducă o proporționalitate în legislația relevantă pentru a spori efectele pozitive asupra IMM-urilor și a societăților cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

69.

subliniază că este necesar să se realizeze o evaluare de impact și o analiză costuri-beneficii a întregii legislații suplimentare, inclusiv a actelor delegate și a actelor de punere în aplicare; menționează că se poate ca noua legislație să nu fie întotdeauna răspunsul politic adecvat la aceste provocări și că ar trebui analizate abordările nelegislative și bazate pe piață, precum și soluțiile naționale existente deja, în anumite cazuri; invită Comisia să introducă o proporționalitate în legislația relevantă pentru a spori efectele pozitive asupra IMM-urilor și a societăților cu capitalizare medie;

| 70. | consideră că pietrele de temelie pentru o UPC funcțională ar trebui să existe deja cel târziu în 2018; afirmă din nou că este nevoie de o analiză cuprinzătoare a situației actuale de pe piețele de capital din UE și a impedimentelor existente în întreaga UE; invită Comisia să-și accelereze activitatea privind planul de acțiune și să prezinte propuneri legislative și nelegislative cât se poate de repede pentru a îndeplini obiectivul privind realizarea unei piețe de capital a UE pe deplin integrate până la sfârșitul lui 2018; |
| --- | --- |

70.

consideră că pietrele de temelie pentru o UPC funcțională ar trebui să existe deja cel târziu în 2018; afirmă din nou că este nevoie de o analiză cuprinzătoare a situației actuale de pe piețele de capital din UE și a impedimentelor existente în întreaga UE; invită Comisia să-și accelereze activitatea privind planul de acțiune și să prezinte propuneri legislative și nelegislative cât se poate de repede pentru a îndeplini obiectivul privind realizarea unei piețe de capital a UE pe deplin integrate până la sfârșitul lui 2018;

| 71. | menționează că mediul digital în dezvoltare ar trebui considerat o ocazie de a îmbunătăți performanțele și valoarea obținute în sectorul piețelor de capital pentru întreprinderi, investitori și societate în general; |
| --- | --- |

71.

menționează că mediul digital în dezvoltare ar trebui considerat o ocazie de a îmbunătăți performanțele și valoarea obținute în sectorul piețelor de capital pentru întreprinderi, investitori și societate în general;

o

o o

| 72. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

72.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0202.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0161.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/84

---

P8_TA(2015)0269

Agenda europeană privind securitatea

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană de securitate (2015/2697(RSP))

(2017/C 265/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6, 7 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 4, 16, 20, 67, 68, 70 – 72, 75, 82 – 87 și 88 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6, 7 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 4, 16, 20, 67, 68, 70 – 72, 75, 82 – 87 și 88 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 6, 7 și 8, articolul 10 alineatul (1) și articolele 11, 12, 21, 47-50, 52 și 53; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 6, 7 și 8, articolul 10 alineatul (1) și articolele 11, 12, 21, 47-50, 52 și 53;

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de miniștri, ale Comisarului pentru drepturile omului și ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, convențiile, recomandările, rezoluțiile și rapoartele Adunării Parlamentare, ale Comitetului de miniștri, ale Comisarului pentru drepturile omului și ale Comisiei de la Veneția a Consiliului Europei,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 referitoare la agenda europeană privind securitatea (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 referitoare la agenda europeană privind securitatea (COM(2015)0185),

| — | având în vedere comunicările Comisiei referitoare la Strategia pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană (COM(2010)0573) și Orientările operaționale privind luarea în considerare a drepturilor fundamentale în cadrul evaluărilor de impact (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei referitoare la Strategia pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană (COM(2010)0573) și Orientările operaționale privind luarea în considerare a drepturilor fundamentale în cadrul evaluărilor de impact (SEC(2011)0567),

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 8 aprilie 2014 pronunțată în cauzele conexe C-293/12 și C-594/12, care a anulat Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 8 aprilie 2014 pronunțată în cauzele conexe C-293/12 și C-594/12, care a anulat Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 513/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor și de abrogare a Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 513/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor și de abrogare a Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la Politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la Politica UE de combatere a terorismului: principale realizări și viitoare provocări” (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2012) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2012) (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la Strategia de securitate internă a UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la Strategia de securitate internă a UE (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la măsurile de combatere a terorismului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la măsurile de combatere a terorismului (6),

| — | având în vedere dezbaterea sa în plen din 28 aprilie 2015 pe tema agendei europene de securitate; |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea sa în plen din 28 aprilie 2015 pe tema agendei europene de securitate;

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind reînnoirea Strategiei de securitate internă a Uniunii Europene (O-000064/2015 – B8-0566/2015 și O-000065/2015 – B8-0567/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei privind reînnoirea Strategiei de securitate internă a Uniunii Europene (O-000064/2015 – B8-0566/2015 și O-000065/2015 – B8-0567/2015),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât amenințările la adresa securității interne a Uniunii au devenit mai complexe, hibride, asimetrice, neconvenționale, internaționale, cu o evoluție rapidă și dificil de prevăzut, depășind capacitatea oricărui stat membru și, prin urmare, necesită mai mult decât oricând o abordare coerentă, globală, pe mai multe niveluri și un răspuns coordonat la nivelul UE, care să țină seama pe deplin de respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât amenințările la adresa securității interne a Uniunii au devenit mai complexe, hibride, asimetrice, neconvenționale, internaționale, cu o evoluție rapidă și dificil de prevăzut, depășind capacitatea oricărui stat membru și, prin urmare, necesită mai mult decât oricând o abordare coerentă, globală, pe mai multe niveluri și un răspuns coordonat la nivelul UE, care să țină seama pe deplin de respectarea drepturilor fundamentale;

| B. | întrucât elaborarea politicii de securitate a UE este o responsabilitate comună, care necesită eforturi coordonate și aliniate cu toate statele membre, instituțiile și agențiile UE, societatea civilă și cu autoritățile de aplicare a legii, fiind orientată spre obiective comune și având la bază statul de drept și respectarea drepturilor fundamentale; întrucât, pentru a produce rezultate optime, implementarea concretă a acestor obiective și priorități comune ar trebui să se combine cu o repartizare clară a sarcinilor între nivelul UE și nivelul național, pe baza principiului subsidiarității și supuse unui control parlamentar și unei supravegheri judiciare puternice și eficiente; |
| --- | --- |

B.

întrucât elaborarea politicii de securitate a UE este o responsabilitate comună, care necesită eforturi coordonate și aliniate cu toate statele membre, instituțiile și agențiile UE, societatea civilă și cu autoritățile de aplicare a legii, fiind orientată spre obiective comune și având la bază statul de drept și respectarea drepturilor fundamentale; întrucât, pentru a produce rezultate optime, implementarea concretă a acestor obiective și priorități comune ar trebui să se combine cu o repartizare clară a sarcinilor între nivelul UE și nivelul național, pe baza principiului subsidiarității și supuse unui control parlamentar și unei supravegheri judiciare puternice și eficiente;

| C. | întrucât excepția din motive de securitate națională, prevăzută la articolul 4 alineatul (2) din TUE, nu poate fi folosită pentru a permite agențiilor naționale de securitate să afecteze interesele, inclusiv cele economice, ale altor state membre, drepturile cetățenilor și rezidenților, precum și legislația și politicile Uniunii Europene și în general, țările terțe; |
| --- | --- |

C.

întrucât excepția din motive de securitate națională, prevăzută la articolul 4 alineatul (2) din TUE, nu poate fi folosită pentru a permite agențiilor naționale de securitate să afecteze interesele, inclusiv cele economice, ale altor state membre, drepturile cetățenilor și rezidenților, precum și legislația și politicile Uniunii Europene și în general, țările terțe;

| D. | întrucât trebuie acordată atenție necesității de a trage învățăminte din numeroasele încălcări ale normelor și valorilor europene și universale în contextul cooperării în materie de securitate internă și externă, după 11 septembrie 2001; |
| --- | --- |

D.

întrucât trebuie acordată atenție necesității de a trage învățăminte din numeroasele încălcări ale normelor și valorilor europene și universale în contextul cooperării în materie de securitate internă și externă, după 11 septembrie 2001;

| E. | întrucât libertatea, securitatea și justiția sunt obiective care trebuie urmărite în paralel; întrucât, pentru a asigura libertatea și dreptatea, măsurile de securitate ar trebui deci să respecte întotdeauna democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, în conformitate cu principiile necesității și proporționalității și să fie supuse unui control democratic adecvat și principiului răspunderii; întrucât în agenda europeană de securitate nu sunt tratate suficient aspectele care țin de justiție și de prevenire; |
| --- | --- |

E.

întrucât libertatea, securitatea și justiția sunt obiective care trebuie urmărite în paralel; întrucât, pentru a asigura libertatea și dreptatea, măsurile de securitate ar trebui deci să respecte întotdeauna democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, în conformitate cu principiile necesității și proporționalității și să fie supuse unui control democratic adecvat și principiului răspunderii; întrucât în agenda europeană de securitate nu sunt tratate suficient aspectele care țin de justiție și de prevenire;

| F. | întrucât o serie de cauze majore ale infracțiunilor, cum ar fi creșterea inegalității, sărăcia, violența rasială sau xenofobă și crimele motivate de ură, nu pot fi soluționate numai prin măsuri de securitate, ci trebuie tratate într-un context politic mai amplu, care să includă politici sociale, de ocupare a forței de muncă și politici educaționale, culturale și externe mai bune; |
| --- | --- |

F.

întrucât o serie de cauze majore ale infracțiunilor, cum ar fi creșterea inegalității, sărăcia, violența rasială sau xenofobă și crimele motivate de ură, nu pot fi soluționate numai prin măsuri de securitate, ci trebuie tratate într-un context politic mai amplu, care să includă politici sociale, de ocupare a forței de muncă și politici educaționale, culturale și externe mai bune;

| G. | întrucât dimensiunea preventivă a agendei europene de securitate este deosebit de importantă în această perioadă de creștere a inegalităților sociale și economice care subminează pactul social și exercitarea efectivă a drepturilor fundamentale și a libertăților publice; întrucât un element important al acestor politici de prevenire ar trebui să fie pe de o parte, măsurile alternative la pedeapsa cu închisoarea și, pe de altă parte, măsurile de reintegrare, în special pentru infracțiunile minore; |
| --- | --- |

G.

întrucât dimensiunea preventivă a agendei europene de securitate este deosebit de importantă în această perioadă de creștere a inegalităților sociale și economice care subminează pactul social și exercitarea efectivă a drepturilor fundamentale și a libertăților publice; întrucât un element important al acestor politici de prevenire ar trebui să fie pe de o parte, măsurile alternative la pedeapsa cu închisoarea și, pe de altă parte, măsurile de reintegrare, în special pentru infracțiunile minore;

| H. | întrucât, după expirarea perioadei de tranziție prevăzute în Protocolul 36 anexat la tratate, Comisia și Curtea de Justiție a Uniunii Europene au obținut puteri depline în ceea ce privește instrumentele juridice prevăzute în pilonul al treilea, extinzând răspunderea democratică și cea pentru drepturile fundamentale la măsurile adoptate care au jucat un rol important în configurarea spațiului de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

H.

întrucât, după expirarea perioadei de tranziție prevăzute în Protocolul 36 anexat la tratate, Comisia și Curtea de Justiție a Uniunii Europene au obținut puteri depline în ceea ce privește instrumentele juridice prevăzute în pilonul al treilea, extinzând răspunderea democratică și cea pentru drepturile fundamentale la măsurile adoptate care au jucat un rol important în configurarea spațiului de libertate, securitate și justiție;

| I. | întrucât criminalitatea informatică și criminalitatea facilitată de folosirea internetului afectează securitatea cetățenilor din UE, piața internă și drepturile de proprietate intelectuală și prosperitatea Uniunii Europene; întrucât, de exemplu, botneturile, ca formă de criminalitate informatică, afectează concomitent milioane de calculatoare și mii de ținte; |
| --- | --- |

I.

întrucât criminalitatea informatică și criminalitatea facilitată de folosirea internetului afectează securitatea cetățenilor din UE, piața internă și drepturile de proprietate intelectuală și prosperitatea Uniunii Europene; întrucât, de exemplu, botneturile, ca formă de criminalitate informatică, afectează concomitent milioane de calculatoare și mii de ținte;

| J. | întrucât linia de demarcație dintre securitatea internă și externă este din ce în ce mai neclară, fapt care impune o cooperare mai strânsă și o coordonare mai bună între statele membre, care să conducă la o abordare globală și multidimensională; |
| --- | --- |

J.

întrucât linia de demarcație dintre securitatea internă și externă este din ce în ce mai neclară, fapt care impune o cooperare mai strânsă și o coordonare mai bună între statele membre, care să conducă la o abordare globală și multidimensională;

| K. | întrucât ar trebui să se acorde o atenție specială necesității de a acorda sprijin și protecție tuturor victimelor terorismului și ai criminalității de pe întreg teritoriul UE, aceasta constituind o parte importantă a Agendei privind securitatea, |
| --- | --- |

K.

întrucât ar trebui să se acorde o atenție specială necesității de a acorda sprijin și protecție tuturor victimelor terorismului și ai criminalității de pe întreg teritoriul UE, aceasta constituind o parte importantă a Agendei privind securitatea,

| 1. | ia act de Agenda europeană de securitate pentru perioada 2015-2020, propusă de Comisie, și prioritățile stabilite în acest document; consideră că, în contextul provocărilor cu care se confruntă în prezent Uniunea Europeană, terorismul, extremismul violent, criminalitatea transfrontalieră organizată și criminalitatea informatică sunt cele mai grave amenințări ce impun acțiuni coordonate la nivel național, la nivelul UE și la nivel mondial; subliniază că agenda ar trebui structurată flexibil pentru a răspunde unor eventuale noi provocări în viitor; |
| --- | --- |

1.

ia act de Agenda europeană de securitate pentru perioada 2015-2020, propusă de Comisie, și prioritățile stabilite în acest document; consideră că, în contextul provocărilor cu care se confruntă în prezent Uniunea Europeană, terorismul, extremismul violent, criminalitatea transfrontalieră organizată și criminalitatea informatică sunt cele mai grave amenințări ce impun acțiuni coordonate la nivel național, la nivelul UE și la nivel mondial; subliniază că agenda ar trebui structurată flexibil pentru a răspunde unor eventuale noi provocări în viitor;

| 2. | reiterează necesitatea de a găsi noi soluții pentru cauzele profunde ale criminalității, inclusiv inegalitatea, sărăcia și discriminarea; subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura resurse adecvate pentru lucrătorii sociali, ofițeri de poliție și magistrați locali și naționali, ale căror bugete au fost reduse în unele state membre; |
| --- | --- |

2.

reiterează necesitatea de a găsi noi soluții pentru cauzele profunde ale criminalității, inclusiv inegalitatea, sărăcia și discriminarea; subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura resurse adecvate pentru lucrătorii sociali, ofițeri de poliție și magistrați locali și naționali, ale căror bugete au fost reduse în unele state membre;

| 3. | cere să se aibă în vedere menținerea unui echilibru adecvat între politicile de prevenire și măsurile de combatere, pentru a menține un cadru de libertate, securitate și justiție; subliniază că măsurile de securitate ar trebui aplicate întotdeauna în conformitate cu principiile statului de drept și cu protecția drepturilor fundamentale, cum ar fi dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de exprimare și de asociere și dreptul la un proces echitabil; solicită, prin urmare, Comisiei ca la implementarea Agendei europene de securitate să țină seama în mod corespunzător de hotărârea recentă a Curții de Justiție referitoare la Directiva privind păstrarea datelor (hotărârea pronunțată în cauzele conexe C-293/12 și C-594/12), care cere ca toate instrumentele să respecte principiile proporționalității, necesității și legalității și să includă garanții adecvate privind răspunderea și căile de atac judiciare; invită Comisia să evalueze integral impactul acestei hotărâri asupra tuturor instrumentelor care implică păstrarea datelor pentru aplicarea legii; |
| --- | --- |

3.

cere să se aibă în vedere menținerea unui echilibru adecvat între politicile de prevenire și măsurile de combatere, pentru a menține un cadru de libertate, securitate și justiție; subliniază că măsurile de securitate ar trebui aplicate întotdeauna în conformitate cu principiile statului de drept și cu protecția drepturilor fundamentale, cum ar fi dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de exprimare și de asociere și dreptul la un proces echitabil; solicită, prin urmare, Comisiei ca la implementarea Agendei europene de securitate să țină seama în mod corespunzător de hotărârea recentă a Curții de Justiție referitoare la Directiva privind păstrarea datelor (hotărârea pronunțată în cauzele conexe C-293/12 și C-594/12), care cere ca toate instrumentele să respecte principiile proporționalității, necesității și legalității și să includă garanții adecvate privind răspunderea și căile de atac judiciare; invită Comisia să evalueze integral impactul acestei hotărâri asupra tuturor instrumentelor care implică păstrarea datelor pentru aplicarea legii;

| 4. | reamintește că, pentru a fi un actor credibil în promovarea drepturilor fundamentale atât pe plan intern, cât și pe plan extern, Uniunea Europeană trebuie să își fundamenteze politicile de securitate, lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate, precum și parteneriatele sale cu țările terțe în domeniul securității pe o abordare cuprinzătoare care integrează toți factorii ce determină oamenii să se angajeze în acte de terorism sau în crima organizată și care, astfel integrează politicile economice și sociale care au fost elaborate și aplicate respectând pe deplin drepturile fundamentale și supuse controlului democratic și supravegherii judiciare, precum și unor evaluări aprofundate; |
| --- | --- |

4.

reamintește că, pentru a fi un actor credibil în promovarea drepturilor fundamentale atât pe plan intern, cât și pe plan extern, Uniunea Europeană trebuie să își fundamenteze politicile de securitate, lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate, precum și parteneriatele sale cu țările terțe în domeniul securității pe o abordare cuprinzătoare care integrează toți factorii ce determină oamenii să se angajeze în acte de terorism sau în crima organizată și care, astfel integrează politicile economice și sociale care au fost elaborate și aplicate respectând pe deplin drepturile fundamentale și supuse controlului democratic și supravegherii judiciare, precum și unor evaluări aprofundate;

| 5. | salută alegerea Comisiei de a pune la bazele agendei principiile care vizează respectarea deplină a statului de drept și a drepturilor fundamentale (ce ar trebui garantate printr-o supraveghere judiciară adecvată), transparența, răspunderea și controlul democratic, o mai bună aplicare și implementare a instrumentelor juridice existente, o abordare mai integrată și transsectorială între agenții, precum și stabilirea unor legături mai puternice între aspectele interne și cele externe ale securității; invită Comisia și Consiliul să respecte cu strictețe aceste principii în implementarea agendei; subliniază că Parlamentul va acorda acestor principii un rol central atunci când va monitoriza implementarea agendei; |
| --- | --- |

5.

salută alegerea Comisiei de a pune la bazele agendei principiile care vizează respectarea deplină a statului de drept și a drepturilor fundamentale (ce ar trebui garantate printr-o supraveghere judiciară adecvată), transparența, răspunderea și controlul democratic, o mai bună aplicare și implementare a instrumentelor juridice existente, o abordare mai integrată și transsectorială între agenții, precum și stabilirea unor legături mai puternice între aspectele interne și cele externe ale securității; invită Comisia și Consiliul să respecte cu strictețe aceste principii în implementarea agendei; subliniază că Parlamentul va acorda acestor principii un rol central atunci când va monitoriza implementarea agendei;

| 6. | salută faptul că agenda pune un accent deosebit pe drepturile fundamentale și, în special, angajamentul Comisiei de a evalua în mod strict orice măsură de securitate propusă, nu numai din perspectiva realizării obiectivelor stabilite, ci și din perspectiva respectării drepturilor fundamentale; subliniază că Comisia trebuie să implice în evaluarea sa toate organismele și agențiile relevante ale UE, în special Agenția pentru Drepturi Fundamentale, Autoritatea europeană pentru protecția datelor, Europol și Eurojust; cere Comisiei să furnizeze toate informațiile și întreaga documentație pentru această evaluare, pentru a permite Parlamentului să își exercite controlul democratic într-un mod eficient; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că agenda pune un accent deosebit pe drepturile fundamentale și, în special, angajamentul Comisiei de a evalua în mod strict orice măsură de securitate propusă, nu numai din perspectiva realizării obiectivelor stabilite, ci și din perspectiva respectării drepturilor fundamentale; subliniază că Comisia trebuie să implice în evaluarea sa toate organismele și agențiile relevante ale UE, în special Agenția pentru Drepturi Fundamentale, Autoritatea europeană pentru protecția datelor, Europol și Eurojust; cere Comisiei să furnizeze toate informațiile și întreaga documentație pentru această evaluare, pentru a permite Parlamentului să își exercite controlul democratic într-un mod eficient;

| 7. | reamintește, în acest sens, faptul că PE a condamnat măsurile care permit colectarea generalizată și sistematică de date cu caracter personal ale unor persoane nevinovate, având în vedere posibilele efecte negative asupra dreptului la un proces echitabil, nediscriminării, protecției vieții private și a datelor, libertății presei, libertății de gândire și de expresie și a libertății de întrunire și de asociere, și care prezintă un potențial însemnat de folosire abuzivă a informațiilor colectate împotriva adversarilor politici; își exprimă profunde îndoieli cu privire la utilitatea măsurilor de supraveghere în masă, deoarece adesea ele au o arie de aplicare prea vastă și ca urmare, produc prea multe rezultate fals pozitive și negative; avertizează cu privire la pericolul ca măsurile de supraveghere în masă să oculteze necesitatea de a investi în măsurile de aplicare a legii poate mai puțin costisitoare, mai eficiente și mai puțin intruzive; |
| --- | --- |

7.

reamintește, în acest sens, faptul că PE a condamnat măsurile care permit colectarea generalizată și sistematică de date cu caracter personal ale unor persoane nevinovate, având în vedere posibilele efecte negative asupra dreptului la un proces echitabil, nediscriminării, protecției vieții private și a datelor, libertății presei, libertății de gândire și de expresie și a libertății de întrunire și de asociere, și care prezintă un potențial însemnat de folosire abuzivă a informațiilor colectate împotriva adversarilor politici; își exprimă profunde îndoieli cu privire la utilitatea măsurilor de supraveghere în masă, deoarece adesea ele au o arie de aplicare prea vastă și ca urmare, produc prea multe rezultate fals pozitive și negative; avertizează cu privire la pericolul ca măsurile de supraveghere în masă să oculteze necesitatea de a investi în măsurile de aplicare a legii poate mai puțin costisitoare, mai eficiente și mai puțin intruzive;

| 8. | solicită statelor membre să se asigure că principiul interesului superior al copilului este respectat de întreaga legislație referitoare la securitate; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre să se asigure că principiul interesului superior al copilului este respectat de întreaga legislație referitoare la securitate;

| 9. | constată că UE nu dispune de o definiție comună a „securității naționale”, ceea ce creează o excludere nedefinită în instrumentele juridice ale UE care conțin trimiteri la „securitatea națională”; |
| --- | --- |

9.

constată că UE nu dispune de o definiție comună a „securității naționale”, ceea ce creează o excludere nedefinită în instrumentele juridice ale UE care conțin trimiteri la „securitatea națională”;

| 10. | consideră că, pentru ca cetățenii să aibă mai multă încredere în politicile de securitate, instituțiile și agențiile UE și statele membre trebuie să asigure transparența, răspunderea și controlul democratic în procesul de elaborare a politicilor și în implementarea acestora; salută intenția Comisiei de a prezenta în mod regulat Parlamentului și Consiliului informații actualizate despre implementarea agendei de securitate; își reafirmă intenția de a organiza exerciții de monitorizare periodice, în cooperare cu parlamentele naționale, vizând implementarea adecvată a agendei și progresele realizate; ia act cu interes de propunerea Comisiei de a înființa un forum consultativ de securitate a UE; cere ca acest forum să asigure o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate și așteaptă cu interes să primească mai multe informații detaliate despre acest forum, în special despre rolul său, sarcinile, componența și atribuțiile sale exacte, precum și implicarea Parlamentului European și a parlamentelor naționale în el; |
| --- | --- |

10.

consideră că, pentru ca cetățenii să aibă mai multă încredere în politicile de securitate, instituțiile și agențiile UE și statele membre trebuie să asigure transparența, răspunderea și controlul democratic în procesul de elaborare a politicilor și în implementarea acestora; salută intenția Comisiei de a prezenta în mod regulat Parlamentului și Consiliului informații actualizate despre implementarea agendei de securitate; își reafirmă intenția de a organiza exerciții de monitorizare periodice, în cooperare cu parlamentele naționale, vizând implementarea adecvată a agendei și progresele realizate; ia act cu interes de propunerea Comisiei de a înființa un forum consultativ de securitate a UE; cere ca acest forum să asigure o reprezentare echilibrată a tuturor părților interesate și așteaptă cu interes să primească mai multe informații detaliate despre acest forum, în special despre rolul său, sarcinile, componența și atribuțiile sale exacte, precum și implicarea Parlamentului European și a parlamentelor naționale în el;

| 11. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți controlul democratic și supravegherea judiciară a serviciilor de informații ale statelor membre; constată că Parlamentul European, Curtea de Justiție și Ombudsmanul nu dispun de suficiente competențe pentru a desfășura un nivel eficient de supraveghere a politicilor europene de securitate; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea de a îmbunătăți controlul democratic și supravegherea judiciară a serviciilor de informații ale statelor membre; constată că Parlamentul European, Curtea de Justiție și Ombudsmanul nu dispun de suficiente competențe pentru a desfășura un nivel eficient de supraveghere a politicilor europene de securitate;

| 12. | invită Comisia și Consiliul să elaboreze cât mai rapid o foaie de parcurs – sau un mecanism similar – pentru a asigura o implementare efectivă și operațională a agendei, să o prezinte Parlamentului și să înceapă aplicarea ei în următoarele șase luni; consideră că abordarea de tip „ciclul de politici ale UE” (cu identificarea și evaluarea amenințărilor și vulnerabilităților, stabilirea priorităților politice și elaborarea unor planuri operaționale strategice, implementarea efectivă cu factori determinanți clari, termene și rezultate, precum și evaluare) ar putea asigura coerența și continuitatea necesare în implementarea agendei, cu condiția ca Parlamentul să fie implicat în mod corespunzător în stabilirea priorităților politice și a obiectivelor strategice; așteaptă cu interes să discute mai aprofundat aceste chestiuni cu Comisia și Comitetul permanent pentru cooperarea operațională în materie de securitate internă (COSI); |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și Consiliul să elaboreze cât mai rapid o foaie de parcurs – sau un mecanism similar – pentru a asigura o implementare efectivă și operațională a agendei, să o prezinte Parlamentului și să înceapă aplicarea ei în următoarele șase luni; consideră că abordarea de tip „ciclul de politici ale UE” (cu identificarea și evaluarea amenințărilor și vulnerabilităților, stabilirea priorităților politice și elaborarea unor planuri operaționale strategice, implementarea efectivă cu factori determinanți clari, termene și rezultate, precum și evaluare) ar putea asigura coerența și continuitatea necesare în implementarea agendei, cu condiția ca Parlamentul să fie implicat în mod corespunzător în stabilirea priorităților politice și a obiectivelor strategice; așteaptă cu interes să discute mai aprofundat aceste chestiuni cu Comisia și Comitetul permanent pentru cooperarea operațională în materie de securitate internă (COSI);

| 13. | salută principiul fundamental al agendei de a aplica și implementa integral instrumentele existente în domeniul securității, înainte de a propune altele noi; reiterează necesitatea unui schimb mai rapid și mai eficient de date și de informații relevante, cu condiția unei protecții corespunzătoare a datelor și a unor garanții adecvate privind viața privată; regretă, însă, că, în pofida numeroaselor apeluri din partea Parlamentului, încă nu există o evaluare a eficacității instrumentelor existente ale UE – de asemenea, în contextul noilor amenințări la adresa securității cu care se confruntă UE – și a lacunelor rămase; consideră că acest exercițiu este necesar pentru a se asigura că politica europeană de securitate este eficientă, necesară, proporțională, coerentă și cuprinzătoare; invită Comisia să prezinte ca o măsură prioritară o astfel de evaluare operațională a instrumentelor, resurselor și fondurilor UE existente în domeniul securității interne, în conformitate cu foaia de parcurs pentru implementarea agendei; își reiterează apelul adresat Consiliului și Comisiei de a evalua în detaliu aplicarea măsurilor adoptate în domeniul securității interne înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, folosind procedura prevăzută la articolul 70 din TFUE; |
| --- | --- |

13.

salută principiul fundamental al agendei de a aplica și implementa integral instrumentele existente în domeniul securității, înainte de a propune altele noi; reiterează necesitatea unui schimb mai rapid și mai eficient de date și de informații relevante, cu condiția unei protecții corespunzătoare a datelor și a unor garanții adecvate privind viața privată; regretă, însă, că, în pofida numeroaselor apeluri din partea Parlamentului, încă nu există o evaluare a eficacității instrumentelor existente ale UE – de asemenea, în contextul noilor amenințări la adresa securității cu care se confruntă UE – și a lacunelor rămase; consideră că acest exercițiu este necesar pentru a se asigura că politica europeană de securitate este eficientă, necesară, proporțională, coerentă și cuprinzătoare; invită Comisia să prezinte ca o măsură prioritară o astfel de evaluare operațională a instrumentelor, resurselor și fondurilor UE existente în domeniul securității interne, în conformitate cu foaia de parcurs pentru implementarea agendei; își reiterează apelul adresat Consiliului și Comisiei de a evalua în detaliu aplicarea măsurilor adoptate în domeniul securității interne înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, folosind procedura prevăzută la articolul 70 din TFUE;

| 14. | salută atenția acordată de Comisie gestionării frontierelor ca aspect esențial pentru prevenirea terorismului și a infracțiunilor transfrontaliere; subliniază că securitatea frontierelor ar trebui consolidată prin verificări sistematice în baze de date existente, cum ar fi SIS; salută angajamentul Comisiei de a prezenta propunerea sa revizuită privind frontierele inteligente până la începutul anului 2016; |
| --- | --- |

14.

salută atenția acordată de Comisie gestionării frontierelor ca aspect esențial pentru prevenirea terorismului și a infracțiunilor transfrontaliere; subliniază că securitatea frontierelor ar trebui consolidată prin verificări sistematice în baze de date existente, cum ar fi SIS; salută angajamentul Comisiei de a prezenta propunerea sa revizuită privind frontierele inteligente până la începutul anului 2016;

| 15. | sprijină solicitarea Comisiei de a se adopta o abordare mai integrată și transsectorială între agenții și măsurile propuse pentru îmbunătățirea schimbului de informații și de bune practici și pentru intensificarea cooperării operaționale între statele membre și cu agențiile UE; își reiterează apelul pentru o mai bună utilizare a instrumentelor și bazelor de date existente, cum ar fi SIS și ECRIS, precum și a echipelor comune de anchetă; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a accelera încheierea acordurilor de lucru între agenții, aflate acum în discuție; constată cu regret că în agendă nu există suficiente măsuri concrete pentru consolidarea aspectelor care țin de justiție; cere integrarea și dezvoltarea mai amplă a tuturor aspectelor legate de cooperarea judiciară în chestiunile penale, inclusiv prin consolidarea drepturilor persoanelor suspectate și acuzate, a victimelor și martorilor și prin îmbunătățirea aplicării actualelor instrumente UE de recunoaștere reciprocă; |
| --- | --- |

15.

sprijină solicitarea Comisiei de a se adopta o abordare mai integrată și transsectorială între agenții și măsurile propuse pentru îmbunătățirea schimbului de informații și de bune practici și pentru intensificarea cooperării operaționale între statele membre și cu agențiile UE; își reiterează apelul pentru o mai bună utilizare a instrumentelor și bazelor de date existente, cum ar fi SIS și ECRIS, precum și a echipelor comune de anchetă; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a accelera încheierea acordurilor de lucru între agenții, aflate acum în discuție; constată cu regret că în agendă nu există suficiente măsuri concrete pentru consolidarea aspectelor care țin de justiție; cere integrarea și dezvoltarea mai amplă a tuturor aspectelor legate de cooperarea judiciară în chestiunile penale, inclusiv prin consolidarea drepturilor persoanelor suspectate și acuzate, a victimelor și martorilor și prin îmbunătățirea aplicării actualelor instrumente UE de recunoaștere reciprocă;

| 16. | sprijină în totalitate prioritatea Comisiei de a ajuta statele membre să dezvolte și mai mult încrederea reciprocă, să exploateze la maximum actualele instrumente pentru schimbul de informații și să încurajeze cooperarea transfrontalieră operațională între autoritățile competente; subliniază importanța unei astfel de cooperări transfrontaliere operaționale, în special în regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

16.

sprijină în totalitate prioritatea Comisiei de a ajuta statele membre să dezvolte și mai mult încrederea reciprocă, să exploateze la maximum actualele instrumente pentru schimbul de informații și să încurajeze cooperarea transfrontalieră operațională între autoritățile competente; subliniază importanța unei astfel de cooperări transfrontaliere operaționale, în special în regiunile de frontieră;

| 17. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen din a doua generație (SIS II) (7) , pentru a armoniza criteriile de alertă și pentru a face obligatorii alertele privind persoanele condamnate sau suspectate de terorism; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen din a doua generație (SIS II) (7) , pentru a armoniza criteriile de alertă și pentru a face obligatorii alertele privind persoanele condamnate sau suspectate de terorism;

| 18. | salută anunțul Comisiei în care aceasta își face publică intenția de a evalua necesitatea și valoarea adăugată potențială ale unui sistem european de inventariere a evidențelor poliției (EPRIS) pentru a facilita accesul transfrontalier la informațiile deținute de evidențele polițienești naționale și sprijină pe deplin lansarea unui proiect-pilot prevăzut de un grup de state membre în vederea instituirii unor mecanisme de căutare transfrontalieră automată în evidențele naționale pe baza unui sistem de tip rezultat pozitiv/rezultat negativ („hit/no hit”); subliniază importanța accesului transfrontalier la informații, în special în regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

18.

salută anunțul Comisiei în care aceasta își face publică intenția de a evalua necesitatea și valoarea adăugată potențială ale unui sistem european de inventariere a evidențelor poliției (EPRIS) pentru a facilita accesul transfrontalier la informațiile deținute de evidențele polițienești naționale și sprijină pe deplin lansarea unui proiect-pilot prevăzut de un grup de state membre în vederea instituirii unor mecanisme de căutare transfrontalieră automată în evidențele naționale pe baza unui sistem de tip rezultat pozitiv/rezultat negativ („hit/no hit”); subliniază importanța accesului transfrontalier la informații, în special în regiunile de frontieră;

| 19. | subliniază importanța echipelor comune de anchetă (JIT) în anchetarea cazurilor specifice cu caracter transfrontalier și invită statele membre să recurgă cu mai multă regularitate la acest instrument eficace; invită Comisia să elaboreze propuneri privind un cadru juridic care ar permite înființarea unei JIT semi-permanente sau permanente pentru a investiga amenințările persistente, în special în regiunile de frontieră, cum sunt traficul de droguri, traficul de persoane și bandele de motocicliști; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța echipelor comune de anchetă (JIT) în anchetarea cazurilor specifice cu caracter transfrontalier și invită statele membre să recurgă cu mai multă regularitate la acest instrument eficace; invită Comisia să elaboreze propuneri privind un cadru juridic care ar permite înființarea unei JIT semi-permanente sau permanente pentru a investiga amenințările persistente, în special în regiunile de frontieră, cum sunt traficul de droguri, traficul de persoane și bandele de motocicliști;

| 20. | regretă faptul că instrumente ca indisponibilizarea și confiscarea bunurilor rezultate din activități cu caracter infracțional nu sunt deocamdată folosite în mod sistematic în toate cazurile transfrontaliere în care acest lucru ar fi adecvat și solicită statelor membre și Comisiei să își intensifice eforturile în acest domeniu; |
| --- | --- |

20.

regretă faptul că instrumente ca indisponibilizarea și confiscarea bunurilor rezultate din activități cu caracter infracțional nu sunt deocamdată folosite în mod sistematic în toate cazurile transfrontaliere în care acest lucru ar fi adecvat și solicită statelor membre și Comisiei să își intensifice eforturile în acest domeniu;

| 21. | subliniază existența unui decalaj în ceea ce privește controlul democratic și juridic în cooperarea transfrontalieră dintre agențiile naționale de informații; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că controlul democratic și juridic este sever obstrucționat de regula terțului privind accesul la documente; |
| --- | --- |

21.

subliniază existența unui decalaj în ceea ce privește controlul democratic și juridic în cooperarea transfrontalieră dintre agențiile naționale de informații; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că controlul democratic și juridic este sever obstrucționat de regula terțului privind accesul la documente;

| 22. | observă că granițele dintre securitatea externă și cea internă sunt tot mai neclare și salută, prin urmare, angajamentul Comisiei de a asigura sinergia între dimensiunea internă și externă a politicii de securitate; invită Comisia și statele membre să evalueze periodic impactul agendei asupra strategiei de securitate externă a UE și viceversa, inclusiv în ceea ce privește obligațiile legate de respectarea și promovarea libertăților și drepturilor fundamentale și a valorilor și principiilor democratice stabilite de convențiile și acordurile internaționale pe care acestea le-au ratificat sau le-au semnat; subliniază că este necesar să se consolideze în continuare legăturile, sinergiile și coerența dintre cele două dimensiuni, în special pentru abordarea noilor amenințări transversale hibride cu care se confruntă Europa, respectând totodată valorile și drepturile fundamentale ale Uniunii; invită Comisia să prezinte în mod regulat Parlamentului rapoarte cu privire la toate acțiunile viitoare menite să dezvolte legăturile dintre dimensiunile internă și externă ale politicii de securitate și la cooperarea sa cu țările terțe în domeniul securității, pentru ca Parlamentul să fie în măsură să își exercite dreptul de control democratic alături de parlamentele naționale; |
| --- | --- |

22.

observă că granițele dintre securitatea externă și cea internă sunt tot mai neclare și salută, prin urmare, angajamentul Comisiei de a asigura sinergia între dimensiunea internă și externă a politicii de securitate; invită Comisia și statele membre să evalueze periodic impactul agendei asupra strategiei de securitate externă a UE și viceversa, inclusiv în ceea ce privește obligațiile legate de respectarea și promovarea libertăților și drepturilor fundamentale și a valorilor și principiilor democratice stabilite de convențiile și acordurile internaționale pe care acestea le-au ratificat sau le-au semnat; subliniază că este necesar să se consolideze în continuare legăturile, sinergiile și coerența dintre cele două dimensiuni, în special pentru abordarea noilor amenințări transversale hibride cu care se confruntă Europa, respectând totodată valorile și drepturile fundamentale ale Uniunii; invită Comisia să prezinte în mod regulat Parlamentului rapoarte cu privire la toate acțiunile viitoare menite să dezvolte legăturile dintre dimensiunile internă și externă ale politicii de securitate și la cooperarea sa cu țările terțe în domeniul securității, pentru ca Parlamentul să fie în măsură să își exercite dreptul de control democratic alături de parlamentele naționale;

| 23. | evidențiază importanța și oportunitatea realizării de către VP/ÎR a revizuirii strategice care este în curs de desfășurare, sarcină care i-a fost încredințată de Consiliul European în decembrie 2013 și care ar trebui să conducă la adoptarea unei noi strategii europene în materie de securitate; o amplă strategie care să includă chestiuni de politică externă și de securitate ar trebui să identifice și să descrie interesele, prioritățile și obiectivele UE, amenințările existente și pe cele în evoluție, provocările și oportunitățile, precum și instrumentele și mijloacele de care dispune UE pentru a le confrunta; |
| --- | --- |

23.

evidențiază importanța și oportunitatea realizării de către VP/ÎR a revizuirii strategice care este în curs de desfășurare, sarcină care i-a fost încredințată de Consiliul European în decembrie 2013 și care ar trebui să conducă la adoptarea unei noi strategii europene în materie de securitate; o amplă strategie care să includă chestiuni de politică externă și de securitate ar trebui să identifice și să descrie interesele, prioritățile și obiectivele UE, amenințările existente și pe cele în evoluție, provocările și oportunitățile, precum și instrumentele și mijloacele de care dispune UE pentru a le confrunta;

| 24. | solicită includerea în acordurile de cooperare cu țările terțe a unor clauze deosebit de ferme privind drepturile omului, în special în Africa de Nord și în regiunea Golfului în ceea ce privește cooperarea în materie de securitate; solicită reexaminarea cooperării cu țările nedemocratice ale căror rezultate în ceea ce privește respectarea drepturilor omului lasă de dorit; |
| --- | --- |

24.

solicită includerea în acordurile de cooperare cu țările terțe a unor clauze deosebit de ferme privind drepturile omului, în special în Africa de Nord și în regiunea Golfului în ceea ce privește cooperarea în materie de securitate; solicită reexaminarea cooperării cu țările nedemocratice ale căror rezultate în ceea ce privește respectarea drepturilor omului lasă de dorit;

| 25. | subliniază importanța esențială a eliminării cauzelor profunde ale conflictelor armate, extremismului și sărăciei din țările terțe, deoarece acestea reprezintă amenințări la adresa securității UE; îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a susține statele incluzive, pluraliste și funcționale care dispun de o societate civilă puternică și viabilă și care sunt capabile să le asigure cetățenilor libertate, securitate, justiție și locuri de muncă; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța esențială a eliminării cauzelor profunde ale conflictelor armate, extremismului și sărăciei din țările terțe, deoarece acestea reprezintă amenințări la adresa securității UE; îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a susține statele incluzive, pluraliste și funcționale care dispun de o societate civilă puternică și viabilă și care sunt capabile să le asigure cetățenilor libertate, securitate, justiție și locuri de muncă;

| 26. | îndeamnă VP/ÎR să prezinte un proiect de poziție comună privind utilizarea dronelor înarmate în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (8); |
| --- | --- |

26.

îndeamnă VP/ÎR să prezinte un proiect de poziție comună privind utilizarea dronelor înarmate în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (8);

| 27. | ia act de apelul urgent al Comisiei pentru finalizarea procedurilor în vederea adoptării Directivei privind registrul cu numele pasagerilor (PNR) european; își reafirmă angajamentul de a depune eforturi pentru finalizarea sa până la sfârșitul anului; subliniază că Directiva privind PNR ar trebui să respecte drepturile fundamentale și standardele în materie de protecție a datelor, inclusiv jurisprudența aplicabilă a Curții de Justiție, oferind totodată un instrument eficient la nivelul UE; invită Comisia să sprijine în continuare acest proces furnizând orice elemente suplimentare pertinente pentru necesitatea și proporționalitatea unei Directive privind PNR european; solicită ca orice propunere viitoare de creare de noi instrumente în domeniul securității, cum este PNR, să includă în mod sistematic mecanisme pentru schimbul de informații și cooperarea între statele membre; |
| --- | --- |

27.

ia act de apelul urgent al Comisiei pentru finalizarea procedurilor în vederea adoptării Directivei privind registrul cu numele pasagerilor (PNR) european; își reafirmă angajamentul de a depune eforturi pentru finalizarea sa până la sfârșitul anului; subliniază că Directiva privind PNR ar trebui să respecte drepturile fundamentale și standardele în materie de protecție a datelor, inclusiv jurisprudența aplicabilă a Curții de Justiție, oferind totodată un instrument eficient la nivelul UE; invită Comisia să sprijine în continuare acest proces furnizând orice elemente suplimentare pertinente pentru necesitatea și proporționalitatea unei Directive privind PNR european; solicită ca orice propunere viitoare de creare de noi instrumente în domeniul securității, cum este PNR, să includă în mod sistematic mecanisme pentru schimbul de informații și cooperarea între statele membre;

| 28. | împărtășește opinia Comisiei privind importanța esențială a acțiunilor de sprijin legate de formare, cercetare și inovare și de activitatea importantă desfășurată de Colegiul European de Poliție (CEPOL) în acest domeniu; consideră că programele de formare și de schimb destinate funcționarilor responsabili cu aplicarea legii sunt deosebit de importante pentru sprijinirea în continuare a culturii europene în materie de aplicare a legii și a bunelor practici din acest domeniu; consideră că sunt necesare mai multe investiții în cercetarea și inovarea legate de securitate, inclusiv în domeniul prevenirii; |
| --- | --- |

28.

împărtășește opinia Comisiei privind importanța esențială a acțiunilor de sprijin legate de formare, cercetare și inovare și de activitatea importantă desfășurată de Colegiul European de Poliție (CEPOL) în acest domeniu; consideră că programele de formare și de schimb destinate funcționarilor responsabili cu aplicarea legii sunt deosebit de importante pentru sprijinirea în continuare a culturii europene în materie de aplicare a legii și a bunelor practici din acest domeniu; consideră că sunt necesare mai multe investiții în cercetarea și inovarea legate de securitate, inclusiv în domeniul prevenirii;

| 29. | arată că evoluția rapidă a situației securității necesită o abordare flexibilă, adaptivă și reactivă, dezvoltarea capacităților tehnice și reexaminarea periodică a acțiunilor prioritare stabilite în agendă; semnalează, în acest sens, că se poate recurge la articolul 222 din TFUE, potrivit căruia Consiliul European are obligația de a evalua periodic amenințările la adresa Uniunii, printre altele bazându-se pe evaluările existente ale amenințărilor realizate de statele membre și de Europol, și de a informa Parlamentul European și parlamentele naționale cu privire la rezultatul și la acțiunile subsecvente acestei evaluări; |
| --- | --- |

29.

arată că evoluția rapidă a situației securității necesită o abordare flexibilă, adaptivă și reactivă, dezvoltarea capacităților tehnice și reexaminarea periodică a acțiunilor prioritare stabilite în agendă; semnalează, în acest sens, că se poate recurge la articolul 222 din TFUE, potrivit căruia Consiliul European are obligația de a evalua periodic amenințările la adresa Uniunii, printre altele bazându-se pe evaluările existente ale amenințărilor realizate de statele membre și de Europol, și de a informa Parlamentul European și parlamentele naționale cu privire la rezultatul și la acțiunile subsecvente acestei evaluări;

Terorismul

| 30. | salută măsurile prevăzute în agendă în vederea combaterii terorismului și a finanțării activităților teroriste, a contracarării amenințării pe care o reprezintă resortisanții și rezidenții UE care se deplasează în străinătate în scopuri teroriste („combatanții străini”) și a prevenirii radicalizării; ia act de noua structură propusă a Centrului european de combatere a terorismului ce urmează să fie înființat în cadrul Europol și invită Comisia să clarifice în mai mare măsură rolul exact al acestuia, sarcinile, competențele și controlul, în special având în vedere necesitatea asigurării unui control democratic și juridic corespunzător la nivelurile adecvate, inclusiv prin revizuirea în curs a mandatului Europol; subliniază că schimbul intensificat de informații între statele membre este esențial în lupta împotriva terorismului și că acesta ar trebui să aibă loc pe o bază mai structurală; |
| --- | --- |

30.

salută măsurile prevăzute în agendă în vederea combaterii terorismului și a finanțării activităților teroriste, a contracarării amenințării pe care o reprezintă resortisanții și rezidenții UE care se deplasează în străinătate în scopuri teroriste („combatanții străini”) și a prevenirii radicalizării; ia act de noua structură propusă a Centrului european de combatere a terorismului ce urmează să fie înființat în cadrul Europol și invită Comisia să clarifice în mai mare măsură rolul exact al acestuia, sarcinile, competențele și controlul, în special având în vedere necesitatea asigurării unui control democratic și juridic corespunzător la nivelurile adecvate, inclusiv prin revizuirea în curs a mandatului Europol; subliniază că schimbul intensificat de informații între statele membre este esențial în lupta împotriva terorismului și că acesta ar trebui să aibă loc pe o bază mai structurală;

| 31. | condamnă orice analiză care duce la confuzie între terorism, insecuritate, islam și migranți; |
| --- | --- |

31.

condamnă orice analiză care duce la confuzie între terorism, insecuritate, islam și migranți;

| 32. | reamintește, în lumina atacurilor teroriste recente care au avut loc la Bruxelles, Paris, Copenhaga și Saint-Quentin-Fallavier, că UE trebuie să acționeze de urgență pentru a evalua cu mai multă precizie amenințările la adresa securității UE și pentru a-și concentra atenția asupra domeniilor prioritare imediate în cadrul luptei împotriva terorismului: consolidarea securității frontierelor UE, consolidarea capacităților de semnalare a conținutului online și lupta împotriva traficului ilicit de arme de foc, precum și intensificarea schimbului de informații și a cooperării operaționale între autoritățile de aplicare a legii și serviciile de informații de la nivel național; |
| --- | --- |

32.

reamintește, în lumina atacurilor teroriste recente care au avut loc la Bruxelles, Paris, Copenhaga și Saint-Quentin-Fallavier, că UE trebuie să acționeze de urgență pentru a evalua cu mai multă precizie amenințările la adresa securității UE și pentru a-și concentra atenția asupra domeniilor prioritare imediate în cadrul luptei împotriva terorismului: consolidarea securității frontierelor UE, consolidarea capacităților de semnalare a conținutului online și lupta împotriva traficului ilicit de arme de foc, precum și intensificarea schimbului de informații și a cooperării operaționale între autoritățile de aplicare a legii și serviciile de informații de la nivel național;

| 33. | reamintește că, pentru a combate rețelele teroriste și grupările de criminalitate organizată, este extrem de important să se asigure urmărirea și întreruperea fluxurilor financiare, inclusiv a fluxurilor financiare care se realizează în afara sistemului SWIFT; salută eforturile depuse pentru a asigura o participare echitabilă și echilibrată la Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP); |
| --- | --- |

33.

reamintește că, pentru a combate rețelele teroriste și grupările de criminalitate organizată, este extrem de important să se asigure urmărirea și întreruperea fluxurilor financiare, inclusiv a fluxurilor financiare care se realizează în afara sistemului SWIFT; salută eforturile depuse pentru a asigura o participare echitabilă și echilibrată la Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP);

| 34. | subliniază că amenințarea terorismului intern în UE a atins noi niveluri periculoase din momentul în care fundamentaliștii islamici au cucerit zone din Siria și din Irak și au început o campanie de propagandă la nivel mondial pentru a găsi persoane care să-și unească forțele cu jihadiștii și care să efectueze atacuri în interiorul frontierelor UE; |
| --- | --- |

34.

subliniază că amenințarea terorismului intern în UE a atins noi niveluri periculoase din momentul în care fundamentaliștii islamici au cucerit zone din Siria și din Irak și au început o campanie de propagandă la nivel mondial pentru a găsi persoane care să-și unească forțele cu jihadiștii și care să efectueze atacuri în interiorul frontierelor UE;

| 35. | subliniază că, pentru înlăturarea amenințării reprezentate de combatanții străini și de teroriști în general, este necesară o abordare pe mai multe niveluri care implică abordarea cuprinzătoare a factorilor ce stau la baza fenomenului, precum radicalizarea, dezvoltarea coeziunii și incluziunii sociale și facilitarea reintegrării prin promovarea toleranței politice și religioase, analizarea și contrabalansarea instigărilor la comiterea de acte teroriste propagate online, împiedicarea plecărilor în vederea aderării la organizații teroriste, prevenirea și stoparea recrutărilor și angajărilor în conflicte armate, întreruperea sprijinului financiar acordat organizațiilor teroriste și persoanelor care doresc să li se alăture, asigurarea urmăririi penale ferme, dacă este cazul, și punerea la dispoziția autorităților de aplicare a legii a instrumentelor adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile respectând pe deplin drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

35.

subliniază că, pentru înlăturarea amenințării reprezentate de combatanții străini și de teroriști în general, este necesară o abordare pe mai multe niveluri care implică abordarea cuprinzătoare a factorilor ce stau la baza fenomenului, precum radicalizarea, dezvoltarea coeziunii și incluziunii sociale și facilitarea reintegrării prin promovarea toleranței politice și religioase, analizarea și contrabalansarea instigărilor la comiterea de acte teroriste propagate online, împiedicarea plecărilor în vederea aderării la organizații teroriste, prevenirea și stoparea recrutărilor și angajărilor în conflicte armate, întreruperea sprijinului financiar acordat organizațiilor teroriste și persoanelor care doresc să li se alăture, asigurarea urmăririi penale ferme, dacă este cazul, și punerea la dispoziția autorităților de aplicare a legii a instrumentelor adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile respectând pe deplin drepturile fundamentale;

| 36. | invită Comisia să elaboreze, împreună cu statele membre, o veritabilă strategie privind combatanții europeni – care lipsește în prezent din agenda de securitate – și în special acei combatanți care se întorc din zonele de conflict și doresc să părăsească organizațiile teroriste care i-au recrutat, manifestându-și dorința de a se reintegra în societate; consideră că ar trebui acordată o atenție specială situației tinerilor combatanți europeni; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să elaboreze, împreună cu statele membre, o veritabilă strategie privind combatanții europeni – care lipsește în prezent din agenda de securitate – și în special acei combatanți care se întorc din zonele de conflict și doresc să părăsească organizațiile teroriste care i-au recrutat, manifestându-și dorința de a se reintegra în societate; consideră că ar trebui acordată o atenție specială situației tinerilor combatanți europeni;

| 37. | își reafirmă hotărârea de a asigura tragerea la răspundere, prin intermediul unor anchete deschise și transparente, a celor care se fac vinovați de încălcări masive ale drepturilor fundamentale sub pretextul luptei împotriva terorismului, în special în contextul transportului și menținerii ilegale în arest de către CIA a unor deținuți în țări europene; solicită protejarea celor care dezvăluie astfel de încălcări, cum sunt jurnaliștii și denunțătorii; |
| --- | --- |

37.

își reafirmă hotărârea de a asigura tragerea la răspundere, prin intermediul unor anchete deschise și transparente, a celor care se fac vinovați de încălcări masive ale drepturilor fundamentale sub pretextul luptei împotriva terorismului, în special în contextul transportului și menținerii ilegale în arest de către CIA a unor deținuți în țări europene; solicită protejarea celor care dezvăluie astfel de încălcări, cum sunt jurnaliștii și denunțătorii;

Radicalizarea

| 38. | este de acord că prevenirea radicalizării ar trebui să fie o prioritate pentru UE; regretă lipsa din agendă a unor măsuri mai concrete de combatere a radicalizării în Europa și solicită Comisiei să întreprindă acțiuni urgente și cuprinzătoare pentru a intensifica măsurile de prevenire a radicalizării și a extremismului violent, împiedicând propagarea ideologiilor extremiste și favorizând integrarea și incluziunea; invită Comisia să consolideze Rețeaua de sensibilizare cu privire la radicalizare (RAN), care reunește toți actorii importanți implicați în inițiative de combatere a radicalizării la nivel local, și să clarifice mandatul, sarcinile și sfera competențelor noului Centru de excelență propus al RAN; recomandă ca structura acestuia să includă și factori de decizie locali și naționali, pentru a asigura transpunerea în practică a recomandărilor elaborate de experți și de părțile interesate; solicită măsuri mai îndrăznețe de combatere a radicalizării pe internet și a utilizării site-urilor sau platformelor de socializare online pentru răspândirea ideologiilor radicale în Europa; salută înființarea unei Unități de semnalare a conținutului online în cadrul Europol, menită să sprijine statele membre în identificarea și eliminarea conținutul extremist violent de pe internet, cu cooperarea întreprinderilor din domeniu, și solicită Comisiei să asigure resursele suplimentare necesare pentru funcționarea acesteia; regretă lipsa unor măsuri concrete de consolidare a rolului internetului ca instrument de sensibilizare cu privire la radicalizare și, în special, de difuzare online a unor contradiscursuri, în mod proactiv, pentru a contracara propaganda teroristă; |
| --- | --- |

38.

este de acord că prevenirea radicalizării ar trebui să fie o prioritate pentru UE; regretă lipsa din agendă a unor măsuri mai concrete de combatere a radicalizării în Europa și solicită Comisiei să întreprindă acțiuni urgente și cuprinzătoare pentru a intensifica măsurile de prevenire a radicalizării și a extremismului violent, împiedicând propagarea ideologiilor extremiste și favorizând integrarea și incluziunea; invită Comisia să consolideze Rețeaua de sensibilizare cu privire la radicalizare (RAN), care reunește toți actorii importanți implicați în inițiative de combatere a radicalizării la nivel local, și să clarifice mandatul, sarcinile și sfera competențelor noului Centru de excelență propus al RAN; recomandă ca structura acestuia să includă și factori de decizie locali și naționali, pentru a asigura transpunerea în practică a recomandărilor elaborate de experți și de părțile interesate; solicită măsuri mai îndrăznețe de combatere a radicalizării pe internet și a utilizării site-urilor sau platformelor de socializare online pentru răspândirea ideologiilor radicale în Europa; salută înființarea unei Unități de semnalare a conținutului online în cadrul Europol, menită să sprijine statele membre în identificarea și eliminarea conținutul extremist violent de pe internet, cu cooperarea întreprinderilor din domeniu, și solicită Comisiei să asigure resursele suplimentare necesare pentru funcționarea acesteia; regretă lipsa unor măsuri concrete de consolidare a rolului internetului ca instrument de sensibilizare cu privire la radicalizare și, în special, de difuzare online a unor contradiscursuri, în mod proactiv, pentru a contracara propaganda teroristă;

| 39. | subliniază că o politică de securitate de succes trebuie să abordeze factorii ce stau la baza extremismului, precum radicalizarea, intoleranța și discriminarea, prin promovarea toleranței politice și religioase, dezvoltarea coeziunii și incluziunii sociale și facilitarea reintegrării; |
| --- | --- |

39.

subliniază că o politică de securitate de succes trebuie să abordeze factorii ce stau la baza extremismului, precum radicalizarea, intoleranța și discriminarea, prin promovarea toleranței politice și religioase, dezvoltarea coeziunii și incluziunii sociale și facilitarea reintegrării;

| 40. | consideră că ar trebui elaborate studii de cercetare aprofundate și măsuri concrete, cu sprijinul financiar și operațional al Comisiei, pentru a promova și a împărtăși cu toți cetățenii europeni, prin intermediul unor canale de comunicare eficace, valorile noastre comune de toleranță, pluralism, respectarea libertății de exprimare și de conștiință și a drepturilor noastre fundamentale în general; consideră că agenda ar trebui să sublinieze, de asemenea, necesitatea combaterii concepțiilor greșite privind religiile, în special islamul, care nu joacă, în sine, niciun rol în radicalizare și terorism; |
| --- | --- |

40.

consideră că ar trebui elaborate studii de cercetare aprofundate și măsuri concrete, cu sprijinul financiar și operațional al Comisiei, pentru a promova și a împărtăși cu toți cetățenii europeni, prin intermediul unor canale de comunicare eficace, valorile noastre comune de toleranță, pluralism, respectarea libertății de exprimare și de conștiință și a drepturilor noastre fundamentale în general; consideră că agenda ar trebui să sublinieze, de asemenea, necesitatea combaterii concepțiilor greșite privind religiile, în special islamul, care nu joacă, în sine, niciun rol în radicalizare și terorism;

| 41. | își exprimă preocuparea în legătură cu recenta creștere, inclusiv pe internet, a numărului de incidente infracționale motivate de ură cărora le cad victime cetățeni europeni; solicită statelor membre să își protejeze cetățenii de atacuri viitoare și să împiedice incitarea la ură și orice act de intoleranță bazat pe origine, credință sau religie, inclusiv prin activități educative destinate tinerilor și prin promovarea unui dialog incluziv; |
| --- | --- |

41.

își exprimă preocuparea în legătură cu recenta creștere, inclusiv pe internet, a numărului de incidente infracționale motivate de ură cărora le cad victime cetățeni europeni; solicită statelor membre să își protejeze cetățenii de atacuri viitoare și să împiedice incitarea la ură și orice act de intoleranță bazat pe origine, credință sau religie, inclusiv prin activități educative destinate tinerilor și prin promovarea unui dialog incluziv;

Criminalitatea organizată

| 42. | este de acord că traficul de persoane reprezintă un fenomen care e necesar să fie combătut mai eficace la nivel european; respinge însă cu fermitate orice legătură între migrația ilegală și terorism; atrage atenția asupra faptului că lipsa unor căi legale de acces în UE pentru a solicita protecție generează o cerere constantă de căi ilegale, punând astfel în pericol migranții vulnerabili care au nevoie de protecție internațională; |
| --- | --- |

42.

este de acord că traficul de persoane reprezintă un fenomen care e necesar să fie combătut mai eficace la nivel european; respinge însă cu fermitate orice legătură între migrația ilegală și terorism; atrage atenția asupra faptului că lipsa unor căi legale de acces în UE pentru a solicita protecție generează o cerere constantă de căi ilegale, punând astfel în pericol migranții vulnerabili care au nevoie de protecție internațională;

| 43. | subliniază gravitatea criminalității organizate din domeniul traficului de persoane; atrage atenția asupra gradului extrem de violență și brutalitate la care este supus de către infractori acest grup deosebit de vulnerabil; salută cadrul existent și își exprimă acordul față de nevoia unei strategii post-2016 care să implice Europol și Eurojust, cu cunoștințele lor specifice din acest domeniu; |
| --- | --- |

43.

subliniază gravitatea criminalității organizate din domeniul traficului de persoane; atrage atenția asupra gradului extrem de violență și brutalitate la care este supus de către infractori acest grup deosebit de vulnerabil; salută cadrul existent și își exprimă acordul față de nevoia unei strategii post-2016 care să implice Europol și Eurojust, cu cunoștințele lor specifice din acest domeniu;

| 44. | recunoaște că lupta împotriva criminalității organizate necesită o acțiune europeană fermă; sprijină hotărârea Comisiei de a combate acest fenomen; invită Comisia, în special, să stabilească o cooperare strânsă în combaterea traficului de persoane, dar și o cooperare cu țările terțe pentru a împiedica traficul de migranți, astfel încât să se evite noi tragedii în Mediterana; |
| --- | --- |

44.

recunoaște că lupta împotriva criminalității organizate necesită o acțiune europeană fermă; sprijină hotărârea Comisiei de a combate acest fenomen; invită Comisia, în special, să stabilească o cooperare strânsă în combaterea traficului de persoane, dar și o cooperare cu țările terțe pentru a împiedica traficul de migranți, astfel încât să se evite noi tragedii în Mediterana;

| 45. | subliniază că ar trebui să se acorde mai multă atenție evoluțiilor criminalității organizate transfrontaliere în ceea ce privește traficul de arme, traficul de persoane și producția și vânzarea de droguri; constată cu satisfacție că agenda recunoaște caracterul dinamic al problemei drogurilor și, în special, legătura acesteia cu criminalitatea organizată și amenințarea tot mai mare pe care o reprezintă inovarea pieței în ceea ce privește producția și vânzarea drogurilor noi, dar și a celor consacrate; subliniază că este necesar ca pachetul legislativ propus privind substanțele psihoactive noi să fie adoptat rapid și îndeamnă Consiliul să facă progrese în acest sens; |
| --- | --- |

45.

subliniază că ar trebui să se acorde mai multă atenție evoluțiilor criminalității organizate transfrontaliere în ceea ce privește traficul de arme, traficul de persoane și producția și vânzarea de droguri; constată cu satisfacție că agenda recunoaște caracterul dinamic al problemei drogurilor și, în special, legătura acesteia cu criminalitatea organizată și amenințarea tot mai mare pe care o reprezintă inovarea pieței în ceea ce privește producția și vânzarea drogurilor noi, dar și a celor consacrate; subliniază că este necesar ca pachetul legislativ propus privind substanțele psihoactive noi să fie adoptat rapid și îndeamnă Consiliul să facă progrese în acest sens;

| 46. | consideră că, pe lângă instrumentele UE de combatere a criminalității organizate și terorismului, o agendă europeană de securitate ar trebui să includă mecanisme de protecție pentru victimele acestor infracțiuni grave, în scopul de a preveni victimizări ulterioare; observă că protecția victimelor ar trebui considerată un instrument important de combatere a criminalității organizate și terorismului, deoarece transmite celor care săvârșesc astfel de fapte un mesaj clar că societatea nu va ceda în fața violenței și că va garanta întotdeauna protecția victimelor și a demnității acestora; |
| --- | --- |

46.

consideră că, pe lângă instrumentele UE de combatere a criminalității organizate și terorismului, o agendă europeană de securitate ar trebui să includă mecanisme de protecție pentru victimele acestor infracțiuni grave, în scopul de a preveni victimizări ulterioare; observă că protecția victimelor ar trebui considerată un instrument important de combatere a criminalității organizate și terorismului, deoarece transmite celor care săvârșesc astfel de fapte un mesaj clar că societatea nu va ceda în fața violenței și că va garanta întotdeauna protecția victimelor și a demnității acestora;

Criminalitatea informatică

| 47. | subliniază că organizațiile teroriste și grupurile infracționale organizate folosesc într-o măsură tot mai mare spațiul cibernetic pentru a facilita toate formele de criminalitate și că criminalitatea informatică și criminalitatea facilitată de mijloacele informatice reprezintă o amenințare majoră la adresa cetățenilor și a economiei UE; observă că, în era digitală, criminalitatea informatică impune o nouă abordare a cooperării judiciare și în materie de aplicare a legii; semnalează că noile evoluții tehnologice măresc impactul criminalității informatice, în ceea ce privește amploarea și rapiditatea, și solicită, prin urmare, Comisiei să efectueze o analiză aprofundată a competențelor autorităților judiciare și de aplicare a legii, precum și a capacităților legale și tehnice ale acestora, atât online, cât și offline, pentru a le permite să combată criminalitatea informatică în mod eficace, subliniind totodată că toate măsurile de punere în aplicare trebuie să respecte cu strictețe drepturile fundamentale, să fie necesare și proporționale și să fie conforme cu dreptul UE și cu dreptul național; solicită, în special, Comisiei să se asigure că dreptul de a folosi criptarea rămâne intact în toată Uniunea Europeană și că, deși interceptarea comunicațiilor în cadrul unei anchete a poliției sau al unei proceduri judiciare poate fi întotdeauna posibilă dacă este aprobată de autoritățile judiciare competente, statele membre nu vor aplica nicio măsură care să aducă atingere dreptului persoanelor de a folosi criptarea; solicită Comisiei să aloce Unității de semnalare a conținutului online a Europol resursele suplimentare necesare pentru funcționare, mai degrabă decât să recurgă la redistribuirea internă a posturilor, inclusiv a personalului Centrului european de combatere a criminalității informatice (EC3), care nu trebuie să rămână cu personal insuficient; |
| --- | --- |

47.

subliniază că organizațiile teroriste și grupurile infracționale organizate folosesc într-o măsură tot mai mare spațiul cibernetic pentru a facilita toate formele de criminalitate și că criminalitatea informatică și criminalitatea facilitată de mijloacele informatice reprezintă o amenințare majoră la adresa cetățenilor și a economiei UE; observă că, în era digitală, criminalitatea informatică impune o nouă abordare a cooperării judiciare și în materie de aplicare a legii; semnalează că noile evoluții tehnologice măresc impactul criminalității informatice, în ceea ce privește amploarea și rapiditatea, și solicită, prin urmare, Comisiei să efectueze o analiză aprofundată a competențelor autorităților judiciare și de aplicare a legii, precum și a capacităților legale și tehnice ale acestora, atât online, cât și offline, pentru a le permite să combată criminalitatea informatică în mod eficace, subliniind totodată că toate măsurile de punere în aplicare trebuie să respecte cu strictețe drepturile fundamentale, să fie necesare și proporționale și să fie conforme cu dreptul UE și cu dreptul național; solicită, în special, Comisiei să se asigure că dreptul de a folosi criptarea rămâne intact în toată Uniunea Europeană și că, deși interceptarea comunicațiilor în cadrul unei anchete a poliției sau al unei proceduri judiciare poate fi întotdeauna posibilă dacă este aprobată de autoritățile judiciare competente, statele membre nu vor aplica nicio măsură care să aducă atingere dreptului persoanelor de a folosi criptarea; solicită Comisiei să aloce Unității de semnalare a conținutului online a Europol resursele suplimentare necesare pentru funcționare, mai degrabă decât să recurgă la redistribuirea internă a posturilor, inclusiv a personalului Centrului european de combatere a criminalității informatice (EC3), care nu trebuie să rămână cu personal insuficient;

| 48. | subliniază importanța esențială a cercetării și inovării pentru a menține UE la curent cu evoluția nevoilor de securitate; evidențiază importanța unei industrii de securitate competitive a UE pentru a contribui la autonomia UE în materie de securitate; își reiterează solicitarea pentru o autonomie îmbunătățită a UE în ceea ce privește securitatea informatică și reamintește că este necesar să se aibă în vedere servicii și dispozitive de securitate produse în UE pentru infrastructura și serviciile publice esențiale; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța esențială a cercetării și inovării pentru a menține UE la curent cu evoluția nevoilor de securitate; evidențiază importanța unei industrii de securitate competitive a UE pentru a contribui la autonomia UE în materie de securitate; își reiterează solicitarea pentru o autonomie îmbunătățită a UE în ceea ce privește securitatea informatică și reamintește că este necesar să se aibă în vedere servicii și dispozitive de securitate produse în UE pentru infrastructura și serviciile publice esențiale;

| 49. | invită Comisia să lanseze o campanie proporțională de sensibilizare și pregătire în fața riscurilor legate de criminalitatea informatică gravă, pentru a îmbunătăți reziliența la atacurile cibernetice; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să lanseze o campanie proporțională de sensibilizare și pregătire în fața riscurilor legate de criminalitatea informatică gravă, pentru a îmbunătăți reziliența la atacurile cibernetice;

| 50. | salută activitatea desfășurată de EC3 pentru combaterea formelor grave și transnaționale de criminalitate informatică și a criminalității facilitate de mijloacele informatice; subliniază rolul-cheie jucat de EC3 în sprijinirea statelor membre, în special în lupta împotriva exploatării sexuale a minorilor; reiterează anunțurile formulate de Comisie privind dotarea EC3 cu experții și bugetul necesar pentru a consolida acele zone ale cooperării europene care nu au fost abordate de la înființarea sa în 2013; |
| --- | --- |

50.

salută activitatea desfășurată de EC3 pentru combaterea formelor grave și transnaționale de criminalitate informatică și a criminalității facilitate de mijloacele informatice; subliniază rolul-cheie jucat de EC3 în sprijinirea statelor membre, în special în lupta împotriva exploatării sexuale a minorilor; reiterează anunțurile formulate de Comisie privind dotarea EC3 cu experții și bugetul necesar pentru a consolida acele zone ale cooperării europene care nu au fost abordate de la înființarea sa în 2013;

| 51. | solicită Comisiei să efectueze o evaluare completă a măsurilor existente legate de combaterea exploatării sexuale a copiilor online, să analizeze dacă sunt necesare instrumente legislative suplimentare și să examineze dacă Europol dispune de suficiente resurse și cunoștințe de specialitate și de suficient personal pentru a putea gestiona această crimă oribilă; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei să efectueze o evaluare completă a măsurilor existente legate de combaterea exploatării sexuale a copiilor online, să analizeze dacă sunt necesare instrumente legislative suplimentare și să examineze dacă Europol dispune de suficiente resurse și cunoștințe de specialitate și de suficient personal pentru a putea gestiona această crimă oribilă;

Finanțarea

| 52. | regretă faptul că proiectul de buget al Comisiei pe 2016 prevede o majorare a bugetului Europol de doar circa 1,5 milioane EUR, ceea ce nu îi asigură resursele necesare pentru a înființa, conform planificării din agendă, un Centru european de combatere a terorismului și o Unitate de semnalare a conținutului online; |
| --- | --- |

52.

regretă faptul că proiectul de buget al Comisiei pe 2016 prevede o majorare a bugetului Europol de doar circa 1,5 milioane EUR, ceea ce nu îi asigură resursele necesare pentru a înființa, conform planificării din agendă, un Centru european de combatere a terorismului și o Unitate de semnalare a conținutului online;

| 53. | salută declarația prim-vicepreședintelui Comisiei, Frans Timmermans, din Parlamentul European, potrivit căreia Comisia va adapta resursele financiare disponibile la prioritățile agendei; subliniază încă o dată, în acest sens, că este important să se asigure că agențiile UE competente în domeniu dispun de resursele umane și financiare adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile actuale și viitoare potrivit agendei; intenționează să verifice îndeaproape transpunerea în practică și să evalueze nevoile viitoare ale Fondului pentru securitate internă la nivelul UE și la nivel național; |
| --- | --- |

53.

salută declarația prim-vicepreședintelui Comisiei, Frans Timmermans, din Parlamentul European, potrivit căreia Comisia va adapta resursele financiare disponibile la prioritățile agendei; subliniază încă o dată, în acest sens, că este important să se asigure că agențiile UE competente în domeniu dispun de resursele umane și financiare adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile actuale și viitoare potrivit agendei; intenționează să verifice îndeaproape transpunerea în practică și să evalueze nevoile viitoare ale Fondului pentru securitate internă la nivelul UE și la nivel național;

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 150, 20.5.2014, p. 93

(2)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 45.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0173.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0230.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0102.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0032.

(7)  JO L 381, 28.12.2006, p. 4.

(8)  P7_TA(2014)0172.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/93 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/93

---

P8_TA(2015)0270

Situația din Yemen

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (2015/2760(RSP))

(2017/C 265/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Yemen,

| — | având în vedere declarația din 26 martie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, referitoare la situația din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 26 martie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, referitoare la situația din Yemen,

| — | având în vedere declarația comună din 1 aprilie 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind impactul conflictelor din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 1 aprilie 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind impactul conflictelor din Yemen,

| — | având în vedere declarația comună din 11 mai 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind armistițiul propus în Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 11 mai 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind armistițiul propus în Yemen,

| — | având în vedere declarația comună din 3 iulie 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind criza din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 3 iulie 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind criza din Yemen,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 aprilie 2015 referitoare la Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 aprilie 2015 referitoare la Yemen,

| — | având în vedere Rezoluțiile 2014 (2011), 2051 (2012), 2140 (2014), 2201 (2015) și 2216 (2015) ale Consiliului de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 2014 (2011), 2051 (2012), 2140 (2014), 2201 (2015) și 2216 (2015) ale Consiliului de Securitate al ONU,

| — | având în vedere declarația din 24 mai 2015 a copreședinților celei de-a 24-a reuniuni la nivelul Consiliului mixt și la nivel ministerial CCG-UE (Consiliul de Cooperare al Golfului – Uniunea Europeană), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 24 mai 2015 a copreședinților celei de-a 24-a reuniuni la nivelul Consiliului mixt și la nivel ministerial CCG-UE (Consiliul de Cooperare al Golfului – Uniunea Europeană),

| — | având în vedere declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 25 iunie 2015 cu privire la situația din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 25 iunie 2015 cu privire la situația din Yemen,

| — | având în vedere Acordul de pace și de parteneriat național din 21 septembrie 2014, rezultatele Conferinței pentru Dialog Național din 25 ianuarie 2014 și inițiativa Consiliul de Cooperare al Golfului din 21 noiembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de pace și de parteneriat național din 21 septembrie 2014, rezultatele Conferinței pentru Dialog Național din 25 ianuarie 2014 și inițiativa Consiliul de Cooperare al Golfului din 21 noiembrie 2011,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât actuala criză din Yemen este rezultatul eșecului unor guverne succesive de a îndeplini aspirațiile legitime ale poporului yemenit către democrație, dezvoltare economică și socială, stabilitate și securitate; întrucât acest eșec a creat premisele pentru izbucnirea unui conflict violent, ca urmare a imposibilității de a forma un guvern favorabil incluziunii și care să fie dispus să împartă puterea în mod echitabil, precum și a ignorării sistematice a numeroaselor tensiuni tribale din țară, a insecurității răspândite și a blocajului economic; |
| --- | --- |

A.

întrucât actuala criză din Yemen este rezultatul eșecului unor guverne succesive de a îndeplini aspirațiile legitime ale poporului yemenit către democrație, dezvoltare economică și socială, stabilitate și securitate; întrucât acest eșec a creat premisele pentru izbucnirea unui conflict violent, ca urmare a imposibilității de a forma un guvern favorabil incluziunii și care să fie dispus să împartă puterea în mod echitabil, precum și a ignorării sistematice a numeroaselor tensiuni tribale din țară, a insecurității răspândite și a blocajului economic;

| B. | întrucât actualul conflict din Yemen s-a extins la 20 din cele 22 de provincii; întrucât, conform ultimelor cifre consolidate furnizate de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), în perioada 19 martie – 5 mai 2015, cel puțin 1 439 de persoane au fost ucise, iar 5 951 rănite, o mare parte a acestora fiind civili; întrucât peste 3 000 de persoane au fost ucise și peste 10 000 rănite de la izbucnirea ostilităților; |
| --- | --- |

B.

întrucât actualul conflict din Yemen s-a extins la 20 din cele 22 de provincii; întrucât, conform ultimelor cifre consolidate furnizate de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), în perioada 19 martie – 5 mai 2015, cel puțin 1 439 de persoane au fost ucise, iar 5 951 rănite, o mare parte a acestora fiind civili; întrucât peste 3 000 de persoane au fost ucise și peste 10 000 rănite de la izbucnirea ostilităților;

| C. | întrucât Yemenul este una dintre cele mai sărace țări din Orientul Mijlociu, fiind afectată de rate mari ale șomajului și analfabetismului, precum și de absența unor servicii de bază; întrucât, în prezent, 20 de milioane de oameni au nevoie de asistență umanitară, inclusiv, conform estimărilor, 9,4 milioane de copii yemeniți, peste 250 000 refugiați și 335 000 persoane strămutate intern; |
| --- | --- |

C.

întrucât Yemenul este una dintre cele mai sărace țări din Orientul Mijlociu, fiind afectată de rate mari ale șomajului și analfabetismului, precum și de absența unor servicii de bază; întrucât, în prezent, 20 de milioane de oameni au nevoie de asistență umanitară, inclusiv, conform estimărilor, 9,4 milioane de copii yemeniți, peste 250 000 refugiați și 335 000 persoane strămutate intern;

| D. | întrucât evoluția recentă a situației prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special cea din Cornul Africii, Marea Roșie și Orientul Mijlociu în general; |
| --- | --- |

D.

întrucât evoluția recentă a situației prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special cea din Cornul Africii, Marea Roșie și Orientul Mijlociu în general;

| E. | întrucât, la 26 martie 2015, o coaliție condusă de Arabia Saudită și incluzând Bahrainul, Egiptul, Kuweitul, Quatarul, Sudanul și Emiratele Arabe Unite, a lansat, la cererea președintelui Yemenului, Abd-Rabbu Mansour Hadi, o operațiune militară în Yemen împotriva rebelilor Houthi; întrucât, potrivit relatărilor, această coaliție folosește bombe cu dispersie interzise la nivel internațional, acest fapt fiind în prezent investigat de către Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 26 martie 2015, o coaliție condusă de Arabia Saudită și incluzând Bahrainul, Egiptul, Kuweitul, Quatarul, Sudanul și Emiratele Arabe Unite, a lansat, la cererea președintelui Yemenului, Abd-Rabbu Mansour Hadi, o operațiune militară în Yemen împotriva rebelilor Houthi; întrucât, potrivit relatărilor, această coaliție folosește bombe cu dispersie interzise la nivel internațional, acest fapt fiind în prezent investigat de către Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului;

| F. | întrucât numărul mare de victime civile din Yemen a fost cauzat de grupările armate Houthi și de forțele afiliate, inclusiv prin utilizarea de muniții antiaeriene, care detonează după aterizare în zone populate, ucigând și mutilând populația civilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât numărul mare de victime civile din Yemen a fost cauzat de grupările armate Houthi și de forțele afiliate, inclusiv prin utilizarea de muniții antiaeriene, care detonează după aterizare în zone populate, ucigând și mutilând populația civilă;

| G. | întrucât, în câteva ocazii, atacurile aeriene din Yemen ale coaliției militare conduse de Arabia Saudită au ucis civili, încălcând dreptul umanitar internațional, care impune luarea tuturor măsurilor posibile pentru a preveni victimele în rândul civililor sau a reduce la minimum numărul acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în câteva ocazii, atacurile aeriene din Yemen ale coaliției militare conduse de Arabia Saudită au ucis civili, încălcând dreptul umanitar internațional, care impune luarea tuturor măsurilor posibile pentru a preveni victimele în rândul civililor sau a reduce la minimum numărul acestora;

| H. | întrucât, pe lângă atacurile aeriene, Arabia Saudită a impus o blocadă navală asupra Yemenului, care a avut efecte dramatice asupra populației civile, 22 de milioane de persoane – aproape 80 % din populație – având, în prezent, nevoie urgentă de alimente, apă și materiale medicale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pe lângă atacurile aeriene, Arabia Saudită a impus o blocadă navală asupra Yemenului, care a avut efecte dramatice asupra populației civile, 22 de milioane de persoane – aproape 80 % din populație – având, în prezent, nevoie urgentă de alimente, apă și materiale medicale;

| I. | întrucât, la 15 iunie 2015, în perspectiva negocierilor pentru pace sub egida ONU, Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a făcut un apel pentru un nou armistițiu umanitar de cel puțin două săptămâni în perioada Ramadanului pentru a permite acordarea de asistență indispensabilă tuturor yemeniților aflați în dificultate, dar nu s-a ajuns la niciun acord; întrucât, la 19 iunie 2015, părțile aflate în conflict în Yemen nu au ajuns la un acord de încetare a focului în cursul discuțiilor diplomatice mediate de trimisul special al ONU, Ismail Ould Cheikh Ahmed; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 15 iunie 2015, în perspectiva negocierilor pentru pace sub egida ONU, Secretarul General al ONU, Ban Ki-moon, a făcut un apel pentru un nou armistițiu umanitar de cel puțin două săptămâni în perioada Ramadanului pentru a permite acordarea de asistență indispensabilă tuturor yemeniților aflați în dificultate, dar nu s-a ajuns la niciun acord; întrucât, la 19 iunie 2015, părțile aflate în conflict în Yemen nu au ajuns la un acord de încetare a focului în cursul discuțiilor diplomatice mediate de trimisul special al ONU, Ismail Ould Cheikh Ahmed;

| J. | întrucât, la 30 iunie 2015, aproximativ 1 200 de deținuți, printre care și suspecți Al-Qaida, au evadat din închisoarea centrală din orașul Taiz; întrucât aproximativ 300 de deținuți evadaseră deja în aprilie 2015 dintr-o altă închisoare din provincia Hadramout; întrucât, în Yemen, au avut loc atacuri teroriste, precum atacurile din 17 iunie 2015 din Sanaa, inclusiv asupra a trei moschei, care s-au soldat cu o serie de morți și răniți; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 30 iunie 2015, aproximativ 1 200 de deținuți, printre care și suspecți Al-Qaida, au evadat din închisoarea centrală din orașul Taiz; întrucât aproximativ 300 de deținuți evadaseră deja în aprilie 2015 dintr-o altă închisoare din provincia Hadramout; întrucât, în Yemen, au avut loc atacuri teroriste, precum atacurile din 17 iunie 2015 din Sanaa, inclusiv asupra a trei moschei, care s-au soldat cu o serie de morți și răniți;

| K. | întrucât, la 1 iulie 2015, ONU a declarat Yemenul drept urgență de gradul trei, cel mai ridicat dintre toate; întrucât, în cadrul planului de urgență, ONU va încerca să ajute 11,7 milioane de oameni aflați în situația cea mai disperată; întrucât sistemul sanitar se află, se pare, în fața unui „colaps iminent”, pe fondul închiderii a 160 de unități medicale din cauza insecurității și a lipsei de combustibil și materiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 1 iulie 2015, ONU a declarat Yemenul drept urgență de gradul trei, cel mai ridicat dintre toate; întrucât, în cadrul planului de urgență, ONU va încerca să ajute 11,7 milioane de oameni aflați în situația cea mai disperată; întrucât sistemul sanitar se află, se pare, în fața unui „colaps iminent”, pe fondul închiderii a 160 de unități medicale din cauza insecurității și a lipsei de combustibil și materiale;

| L. | întrucât 15,9 milioane de persoane din Yemen au nevoie de asistență umanitară; întrucât, din cauza condițiilor actuale de insecuritate generalizată, majoritatea copiilor vulnerabili nu vor avea acces la hrană și îngrijiri de sănătate; |
| --- | --- |

L.

întrucât 15,9 milioane de persoane din Yemen au nevoie de asistență umanitară; întrucât, din cauza condițiilor actuale de insecuritate generalizată, majoritatea copiilor vulnerabili nu vor avea acces la hrană și îngrijiri de sănătate;

| M. | întrucât 9,9 milioane de copii au fost afectați în mod grav de conflict, 279 fiind uciși și 402 răniți din martie 2015 și până în prezent; întrucât cel puțin 1,8 milioane de copii nu mai au acces la învățământ pe fondul închiderii unităților școlare din cauza conflictului, aceștia confruntându-se cu riscul crescut de a fi recrutați sau folosiți de grupările armate sau de a fi supuși altor forme de abuzuri; întrucât, potrivit UNICEF, copiii reprezintă aproape o treime din totalul luptătorilor din Yemen, cel puțin 140 fiind recrutați numai în perioada 26 martie – 24 aprilie 2015; întrucât, în 2014, s-a confirmat că 156 de copii au fost recrutați și folosiți de grupurile armate; întrucât în 2015 numărul lor se dublase deja; |
| --- | --- |

M.

întrucât 9,9 milioane de copii au fost afectați în mod grav de conflict, 279 fiind uciși și 402 răniți din martie 2015 și până în prezent; întrucât cel puțin 1,8 milioane de copii nu mai au acces la învățământ pe fondul închiderii unităților școlare din cauza conflictului, aceștia confruntându-se cu riscul crescut de a fi recrutați sau folosiți de grupările armate sau de a fi supuși altor forme de abuzuri; întrucât, potrivit UNICEF, copiii reprezintă aproape o treime din totalul luptătorilor din Yemen, cel puțin 140 fiind recrutați numai în perioada 26 martie – 24 aprilie 2015; întrucât, în 2014, s-a confirmat că 156 de copii au fost recrutați și folosiți de grupurile armate; întrucât în 2015 numărul lor se dublase deja;

| N. | întrucât UNICEF estimează că peste un milion de copii cu vârste mai mici de cinci ani sunt expuși riscului de subnutriție acută și alte 1,2 milioane de copii cu vârste mai mici de cinci ani sunt expuși riscului de subnutriție moderată; |
| --- | --- |

N.

întrucât UNICEF estimează că peste un milion de copii cu vârste mai mici de cinci ani sunt expuși riscului de subnutriție acută și alte 1,2 milioane de copii cu vârste mai mici de cinci ani sunt expuși riscului de subnutriție moderată;

| O. | întrucât sistemul de sănătate este în pragul colapsului, serviciile de vaccinare fiind întrerupte, ceea ce, potrivit estimărilor, pune în pericol de îmbolnăvire cu rujeolă 2,6 milioane de copii cu vârste sub 15 ani și alte 2,5 milioane în pericol de îmbolnăvire cu diaree, boli care pot fi fatale și care se răspândesc rapid în perioadele de conflicte și strămutări; întrucât se înregistrează din ce în ce mai multe cazuri de febră Denga, tratamentele pentru boli cronice lipsesc, iar medicamentele și personalul medical nu pot ajunge la persoanele aflate în dificultate; |
| --- | --- |

O.

întrucât sistemul de sănătate este în pragul colapsului, serviciile de vaccinare fiind întrerupte, ceea ce, potrivit estimărilor, pune în pericol de îmbolnăvire cu rujeolă 2,6 milioane de copii cu vârste sub 15 ani și alte 2,5 milioane în pericol de îmbolnăvire cu diaree, boli care pot fi fatale și care se răspândesc rapid în perioadele de conflicte și strămutări; întrucât se înregistrează din ce în ce mai multe cazuri de febră Denga, tratamentele pentru boli cronice lipsesc, iar medicamentele și personalul medical nu pot ajunge la persoanele aflate în dificultate;

| P. | întrucât rezervele de combustibil ale țării se epuizează rapid, iar acest lucru afectează deja grav distribuirea ajutorului și va conduce în curând la o penurie a apei care va pune vieți în pericol, deoarece Yemenul este în întregime dependent de pompele de adâncime alimentate cu combustibil pentru aprovizionarea cu apă; |
| --- | --- |

P.

întrucât rezervele de combustibil ale țării se epuizează rapid, iar acest lucru afectează deja grav distribuirea ajutorului și va conduce în curând la o penurie a apei care va pune vieți în pericol, deoarece Yemenul este în întregime dependent de pompele de adâncime alimentate cu combustibil pentru aprovizionarea cu apă;

| Q. | întrucât Yemenul este, de asemenea, direct afectat de criza umanitară din Cornul Africii, având în vedere că peste 250 000 de refugiați, cei mai mulți din Somalia, sunt imobilizați pe teritoriul țării și trăiesc în condiții precare; întrucât, în plus, conform estimărilor guvernamentale, în Yemen se află aproximativ un milion de imigranți etiopieni; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Yemenul este, de asemenea, direct afectat de criza umanitară din Cornul Africii, având în vedere că peste 250 000 de refugiați, cei mai mulți din Somalia, sunt imobilizați pe teritoriul țării și trăiesc în condiții precare; întrucât, în plus, conform estimărilor guvernamentale, în Yemen se află aproximativ un milion de imigranți etiopieni;

| R. | întrucât, ca urmare a gradului de securitate din ce în ce mai scăzut, organizațiile umanitare au deplasat cea mai mare parte a personalului internațional în afara țării; întrucât puține organizații reușesc încă să funcționeze în Yemen, iar activitățile lor sunt puternic limitate; |
| --- | --- |

R.

întrucât, ca urmare a gradului de securitate din ce în ce mai scăzut, organizațiile umanitare au deplasat cea mai mare parte a personalului internațional în afara țării; întrucât puține organizații reușesc încă să funcționeze în Yemen, iar activitățile lor sunt puternic limitate;

| S. | întrucât Al-Qaida în Peninsula Arabică (AQAP) a putut să beneficieze de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste; |
| --- | --- |

S.

întrucât Al-Qaida în Peninsula Arabică (AQAP) a putut să beneficieze de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste;

| T. | întrucât așa-numitul Stat Islamic (IS)/Da’esh s-a stabilit în Yemen și a desfășurat atacuri teroriste împotriva unor moschei șiite, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane; întrucât se așteaptă ca atât AQAP, cât și IS/Da’esh să exploateze vidul de securitate din Yemen pentru a-și consolida capacitățile și a organiza atacuri împotriva forțelor de securitate yemenite, a rebelilor Houthi și a oricărei forme de prezență occidentală; |
| --- | --- |

T.

întrucât așa-numitul Stat Islamic (IS)/Da’esh s-a stabilit în Yemen și a desfășurat atacuri teroriste împotriva unor moschei șiite, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane; întrucât se așteaptă ca atât AQAP, cât și IS/Da’esh să exploateze vidul de securitate din Yemen pentru a-și consolida capacitățile și a organiza atacuri împotriva forțelor de securitate yemenite, a rebelilor Houthi și a oricărei forme de prezență occidentală;

| U. | întrucât escaladarea conflictului armat amenință patrimoniul cultural al Yemenului; întrucât, la 2 iulie 2015, Comitetul patrimoniului mondial a inclus două situri din Yemen pe lista patrimoniului mondial aflat în pericol: orașul vechi Sana’a și orașul vechi fortificat Shibam; |
| --- | --- |

U.

întrucât escaladarea conflictului armat amenință patrimoniul cultural al Yemenului; întrucât, la 2 iulie 2015, Comitetul patrimoniului mondial a inclus două situri din Yemen pe lista patrimoniului mondial aflat în pericol: orașul vechi Sana’a și orașul vechi fortificat Shibam;

| V. | întrucât UE a impus un embargo asupra armelor și sancțiuni specifice suplimentare împotriva unui lider Houthi și împotriva fiului fostului președinte Ali Abdullah Saleh; întrucât alți doi membri ai mișcării Houthi, precum și fostul președinte fac obiectul acelorași restricții începând din decembrie 2014; |
| --- | --- |

V.

întrucât UE a impus un embargo asupra armelor și sancțiuni specifice suplimentare împotriva unui lider Houthi și împotriva fiului fostului președinte Ali Abdullah Saleh; întrucât alți doi membri ai mișcării Houthi, precum și fostul președinte fac obiectul acelorași restricții începând din decembrie 2014;

| W. | întrucât în 2015 Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (ECHO) din cadrul Comisiei a alocat 25 de milioane EUR pentru a acorda asistență comunităților de pe întreg teritoriul yemenit afectate de malnutriție acută, conflict și strămutare forțată; întrucât în 2014 totalul fondurilor UE destinate ajutorului umanitar pentru Yemen, adică fondurile combinate din partea statelor membre și a Comisiei, s-a ridicat la 100,8 milioane EUR, din care 33 de milioane EUR au provenit de la ECHO; |
| --- | --- |

W.

întrucât în 2015 Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (ECHO) din cadrul Comisiei a alocat 25 de milioane EUR pentru a acorda asistență comunităților de pe întreg teritoriul yemenit afectate de malnutriție acută, conflict și strămutare forțată; întrucât în 2014 totalul fondurilor UE destinate ajutorului umanitar pentru Yemen, adică fondurile combinate din partea statelor membre și a Comisiei, s-a ridicat la 100,8 milioane EUR, din care 33 de milioane EUR au provenit de la ECHO;

| X. | întrucât apelul umanitar revizuit al ONU a solicitat 1,6 miliarde USD, dar numai aproximativ 10 % din această sumă a fost finanțată până în prezent, |
| --- | --- |

X.

întrucât apelul umanitar revizuit al ONU a solicitat 1,6 miliarde USD, dar numai aproximativ 10 % din această sumă a fost finanțată până în prezent,

| 1. | este profund preocupat de situația politică, de securitate și umanitară care se deteriorează cu rapiditate în Yemen; îndeamnă toate părțile beligerante să înceteze imediat să folosească violența; transmite condoleanțe familiilor victimelor; subliniază că UE și-a reafirmat angajamentul de a continua să sprijine Yemenul și populația acestuia; |
| --- | --- |

1.

este profund preocupat de situația politică, de securitate și umanitară care se deteriorează cu rapiditate în Yemen; îndeamnă toate părțile beligerante să înceteze imediat să folosească violența; transmite condoleanțe familiilor victimelor; subliniază că UE și-a reafirmat angajamentul de a continua să sprijine Yemenul și populația acestuia;

| 2. | își reafirmă sprijinul ferm în favoarea unității, a suveranității, a independenței și a integrității teritoriale a Yemenului și este alături de poporul yemenit; |
| --- | --- |

2.

își reafirmă sprijinul ferm în favoarea unității, a suveranității, a independenței și a integrității teritoriale a Yemenului și este alături de poporul yemenit;

| 3. | condamnă acțiunile unilaterale destabilizatoare și violente întreprinse de milițiile Houthi și de unitățile militare loiale fostului președinte Saleh; condamnă, de asemenea, atacurile aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită și blocada navală pe care aceasta a impus-o Yemenului, care au dus la mii de morți, au destabilizat Yemenul într-o măsură și mai mare, au creat condiții mai favorabile pentru expansiunea unor organizații teroriste și extremiste cum ar fi IS/Da’esh și AQAP, precum și au exacerbat o situație umanitară deja critică; |
| --- | --- |

3.

condamnă acțiunile unilaterale destabilizatoare și violente întreprinse de milițiile Houthi și de unitățile militare loiale fostului președinte Saleh; condamnă, de asemenea, atacurile aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită și blocada navală pe care aceasta a impus-o Yemenului, care au dus la mii de morți, au destabilizat Yemenul într-o măsură și mai mare, au creat condiții mai favorabile pentru expansiunea unor organizații teroriste și extremiste cum ar fi IS/Da’esh și AQAP, precum și au exacerbat o situație umanitară deja critică;

| 4. | cere tuturor părților din Yemen, în special rebelilor Houthi, să facă eforturi pentru soluționarea divergențelor prin dialog și consultare; face apel la toți actorii regionali să dialogheze constructiv cu părțile din Yemen pentru a oferi posibilitatea unei dezamorsări a crizei și pentru a se evita extinderea instabilității regionale; îndeamnă toate părțile să nu vizeze cu tiruri de obuz sau atacuri aeriene siturile și clădirile ce aparțin patrimoniului cultural și să nu utilizeze aceste locuri în scopuri militare; |
| --- | --- |

4.

cere tuturor părților din Yemen, în special rebelilor Houthi, să facă eforturi pentru soluționarea divergențelor prin dialog și consultare; face apel la toți actorii regionali să dialogheze constructiv cu părțile din Yemen pentru a oferi posibilitatea unei dezamorsări a crizei și pentru a se evita extinderea instabilității regionale; îndeamnă toate părțile să nu vizeze cu tiruri de obuz sau atacuri aeriene siturile și clădirile ce aparțin patrimoniului cultural și să nu utilizeze aceste locuri în scopuri militare;

| 5. | salută faptul că UE și-a reafirmat angajamentul ferm și hotărârea de a aborda problema amenințării pe care o reprezintă grupările extremiste și teroriste, cum ar fi AQAP, și de a le împiedica să profite și mai mult de situația actuală; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că UE și-a reafirmat angajamentul ferm și hotărârea de a aborda problema amenințării pe care o reprezintă grupările extremiste și teroriste, cum ar fi AQAP, și de a le împiedica să profite și mai mult de situația actuală;

| 6. | condamnă toate formele de violență și toate încercările și amenințările de utilizare a violenței pentru intimidarea participanților la consultările sub egida ONU; subliniază că dialogul politic integrator mediat de ONU trebuie să fie un proces condus de yemeniți, menit să intermedieze o soluție politică la criza din Yemen bazată pe consens, în conformitate cu inițiativa CCG și mecanismul de punere în aplicare a acesteia, cu rezultatele amplei Conferințe pentru Dialog Național, cu Acordul de pace și de parteneriat național și cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de securitate al ONU; |
| --- | --- |

6.

condamnă toate formele de violență și toate încercările și amenințările de utilizare a violenței pentru intimidarea participanților la consultările sub egida ONU; subliniază că dialogul politic integrator mediat de ONU trebuie să fie un proces condus de yemeniți, menit să intermedieze o soluție politică la criza din Yemen bazată pe consens, în conformitate cu inițiativa CCG și mecanismul de punere în aplicare a acesteia, cu rezultatele amplei Conferințe pentru Dialog Național, cu Acordul de pace și de parteneriat național și cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de securitate al ONU;

| 7. | condamnă în termenii cei mai fermi cu putință atacurile teroriste comise de ISIS/Da’esh împotriva moscheilor șiite din Sana’a și Saada, în care au murit și au fost rănite sute de persoane, precum și răspândirea ideologiei sectare extreme care stă la baza acestor acțiuni criminale; |
| --- | --- |

7.

condamnă în termenii cei mai fermi cu putință atacurile teroriste comise de ISIS/Da’esh împotriva moscheilor șiite din Sana’a și Saada, în care au murit și au fost rănite sute de persoane, precum și răspândirea ideologiei sectare extreme care stă la baza acestor acțiuni criminale;

| 8. | este alarmat de abilitatea AQAP de a beneficia de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen; îndeamnă toate părțile la conflict să își manifeste angajamentul ferm și voința de a lupta împotriva grupărilor extremiste și teroriste, cum ar fi ISIS/Da’esh și AQAP, ca o chestiune de maximă prioritate; |
| --- | --- |

8.

este alarmat de abilitatea AQAP de a beneficia de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen; îndeamnă toate părțile la conflict să își manifeste angajamentul ferm și voința de a lupta împotriva grupărilor extremiste și teroriste, cum ar fi ISIS/Da’esh și AQAP, ca o chestiune de maximă prioritate;

| 9. | condamnă recrutarea și folosirea copiilor de către părțile implicate în conflict; |
| --- | --- |

9.

condamnă recrutarea și folosirea copiilor de către părțile implicate în conflict;

| 10. | își exprimă susținerea deplină pentru eforturile depuse de ONU și de Trimisul special al Secretarului General al ONU în Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, în vederea intermedierii unor negocieri de pace între părți; sprijină eforturile Omanului în vederea obținerii unui acord de încetare a focului între milițiile Houthi și forțele loiale guvernului din Yemen ca un prim pas către o soluție politică negociată; |
| --- | --- |

10.

își exprimă susținerea deplină pentru eforturile depuse de ONU și de Trimisul special al Secretarului General al ONU în Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, în vederea intermedierii unor negocieri de pace între părți; sprijină eforturile Omanului în vederea obținerii unui acord de încetare a focului între milițiile Houthi și forțele loiale guvernului din Yemen ca un prim pas către o soluție politică negociată;

| 11. | subliniază că nu poate exista decât o soluție politică, favorabilă incluziunii și negociată a conflictului; solicită, prin urmare, tuturor părților yemenite să conlucreze în vederea soluționării divergențelor prin dialog, compromis și partajarea puterii, care să conducă la formarea unui guvern de unitate națională pentru a restaura pacea, a evita colapsul economic și financiar și a aborda catastrofa umanitară; |
| --- | --- |

11.

subliniază că nu poate exista decât o soluție politică, favorabilă incluziunii și negociată a conflictului; solicită, prin urmare, tuturor părților yemenite să conlucreze în vederea soluționării divergențelor prin dialog, compromis și partajarea puterii, care să conducă la formarea unui guvern de unitate națională pentru a restaura pacea, a evita colapsul economic și financiar și a aborda catastrofa umanitară;

| 12. | solicită o încetare a focului umanitară, care să permită acordarea urgentă a unei asistențe vitale populației yemenite; solicită tuturor părților să faciliteze acordarea urgentă de asistență umanitară în toate regiunile Yemenului, precum și accesul rapid, sigur și neîngrădit al actorilor din domeniul umanitar la persoanele care au nevoie de asistență umanitară, inclusiv medicală, în conformitate cu principiile imparțialității, neutralității și independenței; reamintește, de asemenea, că este esențial să se faciliteze și mai mult accesul navelor comerciale în Yemen; |
| --- | --- |

12.

solicită o încetare a focului umanitară, care să permită acordarea urgentă a unei asistențe vitale populației yemenite; solicită tuturor părților să faciliteze acordarea urgentă de asistență umanitară în toate regiunile Yemenului, precum și accesul rapid, sigur și neîngrădit al actorilor din domeniul umanitar la persoanele care au nevoie de asistență umanitară, inclusiv medicală, în conformitate cu principiile imparțialității, neutralității și independenței; reamintește, de asemenea, că este esențial să se faciliteze și mai mult accesul navelor comerciale în Yemen;

| 13. | solicită tuturor părților să respecte legislația umanitară internațională, precum și legislația internațională privind drepturile omului, să asigure protecția civililor, să nu atace în mod direct infrastructura civilă, mai ales cea medicală și sistemele de aprovizionare cu apă, să nu utilizeze clădirile civile în scopuri militare și să conlucreze urgent cu ONU și organizațiile de ajutor umanitar pentru a acorda asistență persoanelor care au nevoie de ajutor; |
| --- | --- |

13.

solicită tuturor părților să respecte legislația umanitară internațională, precum și legislația internațională privind drepturile omului, să asigure protecția civililor, să nu atace în mod direct infrastructura civilă, mai ales cea medicală și sistemele de aprovizionare cu apă, să nu utilizeze clădirile civile în scopuri militare și să conlucreze urgent cu ONU și organizațiile de ajutor umanitar pentru a acorda asistență persoanelor care au nevoie de ajutor;

| 14. | subliniază necesitatea unei acțiuni umanitare coordonate sub egida ONU și cere tuturor țărilor să contribuie la satisfacerea necesităților umanitare; solicită comunității internaționale să răspundă cu finanțări la apelul umanitar revizuit al ONU; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei acțiuni umanitare coordonate sub egida ONU și cere tuturor țărilor să contribuie la satisfacerea necesităților umanitare; solicită comunității internaționale să răspundă cu finanțări la apelul umanitar revizuit al ONU;

| 15. | cere o anchetă internațională independentă cu privire la toate presupusele încălcări ale drepturilor internaționale ale omului și ale dreptului umanitar internațional; |
| --- | --- |

15.

cere o anchetă internațională independentă cu privire la toate presupusele încălcări ale drepturilor internaționale ale omului și ale dreptului umanitar internațional;

| 16. | constată progresele înregistrate de Comisia de redactare a Constituției și solicită o constituție incluzivă și transparentă, care să împlinească aspirațiile legitime ale poporului yemenit și să reflecte rezultatele Conferinței pentru Dialog Național, precum și să se organizeze un referendum cu privire la proiectul de constituție și alegeri generale prompte, pentru a evita deteriorarea în continuare a situației umanitare și de securitate în Yemen; |
| --- | --- |

16.

constată progresele înregistrate de Comisia de redactare a Constituției și solicită o constituție incluzivă și transparentă, care să împlinească aspirațiile legitime ale poporului yemenit și să reflecte rezultatele Conferinței pentru Dialog Național, precum și să se organizeze un referendum cu privire la proiectul de constituție și alegeri generale prompte, pentru a evita deteriorarea în continuare a situației umanitare și de securitate în Yemen;

| 17. | reamintește faptul că libertatea religioasă și a convingerilor este un drept fundamental și condamnă în mod ferm orice act de violență sau de discriminare pe motive de religie și convingeri în Yemen; își reafirmă sprijinul pentru orice inițiativă de promovare a dialogului și a respectului reciproc dintre comunitățile religioase și alte comunități; îndeamnă toate autoritățile religioase să promoveze toleranța și să ia inițiative împotriva urii, a sectarismului, precum și a radicalizării violente și extremiste; |
| --- | --- |

17.

reamintește faptul că libertatea religioasă și a convingerilor este un drept fundamental și condamnă în mod ferm orice act de violență sau de discriminare pe motive de religie și convingeri în Yemen; își reafirmă sprijinul pentru orice inițiativă de promovare a dialogului și a respectului reciproc dintre comunitățile religioase și alte comunități; îndeamnă toate autoritățile religioase să promoveze toleranța și să ia inițiative împotriva urii, a sectarismului, precum și a radicalizării violente și extremiste;

| 18. | solicită VP/ÎR ca, împreună cu statele membre, să încerce, în regim de urgență, să obțină sprijin în cadrul ONU pentru un amplu plan internațional care să asigure aprovizionarea cu apă a Yemenului, deoarece o astfel de măsură ar putea fi esențială pentru finalizarea cu succes a unui eventual proces de pace și pentru furnizarea unei perspective pentru ca populația să fie capabilă să îmbunătățească agricultura, să se hrănească și să reconstruiască țara; |
| --- | --- |

18.

solicită VP/ÎR ca, împreună cu statele membre, să încerce, în regim de urgență, să obțină sprijin în cadrul ONU pentru un amplu plan internațional care să asigure aprovizionarea cu apă a Yemenului, deoarece o astfel de măsură ar putea fi esențială pentru finalizarea cu succes a unui eventual proces de pace și pentru furnizarea unei perspective pentru ca populația să fie capabilă să îmbunătățească agricultura, să se hrănească și să reconstruiască țara;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Consiliului de Cooperare al Golfului, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe și guvernului Yemenului. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Consiliului de Cooperare al Golfului, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe și guvernului Yemenului.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/98

---

P8_TA(2015)0271

Provocările de securitate în regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord și perspectivele de stabilitate politică

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la provocările de securitate în regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord și perspectivele de stabilitate politică (2014/2229(INI))

(2017/C 265/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 8 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Irak, pe de altă parte, precum și poziția sa din 17 ianuarie 2013 cu privire la respectivul acord (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Irak, pe de altă parte, precum și poziția sa din 17 ianuarie 2013 cu privire la respectivul acord (1),

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate din 12 decembrie 2003 și Declarația Consiliului din 11 decembrie 2008 privind consolidarea capacităților, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate din 12 decembrie 2003 și Declarația Consiliului din 11 decembrie 2008 privind consolidarea capacităților,

| — | având în vedere Comunicarea comună din 8 martie 2011 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei privind parteneriatul pentru democrație și prosperitate partajată cu țările sud-mediteraneene (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 8 martie 2011 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei privind parteneriatul pentru democrație și prosperitate partajată cu țările sud-mediteraneene (COM(2011)0200),

| — | având în vedere parteneriatul Deauville lansat de G8 cu ocazia summitului șefilor de stat și de guvern de la Deauville din 21 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere parteneriatul Deauville lansat de G8 cu ocazia summitului șefilor de stat și de guvern de la Deauville din 21 mai 2011,

| — | având în vedere Comunicarea comună din 25 mai 2011 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 25 mai 2011 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 6 februarie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene intitulată „Elemente pentru o strategie regională a UE pentru Siria și Irak, precum și pentru amenințarea pe care o reprezintă Da’esh” (JOIN(2015)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 6 februarie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene intitulată „Elemente pentru o strategie regională a UE pentru Siria și Irak, precum și pentru amenințarea pe care o reprezintă Da’esh” (JOIN(2015)0002),

| — | având în vedere declarația adoptată cu ocazia celei de a treia reuniuni a miniștrilor de externe din Uniunea Europeană și din Liga Statelor Arabe, desfășurată la Atena, la 11 iunie 2014, precum și memorandumul de înțelegere semnat la Bruxelles la 19 ianuarie 2015, între Serviciul European de Acțiune Externă și Secretariatul General al Ligii Statelor Arabe (LSA), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată cu ocazia celei de a treia reuniuni a miniștrilor de externe din Uniunea Europeană și din Liga Statelor Arabe, desfășurată la Atena, la 11 iunie 2014, precum și memorandumul de înțelegere semnat la Bruxelles la 19 ianuarie 2015, între Serviciul European de Acțiune Externă și Secretariatul General al Ligii Statelor Arabe (LSA),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 30 august 2014 referitoare la Irak și Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 30 august 2014 referitoare la Irak și Siria,

| — | având în vedere concluziile Conferinței internaționale privind pacea și securitatea în Irak, desfășurată la Paris, la 15 septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferinței internaționale privind pacea și securitatea în Irak, desfășurată la Paris, la 15 septembrie 2014,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 17 noiembrie 2014 privind procesul de pace din Orientul Mijlociu, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 17 noiembrie 2014 privind procesul de pace din Orientul Mijlociu,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 15 decembrie 2014 privind o strategie regională a UE pentru Siria și Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 15 decembrie 2014 privind o strategie regională a UE pentru Siria și Irak,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 9 februarie 2015 privind combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 9 februarie 2015 privind combaterea terorismului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2011 referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2011 referitoare la abordarea UE privind Iranul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2011 referitoare la abordarea UE privind Iranul (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 intitulată „Comerțul, promotor al schimbării: strategie pentru politica comercială și de investiții a Uniunii Europene în sudul bazinului mediteranean în urma revoluțiilor din lumea arabă” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2012 intitulată „Comerțul, promotor al schimbării: strategie pentru politica comercială și de investiții a Uniunii Europene în sudul bazinului mediteranean în urma revoluțiilor din lumea arabă” (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la Arabia Saudită, la relațiile sale cu UE și la rolul său în Orientul Mijlociu și Africa de Nord (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la Arabia Saudită, la relațiile sale cu UE și la rolul său în Orientul Mijlociu și Africa de Nord (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 septembrie 2014 referitoare la situația din Irak și Siria și la ofensiva grupării Statul Islamic, inclusiv la persecutarea minorităților (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 septembrie 2014 referitoare la situația din Irak și Siria și la ofensiva grupării Statul Islamic, inclusiv la persecutarea minorităților (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Libia (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Libia (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 februarie 2015 referitoare la criza umanitară din Irak și Siria, în special în contextul Statului Islamic (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 februarie 2015 referitoare la criza umanitară din Irak și Siria, în special în contextul Statului Islamic (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la relațiile dintre Uniunea Europeană și Liga Statelor Arabe în ceea ce privește cooperarea pentru combaterea terorismului (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la relațiile dintre Uniunea Europeană și Liga Statelor Arabe în ceea ce privește cooperarea pentru combaterea terorismului (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la atacurile și răpirile recente comise de ISIS/Daesh în Orientul Mijlociu, în special asupra asirienilor (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la atacurile și răpirile recente comise de ISIS/Daesh în Orientul Mijlociu, în special asupra asirienilor (11),

| — | având în vedere concluziile reuniunii reprezentanților municipalităților libiene din 23 martie 2015 de la Bruxelles, convocată de Misiunea Organizației Națiunilor Unite în Libia și găzduită de Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii reprezentanților municipalităților libiene din 23 martie 2015 de la Bruxelles, convocată de Misiunea Organizației Națiunilor Unite în Libia și găzduită de Uniunea Europeană,

| — | având în vedere reuniunea miniștrilor afacerilor externe ai țărilor UE și sud-mediteraneene, organizată de Spania, de Președinția letonă și de UE pentru a discuta viitorul politicii europene de vecinătate, care a avut loc la Barcelona la 13 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea miniștrilor afacerilor externe ai țărilor UE și sud-mediteraneene, organizată de Spania, de Președinția letonă și de UE pentru a discuta viitorul politicii europene de vecinătate, care a avut loc la Barcelona la 13 aprilie 2015,

| — | având în vedere rezoluțiile 2139, 2165 și 2191 din 2014 ale Consiliului de Securitate al ONU care autorizează accesul transfrontalier și peste liniile de demarcație pentru ONU și partenerii săi, în scopul furnizării de ajutor umanitar în Siria fără consimțământul statului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile 2139, 2165 și 2191 din 2014 ale Consiliului de Securitate al ONU care autorizează accesul transfrontalier și peste liniile de demarcație pentru ONU și partenerii săi, în scopul furnizării de ajutor umanitar în Siria fără consimțământul statului,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitate de gen (A8-0193/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitate de gen (A8-0193/2015),

| A. | întrucât conflictele din Siria, Irak, Yemen și Libia și tensiunile din ce în ce mai mari din regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord sunt surse majore de destabilizare a regiunii; întrucât există o joncțiune între frontul din Sahel și frontul din Orientul Mijlociu în lupta împotriva terorismului, iar aceste fronturi sunt aproape de zona sensibilă din Cornul Africii; întrucât consecințele unei astfel de situații pentru securitatea întregii regiuni sunt dezastruoase deoarece afectează permanent dezvoltarea lor politică și economică, infrastructurile critice și coeziunea demografică din regiune; întrucât aceste evoluții dau naștere la riscuri grave pentru securitatea europeană, pentru cetățenii și interesele Europei; întrucât există un număr mare de victime civile și acte de teroare împotriva civililor; întrucât s-au înregistrat grave încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului umanitar, în special împotriva minorităților etnice și religioase; întrucât aceste conflicte au creat o gravă criză umanitară, deplasări masive de populație și creează dificultăți enorme pentru refugiați și comunitățile lor gazdă; întrucât există dificultăți persistente în formularea unei strategii coerente pentru soluționarea conflictelor și în stabilirea unei baze legitime și solide pentru un dialog incluziv cu diferitele părți implicate; |
| --- | --- |

A.

întrucât conflictele din Siria, Irak, Yemen și Libia și tensiunile din ce în ce mai mari din regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord sunt surse majore de destabilizare a regiunii; întrucât există o joncțiune între frontul din Sahel și frontul din Orientul Mijlociu în lupta împotriva terorismului, iar aceste fronturi sunt aproape de zona sensibilă din Cornul Africii; întrucât consecințele unei astfel de situații pentru securitatea întregii regiuni sunt dezastruoase deoarece afectează permanent dezvoltarea lor politică și economică, infrastructurile critice și coeziunea demografică din regiune; întrucât aceste evoluții dau naștere la riscuri grave pentru securitatea europeană, pentru cetățenii și interesele Europei; întrucât există un număr mare de victime civile și acte de teroare împotriva civililor; întrucât s-au înregistrat grave încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului umanitar, în special împotriva minorităților etnice și religioase; întrucât aceste conflicte au creat o gravă criză umanitară, deplasări masive de populație și creează dificultăți enorme pentru refugiați și comunitățile lor gazdă; întrucât există dificultăți persistente în formularea unei strategii coerente pentru soluționarea conflictelor și în stabilirea unei baze legitime și solide pentru un dialog incluziv cu diferitele părți implicate;

| B. | întrucât trebuie analizate acțiunile UE în regiunea MENA în contextul consecințelor revoltelor arabe în țările respective, al situației noi și complexe create astfel și al necesității imperative a combaterii ISIS și a altor organizații teroriste; întrucât trebuie intensificată presiunea asupra regimurilor autoritare pentru ca acestea să adopte politici incluzive; întrucât stabilizarea regiunii nu este numai o problemă de securitate, ci și una de natură economică, politică și socială, care impune Uniunii și statelor sale membre elaborarea de politici și dezvoltarea unei cooperări strategice, globale și multidimensionale cu actorii regionali, pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

B.

întrucât trebuie analizate acțiunile UE în regiunea MENA în contextul consecințelor revoltelor arabe în țările respective, al situației noi și complexe create astfel și al necesității imperative a combaterii ISIS și a altor organizații teroriste; întrucât trebuie intensificată presiunea asupra regimurilor autoritare pentru ca acestea să adopte politici incluzive; întrucât stabilizarea regiunii nu este numai o problemă de securitate, ci și una de natură economică, politică și socială, care impune Uniunii și statelor sale membre elaborarea de politici și dezvoltarea unei cooperări strategice, globale și multidimensionale cu actorii regionali, pe termen mediu și lung;

| C. | întrucât organizația teroristă ISIL/Da’esh a lansat campanii sistematice de purificare etnică în nordul Irakului și în Siria, comițând crime de război împotriva minorităților etnice și religioase, printre care execuții sumare în masă și răpiri; întrucât ONU a declarat deja că au avut loc asasinate selective, convertiri forțate, răpiri, vânzări ale femeilor, folosirea femeilor și a copiilor ca sclavi, recrutarea copiilor pentru atentate sinucigașe cu bombă, precum și abuzuri sexuale și fizice și acte de tortură; întrucât comunitățile creștine, yazide, turkmene, shabak, kaka’i, sabiane și șiite, precum și mulți musulmani arabi și sunniți sunt ținte ale ISIL/Da’esh; |
| --- | --- |

C.

întrucât organizația teroristă ISIL/Da’esh a lansat campanii sistematice de purificare etnică în nordul Irakului și în Siria, comițând crime de război împotriva minorităților etnice și religioase, printre care execuții sumare în masă și răpiri; întrucât ONU a declarat deja că au avut loc asasinate selective, convertiri forțate, răpiri, vânzări ale femeilor, folosirea femeilor și a copiilor ca sclavi, recrutarea copiilor pentru atentate sinucigașe cu bombă, precum și abuzuri sexuale și fizice și acte de tortură; întrucât comunitățile creștine, yazide, turkmene, shabak, kaka’i, sabiane și șiite, precum și mulți musulmani arabi și sunniți sunt ținte ale ISIL/Da’esh;

| D. | întrucât Orientul Mijlociu și Africa de Nord se află într-o situație de convulsii geopolitice care ar putea modifica în profunzime și imprevizibil echilibrele regionale; întrucât ritmul accelerat al crizelor și conflictelor cu dimensiuni politice, etnice și confesionale, creșterea puterii grupurilor paramilitare și slăbiciunea sau eșecul unor state sau regimuri din regiune; întrucât această situație a dat naștere la numeroase încălcări ale drepturilor omului; întrucât țările din MENA și comunitatea internațională au un interes major comun în combaterea terorismului și sprijinirea unei reforme democratice cu adevărat incluzive; |
| --- | --- |

D.

întrucât Orientul Mijlociu și Africa de Nord se află într-o situație de convulsii geopolitice care ar putea modifica în profunzime și imprevizibil echilibrele regionale; întrucât ritmul accelerat al crizelor și conflictelor cu dimensiuni politice, etnice și confesionale, creșterea puterii grupurilor paramilitare și slăbiciunea sau eșecul unor state sau regimuri din regiune; întrucât această situație a dat naștere la numeroase încălcări ale drepturilor omului; întrucât țările din MENA și comunitatea internațională au un interes major comun în combaterea terorismului și sprijinirea unei reforme democratice cu adevărat incluzive;

| E. | întrucât conflictele din Irak și Siria, la fel ca și cel din Yemen și Libia, exacerbează tensiunile regionale și internaționale; întrucât cauza religioasă și etnică este folosită ca un instrument pentru urmărirea unor mize politice și de putere; întrucât acest lucru creează un risc de confruntare între sunniți și șiiți, care depășește granițele geografice imediate; |
| --- | --- |

E.

întrucât conflictele din Irak și Siria, la fel ca și cel din Yemen și Libia, exacerbează tensiunile regionale și internaționale; întrucât cauza religioasă și etnică este folosită ca un instrument pentru urmărirea unor mize politice și de putere; întrucât acest lucru creează un risc de confruntare între sunniți și șiiți, care depășește granițele geografice imediate;

| F. | întrucât Tunisia este exemplul cel mai elocvent de democratizare după revoltele arabe, dar a fot ținta unui atac terorist al ISIL/Da’esh la 18 martie 2015, cea ce reamintește necesitatea unui sprijin puternic și continuu pentru țările din regiune, în special pentru Tunisia; |
| --- | --- |

F.

întrucât Tunisia este exemplul cel mai elocvent de democratizare după revoltele arabe, dar a fot ținta unui atac terorist al ISIL/Da’esh la 18 martie 2015, cea ce reamintește necesitatea unui sprijin puternic și continuu pentru țările din regiune, în special pentru Tunisia;

| G. | întrucât, în conformitate cu orientările UE din 2008 privind violența împotriva femeilor și fetelor, promovarea drepturilor femeilor și egalitatea de gen ar trebui să fie componentele de bază ale dialogului pe teme politice și de drepturile omului între UE și țările din regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord (MENA); întrucât implicarea și capacitarea femeilor în sfera publică, politică, economică și culturală în țările din regiunea MENA este esențială pentru promovarea stabilității, a păcii și a prosperității economice pe termen lung; întrucât capacitarea femeilor și a fetelor prin educație este fundamentală pentru promovarea rolului lor în toate aceste sfere; întrucât organizațiile societății civile care militează pentru drepturile femeii și egalitatea de gen pot juca un rol important în capacitarea femeilor în țările din regiunea MENA; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu orientările UE din 2008 privind violența împotriva femeilor și fetelor, promovarea drepturilor femeilor și egalitatea de gen ar trebui să fie componentele de bază ale dialogului pe teme politice și de drepturile omului între UE și țările din regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord (MENA); întrucât implicarea și capacitarea femeilor în sfera publică, politică, economică și culturală în țările din regiunea MENA este esențială pentru promovarea stabilității, a păcii și a prosperității economice pe termen lung; întrucât capacitarea femeilor și a fetelor prin educație este fundamentală pentru promovarea rolului lor în toate aceste sfere; întrucât organizațiile societății civile care militează pentru drepturile femeii și egalitatea de gen pot juca un rol important în capacitarea femeilor în țările din regiunea MENA;

| H. | întrucât influența statelor membre în regiune este foarte inegală; întrucât trebuie mărită influența Uniunii Europene; întrucât stabilitatea politică și economică pe termen lung a regiunii MENA este de o importanță strategică fundamentală pentru UE; întrucât UE trebuie să joace așadar, un rol major în promovarea soluționării conflictului și a guvernării democratice în regiunea MENA; |
| --- | --- |

H.

întrucât influența statelor membre în regiune este foarte inegală; întrucât trebuie mărită influența Uniunii Europene; întrucât stabilitatea politică și economică pe termen lung a regiunii MENA este de o importanță strategică fundamentală pentru UE; întrucât UE trebuie să joace așadar, un rol major în promovarea soluționării conflictului și a guvernării democratice în regiunea MENA;

| I. | întrucât, în trecut, ajutorul acordat țărilor MENA de UE a fost prea fragmentat și nu s-a adaptat destul de rapid nevoilor politice și economice ale țărilor în cauză, subminând astfel capacitatea UE de a juca un rol major în regiune; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în trecut, ajutorul acordat țărilor MENA de UE a fost prea fragmentat și nu s-a adaptat destul de rapid nevoilor politice și economice ale țărilor în cauză, subminând astfel capacitatea UE de a juca un rol major în regiune;

| J. | întrucât, în trecut, asistența acordată de UE țărilor MENA, în special prin Instrumentul european de vecinătate (IEV), a aplicat deseori nediferențiat același concept strategic, fără a lua în considerare în mod adecvat situația specifică a țărilor în cauză și fără a identifica partenerii societății civile care au nevoie de sprijin și asistență pentru consolidarea capacităților; întrucât tentativele de democratizare care au avut loc ca urmare a revoltelor din Primăvara arabă au nevoie de un sprijin activ, conceput pe baza unei abordări pe termen lung; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în trecut, asistența acordată de UE țărilor MENA, în special prin Instrumentul european de vecinătate (IEV), a aplicat deseori nediferențiat același concept strategic, fără a lua în considerare în mod adecvat situația specifică a țărilor în cauză și fără a identifica partenerii societății civile care au nevoie de sprijin și asistență pentru consolidarea capacităților; întrucât tentativele de democratizare care au avut loc ca urmare a revoltelor din Primăvara arabă au nevoie de un sprijin activ, conceput pe baza unei abordări pe termen lung;

| K. | întrucât tulburările din regiunea MENA au un impact asupra capacității Uniunii Europene de a-și promova propriile valori politice și democratice; întrucât astfel de tulburări afectează evoluția relațiilor sale economice cu țările în cauză și pot pune în pericol securitatea energetică a UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât tulburările din regiunea MENA au un impact asupra capacității Uniunii Europene de a-și promova propriile valori politice și democratice; întrucât astfel de tulburări afectează evoluția relațiilor sale economice cu țările în cauză și pot pune în pericol securitatea energetică a UE;

| L. | întrucât, fiind forțată să reacționeze urgent la crizele succesive din regiunea MENA pe care nu a reușit să le anticipeze deși au existat o serie de semnale, UE nu a reușit să analizeze elementele esențiale sau să facă față complexității situației, așteptărilor și perspectivelor create de revoltele arabe din 2011; întrucât, mai presus de toate, UE nu a reușit să răspundă necesității unei strategii pe termen foarte lung vizând sprijinirea și asistența acordată pentru o tranziție democratică veritabilă, pentru dezvoltarea economică și stabilitate politică; întrucât, pe baza mandatului conferit de Consiliul European din decembrie 2013, Înaltul Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP) a lansat un proces major de reflecție strategică; întrucât Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) au lansat un amplu proces de consultare vizând revizuirea Politicii europene de vecinătate (PEV); întrucât crearea SEAE oferă posibilitatea unei analize politice și strategice specifice pentru fiecare țară, care ar trebui să fie un factor principal în planificarea asistenței pentru țările din regiune, inclusiv în cadrul PEV; |
| --- | --- |

L.

întrucât, fiind forțată să reacționeze urgent la crizele succesive din regiunea MENA pe care nu a reușit să le anticipeze deși au existat o serie de semnale, UE nu a reușit să analizeze elementele esențiale sau să facă față complexității situației, așteptărilor și perspectivelor create de revoltele arabe din 2011; întrucât, mai presus de toate, UE nu a reușit să răspundă necesității unei strategii pe termen foarte lung vizând sprijinirea și asistența acordată pentru o tranziție democratică veritabilă, pentru dezvoltarea economică și stabilitate politică; întrucât, pe baza mandatului conferit de Consiliul European din decembrie 2013, Înaltul Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP) a lansat un proces major de reflecție strategică; întrucât Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) au lansat un amplu proces de consultare vizând revizuirea Politicii europene de vecinătate (PEV); întrucât crearea SEAE oferă posibilitatea unei analize politice și strategice specifice pentru fiecare țară, care ar trebui să fie un factor principal în planificarea asistenței pentru țările din regiune, inclusiv în cadrul PEV;

| M. | întrucât Uniunea Europeană, pentru a putea avea o influență pozitivă asupra țărilor MENA, trebuie să aibă capacitatea de a oferi mai mult decât o simplă perspectivă de cooperare economică, oferind mai ales un parteneriat politic și strategic la scară largă; |
| --- | --- |

M.

întrucât Uniunea Europeană, pentru a putea avea o influență pozitivă asupra țărilor MENA, trebuie să aibă capacitatea de a oferi mai mult decât o simplă perspectivă de cooperare economică, oferind mai ales un parteneriat politic și strategic la scară largă;

| N. | întrucât în atacurile care au avut loc între 26 iunie și 30 iunie 2015, în Tunisia, Kuweit și Yemen, pentru care Da'esh Isil și-a asumat responsabilitatea, au murit 92 de persoane și alte câteva sute au fost rănite; întrucât aceste atacuri subliniază încă o dată necesitatea de a aborda eficient provocările de securitate și instabilitatea politică din regiune; |
| --- | --- |

N.

întrucât în atacurile care au avut loc între 26 iunie și 30 iunie 2015, în Tunisia, Kuweit și Yemen, pentru care Da'esh Isil și-a asumat responsabilitatea, au murit 92 de persoane și alte câteva sute au fost rănite; întrucât aceste atacuri subliniază încă o dată necesitatea de a aborda eficient provocările de securitate și instabilitatea politică din regiune;

Identificarea unor soluții la amenințări și la situația de securitate

| 1. | invită UE și statele sale membre să se analizeze cauzele profunde ale situației ce se deteriorează rapid în întreaga regiune MENA, printr-o abordare holistă și ambițioasă; sprijină campania internațională împotriva ISIL/Da'esh și salută angajamentul partenerilor de coaliție de a coopera în cadrul unei strategii comune; salută mai ales acțiunea statelor membre ale UE care participă la coaliția internațională împotriva ISIS, sub forma unor atacuri militare sau prin participare logistică, financiară și umanitară; solicită, însă o mai mare mobilizare în toate domeniile și subliniază necesitatea unor acțiuni mai bine articulate; constată că aceste acțiuni ar putea fi coordonate mai bine sub auspiciile UE, dacă este necesar, ca parte a unei operațiuni PSAC și în acest scop cere UE să creeze o capacitate operațională suficientă și să demonstreze la fața locului o veritabilă apărare europeană comună; subliniază însă, că trebuie găsit un răspuns adaptat pentru problema combaterii ISIL/Da'esh, a Frontului al-Nusra și a altor grupuri teroriste, care să țină seama de diferențele politice și transregionale; invită UE să își asume rolul de principal mediator al dialogului regional care să implice toți actorii regionali, în special LSA, Arabia Saudită, Egiptul, Iranul și Turcia; reamintește că trebuie soluționate cererile legitime ale populației locale, exprimate mai ales timpul revoltelor arabe din 2011, pentru a asigura stabilitatea pe termen lung a regiunii; ia act de anunțul recent al LSA privind crearea unei unități permanente de reacție rapidă, axată în mod deosebit pe lupta împotriva ISIS și a altor grupări teroriste emergente; |
| --- | --- |

1.

invită UE și statele sale membre să se analizeze cauzele profunde ale situației ce se deteriorează rapid în întreaga regiune MENA, printr-o abordare holistă și ambițioasă; sprijină campania internațională împotriva ISIL/Da'esh și salută angajamentul partenerilor de coaliție de a coopera în cadrul unei strategii comune; salută mai ales acțiunea statelor membre ale UE care participă la coaliția internațională împotriva ISIS, sub forma unor atacuri militare sau prin participare logistică, financiară și umanitară; solicită, însă o mai mare mobilizare în toate domeniile și subliniază necesitatea unor acțiuni mai bine articulate; constată că aceste acțiuni ar putea fi coordonate mai bine sub auspiciile UE, dacă este necesar, ca parte a unei operațiuni PSAC și în acest scop cere UE să creeze o capacitate operațională suficientă și să demonstreze la fața locului o veritabilă apărare europeană comună; subliniază însă, că trebuie găsit un răspuns adaptat pentru problema combaterii ISIL/Da'esh, a Frontului al-Nusra și a altor grupuri teroriste, care să țină seama de diferențele politice și transregionale; invită UE să își asume rolul de principal mediator al dialogului regional care să implice toți actorii regionali, în special LSA, Arabia Saudită, Egiptul, Iranul și Turcia; reamintește că trebuie soluționate cererile legitime ale populației locale, exprimate mai ales timpul revoltelor arabe din 2011, pentru a asigura stabilitatea pe termen lung a regiunii; ia act de anunțul recent al LSA privind crearea unei unități permanente de reacție rapidă, axată în mod deosebit pe lupta împotriva ISIS și a altor grupări teroriste emergente;

| 2. | subliniază importanța unei prezențe politice constante a UE, la cel mai înalt nivel, pentru a asigura un dialog politic și strategic pe termen lung și a unei veritabile reflecții comune cu țările MENA cu privire la necesitățile acestora pentru a realiza stabilitatea regională; subliniază că Uniunea Europeană va deveni un actor eficient pe scena internațională numai dacă va putea vorbi cu o singură voce; în consecință, solicită UE să elaboreze rapid o veritabilă politică externă comună, care să prevadă o coordonare strânsă între acțiunile interne și cele externe; invită VP/ÎR să conlucreze cu miniștrii de externe ai statelor membre ale UE sau cu politicieni recunoscuți de către actorii din regiune, care sub autoritatea sa și în numele Uniunii, să asigure un dialog constant la nivel înalt cu țările din regiune; reamintește necesitatea de a identifica și de a se baza pe principalele țări partenere, pentru a asigura stabilitatea politică și de securitate pe termen lung; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța unei prezențe politice constante a UE, la cel mai înalt nivel, pentru a asigura un dialog politic și strategic pe termen lung și a unei veritabile reflecții comune cu țările MENA cu privire la necesitățile acestora pentru a realiza stabilitatea regională; subliniază că Uniunea Europeană va deveni un actor eficient pe scena internațională numai dacă va putea vorbi cu o singură voce; în consecință, solicită UE să elaboreze rapid o veritabilă politică externă comună, care să prevadă o coordonare strânsă între acțiunile interne și cele externe; invită VP/ÎR să conlucreze cu miniștrii de externe ai statelor membre ale UE sau cu politicieni recunoscuți de către actorii din regiune, care sub autoritatea sa și în numele Uniunii, să asigure un dialog constant la nivel înalt cu țările din regiune; reamintește necesitatea de a identifica și de a se baza pe principalele țări partenere, pentru a asigura stabilitatea politică și de securitate pe termen lung;

| 3. | subliniază importanța și necesitatea implementării efective a următoarelor inițiative în cursul anului 2015: sprijinirea proiectelor și activităților de consolidare a capacităților cu țările MENA, combaterea radicalizării și a extremismului violent, promovarea cooperării internaționale, analizarea factorilor determinanți și a crizelor în curs și consolidarea parteneriatului cu principalele țări, inclusiv consolidarea dialogului politic cu LSA, cu Organizația de Cooperare Islamică (OCI), cu Uniunea Africană (UA) și cu alte structuri de coordonare regională relevante, cum ar fi G5 Sahel; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța și necesitatea implementării efective a următoarelor inițiative în cursul anului 2015: sprijinirea proiectelor și activităților de consolidare a capacităților cu țările MENA, combaterea radicalizării și a extremismului violent, promovarea cooperării internaționale, analizarea factorilor determinanți și a crizelor în curs și consolidarea parteneriatului cu principalele țări, inclusiv consolidarea dialogului politic cu LSA, cu Organizația de Cooperare Islamică (OCI), cu Uniunea Africană (UA) și cu alte structuri de coordonare regională relevante, cum ar fi G5 Sahel;

| 4. | insistă că stabilitatea și securitatea regiunii MENA sunt fundamentale pentru securitatea UE; reamintește că ISIL/Da’esh și alte organizații teroriste au avut de mulți ani rădăcini în Irak și Siria și urmăresc să creeze o influență regională; constată că victoriile grupului sunt rezultatul unor crizele instituționale, democratice și de securitate din aceste țări și a permisivității frontierelor comune; subliniază că capacitatea de recrutare și extinderea ISIL/Da’esh și a Frontului al-Nusra sunt alimentate de criza economică, politică, socială și culturală care afectează regiunea; invită UE ca, împreună cu lumea arabă, să analizeze cauzele profunde ale radicalizării și să adopte o abordare globală, bazată pe securitate, pe capacitatea politică de guvernare democratică și pe dezvoltarea politică, economică, socială și culturală, sfere în care ar trebui să fie implicate toate părțile; consideră că, dacă nu se va găsi o soluție practică, sustenabilă la aceste probleme, orice acțiune de neutralizare a amenințării reprezentate de ISIL/Da’esh și de alte grupuri teroriste se va confrunta cu dificultăți persistente și din ce în ce mai mari; |
| --- | --- |

4.

insistă că stabilitatea și securitatea regiunii MENA sunt fundamentale pentru securitatea UE; reamintește că ISIL/Da’esh și alte organizații teroriste au avut de mulți ani rădăcini în Irak și Siria și urmăresc să creeze o influență regională; constată că victoriile grupului sunt rezultatul unor crizele instituționale, democratice și de securitate din aceste țări și a permisivității frontierelor comune; subliniază că capacitatea de recrutare și extinderea ISIL/Da’esh și a Frontului al-Nusra sunt alimentate de criza economică, politică, socială și culturală care afectează regiunea; invită UE ca, împreună cu lumea arabă, să analizeze cauzele profunde ale radicalizării și să adopte o abordare globală, bazată pe securitate, pe capacitatea politică de guvernare democratică și pe dezvoltarea politică, economică, socială și culturală, sfere în care ar trebui să fie implicate toate părțile; consideră că, dacă nu se va găsi o soluție practică, sustenabilă la aceste probleme, orice acțiune de neutralizare a amenințării reprezentate de ISIL/Da’esh și de alte grupuri teroriste se va confrunta cu dificultăți persistente și din ce în ce mai mari;

| 5. | ia act de alocarea unui miliard de euro în cadrul strategiei UE intitulată „Elemente pentru o strategie regională a UE pentru Siria și Irak și pentru amenințarea reprezentată de ISIL/Da’esh”, din care 400 milioane EUR reprezintă ajutor umanitar; salută încercările de adaptare a asistenței umanitare a UE la nevoile de specifice în funcție de gen și vârstă; solicită să se acorde o atenție deosebită Iordaniei și Libanului, care absorb cea mai mare proporție de refugiați, raportat la propria populație; subliniază că este important ca aceste două țări să permită trecerea în siguranță a refugiaților în teritoriile lor și să respecte principiul nereturnării; reamintește, de asemenea, consecințele crizei refugiaților pentru Guvernul regional kurd din Irak (KRG); este îngrijorat că taberele de refugiați, din cauza sărăciei extreme și a lipsurilor, ar putea deveni focare de radicalizare; consideră că, pe termen lung, aceste tabere sunt factori destabilizatori pentru țările gazdă și, prin urmare, cere găsirea unor soluții pe termen lung care să ajute atât refugiații, cât și țările gazdă; invită UE să colaboreze cu alți parteneri, și anume ICNUR și UNICEF, pentru a rezolva problemele persistente din taberele pentru refugiați și pentru persoanele strămutate intern din Irak, Iordania, Liban și Turcia, în special cele legate de lipsa de școlarizare pentru tineri și copii; salută alocarea de fonduri destinate populațiilor gazdă prin noua strategie și prin Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace (IcSP); invită statele membre ale UE să își multiplice angajamentele asumate în criza refugiaților, sub formă de resurse financiare și relocarea celor mai vulnerabili refugiați; |
| --- | --- |

5.

ia act de alocarea unui miliard de euro în cadrul strategiei UE intitulată „Elemente pentru o strategie regională a UE pentru Siria și Irak și pentru amenințarea reprezentată de ISIL/Da’esh”, din care 400 milioane EUR reprezintă ajutor umanitar; salută încercările de adaptare a asistenței umanitare a UE la nevoile de specifice în funcție de gen și vârstă; solicită să se acorde o atenție deosebită Iordaniei și Libanului, care absorb cea mai mare proporție de refugiați, raportat la propria populație; subliniază că este important ca aceste două țări să permită trecerea în siguranță a refugiaților în teritoriile lor și să respecte principiul nereturnării; reamintește, de asemenea, consecințele crizei refugiaților pentru Guvernul regional kurd din Irak (KRG); este îngrijorat că taberele de refugiați, din cauza sărăciei extreme și a lipsurilor, ar putea deveni focare de radicalizare; consideră că, pe termen lung, aceste tabere sunt factori destabilizatori pentru țările gazdă și, prin urmare, cere găsirea unor soluții pe termen lung care să ajute atât refugiații, cât și țările gazdă; invită UE să colaboreze cu alți parteneri, și anume ICNUR și UNICEF, pentru a rezolva problemele persistente din taberele pentru refugiați și pentru persoanele strămutate intern din Irak, Iordania, Liban și Turcia, în special cele legate de lipsa de școlarizare pentru tineri și copii; salută alocarea de fonduri destinate populațiilor gazdă prin noua strategie și prin Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace (IcSP); invită statele membre ale UE să își multiplice angajamentele asumate în criza refugiaților, sub formă de resurse financiare și relocarea celor mai vulnerabili refugiați;

| 6. | ia act de creșterea continuă a cererilor de azil din Siria și Irak și solicită statelor membre ale UE să își intensifice eforturile pentru găzduirea solicitanților de azil și soluționarea rapidă a numărului din ce în ce mai mare de cazuri nerezolvate; |
| --- | --- |

6.

ia act de creșterea continuă a cererilor de azil din Siria și Irak și solicită statelor membre ale UE să își intensifice eforturile pentru găzduirea solicitanților de azil și soluționarea rapidă a numărului din ce în ce mai mare de cazuri nerezolvate;

| 7. | salută participarea unor state din regiunea MENA la coaliția internațională împotriva Da’esh; îndeamnă guvernele și comunitatea internațională să își intensifice eforturile de prevenire a finanțării terorismului internațional și a războaielor din Siria și Libia; reiterează apelul către toate țările din regiune de a împiedica persoanele și entitățile private și publice să finanțeze sau să faciliteze finanțarea organizațiilor teroriste și a persoanelor și întreprinderilor care lucrează cu guvernul sirian, supuse în prezent sancțiunilor UE, care trebuie să fie suficient de severe; le cere să participe la mecanismele de cooperare regională pentru monitorizarea mișcărilor de capital, stabilind o colaborare între Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG), LSA, OCI și instituțiile UE; subliniază că trebuie introdus urgent un sistem eficient de sancțiuni coordonate cu LSA, OCI și GCC pentru a pune capăt finanțării ISIL/Da’esh de către actori internaționali și comercializării petrolului produs ilegal de organizația teroristă; subliniază, de asemenea, în acest sens, că este necesară o mai mare cooperare între autoritățile vamale de la frontierele Turciei, Irakului și Siriei pentru a împiedica ISIL/Da’esh să vândă ilegal petrol; |
| --- | --- |

7.

salută participarea unor state din regiunea MENA la coaliția internațională împotriva Da’esh; îndeamnă guvernele și comunitatea internațională să își intensifice eforturile de prevenire a finanțării terorismului internațional și a războaielor din Siria și Libia; reiterează apelul către toate țările din regiune de a împiedica persoanele și entitățile private și publice să finanțeze sau să faciliteze finanțarea organizațiilor teroriste și a persoanelor și întreprinderilor care lucrează cu guvernul sirian, supuse în prezent sancțiunilor UE, care trebuie să fie suficient de severe; le cere să participe la mecanismele de cooperare regională pentru monitorizarea mișcărilor de capital, stabilind o colaborare între Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG), LSA, OCI și instituțiile UE; subliniază că trebuie introdus urgent un sistem eficient de sancțiuni coordonate cu LSA, OCI și GCC pentru a pune capăt finanțării ISIL/Da’esh de către actori internaționali și comercializării petrolului produs ilegal de organizația teroristă; subliniază, de asemenea, în acest sens, că este necesară o mai mare cooperare între autoritățile vamale de la frontierele Turciei, Irakului și Siriei pentru a împiedica ISIL/Da’esh să vândă ilegal petrol;

| 8. | subliniază importanța unui dialog strategic și structurat pe termen lung cu LSA, OCI și CCG; salută, în acest sens, declarația adoptată la Atena, la 11 iunie 2014 și memorandumul de înțelegere din ianuarie 2015 și solicită aplicarea lor integrală; subliniază importanța crucială a organizării frecvente de reuniuni la nivel înalt între UE și LSA, OCI și CCG; subliniază rolul central pe care îl joacă LSA în rezolvarea crizelor; este convins că aceste crize accentuează necesitatea ca statele din LSA să transforme această organizație într-o veritabilă structură decizională, capabilă să adopte decizii cu caracter obligatoriu; amintește de cooperarea strategică dintre Uniunea Europeană și CCG; subliniază că CCG poate avea o influență pozitivă și politică în gestionarea crizelor și a conflictelor în țările MENA; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța unui dialog strategic și structurat pe termen lung cu LSA, OCI și CCG; salută, în acest sens, declarația adoptată la Atena, la 11 iunie 2014 și memorandumul de înțelegere din ianuarie 2015 și solicită aplicarea lor integrală; subliniază importanța crucială a organizării frecvente de reuniuni la nivel înalt între UE și LSA, OCI și CCG; subliniază rolul central pe care îl joacă LSA în rezolvarea crizelor; este convins că aceste crize accentuează necesitatea ca statele din LSA să transforme această organizație într-o veritabilă structură decizională, capabilă să adopte decizii cu caracter obligatoriu; amintește de cooperarea strategică dintre Uniunea Europeană și CCG; subliniază că CCG poate avea o influență pozitivă și politică în gestionarea crizelor și a conflictelor în țările MENA;

| 9. | subliniază în egală măsură importanța dialogurilor regionale cu Turcia și Iranul; salută acordul recent încheiat de UE3+3 și Iranul privind programul nuclear al Iranului și speră să îl vadă transpus într-un acord global final, până la termenul limită stabilit; invită VP/ÎR și statele membre, în cazul unui acord final privind problema nucleară, să organizeze consultări ample cu Iranul și să asigure, totodată, angajamentul propriu pentru neproliferare până la confirmarea de către organismele internaționale relevante, inclusiv AIEA; în acest scop, îndeamnă UE să se implice activ în promovarea de acțiuni de consolidare a încrederii între Iran și Arabia Saudită; evidențiază că trebuie intensificată cooperarea cu Turcia în materie de antiterorism; insistă asupra rolului important pe care îl poate juca Turcia ca membră a NATO, în lupta împotriva ISIL/Da’esh și în stabilizarea Irakului și a Siriei; invită Turcia să clarifice o serie de ambiguități și să-și joace în întregime rolul de forță stabilizatoare în regiune, controlând eficient granițele sale cu Siria și asumându-și un rol mai activ în combaterea Da’esh/ISIL în cooperare cu UE; |
| --- | --- |

9.

subliniază în egală măsură importanța dialogurilor regionale cu Turcia și Iranul; salută acordul recent încheiat de UE3+3 și Iranul privind programul nuclear al Iranului și speră să îl vadă transpus într-un acord global final, până la termenul limită stabilit; invită VP/ÎR și statele membre, în cazul unui acord final privind problema nucleară, să organizeze consultări ample cu Iranul și să asigure, totodată, angajamentul propriu pentru neproliferare până la confirmarea de către organismele internaționale relevante, inclusiv AIEA; în acest scop, îndeamnă UE să se implice activ în promovarea de acțiuni de consolidare a încrederii între Iran și Arabia Saudită; evidențiază că trebuie intensificată cooperarea cu Turcia în materie de antiterorism; insistă asupra rolului important pe care îl poate juca Turcia ca membră a NATO, în lupta împotriva ISIL/Da’esh și în stabilizarea Irakului și a Siriei; invită Turcia să clarifice o serie de ambiguități și să-și joace în întregime rolul de forță stabilizatoare în regiune, controlând eficient granițele sale cu Siria și asumându-și un rol mai activ în combaterea Da’esh/ISIL în cooperare cu UE;

| 10. | invită țările din regiune să se abțină de la exportul de terorism și de arme în țările vecine, deoarece acest lucru ar putea destabiliza și mai mult situația din zonă; |
| --- | --- |

10.

invită țările din regiune să se abțină de la exportul de terorism și de arme în țările vecine, deoarece acest lucru ar putea destabiliza și mai mult situația din zonă;

| 11. | reamintește că trebuie create condițiile pentru reluarea negocierilor de pace dintre Israel și Autoritatea Palestiniană în vederea unei soluționări definitive a conflictului, care să le permită ambelor state să coexiste în pace și securitate, în interiorul granițelor stabilite în 1967, cu Ierusalimul capitală a ambelor state; își exprimă din nou profunda îngrijorare față de deteriorarea rapidă a situației umanitare în Fâșia Gaza; este profund preocupat de politica israeliană de colonizare în Cisiordania; este profund îngrijorat de impasul în care se află dialogul și de tensiunile crescânde dintre israelieni și palestinieni; cere ambelor părți, UE și comunității internaționale să depună eforturi serioase și credibile pentru realizarea acestui deziderat; salută și sprijină hotărârea fermă a ÎR Mogherini ca UE să își intensifice implicarea în procesul de pace din Orientul Mijlociu și să se afirme ca un mediator; face apel la toate părțile implicate să se abțină de la orice acțiune care ar agrava situația prin instigare, provocare, utilizare excesivă a forței sau represalii; își reafirmă sprijinul deplin pentru inițiativa arabă de pace din 2002 și invită țările LSA și Israelul să-l transpună în practică; subliniază că ar fi foarte benefică includerea LSA în orice dezbatere privind reluarea procesului de pace și controlul administrativ și politic al Fâșiei Gaza de către Autoritatea Palestiniană; subliniază rolul crucial al Egiptului în obținerea încetării definitive a focului în conflictul dintre Hamas și Israel în vara lui 2014; solicită donatorilor internaționali să își respecte angajamentele luate în cadrul Conferinței de la Cairo din octombrie 2014; |
| --- | --- |

11.

reamintește că trebuie create condițiile pentru reluarea negocierilor de pace dintre Israel și Autoritatea Palestiniană în vederea unei soluționări definitive a conflictului, care să le permită ambelor state să coexiste în pace și securitate, în interiorul granițelor stabilite în 1967, cu Ierusalimul capitală a ambelor state; își exprimă din nou profunda îngrijorare față de deteriorarea rapidă a situației umanitare în Fâșia Gaza; este profund preocupat de politica israeliană de colonizare în Cisiordania; este profund îngrijorat de impasul în care se află dialogul și de tensiunile crescânde dintre israelieni și palestinieni; cere ambelor părți, UE și comunității internaționale să depună eforturi serioase și credibile pentru realizarea acestui deziderat; salută și sprijină hotărârea fermă a ÎR Mogherini ca UE să își intensifice implicarea în procesul de pace din Orientul Mijlociu și să se afirme ca un mediator; face apel la toate părțile implicate să se abțină de la orice acțiune care ar agrava situația prin instigare, provocare, utilizare excesivă a forței sau represalii; își reafirmă sprijinul deplin pentru inițiativa arabă de pace din 2002 și invită țările LSA și Israelul să-l transpună în practică; subliniază că ar fi foarte benefică includerea LSA în orice dezbatere privind reluarea procesului de pace și controlul administrativ și politic al Fâșiei Gaza de către Autoritatea Palestiniană; subliniază rolul crucial al Egiptului în obținerea încetării definitive a focului în conflictul dintre Hamas și Israel în vara lui 2014; solicită donatorilor internaționali să își respecte angajamentele luate în cadrul Conferinței de la Cairo din octombrie 2014;

| 12. | își exprimă sprijinul deplin pentru măsuri concrete care să fie aplicate de UE în cadrul PSAC, pentru a promova stabilitatea și securitatea țărilor din regiunea MENA; deplânge faptul că misiunile și operațiunile PSAC desfășurate în regiune (EUBAM în Libia, EUPOL COPPS și EUBAM Rafah) au fost prea mici și au fost defazate în fața provocărilor de securitate din regiune și cere o reevaluare strategică a acestor misiuni și operațiuni; subliniază că UE, în cadrul acestui angajament pentru drepturile omului și statul de drept, ar putea juca un rol major în furnizarea de asistență specifică și pregătirea unor competențe specifice în domenii precum reforma justiției penale, SSR și DDR, supravegherea frontierelor, combaterea terorismului și a radicalizării, precum și prevenirea traficului de arme, droguri și de ființe umane; solicită acordarea unei atenții speciale pentru Libia; subliniază importanța dialogului și a cooperării cu LSA și UA, astfel încât țările partenere să-și poată dezvolta abilități și să posede resursele militare și umane necesare pentru a combate extremismul; |
| --- | --- |

12.

își exprimă sprijinul deplin pentru măsuri concrete care să fie aplicate de UE în cadrul PSAC, pentru a promova stabilitatea și securitatea țărilor din regiunea MENA; deplânge faptul că misiunile și operațiunile PSAC desfășurate în regiune (EUBAM în Libia, EUPOL COPPS și EUBAM Rafah) au fost prea mici și au fost defazate în fața provocărilor de securitate din regiune și cere o reevaluare strategică a acestor misiuni și operațiuni; subliniază că UE, în cadrul acestui angajament pentru drepturile omului și statul de drept, ar putea juca un rol major în furnizarea de asistență specifică și pregătirea unor competențe specifice în domenii precum reforma justiției penale, SSR și DDR, supravegherea frontierelor, combaterea terorismului și a radicalizării, precum și prevenirea traficului de arme, droguri și de ființe umane; solicită acordarea unei atenții speciale pentru Libia; subliniază importanța dialogului și a cooperării cu LSA și UA, astfel încât țările partenere să-și poată dezvolta abilități și să posede resursele militare și umane necesare pentru a combate extremismul;

| 13. | se opune ferm utilizării dronelor în execuțiile extrajudiciare și extrateritoriale ale suspecților de terorism și solicită interzicerea utilizării dronelor în acest scop; |
| --- | --- |

13.

se opune ferm utilizării dronelor în execuțiile extrajudiciare și extrateritoriale ale suspecților de terorism și solicită interzicerea utilizării dronelor în acest scop;

| 14. | solicită autorităților din statele membre ale UE și din țările din Orientul Mijlociu și Africa de Nord să susțină interdicția torturii, consacrată mai ales în Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, pe care acestea le-au semnat și ratificat în marea lor majoritate; reiterează că mărturisirile obținute sub tortură nu sunt valabile și condamnă această practică; |
| --- | --- |

14.

solicită autorităților din statele membre ale UE și din țările din Orientul Mijlociu și Africa de Nord să susțină interdicția torturii, consacrată mai ales în Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, pe care acestea le-au semnat și ratificat în marea lor majoritate; reiterează că mărturisirile obținute sub tortură nu sunt valabile și condamnă această practică;

| 15. | este îngrijorat în special de faptul că diferitele crize politice din regiune au redus capacitățile serviciilor de informații ale statelor membre; reamintește importanța crucială a promovării unei mai bune cooperări între statele membre ale UE și țările MENA în combaterea terorismului în cadrul dreptului internațional și al drepturilor omului; solicită o cooperare sistematică și eficientă între aceste țări și Europol și Interpol, pentru a le ajuta să creeze structurile și resursele necesare în domeniul antiterorismului, al contraterorismului și al crimei organizate, inclusiv al traficului de ființe umane, prin implementarea unor sisteme integrate de apărare, concepute mai ales pentru protecția drepturilor omului pentru fiecare persoană implicată, cu condiția introducerii unor garanții adecvate de protecție a drepturilor omului; evidențiază dialogul 5+5, care completează acțiunea Uniunii pentru Mediterana (UpM) și permite activitățile de cooperarea în domeniul securității; subliniază că trebuie depășite deficiențele persistente înregistrate în cooperarea cu țările de origine, de tranzit și de destinație ale luptătorilor străini; invită statele membre ale UE să își reunească mijloacele, să consolideze instrumentele existente (Frontex, Eurosur) și să creeze un PNR european, pentru a îmbunătăți controalele la frontierele externe ale Uniunii Europene; subliniază că ar trebui consolidată colaborarea activă dintre miniștrii afacerilor externe și cei ai afacerilor interne, în special în ceea ce privește cooperarea judiciară și polițienească și schimbul de informații; |
| --- | --- |

15.

este îngrijorat în special de faptul că diferitele crize politice din regiune au redus capacitățile serviciilor de informații ale statelor membre; reamintește importanța crucială a promovării unei mai bune cooperări între statele membre ale UE și țările MENA în combaterea terorismului în cadrul dreptului internațional și al drepturilor omului; solicită o cooperare sistematică și eficientă între aceste țări și Europol și Interpol, pentru a le ajuta să creeze structurile și resursele necesare în domeniul antiterorismului, al contraterorismului și al crimei organizate, inclusiv al traficului de ființe umane, prin implementarea unor sisteme integrate de apărare, concepute mai ales pentru protecția drepturilor omului pentru fiecare persoană implicată, cu condiția introducerii unor garanții adecvate de protecție a drepturilor omului; evidențiază dialogul 5+5, care completează acțiunea Uniunii pentru Mediterana (UpM) și permite activitățile de cooperarea în domeniul securității; subliniază că trebuie depășite deficiențele persistente înregistrate în cooperarea cu țările de origine, de tranzit și de destinație ale luptătorilor străini; invită statele membre ale UE să își reunească mijloacele, să consolideze instrumentele existente (Frontex, Eurosur) și să creeze un PNR european, pentru a îmbunătăți controalele la frontierele externe ale Uniunii Europene; subliniază că ar trebui consolidată colaborarea activă dintre miniștrii afacerilor externe și cei ai afacerilor interne, în special în ceea ce privește cooperarea judiciară și polițienească și schimbul de informații;

| 16. | reamintește necesitatea urgentă de a găsi o soluție politică în conflictul din Siria; susține faptul că o soluție durabilă necesită un proces politic incluziv, condus de Siria, care să ducă la o tranziție, pe baza comunicatului de la Geneva din 30 iunie 2012 și în conformitate cu rezoluțiile relevante ale CS al ONU, în vederea menținerii unității, suveranității și integrității teritoriale ale țării; salută eforturile Coaliției Naționale Siriene de extindere a calității de membru și de implicare în alte grupuri de opoziție, inclusiv prin cooperarea recentă cu Comisia de coordonare națională în vederea stabilirii viziunii opoziției pentru tranziția politică; susține eforturile trimisului special al ONU, Staffan de Mistura, de a pune capăt conflictelor armate și a relansa dialogul politic; subliniază importanța protejării și sprijinirii opoziției democratice din Siria; reamintește necesitatea asumării responsabilității pentru crimele împotriva umanității, crimele de război și gravele încălcări ale drepturilor omului comise de regimul Bashar al-Assad în timpul conflictului; |
| --- | --- |

16.

reamintește necesitatea urgentă de a găsi o soluție politică în conflictul din Siria; susține faptul că o soluție durabilă necesită un proces politic incluziv, condus de Siria, care să ducă la o tranziție, pe baza comunicatului de la Geneva din 30 iunie 2012 și în conformitate cu rezoluțiile relevante ale CS al ONU, în vederea menținerii unității, suveranității și integrității teritoriale ale țării; salută eforturile Coaliției Naționale Siriene de extindere a calității de membru și de implicare în alte grupuri de opoziție, inclusiv prin cooperarea recentă cu Comisia de coordonare națională în vederea stabilirii viziunii opoziției pentru tranziția politică; susține eforturile trimisului special al ONU, Staffan de Mistura, de a pune capăt conflictelor armate și a relansa dialogul politic; subliniază importanța protejării și sprijinirii opoziției democratice din Siria; reamintește necesitatea asumării responsabilității pentru crimele împotriva umanității, crimele de război și gravele încălcări ale drepturilor omului comise de regimul Bashar al-Assad în timpul conflictului;

| 17. | cere ca orice inițiativă menită să conducă la încheierea luptelor din Siria să ia în considerare cerințele dreptului umanitar internațional și ale dreptului internațional al drepturilor omului, acesta din urmă aplicându-se pe timp de pace și de război, precum și cerințele dreptului penal internațional; invită Uniunea Europeană să crească presiunea aplicată regimului Assad în vederea respectării Rezoluțiilor 2139 (2014), 2165 (2014) și 2191(2014) ale Consiliului de Securitate al ONU, în vederea intensificării eforturilor sale de a canaliza ajutoarele umanitare, inclusiv în zonele controlate de opoziția moderată din Siria, și pentru a ajuta la consolidarea capacității acesteia; salută angajamentele asumate în cadrul conferinței Kuwait III și invită UE și alți donatori internaționali să își îndeplinească angajamentele financiare ca răspuns la criza din Siria; susține recomandarea Comisiei de a favoriza restabilirea unei administrații și a serviciilor publice în regiunile devastate din Siria și solicită ajutor imediat pentru reconstrucția orașului Kobane; |
| --- | --- |

17.

cere ca orice inițiativă menită să conducă la încheierea luptelor din Siria să ia în considerare cerințele dreptului umanitar internațional și ale dreptului internațional al drepturilor omului, acesta din urmă aplicându-se pe timp de pace și de război, precum și cerințele dreptului penal internațional; invită Uniunea Europeană să crească presiunea aplicată regimului Assad în vederea respectării Rezoluțiilor 2139 (2014), 2165 (2014) și 2191(2014) ale Consiliului de Securitate al ONU, în vederea intensificării eforturilor sale de a canaliza ajutoarele umanitare, inclusiv în zonele controlate de opoziția moderată din Siria, și pentru a ajuta la consolidarea capacității acesteia; salută angajamentele asumate în cadrul conferinței Kuwait III și invită UE și alți donatori internaționali să își îndeplinească angajamentele financiare ca răspuns la criza din Siria; susține recomandarea Comisiei de a favoriza restabilirea unei administrații și a serviciilor publice în regiunile devastate din Siria și solicită ajutor imediat pentru reconstrucția orașului Kobane;

| 18. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația umanitară tot mai deteriorată din Siria, din ultimii patru ani; constată că accesul la ajutoarele umanitare s-a redus în urma obstrucției deliberate a ajutoarelor, fapt care trebuie stopat imediat; constată cu gravă îngrijorare că numărul persoanelor care locuiesc în zonele în care este dificil sau imposibil pentru agențiile de ajutor să ajungă aproape s-a dublat în ultimii doi ani; |
| --- | --- |

18.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația umanitară tot mai deteriorată din Siria, din ultimii patru ani; constată că accesul la ajutoarele umanitare s-a redus în urma obstrucției deliberate a ajutoarelor, fapt care trebuie stopat imediat; constată cu gravă îngrijorare că numărul persoanelor care locuiesc în zonele în care este dificil sau imposibil pentru agențiile de ajutor să ajungă aproape s-a dublat în ultimii doi ani;

| 19. | subliniază că violul folosit ca armă de război împotriva femeilor și fetelor a fost dovedit mai ales în Siria, Irak și în teritoriile controlate de Da'esh; cere ca fetele și femeile victime ale violurilor în condiții de conflict armat să aibă la dispoziție întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv de posibilitatea de a face avorturi, în centrele umanitare finanțate de UE, în conformitate cu dreptul internațional umanitar, ce rezoluțiile Consiliului de Securitate și cu articolul 3 comun din Convențiile de la Geneva, care garantează accesul răniților și al bolnavilor la toate îngrijirile medicale necesare în funcție de situația lor, fără nicio discriminare; |
| --- | --- |

19.

subliniază că violul folosit ca armă de război împotriva femeilor și fetelor a fost dovedit mai ales în Siria, Irak și în teritoriile controlate de Da'esh; cere ca fetele și femeile victime ale violurilor în condiții de conflict armat să aibă la dispoziție întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv de posibilitatea de a face avorturi, în centrele umanitare finanțate de UE, în conformitate cu dreptul internațional umanitar, ce rezoluțiile Consiliului de Securitate și cu articolul 3 comun din Convențiile de la Geneva, care garantează accesul răniților și al bolnavilor la toate îngrijirile medicale necesare în funcție de situația lor, fără nicio discriminare;

| 20. | subliniază că guvernul irakian trebuie să promoveze un sistem de partajare a puterii și a responsabilităților politice, precum și a profiturilor din petrol într-un mod incluziv, care ar trebui să cuprindă toate comunitățile etnice și religioase din țară și, în mod specific, minoritățile sunite; solicită ca existența acestui sistem să constituie o condiție esențială pentru implementarea Acordului de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak; solicită guvernului irakian să asigure protecția minorităților etnice și religioase fără întârziere, să împiedice milițiile shia să exercite acte de violență împotriva minorităților sunni și să ofere adăposturi sigure și ajutorul de bază refugiaților care au fugit din calea terorii răspândite de ISIS; ia act de acordul încheiat între guvernul irakian și guvernul regional kurd din Irak (KGR) și îndeamnă la implementarea deplină a acestuia și invită Irakul să respecte pe deplin drepturile financiare ale guvernului regional kurd, astfel cum se prevede în Constituție; subliniază importanța și încurajează consolidarea în continuare a cooperării între Bagdad și Erbil, în scopul securității și al prosperității economice ale Irakului și regiunii; încurajează UE să contribuie la consolidarea capacităților guvernului irakian la nivel politic, administrativ și militar, în special pentru a aborda dificultățile ridicate de criza socială și economică și de insuficienta protecție a drepturilor omului; |
| --- | --- |

20.

subliniază că guvernul irakian trebuie să promoveze un sistem de partajare a puterii și a responsabilităților politice, precum și a profiturilor din petrol într-un mod incluziv, care ar trebui să cuprindă toate comunitățile etnice și religioase din țară și, în mod specific, minoritățile sunite; solicită ca existența acestui sistem să constituie o condiție esențială pentru implementarea Acordului de parteneriat și cooperare dintre UE și Irak; solicită guvernului irakian să asigure protecția minorităților etnice și religioase fără întârziere, să împiedice milițiile shia să exercite acte de violență împotriva minorităților sunni și să ofere adăposturi sigure și ajutorul de bază refugiaților care au fugit din calea terorii răspândite de ISIS; ia act de acordul încheiat între guvernul irakian și guvernul regional kurd din Irak (KGR) și îndeamnă la implementarea deplină a acestuia și invită Irakul să respecte pe deplin drepturile financiare ale guvernului regional kurd, astfel cum se prevede în Constituție; subliniază importanța și încurajează consolidarea în continuare a cooperării între Bagdad și Erbil, în scopul securității și al prosperității economice ale Irakului și regiunii; încurajează UE să contribuie la consolidarea capacităților guvernului irakian la nivel politic, administrativ și militar, în special pentru a aborda dificultățile ridicate de criza socială și economică și de insuficienta protecție a drepturilor omului;

| 21. | este convins că, pentru a obține securitatea de lungă durată în regiunile care au fost deja eliberate de ISIS sau alte grupuri teroriste, este necesară stabilizarea în continuare a zonelor respective; subliniază că acest lucru se poate realiza prin intermediul ajutoarelor umanitare, al programelor de eliminare a minelor și al elaborării de politici; |
| --- | --- |

21.

este convins că, pentru a obține securitatea de lungă durată în regiunile care au fost deja eliberate de ISIS sau alte grupuri teroriste, este necesară stabilizarea în continuare a zonelor respective; subliniază că acest lucru se poate realiza prin intermediul ajutoarelor umanitare, al programelor de eliminare a minelor și al elaborării de politici;

| 22. | condamnă cu fermitate atentatul terorist de la muzeul Bardo din Tunis, comis la 18 martie 2015 și revendicat de Statul Islamic; este preocupat de capacitatea de înrolare a rețelelor teroriste într-o țară condusă de un guvern de unitate națională cu participarea partidului islamic moderat Ennahda; este preocupat, de asemenea, de frontierele insuficient protejate ale Tunisiei cu Libia, care sunt utilizate îndeosebi pentru traficul de droguri și arme, și salută recenta cooperare dintre Tunisia, UE și statele sale membre în această privință; rămâne preocupat de fluxul masiv de refugiați libieni în Tunisia, care exercită o presiune puternică asupra stabilității țării și salută găzduirea în prezent de către Tunisia a peste un milion de refugiați libieni; subliniază importanța pentru UE și Tunisia de a viza și a consolida cooperarea în materie de securitate, în special corelată cu punerea în aplicarea de programe comune de securitate; consideră că este vital ca problemei tunisiene să i se acorde mai mult sprijin, asumând angajamente specifice dintr-un punct de vedere economic și al investițiilor, în vederea sprijinirii tranziției democratice fragile, acordând atenție faptului că este în interesul întregii regiuni și al UE ca experimentul tunisian să aibă succes; îndeamnă Comisia să sublinieze importanța democratizării și să trimită un mesaj simbolic după revoltele din lumea arabă prin organizarea unui summit UE-MENA la Tunis; |
| --- | --- |

22.

condamnă cu fermitate atentatul terorist de la muzeul Bardo din Tunis, comis la 18 martie 2015 și revendicat de Statul Islamic; este preocupat de capacitatea de înrolare a rețelelor teroriste într-o țară condusă de un guvern de unitate națională cu participarea partidului islamic moderat Ennahda; este preocupat, de asemenea, de frontierele insuficient protejate ale Tunisiei cu Libia, care sunt utilizate îndeosebi pentru traficul de droguri și arme, și salută recenta cooperare dintre Tunisia, UE și statele sale membre în această privință; rămâne preocupat de fluxul masiv de refugiați libieni în Tunisia, care exercită o presiune puternică asupra stabilității țării și salută găzduirea în prezent de către Tunisia a peste un milion de refugiați libieni; subliniază importanța pentru UE și Tunisia de a viza și a consolida cooperarea în materie de securitate, în special corelată cu punerea în aplicarea de programe comune de securitate; consideră că este vital ca problemei tunisiene să i se acorde mai mult sprijin, asumând angajamente specifice dintr-un punct de vedere economic și al investițiilor, în vederea sprijinirii tranziției democratice fragile, acordând atenție faptului că este în interesul întregii regiuni și al UE ca experimentul tunisian să aibă succes; îndeamnă Comisia să sublinieze importanța democratizării și să trimită un mesaj simbolic după revoltele din lumea arabă prin organizarea unui summit UE-MENA la Tunis;

| 23. | își exprimă profunda preocupare față de deteriorarea situație de securitate și a situației umanitare din Libia; este profund îngrijorat de extinderea grupurilor teroriste în țară, și în special în ISIL și Daesh, care profită de vidul politic și de escaladarea violențelor din țară; subliniază importanța unor măsuri urgente de limitare și eradicare a influenței organizațiilor teroriste de pe teritoriul libian; este alarmat de situația deosebit de gravă din sudul țării, care este folosită ca platformă pentru crima organizată și grupurile armate; subliniază necesitatea de a menține integritatea teritorială și unitatea națională a Libiei, ceea ce se poate realiza numai printr-o politică în care sunt incluși toți actorii bine identificați; reafirmă sprijinul pentru discuțiile conduse de ONU, prin intermediul Reprezentantului Special al Secretarului General al ONU, Bernardino Léon, vizând o soluție negociată care să conducă la formarea unui guvern unitar în Libia; salută eforturile depuse de Algeria și Maroc pentru promovarea dialogului în interiorul Libiei; subliniază că UE și-a declarat deja disponibilitatea de a introduce măsuri restrictive împotriva celor care împiedică procesul de dialog, în conformitate cu RCSONU 2174 (2014); subliniază faptul că UE ar trebui să fie pregătită să acorde sprijin instituțiilor din Libia odată cu găsirea unei soluții politice și intrarea în vigoare a unui acord de încetare a focului; subliniază că UE ar trebui să contribuie la efortul de DDR și RSS în Libia, imediat cum se inaugurează un guvern de unitate și la cererea acestuia; avertizează totuși că, în eventualitatea unui impas în cadrul negocierilor politice și a intensificării conflictului armat, UE trebuie să fie pregătită să contribuie la orice intervenție de menținere a păcii stabilită de Consiliul de securitate al ONU; |
| --- | --- |

23.

își exprimă profunda preocupare față de deteriorarea situație de securitate și a situației umanitare din Libia; este profund îngrijorat de extinderea grupurilor teroriste în țară, și în special în ISIL și Daesh, care profită de vidul politic și de escaladarea violențelor din țară; subliniază importanța unor măsuri urgente de limitare și eradicare a influenței organizațiilor teroriste de pe teritoriul libian; este alarmat de situația deosebit de gravă din sudul țării, care este folosită ca platformă pentru crima organizată și grupurile armate; subliniază necesitatea de a menține integritatea teritorială și unitatea națională a Libiei, ceea ce se poate realiza numai printr-o politică în care sunt incluși toți actorii bine identificați; reafirmă sprijinul pentru discuțiile conduse de ONU, prin intermediul Reprezentantului Special al Secretarului General al ONU, Bernardino Léon, vizând o soluție negociată care să conducă la formarea unui guvern unitar în Libia; salută eforturile depuse de Algeria și Maroc pentru promovarea dialogului în interiorul Libiei; subliniază că UE și-a declarat deja disponibilitatea de a introduce măsuri restrictive împotriva celor care împiedică procesul de dialog, în conformitate cu RCSONU 2174 (2014); subliniază faptul că UE ar trebui să fie pregătită să acorde sprijin instituțiilor din Libia odată cu găsirea unei soluții politice și intrarea în vigoare a unui acord de încetare a focului; subliniază că UE ar trebui să contribuie la efortul de DDR și RSS în Libia, imediat cum se inaugurează un guvern de unitate și la cererea acestuia; avertizează totuși că, în eventualitatea unui impas în cadrul negocierilor politice și a intensificării conflictului armat, UE trebuie să fie pregătită să contribuie la orice intervenție de menținere a păcii stabilită de Consiliul de securitate al ONU;

| 24. | își exprimă preocuparea cu privire la deteriorarea situației de securitate din Yemen; subliniază faptul că această criză politică s-a transformat într-o criză umanitară și a securității, care destabilizează toată Peninsula Arabică și, dincolo de aceasta, toate țările MENA; sprijină ONU în eforturile sale de a relua negocierile; subliniază că numai un consens politic extins prin negocieri pașnice între principalele grupuri politice, într-o atmosferă nemarcată de teamă, poate asigura o soluție sustenabilă pentru criza actuală și poate menține unitatea și integritatea teritorială a țării; solicită UE și statelor membre să ia inițiative concrete pentru a ajuta populațiile civile și pentru a pune capăt crizei; |
| --- | --- |

24.

își exprimă preocuparea cu privire la deteriorarea situației de securitate din Yemen; subliniază faptul că această criză politică s-a transformat într-o criză umanitară și a securității, care destabilizează toată Peninsula Arabică și, dincolo de aceasta, toate țările MENA; sprijină ONU în eforturile sale de a relua negocierile; subliniază că numai un consens politic extins prin negocieri pașnice între principalele grupuri politice, într-o atmosferă nemarcată de teamă, poate asigura o soluție sustenabilă pentru criza actuală și poate menține unitatea și integritatea teritorială a țării; solicită UE și statelor membre să ia inițiative concrete pentru a ajuta populațiile civile și pentru a pune capăt crizei;

| 25. | condamnă ferm atacurile asupra infrastructurii și populației civile din Yemen, care au generat un număr mare de victime și au înrăutățit și mai mult situația umanitară deja foarte dificilă; solicită UE și actorilor regionali și internaționali să medieze o încetare a focului imediată și încetarea violențelor orientate către populația civilă; solicită punerea la dispoziție de fonduri suplimentare în coordonare cu alți donatori internaționali, în vederea prevenirii crizei umanitare și a asigurării ajutoarelor de bază pentru persoanele care au nevoie de ele; |
| --- | --- |

25.

condamnă ferm atacurile asupra infrastructurii și populației civile din Yemen, care au generat un număr mare de victime și au înrăutățit și mai mult situația umanitară deja foarte dificilă; solicită UE și actorilor regionali și internaționali să medieze o încetare a focului imediată și încetarea violențelor orientate către populația civilă; solicită punerea la dispoziție de fonduri suplimentare în coordonare cu alți donatori internaționali, în vederea prevenirii crizei umanitare și a asigurării ajutoarelor de bază pentru persoanele care au nevoie de ele;

| 26. | îndeamnă Comisia Europeană să abordeze împreună cu țările din regiunea MENA, din punct de vedere structural, problema tinerilor care părăsesc UE pentru a lupta de partea ISIL/Daesh și a altor organizații teroriste din Siria și Irak; invită statele membre să ia măsuri corespunzătoare pentru a împiedica luptătorii să călătorească de pe teritoriul lor, în conformitate cu Rezoluția nr. 2170 (2014) a Consiliului de Securitate al ONU, și să dezvolte o strategie comună pentru serviciile de securitate și agențiile UE cu scopul de a monitoriza și controla jihadiștii; invită la cooperare în cadrul UE și la nivel internațional pentru a se iniția acțiuni judiciare adecvate împotriva tuturor persoanelor bănuite de implicare în acte de terorism și pentru a lua alte măsuri preventive destinate să identifice și să stopeze radicalizarea; invită statele membre să intensifice cooperarea și schimbul de informații între ele, precum și cu organismele UE; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia Europeană să abordeze împreună cu țările din regiunea MENA, din punct de vedere structural, problema tinerilor care părăsesc UE pentru a lupta de partea ISIL/Daesh și a altor organizații teroriste din Siria și Irak; invită statele membre să ia măsuri corespunzătoare pentru a împiedica luptătorii să călătorească de pe teritoriul lor, în conformitate cu Rezoluția nr. 2170 (2014) a Consiliului de Securitate al ONU, și să dezvolte o strategie comună pentru serviciile de securitate și agențiile UE cu scopul de a monitoriza și controla jihadiștii; invită la cooperare în cadrul UE și la nivel internațional pentru a se iniția acțiuni judiciare adecvate împotriva tuturor persoanelor bănuite de implicare în acte de terorism și pentru a lua alte măsuri preventive destinate să identifice și să stopeze radicalizarea; invită statele membre să intensifice cooperarea și schimbul de informații între ele, precum și cu organismele UE;

| 27. | subliniază importanța ca, în lupta împotriva terorismului, Guvernul Egiptului să respecte drepturile de bază ale omului și libertățile politice, să oprească arestările sistematice ale protestatarilor și activiștilor pașnici și să susțină dreptul la un proces echitabil; afirmă că ar saluta o interdicție a pedepsei cu moartea de care ar putea beneficia membrii organizațiilor politice și sociale care au fost condamnați recent; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța ca, în lupta împotriva terorismului, Guvernul Egiptului să respecte drepturile de bază ale omului și libertățile politice, să oprească arestările sistematice ale protestatarilor și activiștilor pașnici și să susțină dreptul la un proces echitabil; afirmă că ar saluta o interdicție a pedepsei cu moartea de care ar putea beneficia membrii organizațiilor politice și sociale care au fost condamnați recent;

| 28. | salută acordul preliminar privind fluxul fluviului Nil, încheiat între Egipt, Sudan și Etiopia, la 23 martie 2015; subliniază faptul că o utilizare de comun acord a apelor fluviului Nil este fundamentală pentru securitatea tuturor țărilor implicate; subliniază faptul că UE ar trebui să fie pregătită să faciliteze în continuare dialogul între toate părțile în cazul în care se consideră util pentru negocieri; |
| --- | --- |

28.

salută acordul preliminar privind fluxul fluviului Nil, încheiat între Egipt, Sudan și Etiopia, la 23 martie 2015; subliniază faptul că o utilizare de comun acord a apelor fluviului Nil este fundamentală pentru securitatea tuturor țărilor implicate; subliniază faptul că UE ar trebui să fie pregătită să faciliteze în continuare dialogul între toate părțile în cazul în care se consideră util pentru negocieri;

Consolidarea strategiei globale pentru democrație și drepturile omului

| 29. | este convins că lipsa democrației face parte din cauzele profunde ale instabilității politice din regiune și că respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice de bază constituie cea mai puternică protecție pe termen lung împotriva instabilității cronice din țările din regiunea MENA; invită UE și statele membre să nu privească regiunea MENA exclusiv prin prisma amenințărilor la adresa securității pe termen scurt și să susțină în mod activ și durabil aspirațiile democratice ale societăților din regiune; subliniază necesitatea unei acțiuni echilibrate în cadrul unei abordări globale și ambițioase, pentru a corela politica de securitate cu cea pentru drepturile omului, care reprezintă una dintre prioritățile UE; subliniază importanța consolidării stabilității pe termen lung în regiunea MENA prin sprijinirea în continuare de către UE a societății civile, mai ales prin intermediul Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și al Facilității pentru societatea civilă IEV, precum și al noilor instrumente pro-democrație cum ar fi Fondul european pentru democrație (FED); solicită statelor membre, în spiritul solidarității și al angajamentului, să furnizeze fonduri suficiente bugetului Fondului pentru a asigura un sprijin cât mai flexibil și eficient pentru actorii locali ai schimbărilor democratice din regiune; invită SEAE să își sporească eforturile pentru difuzarea și explicarea valorilor europene, în special prin contacte periodice cu autoritățile și, în paralel, cu reprezentanții societăților civile; |
| --- | --- |

29.

este convins că lipsa democrației face parte din cauzele profunde ale instabilității politice din regiune și că respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice de bază constituie cea mai puternică protecție pe termen lung împotriva instabilității cronice din țările din regiunea MENA; invită UE și statele membre să nu privească regiunea MENA exclusiv prin prisma amenințărilor la adresa securității pe termen scurt și să susțină în mod activ și durabil aspirațiile democratice ale societăților din regiune; subliniază necesitatea unei acțiuni echilibrate în cadrul unei abordări globale și ambițioase, pentru a corela politica de securitate cu cea pentru drepturile omului, care reprezintă una dintre prioritățile UE; subliniază importanța consolidării stabilității pe termen lung în regiunea MENA prin sprijinirea în continuare de către UE a societății civile, mai ales prin intermediul Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și al Facilității pentru societatea civilă IEV, precum și al noilor instrumente pro-democrație cum ar fi Fondul european pentru democrație (FED); solicită statelor membre, în spiritul solidarității și al angajamentului, să furnizeze fonduri suficiente bugetului Fondului pentru a asigura un sprijin cât mai flexibil și eficient pentru actorii locali ai schimbărilor democratice din regiune; invită SEAE să își sporească eforturile pentru difuzarea și explicarea valorilor europene, în special prin contacte periodice cu autoritățile și, în paralel, cu reprezentanții societăților civile;

| 30. | salută lansarea de către ÎR/VP și Comisie a unei largi consultări cu privire la revizuirea PEV; invită Comisia, SEAE, Consiliul și statele membre să dezvolte o dimensiune politică și strategică mai eficientă și inovatoare a PEV; salută reuniunea miniștrilor afacerilor externe ai UE și ai țărilor din sudul Mediteranei; reamintește că aceasta a fost prima reuniune în care miniștrii afacerilor externe s-au reunit după șapte ani; consideră că miniștrii ar trebui să se reunească anual; solicită SEAE și Comisiei să continue să încurajeze reformele democratice și să sprijine actorii democratici din regiunea MENA, în special în țările vecine ale UE; subliniază importanța menținerii echilibrului actual în distribuirea fondurilor pentru alocarea finanțării PEV; reamintește că țărilor care fac progrese în implementarea reformelor și urmărirea politicii europene ar trebui să li se acorde sprijin suplimentar decisiv, cu o atenție specială acordată Tunisiei, și subliniază necesitatea de a promova drepturile femeilor; |
| --- | --- |

30.

salută lansarea de către ÎR/VP și Comisie a unei largi consultări cu privire la revizuirea PEV; invită Comisia, SEAE, Consiliul și statele membre să dezvolte o dimensiune politică și strategică mai eficientă și inovatoare a PEV; salută reuniunea miniștrilor afacerilor externe ai UE și ai țărilor din sudul Mediteranei; reamintește că aceasta a fost prima reuniune în care miniștrii afacerilor externe s-au reunit după șapte ani; consideră că miniștrii ar trebui să se reunească anual; solicită SEAE și Comisiei să continue să încurajeze reformele democratice și să sprijine actorii democratici din regiunea MENA, în special în țările vecine ale UE; subliniază importanța menținerii echilibrului actual în distribuirea fondurilor pentru alocarea finanțării PEV; reamintește că țărilor care fac progrese în implementarea reformelor și urmărirea politicii europene ar trebui să li se acorde sprijin suplimentar decisiv, cu o atenție specială acordată Tunisiei, și subliniază necesitatea de a promova drepturile femeilor;

| 31. | invită UE și statele membre să elaboreze un program special pentru sprijinirea și reabilitarea femeilor și a fetelor care sunt victime ale violenței sexuale și sclaviei în zonele de conflict din regiunea MENA, în special în Siria și Irak; solicită guvernelor țărilor din regiunea MENA, ONU, UE și ONG-urilor implicate să țină seama de vulnerabilitatea deosebită a femeilor și fetelor refugiate, în special a celor izolate de familiile lor, să le ofere protecția necesară și să-și intensifice eforturile de sprijinire a victimelor care au supraviețuit violenței sexuale, elaborând totodată politici sociale care să le permită să se reintegreze în societate; invită părțile implicate în conflictele armate să respecte prevederile Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU, să ia măsuri de protecție a femeilor și fetelor, în special în ceea ce privește abuzul sexual, traficul de femei și comerțul cu sex, precum și să combată impunitatea celor care săvârșesc astfel de acte; îndeamnă guvernele țărilor din regiunea MENA să semneze și să ratifice Convenția de la Istanbul, care este un instrument solid de combatere globală a violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a violenței domestice și a mutilării genitale; |
| --- | --- |

31.

invită UE și statele membre să elaboreze un program special pentru sprijinirea și reabilitarea femeilor și a fetelor care sunt victime ale violenței sexuale și sclaviei în zonele de conflict din regiunea MENA, în special în Siria și Irak; solicită guvernelor țărilor din regiunea MENA, ONU, UE și ONG-urilor implicate să țină seama de vulnerabilitatea deosebită a femeilor și fetelor refugiate, în special a celor izolate de familiile lor, să le ofere protecția necesară și să-și intensifice eforturile de sprijinire a victimelor care au supraviețuit violenței sexuale, elaborând totodată politici sociale care să le permită să se reintegreze în societate; invită părțile implicate în conflictele armate să respecte prevederile Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU, să ia măsuri de protecție a femeilor și fetelor, în special în ceea ce privește abuzul sexual, traficul de femei și comerțul cu sex, precum și să combată impunitatea celor care săvârșesc astfel de acte; îndeamnă guvernele țărilor din regiunea MENA să semneze și să ratifice Convenția de la Istanbul, care este un instrument solid de combatere globală a violenței împotriva femeilor și fetelor, inclusiv a violenței domestice și a mutilării genitale;

| 32. | subliniază oportunitatea pe care o oferă negocierile privind acordurile de asociere pentru întărirea reformelor; subliniază că ar trebui să existe o legătură între toate dimensiunile acțiunii, astfel încât UE să consolideze relația în mod cuprinzător și coerent; insistă asupra necesității de a include în aceste acorduri stimulente reale și concrete pentru parteneri, în vederea sporirii atractivității căii reformei, a eficacității și a vizibilității acesteia pentru populația civilă; |
| --- | --- |

32.

subliniază oportunitatea pe care o oferă negocierile privind acordurile de asociere pentru întărirea reformelor; subliniază că ar trebui să existe o legătură între toate dimensiunile acțiunii, astfel încât UE să consolideze relația în mod cuprinzător și coerent; insistă asupra necesității de a include în aceste acorduri stimulente reale și concrete pentru parteneri, în vederea sporirii atractivității căii reformei, a eficacității și a vizibilității acesteia pentru populația civilă;

| 33. | subliniază faptul că UE și țările MENA trebuie să colaboreze mai îndeaproape pe baza unor obiective reciproc acceptabile, fondate pe interese comune; subliniază avantajele pe care le-ar avea coordonarea ajutorului acordat de UE țărilor MENA cu alți donatori internaționali; invită Comisia să prezinte propuneri de îmbunătățire a acestei coordonări și subliniază nevoia de coordonare a ajutorului de urgență cu asistența pentru dezvoltare pe termen lung; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că UE și țările MENA trebuie să colaboreze mai îndeaproape pe baza unor obiective reciproc acceptabile, fondate pe interese comune; subliniază avantajele pe care le-ar avea coordonarea ajutorului acordat de UE țărilor MENA cu alți donatori internaționali; invită Comisia să prezinte propuneri de îmbunătățire a acestei coordonări și subliniază nevoia de coordonare a ajutorului de urgență cu asistența pentru dezvoltare pe termen lung;

| 34. | este ferm convins că dezvoltarea democrației la nivel local și a guvernanței locale eficiente este esențială pentru stabilizarea țărilor MENA și, prin urmare, solicită instituționalizarea și dezvoltarea capacităților asociațiilor de autorități locale și regionale în țările MENA; |
| --- | --- |

34.

este ferm convins că dezvoltarea democrației la nivel local și a guvernanței locale eficiente este esențială pentru stabilizarea țărilor MENA și, prin urmare, solicită instituționalizarea și dezvoltarea capacităților asociațiilor de autorități locale și regionale în țările MENA;

| 35. | condamnă încălcările continue ale dreptului la libertatea de religie sau de convingere din regiune și reiterează importanța pe care UE o acordă acestui aspect; reafirmă încă o dată faptul că libertatea de gândire, de conștiință și de religie este un drept fundamental al omului; subliniază, prin urmare, necesitatea de combatere în mod eficient a tuturor formelor de discriminare împotriva minorităților religioase; solicită guvernelor țărilor MENA să apere pluralismul religios; invită Uniunea Europeană să își intensifice eforturile în ceea ce privește protecția activă a minorităților religioase și asigurarea de refugii sigure; salută adoptarea în cursul anului de raportare 2013 a orientărilor UE privind promovarea și protejarea libertății de religie și de convingere și invită instituțiile UE și statele membre să acorde o atenție deosebită implementării acestor orientări atât în forumurile internaționale și regionale, cât și în relațiile bilaterale cu țări terțe; încurajează VP/ÎR și SEAE să se angajeze într-un dialog permanent cu ONG-urile, cu grupările religioase sau de convingere și cu liderii religioși; |
| --- | --- |

35.

condamnă încălcările continue ale dreptului la libertatea de religie sau de convingere din regiune și reiterează importanța pe care UE o acordă acestui aspect; reafirmă încă o dată faptul că libertatea de gândire, de conștiință și de religie este un drept fundamental al omului; subliniază, prin urmare, necesitatea de combatere în mod eficient a tuturor formelor de discriminare împotriva minorităților religioase; solicită guvernelor țărilor MENA să apere pluralismul religios; invită Uniunea Europeană să își intensifice eforturile în ceea ce privește protecția activă a minorităților religioase și asigurarea de refugii sigure; salută adoptarea în cursul anului de raportare 2013 a orientărilor UE privind promovarea și protejarea libertății de religie și de convingere și invită instituțiile UE și statele membre să acorde o atenție deosebită implementării acestor orientări atât în forumurile internaționale și regionale, cât și în relațiile bilaterale cu țări terțe; încurajează VP/ÎR și SEAE să se angajeze într-un dialog permanent cu ONG-urile, cu grupările religioase sau de convingere și cu liderii religioși;

| 36. | este convins că cooperarea și diplomația culturale, precum și cooperarea academică și dialogul religios, sunt esențiale în lupta împotriva terorismului și împotriva oricărei forme de radicalizare; subliniază că pentru Europa, la fel ca și pentru regiunea MENA, educația și dezvoltarea de spirite critice constituie, de asemenea, un element de protecție împotriva radicalizării și invită, prin urmare, UE și statele sale membre să susțină investițiile necesare în acest sens; subliniază importanța crucială a promovării schimburilor culturale și academice, inclusiv cu reprezentanții islamului din țările MENA și cu comunitățile islamice din Europa; încurajează statele partenere să participe la programele culturale ale UE; invită Comisia Europeană să dea curs propunerii Parlamentului European referitoare la crearea unui program Erasmus euro-mediteranean ambițios și distinct de programul Erasmus +; invită Comisia să acorde, cât de curând, o atenție specială programelor Erasmus+, elaborate pentru sudul Mediteranei; încurajează programe de schimb care să includă și participanți din țările MENA care nu sunt membre ale PEV; |
| --- | --- |

36.

este convins că cooperarea și diplomația culturale, precum și cooperarea academică și dialogul religios, sunt esențiale în lupta împotriva terorismului și împotriva oricărei forme de radicalizare; subliniază că pentru Europa, la fel ca și pentru regiunea MENA, educația și dezvoltarea de spirite critice constituie, de asemenea, un element de protecție împotriva radicalizării și invită, prin urmare, UE și statele sale membre să susțină investițiile necesare în acest sens; subliniază importanța crucială a promovării schimburilor culturale și academice, inclusiv cu reprezentanții islamului din țările MENA și cu comunitățile islamice din Europa; încurajează statele partenere să participe la programele culturale ale UE; invită Comisia Europeană să dea curs propunerii Parlamentului European referitoare la crearea unui program Erasmus euro-mediteranean ambițios și distinct de programul Erasmus +; invită Comisia să acorde, cât de curând, o atenție specială programelor Erasmus+, elaborate pentru sudul Mediteranei; încurajează programe de schimb care să includă și participanți din țările MENA care nu sunt membre ale PEV;

| 37. | subliniază necesitatea de a elabora la nivel european un discurs eficient, comun tuturor statelor membre, contra propagandei jihadiste și radicalizării în UE, ținând seama de utilizarea instrumentelor digitale, a internetului și a rețelelor sociale și care să implice autoritățile locale din Europa și cooperarea cu comunitățile de cetățeni europeni care au legături culturale puternice cu țările MENA; consideră că acest discurs alternativ ar trebui să se bazeze pe promovarea valorilor comune fondate pe universalitatea drepturilor omului și ar trebui să discrediteze ideea unui conflict între religii și civilizații; solicită numirea în cadrul SEAE a unor membri de personal care vorbesc limbile din regiunea MENA în vederea sporirii eficienței comunicării; subliniază că trebuie trimis un mesaj pozitiv însoțit de exemple specifice în legătură cu relațiile și cooperarea între UE și țările din MENA; subliniază nevoia de a spori profilul Uniunii Europene și al statelor membre în regiune; |
| --- | --- |

37.

subliniază necesitatea de a elabora la nivel european un discurs eficient, comun tuturor statelor membre, contra propagandei jihadiste și radicalizării în UE, ținând seama de utilizarea instrumentelor digitale, a internetului și a rețelelor sociale și care să implice autoritățile locale din Europa și cooperarea cu comunitățile de cetățeni europeni care au legături culturale puternice cu țările MENA; consideră că acest discurs alternativ ar trebui să se bazeze pe promovarea valorilor comune fondate pe universalitatea drepturilor omului și ar trebui să discrediteze ideea unui conflict între religii și civilizații; solicită numirea în cadrul SEAE a unor membri de personal care vorbesc limbile din regiunea MENA în vederea sporirii eficienței comunicării; subliniază că trebuie trimis un mesaj pozitiv însoțit de exemple specifice în legătură cu relațiile și cooperarea între UE și țările din MENA; subliniază nevoia de a spori profilul Uniunii Europene și al statelor membre în regiune;

| 38. | subliniază posibilitățile oferite de PEV în ceea ce privește dialogul cultural și interreligios; insistă asupra legăturii dintre schimburile și cooperarea în domeniul culturii și educației între Uniunea Europeană și țările PEV, pe de o parte, și dezvoltarea și consolidarea unei societăți civile deschise, a democrației și a statului de drept, precum și promovarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului, pe de altă parte; |
| --- | --- |

38.

subliniază posibilitățile oferite de PEV în ceea ce privește dialogul cultural și interreligios; insistă asupra legăturii dintre schimburile și cooperarea în domeniul culturii și educației între Uniunea Europeană și țările PEV, pe de o parte, și dezvoltarea și consolidarea unei societăți civile deschise, a democrației și a statului de drept, precum și promovarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului, pe de altă parte;

| 39. | subliniază importanța dezvoltării unui dialog direct cu societatea civilă din țările MENA, pentru a le înțelege mai bine așteptările; își exprimă sprijinul pentru crearea unui sistem de consultare și consolidare a organizațiilor societății civile și a noilor generații în cadrul PEV; subliniază, în special, importanța implicării tinerilor din aceste țări într-un dialog bazat pe o relație sinceră și directă, care există în condiții de egalitate; reamintește importanța misiunilor de observare a alegerilor și invită Parlamentul European și SEAE să organizeze astfel de misiuni în toate țările din regiune, la invitația guvernelor țărilor respective, atunci când perspectivele pentru alegeri democratice autentice sunt reale, și să se asigure că aceste misiuni nu sfârșesc prin legitimizarea unei orchestrații manipulate; solicită monitorizarea regulată a recomandărilor făcute de aceste misiuni; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța dezvoltării unui dialog direct cu societatea civilă din țările MENA, pentru a le înțelege mai bine așteptările; își exprimă sprijinul pentru crearea unui sistem de consultare și consolidare a organizațiilor societății civile și a noilor generații în cadrul PEV; subliniază, în special, importanța implicării tinerilor din aceste țări într-un dialog bazat pe o relație sinceră și directă, care există în condiții de egalitate; reamintește importanța misiunilor de observare a alegerilor și invită Parlamentul European și SEAE să organizeze astfel de misiuni în toate țările din regiune, la invitația guvernelor țărilor respective, atunci când perspectivele pentru alegeri democratice autentice sunt reale, și să se asigure că aceste misiuni nu sfârșesc prin legitimizarea unei orchestrații manipulate; solicită monitorizarea regulată a recomandărilor făcute de aceste misiuni;

| 40. | insistă asupra necesității de a afirma rolul central al Uniunii pentru Mediterana, forum unic pentru un dialog cu privire la parteneriatul între Uniunea Europeană și toate țările din jurul Mediteranei, care trebuie să devină un motor pentru investițiile destinate dezvoltării socioeconomice durabile a regiunii; subliniază că aceasta ar trebui să poată mobiliza fondurile necesare acestor proiecte; sprijină dinamica reuniunilor ministeriale; solicită o mai mare diseminare a programelor și acțiunilor rezultate, inclusiv a misiunilor comune de observare a alegerilor și a evaluărilor comune, precum și o mai bună cooperare cu Uniunea Europeană; reiterează importanța revitalizării Adunării Parlamentare a Uniunii pentru Mediterana și a ambițiilor politice ale acesteia, în vederea soluționării dificultăților legate de securitatea și stabilitatea zonei mediteraneene într-un mod care să fie cu adevărat acceptabil pentru ambele părți; |
| --- | --- |

40.

insistă asupra necesității de a afirma rolul central al Uniunii pentru Mediterana, forum unic pentru un dialog cu privire la parteneriatul între Uniunea Europeană și toate țările din jurul Mediteranei, care trebuie să devină un motor pentru investițiile destinate dezvoltării socioeconomice durabile a regiunii; subliniază că aceasta ar trebui să poată mobiliza fondurile necesare acestor proiecte; sprijină dinamica reuniunilor ministeriale; solicită o mai mare diseminare a programelor și acțiunilor rezultate, inclusiv a misiunilor comune de observare a alegerilor și a evaluărilor comune, precum și o mai bună cooperare cu Uniunea Europeană; reiterează importanța revitalizării Adunării Parlamentare a Uniunii pentru Mediterana și a ambițiilor politice ale acesteia, în vederea soluționării dificultăților legate de securitatea și stabilitatea zonei mediteraneene într-un mod care să fie cu adevărat acceptabil pentru ambele părți;

| 41. | își exprimă profunda îngrijorare față de încălcările drepturilor omului, practicate în special împotriva grupurilor vulnerabile din țările MENA care se confruntă cu conflicte; consideră copiii ca fiind cel mai vulnerabil grup și, prin urmare, reiterează nevoia de intensificare a eforturilor de punere în aplicare a strategiei de implementare revizuită pentru Orientările UE privind copiii și conflictele armate; încurajează UE să aprofundeze în continuare cooperarea sa cu Reprezentantul Special al ONU pentru copiii afectați de conflicte armate, sprijinind planurile de acțiune conexe și mecanismele de monitorizare și raportare; |
| --- | --- |

41.

își exprimă profunda îngrijorare față de încălcările drepturilor omului, practicate în special împotriva grupurilor vulnerabile din țările MENA care se confruntă cu conflicte; consideră copiii ca fiind cel mai vulnerabil grup și, prin urmare, reiterează nevoia de intensificare a eforturilor de punere în aplicare a strategiei de implementare revizuită pentru Orientările UE privind copiii și conflictele armate; încurajează UE să aprofundeze în continuare cooperarea sa cu Reprezentantul Special al ONU pentru copiii afectați de conflicte armate, sprijinind planurile de acțiune conexe și mecanismele de monitorizare și raportare;

Aprofundarea cooperării pentru dezvoltare economică

| 42. | constată că regiunea MENA este afectată în mod deosebit de sărăcie și de inegalități; este convins că dezvoltarea economică și socială, împreună cu o consolidare a democrației și justiției, este necesară pentru a obține stabilitatea politică; este preocupat de situația tinerilor și consideră că este esențial ca aceștia să aibă perspective decente și legitime pentru viitor; subliniază importanța fundamentală a luptei împotriva corupției în țările MENA, nu numai pentru a atrage investiții europene și a permite o dezvoltare economică sustenabilă, ci și pentru a aborda provocările pe planul securității; subliniază relația stabilită între transparență, statul de drept și lupta împotriva terorismului, care trebuie abordate împreună; solicită SEAE, Comisiei și statelor membre să sporească cooperarea în domeniul combaterii corupției în țările MENA, fapt care ar trebui să fie o prioritate în lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

42.

constată că regiunea MENA este afectată în mod deosebit de sărăcie și de inegalități; este convins că dezvoltarea economică și socială, împreună cu o consolidare a democrației și justiției, este necesară pentru a obține stabilitatea politică; este preocupat de situația tinerilor și consideră că este esențial ca aceștia să aibă perspective decente și legitime pentru viitor; subliniază importanța fundamentală a luptei împotriva corupției în țările MENA, nu numai pentru a atrage investiții europene și a permite o dezvoltare economică sustenabilă, ci și pentru a aborda provocările pe planul securității; subliniază relația stabilită între transparență, statul de drept și lupta împotriva terorismului, care trebuie abordate împreună; solicită SEAE, Comisiei și statelor membre să sporească cooperarea în domeniul combaterii corupției în țările MENA, fapt care ar trebui să fie o prioritate în lupta împotriva terorismului;

| 43. | consideră că dialogul strategic al UE cu țările MENA ar trebui impulsionat în direcția dezvoltării economice durabile, astfel încât să diminueze inegalitățile și să creeze locuri de muncă și oportunități de educație, în principal pentru tineret; subliniază că trebuie facilitat accesul țărilor din MENA la piața unică a UE, oferind totodată întreaga protecție necesară; subliniază importanța promovării investițiilor europene în țările din MENA, inclusiv proiectele energetice și de infrastructură cu un obiectiv strategic de stimulare a dezvoltării sustenabile și a responsabilității democratice; |
| --- | --- |

43.

consideră că dialogul strategic al UE cu țările MENA ar trebui impulsionat în direcția dezvoltării economice durabile, astfel încât să diminueze inegalitățile și să creeze locuri de muncă și oportunități de educație, în principal pentru tineret; subliniază că trebuie facilitat accesul țărilor din MENA la piața unică a UE, oferind totodată întreaga protecție necesară; subliniază importanța promovării investițiilor europene în țările din MENA, inclusiv proiectele energetice și de infrastructură cu un obiectiv strategic de stimulare a dezvoltării sustenabile și a responsabilității democratice;

| 44. | reamintește că anul 2015 este Anul european al dezvoltării, care vizează să inspire mai mulți europeni în vederea implicării în eradicarea sărăciei la nivel mondial și care coincide cu planurile comunității internaționale de a conveni cu privire la un set de obiective de dezvoltare durabilă; solicită autorităților publice de la toate nivelurile de guvernare din țările MENA să acorde prioritate realizării acestor obiective; |
| --- | --- |

44.

reamintește că anul 2015 este Anul european al dezvoltării, care vizează să inspire mai mulți europeni în vederea implicării în eradicarea sărăciei la nivel mondial și care coincide cu planurile comunității internaționale de a conveni cu privire la un set de obiective de dezvoltare durabilă; solicită autorităților publice de la toate nivelurile de guvernare din țările MENA să acorde prioritate realizării acestor obiective;

| 45. | subliniază că dialogul consolidat pe teme legate de energie în zona Mediteranei ar putea contribui la stimularea cooperării regionale, la promovarea stabilității regionale și la asigurarea integrității mediului; sugerează, prin urmare, ca UE să se implice mai puternic în diplomația energetică în regiunea MENA, astfel cum s-a subliniat în Uniunea energetică; subliniază importanța atât strategică și economică, a aprovizionării cu energie în țările din vecinătatea de sud a Uniunii Europene; salută înființarea platformei de gaze euromediteraneene și afirmă că este necesar să se promoveze interconexiunile euromediteraneene în sectoarele gazului și al energiei electrice; |
| --- | --- |

45.

subliniază că dialogul consolidat pe teme legate de energie în zona Mediteranei ar putea contribui la stimularea cooperării regionale, la promovarea stabilității regionale și la asigurarea integrității mediului; sugerează, prin urmare, ca UE să se implice mai puternic în diplomația energetică în regiunea MENA, astfel cum s-a subliniat în Uniunea energetică; subliniază importanța atât strategică și economică, a aprovizionării cu energie în țările din vecinătatea de sud a Uniunii Europene; salută înființarea platformei de gaze euromediteraneene și afirmă că este necesar să se promoveze interconexiunile euromediteraneene în sectoarele gazului și al energiei electrice;

| 46. | sprijină finanțarea învățământului academic și profesional, cu scopul de a crea rezerve ample de competențe profesionale în țările din MENA; constată că programul UE de mobilitate circulară pentru învățământul profesional ar trebui extins cât mai mult, astfel încât să cuprindă toate țările din MENA, utilizând instrumente flexibile și evolutive, precum parteneriatele pentru mobilitate; |
| --- | --- |

46.

sprijină finanțarea învățământului academic și profesional, cu scopul de a crea rezerve ample de competențe profesionale în țările din MENA; constată că programul UE de mobilitate circulară pentru învățământul profesional ar trebui extins cât mai mult, astfel încât să cuprindă toate țările din MENA, utilizând instrumente flexibile și evolutive, precum parteneriatele pentru mobilitate;

| 47. | invită UE să își afirme angajamentul în toate etapele dezvoltării economice a statelor din regiune, cu ajutorul tuturor instrumentelor puse la dispoziția sa; reamintește că aceste instrumente includ de la ajutorul umanitar la acorduri de liber schimb complet și aprofundat și permit acoperirea unui proces care se întinde de la ieșirea din criză la crearea de instituții stabile; |
| --- | --- |

47.

invită UE să își afirme angajamentul în toate etapele dezvoltării economice a statelor din regiune, cu ajutorul tuturor instrumentelor puse la dispoziția sa; reamintește că aceste instrumente includ de la ajutorul umanitar la acorduri de liber schimb complet și aprofundat și permit acoperirea unui proces care se întinde de la ieșirea din criză la crearea de instituții stabile;

| 48. | regretă că este necesară o perioadă de minim un an pentru a debloca asistența macrofinanciară pentru țările cu o situație financiară precară; insistă ca UE să-și mobilizeze sau să redirecționeze fondurile necesare foarte rapid; insistă în favoarea instituirii unei noi dimensiuni procedurale a ajutorului european, atât în cadrul asistenței furnizate pe baza instrumentelor financiare ale acțiunii externe a Uniunii Europene, cât și la nivelul ajutorului macrofinanciar; subliniază, în contextul asistenței macrofinanciare, nevoia ca UE să evalueze în mod adecvat impactul socioeconomic și pe planul drepturilor omului exercitat de măsurile solicitate de țările beneficiare, pentru a garanta că această asistență nu constituie un factor de instabilitate, de exemplu prin subminarea serviciilor sociale; invită donatorii din lumea arabă să își coordoneze ajutorul în cadrul LSA și CCG și, în măsura posibilului, cu UE; |
| --- | --- |

48.

regretă că este necesară o perioadă de minim un an pentru a debloca asistența macrofinanciară pentru țările cu o situație financiară precară; insistă ca UE să-și mobilizeze sau să redirecționeze fondurile necesare foarte rapid; insistă în favoarea instituirii unei noi dimensiuni procedurale a ajutorului european, atât în cadrul asistenței furnizate pe baza instrumentelor financiare ale acțiunii externe a Uniunii Europene, cât și la nivelul ajutorului macrofinanciar; subliniază, în contextul asistenței macrofinanciare, nevoia ca UE să evalueze în mod adecvat impactul socioeconomic și pe planul drepturilor omului exercitat de măsurile solicitate de țările beneficiare, pentru a garanta că această asistență nu constituie un factor de instabilitate, de exemplu prin subminarea serviciilor sociale; invită donatorii din lumea arabă să își coordoneze ajutorul în cadrul LSA și CCG și, în măsura posibilului, cu UE;

| 49. | invită Banca Europeană de Investiții (BEI) și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) să își coordoneze strategiile de investiții cu Uniunea pentru Mediterana, astfel încât să creeze sinergii pozitive; |
| --- | --- |

49.

invită Banca Europeană de Investiții (BEI) și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) să își coordoneze strategiile de investiții cu Uniunea pentru Mediterana, astfel încât să creeze sinergii pozitive;

| 50. | invită UE să dezvolte parteneriate cu țările din regiune care nu fac parte din vecinătatea sa directă; sprijină încheierea unei convenții pentru crearea unei zone de liber schimb între UE și CCG, în măsura în care s-ar găsi un acord reciproc profitabil, care ar oferi UE o prezență și un sprijin suplimentare în regiune, în special prin reluarea negocierilor pentru un nou program de acțiune comună; reamintește că un astfel de acord a intrat în vigoare între CCG și AELS la 1 iulie 2014; |
| --- | --- |

50.

invită UE să dezvolte parteneriate cu țările din regiune care nu fac parte din vecinătatea sa directă; sprijină încheierea unei convenții pentru crearea unei zone de liber schimb între UE și CCG, în măsura în care s-ar găsi un acord reciproc profitabil, care ar oferi UE o prezență și un sprijin suplimentare în regiune, în special prin reluarea negocierilor pentru un nou program de acțiune comună; reamintește că un astfel de acord a intrat în vigoare între CCG și AELS la 1 iulie 2014;

| 51. | încurajează UE să continue discuțiile privind lansarea de negocieri de acorduri de liber schimb complete și aprofundate cu anumite țări din regiune, conform angajamentelor asumate de aceasta în urma parteneriatului de la Deauville; reamintește că dezvoltarea relațiilor comerciale face parte din politica externă a UE și contribuie la atingerea obiectivelor privind pacea, prosperitatea și stabilitatea; |
| --- | --- |

51.

încurajează UE să continue discuțiile privind lansarea de negocieri de acorduri de liber schimb complete și aprofundate cu anumite țări din regiune, conform angajamentelor asumate de aceasta în urma parteneriatului de la Deauville; reamintește că dezvoltarea relațiilor comerciale face parte din politica externă a UE și contribuie la atingerea obiectivelor privind pacea, prosperitatea și stabilitatea;

| 52. | subliniază faptul că integrarea regională a țărilor MENA ar permite o consolidare a legăturilor politice și ar favoriza comerțul și dezvoltarea; invită țările MENA să își diversifice economiile și importurile; constată că marea majoritate a comerțului țărilor MENA se realizează cu țări din afara MENA; regretă blocajul cu care se confruntă UE în ceea ce privește Uniunea Maghrebului Arab (UMA); invită UE să depună toate eforturile la nivel diplomatic, politic și financiar pentru a sprijini integrarea regională a țărilor din Magreb, în cadrul UMA sau al acordurilor de la Agadir mai extinse din punct de vedere geografic; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că integrarea regională a țărilor MENA ar permite o consolidare a legăturilor politice și ar favoriza comerțul și dezvoltarea; invită țările MENA să își diversifice economiile și importurile; constată că marea majoritate a comerțului țărilor MENA se realizează cu țări din afara MENA; regretă blocajul cu care se confruntă UE în ceea ce privește Uniunea Maghrebului Arab (UMA); invită UE să depună toate eforturile la nivel diplomatic, politic și financiar pentru a sprijini integrarea regională a țărilor din Magreb, în cadrul UMA sau al acordurilor de la Agadir mai extinse din punct de vedere geografic;

| 53. | salută sprijinul acordat de Consiliul Afaceri Externe inițiativei vizând coordonarea investițiilor în regiunea Mediteranei de sud (AMICI); subliniază importanța inițiativelor care favorizează coerența și eficacitatea acțiunii externe a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

53.

salută sprijinul acordat de Consiliul Afaceri Externe inițiativei vizând coordonarea investițiilor în regiunea Mediteranei de sud (AMICI); subliniază importanța inițiativelor care favorizează coerența și eficacitatea acțiunii externe a Uniunii Europene;

| 54. | sprijină intensificarea cooperării în sectorul transporturilor, inclusiv prin conectarea mai strânsă a rețelelor de infrastructură ale Uniunii Europene și ale țărilor partenere, în vederea facilitării circulației cetățenilor și a produselor; |
| --- | --- |

54.

sprijină intensificarea cooperării în sectorul transporturilor, inclusiv prin conectarea mai strânsă a rețelelor de infrastructură ale Uniunii Europene și ale țărilor partenere, în vederea facilitării circulației cetățenilor și a produselor;

o

o o

| 55. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comitetului Regiunilor al Uniunii Europene, guvernelor și parlamentelor din toate statele membre ale UE, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, Secretarului General al Uniunii pentru Mediterana, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale acestora. |
| --- | --- |

55.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comitetului Regiunilor al Uniunii Europene, guvernelor și parlamentelor din toate statele membre ale UE, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, Secretarului General al Uniunii pentru Mediterana, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale acestora.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0023.

(2)  JO C 247 E, 17.8.2012, p. 1.

(3)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 163.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 26.

(5)  JO C 261 E, 10.9.2013, p. 21.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0207.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0027.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0010.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0040.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0077.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0071.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/110

---

P8_TA(2015)0272

Revizuirea politicii europene de vecinătate

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (2015/2002(INI))

(2017/C 265/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5), precum și articolele 8 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5), precum și articolele 8 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere documentul comun de consultare al Comisiei și al Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant din 4 martie 2015, intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul comun de consultare al Comisiei și al Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant din 4 martie 2015, intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate” (1),

| — | având în vedere comunicările comune ale Comisiei și ale Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant intitulate „Un parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” (COM(2011)0200) (2), din 8 martie 2011, și „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303) (3), din 25 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările comune ale Comisiei și ale Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant intitulate „Un parteneriat pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene” (COM(2011)0200) (2), din 8 martie 2011, și „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)0303) (3), din 25 mai 2011,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 11 martie 2003, intitulată „Europa extinsă – vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din est și din sud” (COM(2003)0104) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European din 11 martie 2003, intitulată „Europa extinsă – vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din est și din sud” (COM(2003)0104) (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 februarie 2008 privind politica europeană de vecinătate (5) și din 20 aprilie 2015 privind revizuirea politicii europene de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 februarie 2008 privind politica europeană de vecinătate (5) și din 20 aprilie 2015 privind revizuirea politicii europene de vecinătate,

| — | având în vedere orientările pentru promovarea și protejarea tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările pentru promovarea și protejarea tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Politica europeană de vecinătate, și anume rezoluția din 20 noiembrie 2003 referitoare la relațiile cu vecinii noștri din est și din sud (6), cea din 20 aprilie 2004 referitoare la Europa extinsă – noua Politică de vecinătate (7), cea din 19 ianuarie 2006 referitoare la Politica europeană de vecinătate (8), cea din 15 noiembrie 2007 referitoare la consolidarea politicii europene de vecinătate (9), cea din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (10), cea din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea sudică (11), cea din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (12), cea din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: către o consolidare a parteneriatului: Poziția Parlamentului European privind rapoartele din 2012 (13), precum și cea din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea și stabilirea priorităților pentru relațiile UE cu țările din Parteneriatul estic (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Politica europeană de vecinătate, și anume rezoluția din 20 noiembrie 2003 referitoare la relațiile cu vecinii noștri din est și din sud (6), cea din 20 aprilie 2004 referitoare la Europa extinsă – noua Politică de vecinătate (7), cea din 19 ianuarie 2006 referitoare la Politica europeană de vecinătate (8), cea din 15 noiembrie 2007 referitoare la consolidarea politicii europene de vecinătate (9), cea din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (10), cea din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea sudică (11), cea din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (12), cea din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: către o consolidare a parteneriatului: Poziția Parlamentului European privind rapoartele din 2012 (13), precum și cea din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea și stabilirea priorităților pentru relațiile UE cu țările din Parteneriatul estic (14),

| — | având în vedere Declarația de la Riga din cadrul Summitului Parteneriatului estic al UE, organizat la 22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Riga din cadrul Summitului Parteneriatului estic al UE, organizat la 22 mai 2015,

| — | având în vedere raportul grupului de reflecție la nivel înalt privind comunitatea energetică pentru viitor, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului de reflecție la nivel înalt privind comunitatea energetică pentru viitor,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0194/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0194/2015),

| A. | întrucât politica europeană de vecinătate (PEV) a fost creată pentru aprofundarea relațiilor, intensificarea cooperării și consolidarea parteneriatelor UE cu țările învecinate, cu scopul de a dezvolta o zonă de stabilitate, securitate și prosperitate comună, după cum se precizează la articolul 8 din TUE; întrucât acest obiectiv rămâne neschimbat; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica europeană de vecinătate (PEV) a fost creată pentru aprofundarea relațiilor, intensificarea cooperării și consolidarea parteneriatelor UE cu țările învecinate, cu scopul de a dezvolta o zonă de stabilitate, securitate și prosperitate comună, după cum se precizează la articolul 8 din TUE; întrucât acest obiectiv rămâne neschimbat;

| B. | întrucât țările vecine se află într-o continuă dinamică din cauza numărului tot mai mare al provocărilor de lungă durată și al celor noi în materie de securitate, sunt mai puțin stabile, sunt cu mult mai puțin sigure și se confruntă cu o criză economică mult mai gravă decât atunci când a fost lansată PEV; |
| --- | --- |

B.

întrucât țările vecine se află într-o continuă dinamică din cauza numărului tot mai mare al provocărilor de lungă durată și al celor noi în materie de securitate, sunt mai puțin stabile, sunt cu mult mai puțin sigure și se confruntă cu o criză economică mult mai gravă decât atunci când a fost lansată PEV;

| C. | întrucât versiunea revizuită a acestei politici trebuie să se bazeze pe răspundere reciprocă și pe un angajament comun față de valorile și principiile UE, inclusiv față de democrație, statul de drept, drepturile omului și eficiența, responsabilitatea și transparența instituțiilor publice, și întrucât aceste valori și principii sunt în interesul societăților vecine la fel de mult ca în interesul nostru în ceea ce privește stabilitatea, securitatea și prosperitatea; întrucât, în pofida complexității și a provocărilor în practică, Uniunea Europeană trebuie să rămână fermă în sprijinul său față de procesele de tranziție în absolut toate țările și față de democratizare, respectarea drepturilor omului și statul de drept; |
| --- | --- |

C.

întrucât versiunea revizuită a acestei politici trebuie să se bazeze pe răspundere reciprocă și pe un angajament comun față de valorile și principiile UE, inclusiv față de democrație, statul de drept, drepturile omului și eficiența, responsabilitatea și transparența instituțiilor publice, și întrucât aceste valori și principii sunt în interesul societăților vecine la fel de mult ca în interesul nostru în ceea ce privește stabilitatea, securitatea și prosperitatea; întrucât, în pofida complexității și a provocărilor în practică, Uniunea Europeană trebuie să rămână fermă în sprijinul său față de procesele de tranziție în absolut toate țările și față de democratizare, respectarea drepturilor omului și statul de drept;

| D. | întrucât o mare parte a teritoriilor învecinate sunt în continuare afectate de conflicte și crize armate sau înghețate; întrucât țările partenere trebuie să depună eforturi pentru a găsi o soluție pașnică la conflictele existente; întrucât existența unor conflicte, inclusiv a celor înghețate sau prelungite, împiedică transformarea economică, socială și politică, precum și cooperarea regională, stabilitatea și securitatea; întrucât UE ar trebui să joace un rol mai activ în rezolvarea pașnică a conflictelor existente; |
| --- | --- |

D.

întrucât o mare parte a teritoriilor învecinate sunt în continuare afectate de conflicte și crize armate sau înghețate; întrucât țările partenere trebuie să depună eforturi pentru a găsi o soluție pașnică la conflictele existente; întrucât existența unor conflicte, inclusiv a celor înghețate sau prelungite, împiedică transformarea economică, socială și politică, precum și cooperarea regională, stabilitatea și securitatea; întrucât UE ar trebui să joace un rol mai activ în rezolvarea pașnică a conflictelor existente;

| E. | întrucât aceste conflicte subminează dezvoltarea unei reale și eficiente dimensiuni multilaterale a PEV; întrucât pacea și stabilitatea sunt elemente fundamentale ale PEV; întrucât țările partenere trebuie să respecte aceste principii; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste conflicte subminează dezvoltarea unei reale și eficiente dimensiuni multilaterale a PEV; întrucât pacea și stabilitatea sunt elemente fundamentale ale PEV; întrucât țările partenere trebuie să respecte aceste principii;

| F. | întrucât UE condamnă cu fermitate toate formele de încălcare a drepturilor omului, inclusiv violența împotriva femeilor și fetelor, violul, sclavia, crimele de onoare, căsătoriile forțate, munca copiilor și mutilarea genitală a femeilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE condamnă cu fermitate toate formele de încălcare a drepturilor omului, inclusiv violența împotriva femeilor și fetelor, violul, sclavia, crimele de onoare, căsătoriile forțate, munca copiilor și mutilarea genitală a femeilor;

| G. | întrucât evoluțiile din regiune începând cu 2004, dar în special cele din ultimii ani, au demonstrat că PEV este incapabilă să reacționeze în mod adecvat și prompt la schimbările rapide și la circumstanțele dificile; |
| --- | --- |

G.

întrucât evoluțiile din regiune începând cu 2004, dar în special cele din ultimii ani, au demonstrat că PEV este incapabilă să reacționeze în mod adecvat și prompt la schimbările rapide și la circumstanțele dificile;

| H. | întrucât PEV este în continuare o prioritate strategică a politicii externe a Uniunii Europene; întrucât revizuirea PEV trebuie efectuată în scopul de a o consolida și în spiritul sprijinirii progresului către o politică externă și de securitate comună a UE cuprinzătoare și eficace în ansamblul său; |
| --- | --- |

H.

întrucât PEV este în continuare o prioritate strategică a politicii externe a Uniunii Europene; întrucât revizuirea PEV trebuie efectuată în scopul de a o consolida și în spiritul sprijinirii progresului către o politică externă și de securitate comună a UE cuprinzătoare și eficace în ansamblul său;

| I. | întrucât Comisia și SEAE au încercat, împreună cu Consiliul și Parlamentul, să reconfigureze PEV astfel încât să-i corecteze imperfecțiunile și să o adapteze la noua situație națională și internațională, mai ales după „Primăvara arabă”; întrucât acest fapt a fost reflectat în noul instrument de finanțare a PEV pentru perioada 2014-2020, Instrumentul european de vecinătate (IEV); întrucât la revizuirea PEV trebuie să se țină seama de provocările actuale legate de criza din partea de est a Ucrainei, de ocuparea Crimeii și de Daesh; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia și SEAE au încercat, împreună cu Consiliul și Parlamentul, să reconfigureze PEV astfel încât să-i corecteze imperfecțiunile și să o adapteze la noua situație națională și internațională, mai ales după „Primăvara arabă”; întrucât acest fapt a fost reflectat în noul instrument de finanțare a PEV pentru perioada 2014-2020, Instrumentul european de vecinătate (IEV); întrucât la revizuirea PEV trebuie să se țină seama de provocările actuale legate de criza din partea de est a Ucrainei, de ocuparea Crimeii și de Daesh;

| J. | întrucât insecuritatea, instabilitatea și condițiile socioeconomice nefavorabile prezente în țările din vecinătate pot avea un impact negativ și pot inversa tendințele democratice din trecut; |
| --- | --- |

J.

întrucât insecuritatea, instabilitatea și condițiile socioeconomice nefavorabile prezente în țările din vecinătate pot avea un impact negativ și pot inversa tendințele democratice din trecut;

| K. | întrucât, de la introducerea noii abordări în 2011, evoluțiile politice din țările din vecinătate au demonstrat că UE trebuie să-și regândească relațiile cu vecinii, ținând seama de diferitele realități interne și externe; întrucât Uniunea Europeană trebuie să soluționeze noile provocări din vecinătatea sa și să-și adapteze strategia, analizându-și interesele și prioritățile și evaluându-și instrumentele politice, stimulentele și resursele disponibile, precum și atractivitatea acestora pentru partenerii săi; |
| --- | --- |

K.

întrucât, de la introducerea noii abordări în 2011, evoluțiile politice din țările din vecinătate au demonstrat că UE trebuie să-și regândească relațiile cu vecinii, ținând seama de diferitele realități interne și externe; întrucât Uniunea Europeană trebuie să soluționeze noile provocări din vecinătatea sa și să-și adapteze strategia, analizându-și interesele și prioritățile și evaluându-și instrumentele politice, stimulentele și resursele disponibile, precum și atractivitatea acestora pentru partenerii săi;

| L. | întrucât revizuirea din 2011 a PEV a afirmat că noua abordare trebuie să se bazeze pe răspundere reciprocă și pe un angajament comun în ceea ce privește valorile universale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept; |
| --- | --- |

L.

întrucât revizuirea din 2011 a PEV a afirmat că noua abordare trebuie să se bazeze pe răspundere reciprocă și pe un angajament comun în ceea ce privește valorile universale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept;

| M. | întrucât UE ar trebui să joace un rol mai activ în rezolvarea pașnică a conflictelor existente, în special a celor înghețate sau prelungite, care reprezintă în prezent un obstacol de netrecut pentru dezvoltarea deplină a PEV atât înest, cât și în sud, împiedicând bunele relații de vecinătate și cooperarea regională; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE ar trebui să joace un rol mai activ în rezolvarea pașnică a conflictelor existente, în special a celor înghețate sau prelungite, care reprezintă în prezent un obstacol de netrecut pentru dezvoltarea deplină a PEV atât înest, cât și în sud, împiedicând bunele relații de vecinătate și cooperarea regională;

| N. | întrucât PEV include diferite „vecinătăți”, cuprinzând țări cu diferite interese, ambiții și capacități; |
| --- | --- |

N.

întrucât PEV include diferite „vecinătăți”, cuprinzând țări cu diferite interese, ambiții și capacități;

| O. | întrucât este nevoie de o abordare diferențiată și de o politică adaptată la fiecare caz specific, având în mod particular în vedere că vecinătatea UE a devenit mai fragmentată ca niciodată, țările având perspective diferite în multe privințe, inclusiv în ambițiile și așteptările lor față de UE, provocările cu care se confruntă și mediul lor extern; întrucât relațiile bilaterale dintre UE și țările PEV se află în stadii diferite de dezvoltare; întrucât utilizarea eficace a principiului „mai mult pentru mai mult” influențează în mod determinant formularea și diferențierea relațiilor cu țările partenere, și întrucât Uniunea Europeană ar trebui să „recompenseze” țările care demonstrează o cooperare sporită cu UE și care înregistrează progrese în asimilarea valorilor europene, atât în ceea ce privește resursele, cât și alte stimulente din cadrul PEV; întrucât vecinii UE ar trebui să fie în măsură să-și determine viitorul fără nicio presiune externă; |
| --- | --- |

O.

întrucât este nevoie de o abordare diferențiată și de o politică adaptată la fiecare caz specific, având în mod particular în vedere că vecinătatea UE a devenit mai fragmentată ca niciodată, țările având perspective diferite în multe privințe, inclusiv în ambițiile și așteptările lor față de UE, provocările cu care se confruntă și mediul lor extern; întrucât relațiile bilaterale dintre UE și țările PEV se află în stadii diferite de dezvoltare; întrucât utilizarea eficace a principiului „mai mult pentru mai mult” influențează în mod determinant formularea și diferențierea relațiilor cu țările partenere, și întrucât Uniunea Europeană ar trebui să „recompenseze” țările care demonstrează o cooperare sporită cu UE și care înregistrează progrese în asimilarea valorilor europene, atât în ceea ce privește resursele, cât și alte stimulente din cadrul PEV; întrucât vecinii UE ar trebui să fie în măsură să-și determine viitorul fără nicio presiune externă;

| P. | întrucât progresele în ceea ce privește soluționarea conflictelor și a diferendelor dintre țările PEV ar trebui considerate un criteriu care trebuie analizat în cadrul rapoartelor anuale de evaluare a progreselor înregistrate; |
| --- | --- |

P.

întrucât progresele în ceea ce privește soluționarea conflictelor și a diferendelor dintre țările PEV ar trebui considerate un criteriu care trebuie analizat în cadrul rapoartelor anuale de evaluare a progreselor înregistrate;

| Q. | întrucât respectarea integrității teritoriale a statelor suverane este un principiu fundamental al relațiilor dintre țările din vecinătatea europeană, iar ocuparea teritoriului unei țări de către o alta este inadmisibilă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât respectarea integrității teritoriale a statelor suverane este un principiu fundamental al relațiilor dintre țările din vecinătatea europeană, iar ocuparea teritoriului unei țări de către o alta este inadmisibilă;

| R. | întrucât resursele aflate la dispoziția UE până în 2020 pentru acțiunile sale în calitate de „actor global”, în cadrul financiar multianual, reprezintă numai 6 % din bugetul total și acoperă toate programele aferente, inclusiv asistența pentru dezvoltare și cooperare; |
| --- | --- |

R.

întrucât resursele aflate la dispoziția UE până în 2020 pentru acțiunile sale în calitate de „actor global”, în cadrul financiar multianual, reprezintă numai 6 % din bugetul total și acoperă toate programele aferente, inclusiv asistența pentru dezvoltare și cooperare;

| S. | întrucât PEV a contribuit la articularea unei poziții unice a UE în vecinătate în ansamblul său; întrucât statele membre ale UE ar trebui să joace un rol important în vecinătatea europeană prin alinierea eforturilor lor și prin creșterea credibilității și a capacității UE de a vorbi în unison; |
| --- | --- |

S.

întrucât PEV a contribuit la articularea unei poziții unice a UE în vecinătate în ansamblul său; întrucât statele membre ale UE ar trebui să joace un rol important în vecinătatea europeană prin alinierea eforturilor lor și prin creșterea credibilității și a capacității UE de a vorbi în unison;

| T. | întrucât procesul de consultare desfășurat de Comisie și de SEAE ar trebui să fie cuprinzător și incluziv, astfel încât să garanteze consultarea tuturor părților interesate vizate; întrucât trebuie subliniată importanța încurajării organizațiilor pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen să participe la acest proces de consultare; întrucât ar trebui depuse eforturi suplimentare pentru a spori vizibilitatea și gradul de cunoaștere a PEV la nivelul opiniei publice din țările partenere; |
| --- | --- |

T.

întrucât procesul de consultare desfășurat de Comisie și de SEAE ar trebui să fie cuprinzător și incluziv, astfel încât să garanteze consultarea tuturor părților interesate vizate; întrucât trebuie subliniată importanța încurajării organizațiilor pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen să participe la acest proces de consultare; întrucât ar trebui depuse eforturi suplimentare pentru a spori vizibilitatea și gradul de cunoaștere a PEV la nivelul opiniei publice din țările partenere;

| U. | întrucât vecinătatea estică și cea sudică se confruntă cu probleme diferite, iar abordarea cu succes a acestora presupune ca PEV să fie flexibilă și adaptabilă la nevoile și provocările specifice fiecărei regiuni, |
| --- | --- |

U.

întrucât vecinătatea estică și cea sudică se confruntă cu probleme diferite, iar abordarea cu succes a acestora presupune ca PEV să fie flexibilă și adaptabilă la nevoile și provocările specifice fiecărei regiuni,

| 1. | subliniază importanța, necesitatea și oportunitatea revizuirii PEV; subliniază că PEV revizuită ar trebui să poată oferi o reacție rapidă, flexibilă și adecvată la situația de la fața locului, propunând totodată o viziune ambițioasă și strategică pentru dezvoltării relațiilor cu țările vecine, atât într-un cadru bilateral, cât și într-un cadru multilateral, în conformitate cu angajamentul său de a promova valorile fundamentale pe care se bazează PEV; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța, necesitatea și oportunitatea revizuirii PEV; subliniază că PEV revizuită ar trebui să poată oferi o reacție rapidă, flexibilă și adecvată la situația de la fața locului, propunând totodată o viziune ambițioasă și strategică pentru dezvoltării relațiilor cu țările vecine, atât într-un cadru bilateral, cât și într-un cadru multilateral, în conformitate cu angajamentul său de a promova valorile fundamentale pe care se bazează PEV;

| 2. | subliniază că PEV constituie o parte esențială a politicii externe a UE și trebuie să rămână o politică unică; consideră că PEV face parte din acțiunea externă a UE, al cărei potențial și originalitate constau în multitudinea de instrumente disponibile pentru utilizare în domeniile diplomației, securității, apărării, economiei, comerțului, dezvoltării și ajutorului umanitar; susține faptul că o politică europeană de vecinătate eficace este vitală pentru consolidarea credibilității politicii externe a UE și a poziției sale la nivel mondial; susține, de asemenea, că PEV trebuie să demonstreze că UE este un lider real în zonele învecinate și în relațiile cu partenerii noștri mondiali; |
| --- | --- |

2.

subliniază că PEV constituie o parte esențială a politicii externe a UE și trebuie să rămână o politică unică; consideră că PEV face parte din acțiunea externă a UE, al cărei potențial și originalitate constau în multitudinea de instrumente disponibile pentru utilizare în domeniile diplomației, securității, apărării, economiei, comerțului, dezvoltării și ajutorului umanitar; susține faptul că o politică europeană de vecinătate eficace este vitală pentru consolidarea credibilității politicii externe a UE și a poziției sale la nivel mondial; susține, de asemenea, că PEV trebuie să demonstreze că UE este un lider real în zonele învecinate și în relațiile cu partenerii noștri mondiali;

| 3. | crede în valoarea permanentă a obiectivului declarat inițial de a crea un spațiu de prosperitate, stabilitate, securitate și de bună vecinătate, care să aibă la bază valorile și principiile comune ale Uniunii, prin asigurarea de asistență și stimulente în vederea realizării unor reforme structurale profunde în țările învecinate, sub răspunderea și cu acordul acestora, care să permită consolidarea raporturilor lor cu UE; subliniază, prin urmare, necesitatea de a ține seama de învățămintele din trecut, de a reveni la principiile de bază ale PEV și de a repune aceste obiective în fruntea listei de priorități; |
| --- | --- |

3.

crede în valoarea permanentă a obiectivului declarat inițial de a crea un spațiu de prosperitate, stabilitate, securitate și de bună vecinătate, care să aibă la bază valorile și principiile comune ale Uniunii, prin asigurarea de asistență și stimulente în vederea realizării unor reforme structurale profunde în țările învecinate, sub răspunderea și cu acordul acestora, care să permită consolidarea raporturilor lor cu UE; subliniază, prin urmare, necesitatea de a ține seama de învățămintele din trecut, de a reveni la principiile de bază ale PEV și de a repune aceste obiective în fruntea listei de priorități;

| 4. | subliniază importanța strategică a PEV, ca o politică ce creează relații pe mai multe niveluri și o interdependență puternică între UE și partenerii săi din vecinătate; subliniază faptul că provocarea fundamentală a PEV constă în realizarea de îmbunătățiri concrete și palpabile pentru cetățenii țărilor partenere; consideră că PEV ar trebui să devină o politică mai puternică, mai motivată politic și mai eficace, inclusiv prin consolidarea elementelor sale pozitive, cum ar fi un accent mai mare pe parteneriatul cu societățile, pe diferențiere și pe principiul „mai mult pentru mai mult”; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța strategică a PEV, ca o politică ce creează relații pe mai multe niveluri și o interdependență puternică între UE și partenerii săi din vecinătate; subliniază faptul că provocarea fundamentală a PEV constă în realizarea de îmbunătățiri concrete și palpabile pentru cetățenii țărilor partenere; consideră că PEV ar trebui să devină o politică mai puternică, mai motivată politic și mai eficace, inclusiv prin consolidarea elementelor sale pozitive, cum ar fi un accent mai mare pe parteneriatul cu societățile, pe diferențiere și pe principiul „mai mult pentru mai mult”;

| 5. | subliniază că respectarea valorilor fundamentale universale ale drepturilor omului, statului de drept, democrației, libertății, egalității și demnității umane pe care se întemeiază UE trebuie să rămână obiectivul central al politicii revizuite, conform dispozițiilor articolului 2 din acordurile de asociere încheiate de UE cu țările terțe; reiterează faptul că consolidarea statului de drept, sprijinirea democrației și a drepturilor omului sunt în interesul țărilor partenere și solicită condiții mai stricte în ceea ce privește respectarea acestor valori fundamentale; subliniază rolul Reprezentantului Special al UE (RSUE) pentru drepturile omului și al Fondul European pentru Democrație (FED) în acest sens; |
| --- | --- |

5.

subliniază că respectarea valorilor fundamentale universale ale drepturilor omului, statului de drept, democrației, libertății, egalității și demnității umane pe care se întemeiază UE trebuie să rămână obiectivul central al politicii revizuite, conform dispozițiilor articolului 2 din acordurile de asociere încheiate de UE cu țările terțe; reiterează faptul că consolidarea statului de drept, sprijinirea democrației și a drepturilor omului sunt în interesul țărilor partenere și solicită condiții mai stricte în ceea ce privește respectarea acestor valori fundamentale; subliniază rolul Reprezentantului Special al UE (RSUE) pentru drepturile omului și al Fondul European pentru Democrație (FED) în acest sens;

| 6. | subliniază că noua PEV trebuie să fie mai strategică, mai bine focalizată, mai flexibilă, mai coerentă și motivată politic; invită UE să formuleze o viziune politică clară și ambițioasă cu privire la PEV și să acorde o atenție deosebită priorităților politice proprii în vecinătatea estică și sudică, luând în considerare diferitele provocări cu care se confruntă țările din fiecare regiune, precum și aspirațiile și ambițiile lor politice diferite; susține că parteneriatul estic și cel din zona mediteraneeană sunt de importanță determinantă; solicită numirea unor reprezentanți speciali pentru vecinătatea estică și sudică, cu misiunea de a coordona politic PEV-ul revizuit și de a fi angajați în toate acțiunile UE derulate în vecinătate; |
| --- | --- |

6.

subliniază că noua PEV trebuie să fie mai strategică, mai bine focalizată, mai flexibilă, mai coerentă și motivată politic; invită UE să formuleze o viziune politică clară și ambițioasă cu privire la PEV și să acorde o atenție deosebită priorităților politice proprii în vecinătatea estică și sudică, luând în considerare diferitele provocări cu care se confruntă țările din fiecare regiune, precum și aspirațiile și ambițiile lor politice diferite; susține că parteneriatul estic și cel din zona mediteraneeană sunt de importanță determinantă; solicită numirea unor reprezentanți speciali pentru vecinătatea estică și sudică, cu misiunea de a coordona politic PEV-ul revizuit și de a fi angajați în toate acțiunile UE derulate în vecinătate;

| 7. | subliniază rolul important al statelor membre, al competențelor lor specifice și al relațiilor bilaterale ale acestora cu țările PEV în conturarea unei politici coerente a UE; subliniază necesitatea unei coordonări adecvate între ÎR/VP, comisarul pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea, delegațiile UE și reprezentanții speciali ai UE, pentru a evita suprapunerea eforturilor; susține că delegațiile Uniunii Europene joacă un rol important în implementarea PEV; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul important al statelor membre, al competențelor lor specifice și al relațiilor bilaterale ale acestora cu țările PEV în conturarea unei politici coerente a UE; subliniază necesitatea unei coordonări adecvate între ÎR/VP, comisarul pentru politica europeană de vecinătate și negocieri privind extinderea, delegațiile UE și reprezentanții speciali ai UE, pentru a evita suprapunerea eforturilor; susține că delegațiile Uniunii Europene joacă un rol important în implementarea PEV;

| 8. | invită VP/ÎR să elaboreze propuneri de cooperare cu țările europene din vecinătatea UE interesate, care să fie bazate pe modelul Spațiului Economic European, ceea ce ar putea constitui un progres pentru perspectiva lor europeană, care să aibă la bază o inlcuziune consolidată în zona UE în ceea ce privește libertățile și integrarea completă în piața comună, precum și să includă o cooperare mai strânsă în domeniul Politicii externe și de securitate comună (PESC); |
| --- | --- |

8.

invită VP/ÎR să elaboreze propuneri de cooperare cu țările europene din vecinătatea UE interesate, care să fie bazate pe modelul Spațiului Economic European, ceea ce ar putea constitui un progres pentru perspectiva lor europeană, care să aibă la bază o inlcuziune consolidată în zona UE în ceea ce privește libertățile și integrarea completă în piața comună, precum și să includă o cooperare mai strânsă în domeniul Politicii externe și de securitate comună (PESC);

| 9. | solicită să fie stabilite priorități și obiective strategice pe termen scurt, mediu și lung, care să țină seama de faptul că PEV ar trebui să urmărească crearea unei abordări diferențiate pentru promovarea cooperării în diverse domenii între țările PEV și cu acestea; subliniază că, atunci când își definește abordarea, UE ar trebui să țină cont de interesele și prioritățile sale și de cele ale țărilor respective, precum și de nivelul lor de dezvoltare, având în vedere interesele și aspirațiile societăților, ambițiile politice și climatul geopolitic; |
| --- | --- |

9.

solicită să fie stabilite priorități și obiective strategice pe termen scurt, mediu și lung, care să țină seama de faptul că PEV ar trebui să urmărească crearea unei abordări diferențiate pentru promovarea cooperării în diverse domenii între țările PEV și cu acestea; subliniază că, atunci când își definește abordarea, UE ar trebui să țină cont de interesele și prioritățile sale și de cele ale țărilor respective, precum și de nivelul lor de dezvoltare, având în vedere interesele și aspirațiile societăților, ambițiile politice și climatul geopolitic;

| 10. | subliniază că în centrul noii abordări ar trebui să figureze aderarea la nivel local, transparența, răspunderea reciprocă și caracterul incluziv, pentru a garanta că beneficiile PEV ajung la toate nivelurile comunității și societății din țările vizate, și nu se concentrează în jurul anumitor grupuri; |
| --- | --- |

10.

subliniază că în centrul noii abordări ar trebui să figureze aderarea la nivel local, transparența, răspunderea reciprocă și caracterul incluziv, pentru a garanta că beneficiile PEV ajung la toate nivelurile comunității și societății din țările vizate, și nu se concentrează în jurul anumitor grupuri;

| 11. | își exprimă convingerea că, pentru a ajuta țările partenere în consolidarea potențialului lor de dezvoltare, dialogul politic care caracterizează în prezent PEV trebuie să facă loc unui dialog social, economic și cultural mai larg care să cuprindă toate aspectele diversității politice, sociale, etnice și culturale a țărilor partenere; subliniază valoarea progreselor realizate prin cooperare teritorială, cu implicarea directă a autorităților locale; |
| --- | --- |

11.

își exprimă convingerea că, pentru a ajuta țările partenere în consolidarea potențialului lor de dezvoltare, dialogul politic care caracterizează în prezent PEV trebuie să facă loc unui dialog social, economic și cultural mai larg care să cuprindă toate aspectele diversității politice, sociale, etnice și culturale a țărilor partenere; subliniază valoarea progreselor realizate prin cooperare teritorială, cu implicarea directă a autorităților locale;

| 12. | regretă resursele limitate alocate cooperării UE cu partenerii săi din vecinătate, în special în comparație cu nivelurile semnificativ mai mari ale resurselor investite în țările PEV de către părțile interesate din țările terțe; constată faptul că acest lucru subminează capacitatea UE de a promova și implementa politici compatibile cu interesele sale strategice din zonele învecinate; subliniază nevoia de a optimiza sprijinul și de a majora fondurile pentru a recompensa și sprijini efectiv țările partenere care s-au angajat cu adevărat și realizează progrese concrete pe calea reformelor, democratizării și a respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

regretă resursele limitate alocate cooperării UE cu partenerii săi din vecinătate, în special în comparație cu nivelurile semnificativ mai mari ale resurselor investite în țările PEV de către părțile interesate din țările terțe; constată faptul că acest lucru subminează capacitatea UE de a promova și implementa politici compatibile cu interesele sale strategice din zonele învecinate; subliniază nevoia de a optimiza sprijinul și de a majora fondurile pentru a recompensa și sprijini efectiv țările partenere care s-au angajat cu adevărat și realizează progrese concrete pe calea reformelor, democratizării și a respectării drepturilor omului;

| 13. | subliniază necesitatea consolidării mecanismelor de răspundere și transparență în țările partenere, pentru a garanta că acestea au capacitatea de a absorbi și cheltui fondurile într-un mod eficient și util; invită, așadar, Comisia să asigure mecanisme eficiente de monitorizare și supraveghere a cheltuielilor aferente sprijinului UE în țările PEV, inclusiv prin controlul exercitat de către societatea civilă; |
| --- | --- |

13.

subliniază necesitatea consolidării mecanismelor de răspundere și transparență în țările partenere, pentru a garanta că acestea au capacitatea de a absorbi și cheltui fondurile într-un mod eficient și util; invită, așadar, Comisia să asigure mecanisme eficiente de monitorizare și supraveghere a cheltuielilor aferente sprijinului UE în țările PEV, inclusiv prin controlul exercitat de către societatea civilă;

| 14. | îndeamnă UE să-și îmbunătățească coordonarea cu alți donatori și alte instituții financiare internaționale, inclusiv prin intermediul inițiativei AMICI, în concordanță cu angajamentul său de a deveni un actor global mai consecvent, mai respectat și mai eficace, și subliniază că este necesară o programare comună cu statele membre și între acestea; subliniază faptul că este necesară o mai bună coordonare cu statele membre și cu autoritățile regionale și locale, pentru a se putea ajunge la o abordare comună, coerentă și eficace a obiectivelor pe termen scurt și mediu ale cooperării UE cu țările vecine și solicită deschiderea unor discuții pe acest subiect cu Consiliul; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă UE să-și îmbunătățească coordonarea cu alți donatori și alte instituții financiare internaționale, inclusiv prin intermediul inițiativei AMICI, în concordanță cu angajamentul său de a deveni un actor global mai consecvent, mai respectat și mai eficace, și subliniază că este necesară o programare comună cu statele membre și între acestea; subliniază faptul că este necesară o mai bună coordonare cu statele membre și cu autoritățile regionale și locale, pentru a se putea ajunge la o abordare comună, coerentă și eficace a obiectivelor pe termen scurt și mediu ale cooperării UE cu țările vecine și solicită deschiderea unor discuții pe acest subiect cu Consiliul;

| 15. | subliniază faptul că UE ar trebui să asigure cu finanțare suficientă angajamentul său consolidat în zonele învecinate; consideră că evaluarea intermediară a instrumentelor de finanțare externă ar trebui să ia în considerare versiunea revizuită a PEV, iar IEV ar trebui deci să reflecte ambiția de a face PEV mai eficientă și să asigure previzibilitatea și sustenabilitatea raporturilor dintre UE și partenerii noștri, precum și un nivel adecvat de flexibilitate procedurală; solicită, de asemenea, o mai mare coerență și consecvență între diferitele instrumente de finanțare externă ale UE; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că UE ar trebui să asigure cu finanțare suficientă angajamentul său consolidat în zonele învecinate; consideră că evaluarea intermediară a instrumentelor de finanțare externă ar trebui să ia în considerare versiunea revizuită a PEV, iar IEV ar trebui deci să reflecte ambiția de a face PEV mai eficientă și să asigure previzibilitatea și sustenabilitatea raporturilor dintre UE și partenerii noștri, precum și un nivel adecvat de flexibilitate procedurală; solicită, de asemenea, o mai mare coerență și consecvență între diferitele instrumente de finanțare externă ale UE;

| 16. | subliniază rolul de facilitare al Fondului European pentru Democrație (FED), acesta fiind complementar cu instrumentele UE, oferind o abordare nouă, mai flexibilă și mai receptivă care completează lacunele și este eficientă din punct de vedere financiar; invită Comisia să aloce mai multe resurse pentru FED; |
| --- | --- |

16.

subliniază rolul de facilitare al Fondului European pentru Democrație (FED), acesta fiind complementar cu instrumentele UE, oferind o abordare nouă, mai flexibilă și mai receptivă care completează lacunele și este eficientă din punct de vedere financiar; invită Comisia să aloce mai multe resurse pentru FED;

| 17. | recunoaște faptul că atitudinile față de Europa și de UE în țările vecine au un impact real asupra conflictelor, dar respinge orice complicitate cu actele de represiune și încălcările drepturilor omului din țările învecinate care sunt cauzate de eforturi neinspirate de instaurare a unei stabilități de scurtă durată; |
| --- | --- |

17.

recunoaște faptul că atitudinile față de Europa și de UE în țările vecine au un impact real asupra conflictelor, dar respinge orice complicitate cu actele de represiune și încălcările drepturilor omului din țările învecinate care sunt cauzate de eforturi neinspirate de instaurare a unei stabilități de scurtă durată;

Valoarea adăugată a acțiunii la nivelul UE

Reconfigurarea politicii europene de vecinătate

| 18. | subliniază necesitatea de a reconfigura PEV pentru a construi parteneriate solide, strategice și durabile cu țările PEV pe baza conservării valorilor și principiilor UE și a promovării intereselor reciproce și în conformitate cu acestea; cere ca o viziune politică clară să stea la baza aspectelor tehnice ale acestei politici; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a reconfigura PEV pentru a construi parteneriate solide, strategice și durabile cu țările PEV pe baza conservării valorilor și principiilor UE și a promovării intereselor reciproce și în conformitate cu acestea; cere ca o viziune politică clară să stea la baza aspectelor tehnice ale acestei politici;

| 19. | remarcă faptul că PEV trebuie să-și folosească propria metodologie și propriile instrumente, care trebuie să corespund nivelului de ambiție și nevoilor și obiectivelor urmărite de țările PEV și de UE; |
| --- | --- |

19.

remarcă faptul că PEV trebuie să-și folosească propria metodologie și propriile instrumente, care trebuie să corespund nivelului de ambiție și nevoilor și obiectivelor urmărite de țările PEV și de UE;

| 20. | invită Comisia să se axeze pe sectoarele identificate împreună cu partenerii săi pe baza unor interese comune, sectoare în care se pot realiza progrese și o valoare adăugată universală, și să-și extindă treptat cooperarea în funcție de realizări și ambiții, îndeosebi pentru a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea umană, acordând o atenție deosebită noilor generații; subliniază faptul că reformele economice trebuie să se desfășoare alături de reformele politice și că buna guvernanță nu poate fi obținută decât printr-un proces decizional deschis, responsabil și transparent, bazat pe instituții democratice; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să se axeze pe sectoarele identificate împreună cu partenerii săi pe baza unor interese comune, sectoare în care se pot realiza progrese și o valoare adăugată universală, și să-și extindă treptat cooperarea în funcție de realizări și ambiții, îndeosebi pentru a contribui la creșterea economică și la dezvoltarea umană, acordând o atenție deosebită noilor generații; subliniază faptul că reformele economice trebuie să se desfășoare alături de reformele politice și că buna guvernanță nu poate fi obținută decât printr-un proces decizional deschis, responsabil și transparent, bazat pe instituții democratice;

| 21. | subliniază că politica de extindere și cea de vecinătate sunt politici separate, cu obiective diferite; reamintește, însă, că țările europene din cadrul PEV, ca orice țară europeană, pot să candideze la aderare dacă îndeplinesc criteriile și condițiile de admitere, în conformitate cu articolul 49 din TUE; consideră că o perspectivă de aderare trebuie susținută ca un stimulent pentru toate țările care sunt eligibile și care au exprimat aspirații și ambiții evident europene, dar recunoaște totodată faptul că reformele și tranziția trebuie să aibă întâietate și nu dorește să suscite așteptări nerealiste; |
| --- | --- |

21.

subliniază că politica de extindere și cea de vecinătate sunt politici separate, cu obiective diferite; reamintește, însă, că țările europene din cadrul PEV, ca orice țară europeană, pot să candideze la aderare dacă îndeplinesc criteriile și condițiile de admitere, în conformitate cu articolul 49 din TUE; consideră că o perspectivă de aderare trebuie susținută ca un stimulent pentru toate țările care sunt eligibile și care au exprimat aspirații și ambiții evident europene, dar recunoaște totodată faptul că reformele și tranziția trebuie să aibă întâietate și nu dorește să suscite așteptări nerealiste;

Sprijinul pentru democrație, reforma sistemului judiciar, statul de drept, buna guvernanță și dezvoltarea capacităților instituționale

| 22. | consideră că sprijinirea democrației, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a dezvoltării statale, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale are un rol central în PEV; subliniază faptul că nicio politică nu trebuie adoptată în cadrul PEV dacă aceasta contribuie la periclitarea acestor valori de bază; subliniază că UE și statele sale membre trebuie să ofere stimulente și cunoștințe specifice pentru demararea și sprijinirea reformelor democratice și depășirea provocărilor politice, economice și sociale; |
| --- | --- |

22.

consideră că sprijinirea democrației, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a dezvoltării statale, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale are un rol central în PEV; subliniază faptul că nicio politică nu trebuie adoptată în cadrul PEV dacă aceasta contribuie la periclitarea acestor valori de bază; subliniază că UE și statele sale membre trebuie să ofere stimulente și cunoștințe specifice pentru demararea și sprijinirea reformelor democratice și depășirea provocărilor politice, economice și sociale;

| 23. | subliniază necesitatea continuă de a accentua întărirea și consolidarea democrației, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a independenței sistemului judiciar, a combaterii corupției, a respectului pentru diversitate și drepturile minorităților, inclusiv drepturile persoanelor LGBT, pentru drepturile persoanelor cu handicap, precum și pentru drepturile persoanelor care aparțin minorităților etnice; evidențiază că dialogul politic și pluralismul vor fi consolidate prin dezvoltarea capacităților instituțiilor naționale, inclusiv ale adunărilor naționale, precum și prin sprijinirea societății civile, a grupurilor și partidelor politice pro-democrație; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea continuă de a accentua întărirea și consolidarea democrației, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a independenței sistemului judiciar, a combaterii corupției, a respectului pentru diversitate și drepturile minorităților, inclusiv drepturile persoanelor LGBT, pentru drepturile persoanelor cu handicap, precum și pentru drepturile persoanelor care aparțin minorităților etnice; evidențiază că dialogul politic și pluralismul vor fi consolidate prin dezvoltarea capacităților instituțiilor naționale, inclusiv ale adunărilor naționale, precum și prin sprijinirea societății civile, a grupurilor și partidelor politice pro-democrație;

| 24. | subliniază că drepturile femeilor, egalitatea de gen și dreptul la nediscriminare sunt drepturi fundamentale și principii-cheie ale acțiunii externe a UE; subliniază importanța promovării drepturilor copiilor, a drepturilor tinerilor și a egalității de gen, precum și a emancipării economice și politice a femeilor, pentru a construi societăți favorabile incluziunii, prospere și stabile în vecinătatea UE; |
| --- | --- |

24.

subliniază că drepturile femeilor, egalitatea de gen și dreptul la nediscriminare sunt drepturi fundamentale și principii-cheie ale acțiunii externe a UE; subliniază importanța promovării drepturilor copiilor, a drepturilor tinerilor și a egalității de gen, precum și a emancipării economice și politice a femeilor, pentru a construi societăți favorabile incluziunii, prospere și stabile în vecinătatea UE;

| 25. | consideră că politica europeană de vecinătate revizuită ar trebui să intensifice promovarea libertăților fundamentale în țările din cadrul PEV prin încurajarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică și a libertății presei și a mass-mediei, care favorizează exercitarea drepturilor economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

25.

consideră că politica europeană de vecinătate revizuită ar trebui să intensifice promovarea libertăților fundamentale în țările din cadrul PEV prin încurajarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică și a libertății presei și a mass-mediei, care favorizează exercitarea drepturilor economice, sociale și culturale;

| 26. | subliniază importanța dezvoltării dimensiunii sociale a PEV prin cooperarea cu partenerii în lupta împotriva sărăciei și a excluziunii, prin stimularea ocupării forței de muncă și a creșterii economice echitabile, prin facilitarea relațiilor de muncă corecte și prin promovarea educației și a muncii decente, tratând astfel și unele dintre cauzele fundamentale ale migrației ilegale; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța dezvoltării dimensiunii sociale a PEV prin cooperarea cu partenerii în lupta împotriva sărăciei și a excluziunii, prin stimularea ocupării forței de muncă și a creșterii economice echitabile, prin facilitarea relațiilor de muncă corecte și prin promovarea educației și a muncii decente, tratând astfel și unele dintre cauzele fundamentale ale migrației ilegale;

| 27. | recunoaște importanța dialogului cultural dintre UE și țările învecinate, în domenii precum prevenirea conflictelor și consolidarea păcii, dezvoltarea industriilor creative, întărirea libertății de exprimare, sprijinirea dezvoltării sociale și economice și intensificarea dialogului cu societatea civilă și a dialogului intercultural și interreligios, inclusiv pentru a trata discriminarea și persecutarea tot mai puternică a grupurilor minoritare și religioase; solicită consolidarea cadrului pentru relațiile culturale, permițând elaborarea de programe de mobilitate, de formare și de dezvoltare a capacităților și schimburi în domeniul culturii și al educației; |
| --- | --- |

27.

recunoaște importanța dialogului cultural dintre UE și țările învecinate, în domenii precum prevenirea conflictelor și consolidarea păcii, dezvoltarea industriilor creative, întărirea libertății de exprimare, sprijinirea dezvoltării sociale și economice și intensificarea dialogului cu societatea civilă și a dialogului intercultural și interreligios, inclusiv pentru a trata discriminarea și persecutarea tot mai puternică a grupurilor minoritare și religioase; solicită consolidarea cadrului pentru relațiile culturale, permițând elaborarea de programe de mobilitate, de formare și de dezvoltare a capacităților și schimburi în domeniul culturii și al educației;

| 28. | subliniază că abordarea bazată pe „parteneriatul cu societățile” ar trebui consolidată și promovată; solicită insistent ca interesele și obiectivele comune ale acestei politici să fie stabilite prin consultarea tuturor părților interesate din diferitele societăți, nu doar a autorităților; |
| --- | --- |

28.

subliniază că abordarea bazată pe „parteneriatul cu societățile” ar trebui consolidată și promovată; solicită insistent ca interesele și obiectivele comune ale acestei politici să fie stabilite prin consultarea tuturor părților interesate din diferitele societăți, nu doar a autorităților;

| 29. | insistă asupra importanței dezvoltării unei societăți civile înfloritoare și active în procesele de democratizare și de transformare, care să includă partenerii sociali și comunitatea de afaceri; solicită să fie sprijinite în continuare societatea civilă, IMM-urile locale și alți actori nestatali, deoarece acestea constituie forța motrice în procesul de reformă; solicită, de asemenea, intensificarea dialogului și întărirea parteneriatelor dintre diferitele sectoare și actori ai societății civile din UE și din țările învecinate vizate de PEV; subliniază importanța întreprinderilor europene și rolul lor în promovarea și difuzarea standardelor internaționale de afaceri, inclusiv a responsabilității sociale a întreprinderilor; |
| --- | --- |

29.

insistă asupra importanței dezvoltării unei societăți civile înfloritoare și active în procesele de democratizare și de transformare, care să includă partenerii sociali și comunitatea de afaceri; solicită să fie sprijinite în continuare societatea civilă, IMM-urile locale și alți actori nestatali, deoarece acestea constituie forța motrice în procesul de reformă; solicită, de asemenea, intensificarea dialogului și întărirea parteneriatelor dintre diferitele sectoare și actori ai societății civile din UE și din țările învecinate vizate de PEV; subliniază importanța întreprinderilor europene și rolul lor în promovarea și difuzarea standardelor internaționale de afaceri, inclusiv a responsabilității sociale a întreprinderilor;

Diferențiere și condiționalitate

| 30. | cere ca PEV să se dezvolte într-un cadru de politici mai personalizat și mai flexibil, care să se adapteze la diversitatea existentă în rândul țărilor partenere și ca „abordarea diferențiată” să fie transpusă în practică cu consecvență; subliniază că diferențierea ar trebui să aibă loc între țările participante la PEV; |
| --- | --- |

30.

cere ca PEV să se dezvolte într-un cadru de politici mai personalizat și mai flexibil, care să se adapteze la diversitatea existentă în rândul țărilor partenere și ca „abordarea diferențiată” să fie transpusă în practică cu consecvență; subliniază că diferențierea ar trebui să aibă loc între țările participante la PEV;

| 31. | subliniază necesitatea aplicării unei condiționalități efective în raport cu procesele de reformă și nevoia unei abordări coerente din partea UE între pozițiile sale și condiționalitate în alocările financiare; subliniază că UE nu poate să facă compromisuri în ceea ce privește valorile și drepturile sale și că ar trebui să evite crearea de standarde duble; subliniază că țărilor care fac progrese în aplicarea unor reforme ce conduc la evoluții politice, economice și sociale pe termen lung și care se implică politic mai profund cu UE ar trebui să li se ofere un angajament și un sprijin mai substanțial din partea UE și ar trebui să fie evaluate pe baza rezultatelor individuale obținute în cadrul acestor procese de reformă; subliniază importanța aplicării depline a principiului „mai mult pentru mai mult”; |
| --- | --- |

31.

subliniază necesitatea aplicării unei condiționalități efective în raport cu procesele de reformă și nevoia unei abordări coerente din partea UE între pozițiile sale și condiționalitate în alocările financiare; subliniază că UE nu poate să facă compromisuri în ceea ce privește valorile și drepturile sale și că ar trebui să evite crearea de standarde duble; subliniază că țărilor care fac progrese în aplicarea unor reforme ce conduc la evoluții politice, economice și sociale pe termen lung și care se implică politic mai profund cu UE ar trebui să li se ofere un angajament și un sprijin mai substanțial din partea UE și ar trebui să fie evaluate pe baza rezultatelor individuale obținute în cadrul acestor procese de reformă; subliniază importanța aplicării depline a principiului „mai mult pentru mai mult”;

| 32. | subliniază faptul că acordurile de asociere reprezintă pasul cel mai avansat, dar nu reprezintă pasul final în relațiile dintre UE și vecinii săi; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că acordurile de asociere reprezintă pasul cel mai avansat, dar nu reprezintă pasul final în relațiile dintre UE și vecinii săi;

| 33. | consideră că UE ar trebui să invite țările partenere cu care nu are acorduri de asociere să participe la cooperarea sectorială, inclusiv posibilitatea de a încheia acorduri sectoriale noi sau de a le consolida pe cele existente, cum ar fi Comunitatea Energiei, care ar facilita integrarea unor asemenea țări în sectoare specifice ale spațiului unic al celor patru libertăți fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

33.

consideră că UE ar trebui să invite țările partenere cu care nu are acorduri de asociere să participe la cooperarea sectorială, inclusiv posibilitatea de a încheia acorduri sectoriale noi sau de a le consolida pe cele existente, cum ar fi Comunitatea Energiei, care ar facilita integrarea unor asemenea țări în sectoare specifice ale spațiului unic al celor patru libertăți fundamentale ale UE;

| 34. | consideră că, în cadrul urmăririi PEV, trebuie acordată o atenție specială cooperării în materie de guvernanță economică și sustenabilității finanțelor publice în țările participante la PEV; |
| --- | --- |

34.

consideră că, în cadrul urmăririi PEV, trebuie acordată o atenție specială cooperării în materie de guvernanță economică și sustenabilității finanțelor publice în țările participante la PEV;

Dimensiunea de securitate

| 35. | observă că menținerea păcii, securității și stabilității constituie o preocupare fundamentală în vecinătate și că mediul de securitate se deteriorează în mod pronunțat; cere includerea unei puternice componente securitare în PEV, cu instrumente politice adecvate care, până în prezent, au lipsit în mod regretabil; subliniază faptul că UE ar trebui să se concentreze pe sporirea eficienței și a eficacității instrumentelor de gestionare a crizei actuale, în vederea creării unor capacități de lărgire a spectrului de intervenții urmărind gestionarea crizelor; subliniază faptul că securitatea, stabilitatea și dezvoltarea merg mână în mână, fiind necesară o abordare cuprinzătoare pentru a soluționa și eradica problemele securitare din regiune; |
| --- | --- |

35.

observă că menținerea păcii, securității și stabilității constituie o preocupare fundamentală în vecinătate și că mediul de securitate se deteriorează în mod pronunțat; cere includerea unei puternice componente securitare în PEV, cu instrumente politice adecvate care, până în prezent, au lipsit în mod regretabil; subliniază faptul că UE ar trebui să se concentreze pe sporirea eficienței și a eficacității instrumentelor de gestionare a crizei actuale, în vederea creării unor capacități de lărgire a spectrului de intervenții urmărind gestionarea crizelor; subliniază faptul că securitatea, stabilitatea și dezvoltarea merg mână în mână, fiind necesară o abordare cuprinzătoare pentru a soluționa și eradica problemele securitare din regiune;

| 36. | constată faptul că stabilitatea Fâșiei sahelo-sahariene ar trebui să fie considerată ca fiind sensibilă la starea de nesiguranță din nordul, precum și din sudul Africii și că instabilitatea din această regiune este cauzată de dublarea rețelelor de trafic de arme, droguri și persoane și, în consecință, aduce atingere stabilității Europei; |
| --- | --- |

36.

constată faptul că stabilitatea Fâșiei sahelo-sahariene ar trebui să fie considerată ca fiind sensibilă la starea de nesiguranță din nordul, precum și din sudul Africii și că instabilitatea din această regiune este cauzată de dublarea rețelelor de trafic de arme, droguri și persoane și, în consecință, aduce atingere stabilității Europei;

| 37. | solicită o coordonare mai strânsă între PEV și activitățile mai largi ale politicii externe și de securitate comune (PESC) și ale politicii de securitate și apărare comune (PSAC), alături de o consolidare a legăturilor dintre securitatea internă și cea externă, care să abordeze aspecte diferite ale securității țărilor din cadrul PEV și din UE; subliniază nevoia de coerență și aliniere integrală între revizuirea PEV și revizuirea Strategiei de securitate a UE; |
| --- | --- |

37.

solicită o coordonare mai strânsă între PEV și activitățile mai largi ale politicii externe și de securitate comune (PESC) și ale politicii de securitate și apărare comune (PSAC), alături de o consolidare a legăturilor dintre securitatea internă și cea externă, care să abordeze aspecte diferite ale securității țărilor din cadrul PEV și din UE; subliniază nevoia de coerență și aliniere integrală între revizuirea PEV și revizuirea Strategiei de securitate a UE;

| 38. | subliniază că este nevoie de o strategie politică globală, care să asigure, totodată, respectarea deplină a dreptului internațional și a angajamentelor prevăzute de Actul final de la Helsinki din 1975, fundamentate pe respectarea drepturilor omului, a drepturilor minorităților și a libertăților fundamentale, a independenței, suveranității și integrității teritoriale a statelor, inviolabilitatea frontierelor și soluționarea pașnică a conflictelor, în conformitate cu aceste principii și cu rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; observă că Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), fiind cea mai mare organizație regională responsabilă de securitate, poate juca un rol important în acest sens și consideră că ar trebui să beneficieze de un nou impuls, prin adoptarea rolului de mediator; sprijină dreptul partenerilor de a face alegeri suverane și independente în domeniul politicii externe și de securitate, fără a fi supuși unor presiuni externe și unor măsuri de constrângere; |
| --- | --- |

38.

subliniază că este nevoie de o strategie politică globală, care să asigure, totodată, respectarea deplină a dreptului internațional și a angajamentelor prevăzute de Actul final de la Helsinki din 1975, fundamentate pe respectarea drepturilor omului, a drepturilor minorităților și a libertăților fundamentale, a independenței, suveranității și integrității teritoriale a statelor, inviolabilitatea frontierelor și soluționarea pașnică a conflictelor, în conformitate cu aceste principii și cu rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; observă că Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), fiind cea mai mare organizație regională responsabilă de securitate, poate juca un rol important în acest sens și consideră că ar trebui să beneficieze de un nou impuls, prin adoptarea rolului de mediator; sprijină dreptul partenerilor de a face alegeri suverane și independente în domeniul politicii externe și de securitate, fără a fi supuși unor presiuni externe și unor măsuri de constrângere;

| 39. | cere ca politica revizuită să sprijine țările partenere în edificarea unor structuri statale adecvate, care să se ocupe de problemele securitare, cum ar fi punerea efectivă în executare a legii, terorismul și criminalitatea organizată, culegerea de informații și securitatea, inclusiv securitatea cibernetică, care ar trebui dezvoltate pe baza respectării depline a drepturilor omului și însoțite de un control parlamentar democratic corespunzător; subliniază că UE ar trebui să se angajeze în domenii cum ar fi reformarea sectorului de securitate (RSS), precum și dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea (DDR) în situațiile postconflictuale; invită UE să se concentreze asupra edificării capacităților pentru controlul frontierelor de către țările partenere; recunoscând contribuțiile aduse deja de unele dintre aceste țări, invită țările învecinate să contribuie la misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune, atunci când este cazul; invită UE să promoveze inițiative comune ale țărilor învecinate în domeniul securității, astfel încât să le permită să-și asume o mai mare responsabilitate și să-și aducă contribuția pozitivă la securitatea din regiunea lor; |
| --- | --- |

39.

cere ca politica revizuită să sprijine țările partenere în edificarea unor structuri statale adecvate, care să se ocupe de problemele securitare, cum ar fi punerea efectivă în executare a legii, terorismul și criminalitatea organizată, culegerea de informații și securitatea, inclusiv securitatea cibernetică, care ar trebui dezvoltate pe baza respectării depline a drepturilor omului și însoțite de un control parlamentar democratic corespunzător; subliniază că UE ar trebui să se angajeze în domenii cum ar fi reformarea sectorului de securitate (RSS), precum și dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea (DDR) în situațiile postconflictuale; invită UE să se concentreze asupra edificării capacităților pentru controlul frontierelor de către țările partenere; recunoscând contribuțiile aduse deja de unele dintre aceste țări, invită țările învecinate să contribuie la misiunile din cadrul politicii de securitate și apărare comune, atunci când este cazul; invită UE să promoveze inițiative comune ale țărilor învecinate în domeniul securității, astfel încât să le permită să-și asume o mai mare responsabilitate și să-și aducă contribuția pozitivă la securitatea din regiunea lor;

| 40. | le reamintește statelor membre obligațiile care le revin în temeiul Poziției comune a Consiliului 2008/944/CFSP privind exporturile de arme, care, inter alia, le impune obligația de a refuza acordarea unei licențe de export de tehnologie sau echipament militar către orice țară învecinată dacă există un risc clar că tehnologia sau echipamentul militar care urmează să fie exportat ar putea fi folosit pentru reprimare internă sau pentru comiterea de încălcări grave ale legislației umanitare internaționale, ar provoca sau prelungi conflictele armate ori ar agrava tensiuni sau conflicte existente în țara de destinație finală sau ar fi exportat într-un mod agresiv, împotriva unei alte țări sau utilizat pentru a impune cu forța o revendicare teritorială; |
| --- | --- |

40.

le reamintește statelor membre obligațiile care le revin în temeiul Poziției comune a Consiliului 2008/944/CFSP privind exporturile de arme, care, inter alia, le impune obligația de a refuza acordarea unei licențe de export de tehnologie sau echipament militar către orice țară învecinată dacă există un risc clar că tehnologia sau echipamentul militar care urmează să fie exportat ar putea fi folosit pentru reprimare internă sau pentru comiterea de încălcări grave ale legislației umanitare internaționale, ar provoca sau prelungi conflictele armate ori ar agrava tensiuni sau conflicte existente în țara de destinație finală sau ar fi exportat într-un mod agresiv, împotriva unei alte țări sau utilizat pentru a impune cu forța o revendicare teritorială;

| 41. | subliniază necesitatea promovării active și a ajutorului oferit pentru soluționarea pașnică a conflictelor, precum și a contribuției în cadrul politicilor de reconciliere postconflictuală din vecinătatea UE, utilizând diferite mijloace și instrumente, în funcție de valoarea adăugată pe care o pot oferi; este încredințat că astfel de măsuri ar trebui să includă activitatea reprezentanților speciali ai UE, programele de edificare a încrederii, reinstituirea dialogului, medierea care promovează contactele de la om la om și misiunile PSAC; invită VP/ÎR și SEAE să elaboreze măsuri și abordări novatoare, inclusiv strategii de comunicare publică și consultări informale, cu scopul de a sprijini dialogul și reconcilierea; remarcă faptul că delegațiile UE au de jucat un rol-cheie în ceea ce privește înființarea unor mecanisme de avertizare timpurie, prin crearea unor rețele eficiente de prevenire, împreună cu diferite organizații ale societății civile; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea promovării active și a ajutorului oferit pentru soluționarea pașnică a conflictelor, precum și a contribuției în cadrul politicilor de reconciliere postconflictuală din vecinătatea UE, utilizând diferite mijloace și instrumente, în funcție de valoarea adăugată pe care o pot oferi; este încredințat că astfel de măsuri ar trebui să includă activitatea reprezentanților speciali ai UE, programele de edificare a încrederii, reinstituirea dialogului, medierea care promovează contactele de la om la om și misiunile PSAC; invită VP/ÎR și SEAE să elaboreze măsuri și abordări novatoare, inclusiv strategii de comunicare publică și consultări informale, cu scopul de a sprijini dialogul și reconcilierea; remarcă faptul că delegațiile UE au de jucat un rol-cheie în ceea ce privește înființarea unor mecanisme de avertizare timpurie, prin crearea unor rețele eficiente de prevenire, împreună cu diferite organizații ale societății civile;

| 42. | își reiterează sprijinul pentru suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a țărilor partenere; consideră că politica europeană de vecinătate ar trebui să contribuie și să sprijine în practică aceste principii; subliniază faptul că conflictele prelungite sau înghețate reprezintă un obstacol în calea dezvoltării depline a PEV; regretă, în această privință, faptul că de la lansarea PEV nu au fost înregistrate progrese în soluționarea conflictelor existente; reamintește poziția sa potrivit căreia ocuparea teritoriului unei țări partenere încalcă principiile fundamentale și obiectivele PEV; subliniază nevoia de a soluționa în mod pașnic și cât mai devreme posibil conflictele înghețate, pe baza normelor și a principiilor dreptului internațional; invită ÎR/VP să joace un rol mai activ, confirmând faptul că aprofundarea relațiilor bilaterale este legată de soluționarea pașnică a conflictelor și de respectarea dreptului internațional; subliniază, în acest context, importanța aplicării unei politici principiale de promovare a responsabilizării în cazul tuturor încălcărilor drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, precum și a evitării standardelor duble, îndeosebi în această privință; |
| --- | --- |

42.

își reiterează sprijinul pentru suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a țărilor partenere; consideră că politica europeană de vecinătate ar trebui să contribuie și să sprijine în practică aceste principii; subliniază faptul că conflictele prelungite sau înghețate reprezintă un obstacol în calea dezvoltării depline a PEV; regretă, în această privință, faptul că de la lansarea PEV nu au fost înregistrate progrese în soluționarea conflictelor existente; reamintește poziția sa potrivit căreia ocuparea teritoriului unei țări partenere încalcă principiile fundamentale și obiectivele PEV; subliniază nevoia de a soluționa în mod pașnic și cât mai devreme posibil conflictele înghețate, pe baza normelor și a principiilor dreptului internațional; invită ÎR/VP să joace un rol mai activ, confirmând faptul că aprofundarea relațiilor bilaterale este legată de soluționarea pașnică a conflictelor și de respectarea dreptului internațional; subliniază, în acest context, importanța aplicării unei politici principiale de promovare a responsabilizării în cazul tuturor încălcărilor drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, precum și a evitării standardelor duble, îndeosebi în această privință;

| 43. | îndeamnă UE să aplice, în cazul conflictelor regionale, spiritul și învățămintele desprinse din experiența istorică a integrării europene, întrucât problemele bilaterale trebuie soluționate pașnic, iar bunele relații de vecinătate și cooperarea regională sunt elemente fundamentale ale PEV; solicită, în acest sens, implicarea cetățenilor și angajamentul actorilor publici în înfrățiri și parteneriate orizontale cu omologii acestora din Uniune, precum și colaborarea cu societatea și cu tânăra generație ca factor de schimbare; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă UE să aplice, în cazul conflictelor regionale, spiritul și învățămintele desprinse din experiența istorică a integrării europene, întrucât problemele bilaterale trebuie soluționate pașnic, iar bunele relații de vecinătate și cooperarea regională sunt elemente fundamentale ale PEV; solicită, în acest sens, implicarea cetățenilor și angajamentul actorilor publici în înfrățiri și parteneriate orizontale cu omologii acestora din Uniune, precum și colaborarea cu societatea și cu tânăra generație ca factor de schimbare;

Stimularea integrării regionale

| 44. | subliniază importanța dimensiunii regionale a PEV, precum și necesitatea de a promova și de a contribui la sinergiile regionale și la integrarea regională prin programele de cooperare regională; subliniază că este necesară o intensificare a cooperării economice între țările din cadrul PEV cu scopul de asigura stabilitatea și prosperitatea în zona de vecinătate a UE; |
| --- | --- |

44.

subliniază importanța dimensiunii regionale a PEV, precum și necesitatea de a promova și de a contribui la sinergiile regionale și la integrarea regională prin programele de cooperare regională; subliniază că este necesară o intensificare a cooperării economice între țările din cadrul PEV cu scopul de asigura stabilitatea și prosperitatea în zona de vecinătate a UE;

| 45. | solicită, în acest sens, adăugarea unei dimensiuni multilaterale în relațiile bilaterale dintre UE și țările din cadrul PEV, prin mărirea numărului de activități și inițiative în acest context, acordând o atenție deosebită consolidării proiectelor transfrontaliere, intensificării programelor interpersonale, dezvoltării de stimulente pentru cooperarea regională și dezvoltării în continuare a unui dialog activ cu societatea civilă; consideră că viitoarea PEV ar trebui să ofere o platformă regională integratoare de dezbatere a problemelor legate de drepturile omului, în concordanță cu principiile de bază ale PEV; |
| --- | --- |

45.

solicită, în acest sens, adăugarea unei dimensiuni multilaterale în relațiile bilaterale dintre UE și țările din cadrul PEV, prin mărirea numărului de activități și inițiative în acest context, acordând o atenție deosebită consolidării proiectelor transfrontaliere, intensificării programelor interpersonale, dezvoltării de stimulente pentru cooperarea regională și dezvoltării în continuare a unui dialog activ cu societatea civilă; consideră că viitoarea PEV ar trebui să ofere o platformă regională integratoare de dezbatere a problemelor legate de drepturile omului, în concordanță cu principiile de bază ale PEV;

| 46. | solicită efectuarea de evaluări sistematice ale impactului pe care acordurile comerciale și sprijinul financiar acordat de UE programelor și proiectelor din cadrul PEV îl au asupra drepturilor omului, inclusiv asupra perspectivelor de gen; |
| --- | --- |

46.

solicită efectuarea de evaluări sistematice ale impactului pe care acordurile comerciale și sprijinul financiar acordat de UE programelor și proiectelor din cadrul PEV îl au asupra drepturilor omului, inclusiv asupra perspectivelor de gen;

| 47. | solicită ca revizuirea PEV să urmărească consolidarea platformelor de cooperare existente, (Uniunea pentru Mediterana și Parteneriatul estic), sprijinirea mai consistentă a integrării regionale acolo unde partenerii au identificat priorități similare pentru o anumită politică, abordarea problemelor subregionale specifice, cum ar fi mobilitatea, energia sau securitatea, precum și apropierea partenerilor în ceea ce privește normele economice și legislația; este încredințat că structurile multilaterale ale PEV ar trebui consolidate și dezvoltate într-un mod mai strategic; |
| --- | --- |

47.

solicită ca revizuirea PEV să urmărească consolidarea platformelor de cooperare existente, (Uniunea pentru Mediterana și Parteneriatul estic), sprijinirea mai consistentă a integrării regionale acolo unde partenerii au identificat priorități similare pentru o anumită politică, abordarea problemelor subregionale specifice, cum ar fi mobilitatea, energia sau securitatea, precum și apropierea partenerilor în ceea ce privește normele economice și legislația; este încredințat că structurile multilaterale ale PEV ar trebui consolidate și dezvoltate într-un mod mai strategic;

| 48. | subliniază importanța rolului adunărilor multilaterale, precum Euronest și Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana, ca foruri de dialog politic și ca instrumente care să stimuleze statele participante să își asume politica de vecinătate; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța rolului adunărilor multilaterale, precum Euronest și Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana, ca foruri de dialog politic și ca instrumente care să stimuleze statele participante să își asume politica de vecinătate;

| 49. | subliniază valoarea adăugată a diplomației parlamentare și a reuniunilor interparlamentare bilaterale regulate organizate de Parlamentul European cu omologii săi din zona de vecinătate, ca instrument pentru schimburi de experiență și pentru evaluarea relației fiecărei țări cu UE; încurajează parlamentele naționale ale statelor membre să își desfășoare reuniunile interparlamentare bilaterale în cadrul PEV ca o modalitate de a asigura o abordare coerentă; |
| --- | --- |

49.

subliniază valoarea adăugată a diplomației parlamentare și a reuniunilor interparlamentare bilaterale regulate organizate de Parlamentul European cu omologii săi din zona de vecinătate, ca instrument pentru schimburi de experiență și pentru evaluarea relației fiecărei țări cu UE; încurajează parlamentele naționale ale statelor membre să își desfășoare reuniunile interparlamentare bilaterale în cadrul PEV ca o modalitate de a asigura o abordare coerentă;

| 50. | subliniază importanța rolului Conferinței autorităților locale și regionale pentru Parteneriatul estic (CORLEAP) și al Adunării autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), care oferă reprezentanților locali și regionali posibilitatea de a dialoga cu instituțiile UE și de a dezvolta cooperarea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța rolului Conferinței autorităților locale și regionale pentru Parteneriatul estic (CORLEAP) și al Adunării autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), care oferă reprezentanților locali și regionali posibilitatea de a dialoga cu instituțiile UE și de a dezvolta cooperarea economică, socială și teritorială;

| 51. | evidențiază faptul că dezvoltarea de platforme regionale ale societății civile, ca Forumul societății civile al Parteneriatului estic și inițiativa similară pentru zona sudică, consolidează o implicare multilaterală a părților interesate care conduce la democratizare și la îndeplinirea agendei de reformare economică în zona de vecinătate; |
| --- | --- |

51.

evidențiază faptul că dezvoltarea de platforme regionale ale societății civile, ca Forumul societății civile al Parteneriatului estic și inițiativa similară pentru zona sudică, consolidează o implicare multilaterală a părților interesate care conduce la democratizare și la îndeplinirea agendei de reformare economică în zona de vecinătate;

Vecinii vecinilor

| 52. | subliniază necesitatea de a construi parteneriate solide cu țările învecinate; subliniază că este important ca PEV să fie parte a politicii externe mai largi a UE și ca ceilalți actori strategici care exercită influență asupra țărilor din vecinătate – „vecinii vecinilor” – să fie recunoscuți ca atare, ca și organizațiile internaționale și regionale, printre altele, prin abordarea aspectelor de interes comun și care suscită preocupări reciproce, inclusiv securitatea regională și mondială, prin intermediul cadrelor bilaterale existente sau al dialogului multilateral, atunci când acest lucru este considerat oportun și pertinent; |
| --- | --- |

52.

subliniază necesitatea de a construi parteneriate solide cu țările învecinate; subliniază că este important ca PEV să fie parte a politicii externe mai largi a UE și ca ceilalți actori strategici care exercită influență asupra țărilor din vecinătate – „vecinii vecinilor” – să fie recunoscuți ca atare, ca și organizațiile internaționale și regionale, printre altele, prin abordarea aspectelor de interes comun și care suscită preocupări reciproce, inclusiv securitatea regională și mondială, prin intermediul cadrelor bilaterale existente sau al dialogului multilateral, atunci când acest lucru este considerat oportun și pertinent;

| 53. | subliniază că UE ar trebui să analizeze în mod realist diferitele opțiuni de politici pe care le au partenerii săi, modul în care pot construi punți de legătură cu vecinii acestora, la diferite nivele, precum și poziționarea față de politica externă a țărilor terțe din vecinătatea sa, asigurându-se că numai UE și partenerii săi pot decide în legătură cu modul în care doresc să se desfășoare relațiile lor; |
| --- | --- |

53.

subliniază că UE ar trebui să analizeze în mod realist diferitele opțiuni de politici pe care le au partenerii săi, modul în care pot construi punți de legătură cu vecinii acestora, la diferite nivele, precum și poziționarea față de politica externă a țărilor terțe din vecinătatea sa, asigurându-se că numai UE și partenerii săi pot decide în legătură cu modul în care doresc să se desfășoare relațiile lor;

| 54. | își reiterează convingerea că prevederile acordului de liber schimb aprofundat și cuprinzător nu constituie o amenințare comercială la adresa Federației Ruse și că acordurile de asociere nu ar trebui considerate un impediment în calea bunelor relații ale partenerilor estici cu oricare dintre vecinii lor; |
| --- | --- |

54.

își reiterează convingerea că prevederile acordului de liber schimb aprofundat și cuprinzător nu constituie o amenințare comercială la adresa Federației Ruse și că acordurile de asociere nu ar trebui considerate un impediment în calea bunelor relații ale partenerilor estici cu oricare dintre vecinii lor;

| 55. | invită UE să conceapă mecanisme eficiente de sprijinire a țărilor partenere din cadrul PEV, care aplică o agendă europeană ambițioasă și, în consecință, sunt afectate de măsuri represive, de constrângere comercială sau de agresiune militară directă din partea unor țări terțe; reamintește că, deși PEV nu este împotriva oricărui alt actor strategic și respinge noțiunea de concurență geopolitică cu sumă zero în vecinătate, totuși UE trebuie să își asume angajamente credibile și să ofere un sprijin politic solid partenerilor care doresc să i se alinieze mai strâns; |
| --- | --- |

55.

invită UE să conceapă mecanisme eficiente de sprijinire a țărilor partenere din cadrul PEV, care aplică o agendă europeană ambițioasă și, în consecință, sunt afectate de măsuri represive, de constrângere comercială sau de agresiune militară directă din partea unor țări terțe; reamintește că, deși PEV nu este împotriva oricărui alt actor strategic și respinge noțiunea de concurență geopolitică cu sumă zero în vecinătate, totuși UE trebuie să își asume angajamente credibile și să ofere un sprijin politic solid partenerilor care doresc să i se alinieze mai strâns;

| 56. | invită UE să profite de competența de specialitate acumulată de organizațiile regionale din care fac parte țările vecine, cum ar fi Consiliul Europei, OSCE, Uniunea Africană, oficiile regionale competente ale Organizației Națiunilor Unite și Liga Statelor Arabe, și să se implice activ și să coopereze cu acestea în vederea soluționării conflictelor regionale; reamintește că acestea sunt foruri importante pentru angajarea partenerilor în direcția reformelor, a abordării preocupărilor în materia drepturilor omului și a chestiunilor regionale, sens în care ei ar trebui să-și asume responsabilități mai mari, și în direcția promovării democratizării; |
| --- | --- |

56.

invită UE să profite de competența de specialitate acumulată de organizațiile regionale din care fac parte țările vecine, cum ar fi Consiliul Europei, OSCE, Uniunea Africană, oficiile regionale competente ale Organizației Națiunilor Unite și Liga Statelor Arabe, și să se implice activ și să coopereze cu acestea în vederea soluționării conflictelor regionale; reamintește că acestea sunt foruri importante pentru angajarea partenerilor în direcția reformelor, a abordării preocupărilor în materia drepturilor omului și a chestiunilor regionale, sens în care ei ar trebui să-și asume responsabilități mai mari, și în direcția promovării democratizării;

Obiective și instrumente ale politicilor

O ofertă diversificată: sectoare prioritare

| 57. | invită UE să analizeze și să identifice, împreună cu partenerii săi, prioritățile în materie de cooperare consolidată și integrare în diferite domenii de politică, cum ar fi dezvoltarea economică și umană, prevenirea conflictelor și a dezastrelor, infrastructura și dezvoltarea regională, mediul, politicile în materie de concurență comercială, IMM-urile, migrația, securitatea, energia și eficiența energetică, pentru a crea o zonă de prosperitate, de stabilitate și de bună vecinătate; |
| --- | --- |

57.

invită UE să analizeze și să identifice, împreună cu partenerii săi, prioritățile în materie de cooperare consolidată și integrare în diferite domenii de politică, cum ar fi dezvoltarea economică și umană, prevenirea conflictelor și a dezastrelor, infrastructura și dezvoltarea regională, mediul, politicile în materie de concurență comercială, IMM-urile, migrația, securitatea, energia și eficiența energetică, pentru a crea o zonă de prosperitate, de stabilitate și de bună vecinătate;

| 58. | consideră că obiectivul privind coerența politicilor interne și externe ale UE, precum și legătura strânsă și tot mai extinsă dintre anumite probleme interne și externe ar trebui să se reflecte în noua PEV; |
| --- | --- |

58.

consideră că obiectivul privind coerența politicilor interne și externe ale UE, precum și legătura strânsă și tot mai extinsă dintre anumite probleme interne și externe ar trebui să se reflecte în noua PEV;

| 59. | consideră că o cooperare mai strânsă în domeniul viitoarei piețe unice digitale, sprijinul pentru reformele din domeniul guvernării electronice și soluțiile pentru o guvernare deschisă constituie un instrument pentru implicarea cetățenilor; |
| --- | --- |

59.

consideră că o cooperare mai strânsă în domeniul viitoarei piețe unice digitale, sprijinul pentru reformele din domeniul guvernării electronice și soluțiile pentru o guvernare deschisă constituie un instrument pentru implicarea cetățenilor;

| 60. | subliniază importanța liberei circulații a persoanelor și sprijină creșterea mobilității în zona de vecinătate, într-un mediu sigur și bine gestionat, prin facilitarea și liberalizarea vizelor, în special pentru studenți, tineri, artiști și cercetători; invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să consolideze mai mult parteneriatele pentru mobilitate în cadrul vecinătății și să creeze posibilități pentru formele de migrație circulară, ceea ce ar deschide rute sigure și legale pentru migranți; invită UE să opereze o distincție clară între solicitanții de azil care se refugiază din cauza persecuțiilor și imigranții clandestini din motive economice; condamnă traficul cu ființe umane, majoritatea victimelor fiind femei, și subliniază importanța consolidării cooperării cu țările partenere pentru a combate acest fenomen; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța liberei circulații a persoanelor și sprijină creșterea mobilității în zona de vecinătate, într-un mediu sigur și bine gestionat, prin facilitarea și liberalizarea vizelor, în special pentru studenți, tineri, artiști și cercetători; invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să consolideze mai mult parteneriatele pentru mobilitate în cadrul vecinătății și să creeze posibilități pentru formele de migrație circulară, ceea ce ar deschide rute sigure și legale pentru migranți; invită UE să opereze o distincție clară între solicitanții de azil care se refugiază din cauza persecuțiilor și imigranții clandestini din motive economice; condamnă traficul cu ființe umane, majoritatea victimelor fiind femei, și subliniază importanța consolidării cooperării cu țările partenere pentru a combate acest fenomen;

| 61. | invită Comisia să acorde atenție perspectivei egalității dintre genuri în promovarea formării profesionale și universitare, precum și în cadrul programelor de migrație circulară cu țările învecinate, cu scopul de a consolida participarea femeilor la economiile acestor țări; |
| --- | --- |

61.

invită Comisia să acorde atenție perspectivei egalității dintre genuri în promovarea formării profesionale și universitare, precum și în cadrul programelor de migrație circulară cu țările învecinate, cu scopul de a consolida participarea femeilor la economiile acestor țări;

| 62. | constată că rata ridicată a șomajului, în special în rândul tinerilor, excluderea socială și sărăcia, lipsa de protecție a drepturilor minorităților, împreună cu nivelul scăzut de participare politică și socio-economică a femeilor, slaba guvernanță și nivelurile ridicate de corupție sunt cauze profunde ale instabilității și solicită o angajare care să treacă dincolo de acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (ALSAC); observă că simpla perspectivă a unor acorduri comerciale și de liber schimb nu mai oferă o pârghie suficient de eficace pentru a consolida parteneriatul nostru cu țările din vecinătate, îndeosebi țările din sudul Mediteranei; constată lipsa de cooperare economică regională dintre țările învecinate ale UE și solicită instituirea unor inițiative subregionale în vederea intensificării schimburilor comerciale dintre acestea; |
| --- | --- |

62.

constată că rata ridicată a șomajului, în special în rândul tinerilor, excluderea socială și sărăcia, lipsa de protecție a drepturilor minorităților, împreună cu nivelul scăzut de participare politică și socio-economică a femeilor, slaba guvernanță și nivelurile ridicate de corupție sunt cauze profunde ale instabilității și solicită o angajare care să treacă dincolo de acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (ALSAC); observă că simpla perspectivă a unor acorduri comerciale și de liber schimb nu mai oferă o pârghie suficient de eficace pentru a consolida parteneriatul nostru cu țările din vecinătate, îndeosebi țările din sudul Mediteranei; constată lipsa de cooperare economică regională dintre țările învecinate ale UE și solicită instituirea unor inițiative subregionale în vederea intensificării schimburilor comerciale dintre acestea;

| 63. | subliniază importanța investirii în proiecte pentru tineret, femei și viitori lideri, prin utilizarea integrală a ofertelor de burse de studiu din cadrul programului Erasmus + pentru a stimula schimburile de studenți și de cadre didactice dintre țările din cadrul PEV și statele membre, cu scopul formării viitorilor lideri ai țărilor din cadrul PEV și ai statelor membre, precum și cu scopul promovării în continuare a proiectelor universitare și educaționale, cum ar fi Colegiul Europei, care și-au dovedit deja valoarea în acest domeniu; |
| --- | --- |

63.

subliniază importanța investirii în proiecte pentru tineret, femei și viitori lideri, prin utilizarea integrală a ofertelor de burse de studiu din cadrul programului Erasmus + pentru a stimula schimburile de studenți și de cadre didactice dintre țările din cadrul PEV și statele membre, cu scopul formării viitorilor lideri ai țărilor din cadrul PEV și ai statelor membre, precum și cu scopul promovării în continuare a proiectelor universitare și educaționale, cum ar fi Colegiul Europei, care și-au dovedit deja valoarea în acest domeniu;

| 64. | invită Comisia să analizeze și să ofere țărilor din cadrul PEV niveluri diferite de participare, cooperare și implicare în politicile, programele și agențiile UE, cum ar fi EUROPOL, FRONTEX și managementul vamal, în domeniul combaterii traficului de ființe umane și a criminalității economice și transfrontaliere, precum și în acela al Comunității energiei care, ca acord de integrare de succes, pot juca un rol mai important în cadrul PEV; subliniază importanța securității energetice și a unei cooperări mai strânse în cadrul zonei de vecinătate a UE, pentru îndeplinirea obiectivului comun de aprovizionare neîntreruptă cu energie accesibilă, sustenabilă și nepoluantă; solicită deschiderea treptată a uniunii energetice către țările participante la PEV; încurajează Comisia să promoveze, în rândul țărilor din cadrul PEV, Convenția de la Budapesta privind combaterea criminalității cibernetice și să le invite să adere la această convenție, dacă nu au făcut încă acest lucru; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să analizeze și să ofere țărilor din cadrul PEV niveluri diferite de participare, cooperare și implicare în politicile, programele și agențiile UE, cum ar fi EUROPOL, FRONTEX și managementul vamal, în domeniul combaterii traficului de ființe umane și a criminalității economice și transfrontaliere, precum și în acela al Comunității energiei care, ca acord de integrare de succes, pot juca un rol mai important în cadrul PEV; subliniază importanța securității energetice și a unei cooperări mai strânse în cadrul zonei de vecinătate a UE, pentru îndeplinirea obiectivului comun de aprovizionare neîntreruptă cu energie accesibilă, sustenabilă și nepoluantă; solicită deschiderea treptată a uniunii energetice către țările participante la PEV; încurajează Comisia să promoveze, în rândul țărilor din cadrul PEV, Convenția de la Budapesta privind combaterea criminalității cibernetice și să le invite să adere la această convenție, dacă nu au făcut încă acest lucru;

| 65. | consideră că trebuie pus un accent mai mare pe utilizarea programelor de asistență tehnică precum TAIEX și Twinning și că partenerii trebuie incluși în programele UE precum Erasmus și Orizont 2020, deoarece acestea contribuie la schimbul de cunoștințe și la crearea de rețele la diferite niveluri și constituie baza pentru crearea unui spațiu comun de vecinătate; |
| --- | --- |

65.

consideră că trebuie pus un accent mai mare pe utilizarea programelor de asistență tehnică precum TAIEX și Twinning și că partenerii trebuie incluși în programele UE precum Erasmus și Orizont 2020, deoarece acestea contribuie la schimbul de cunoștințe și la crearea de rețele la diferite niveluri și constituie baza pentru crearea unui spațiu comun de vecinătate;

| 66. | consideră că trebuie consolidată dimensiunea parlamentară a politicii, prin creșterea eficienței reuniunilor interparlamentare, a organismelor parlamentare comune înființate în temeiul acordurilor cu UE și a adunărilor parlamentare; salută, în acest context, noua abordare adoptată de Parlament în materie de susținere a democrației parlamentare; subliniază rolul jucat de parlamentele din țările incluse în PEV în ceea ce privește responsabilizarea guvernelor și încurajează consolidarea capacității lor de monitorizare; solicită ca Parlamentul să se implice în implementarea noii PEV și să fie informat și consultat periodic asupra progreselor înregistrate în țările partenere; consideră că partidele politice europene și grupurile din parlamentele naționale ale statelor membre și Parlamentul European pot juca un rol important și își pot asuma o responsabilitate esențială în ceea ce privește promovarea unei culturi politice bazate pe crearea de instituții pe deplin democratice, pe statul de drept, pe democrația pluripartită și pe participarea deplină a femeilor la procesul decizional; |
| --- | --- |

66.

consideră că trebuie consolidată dimensiunea parlamentară a politicii, prin creșterea eficienței reuniunilor interparlamentare, a organismelor parlamentare comune înființate în temeiul acordurilor cu UE și a adunărilor parlamentare; salută, în acest context, noua abordare adoptată de Parlament în materie de susținere a democrației parlamentare; subliniază rolul jucat de parlamentele din țările incluse în PEV în ceea ce privește responsabilizarea guvernelor și încurajează consolidarea capacității lor de monitorizare; solicită ca Parlamentul să se implice în implementarea noii PEV și să fie informat și consultat periodic asupra progreselor înregistrate în țările partenere; consideră că partidele politice europene și grupurile din parlamentele naționale ale statelor membre și Parlamentul European pot juca un rol important și își pot asuma o responsabilitate esențială în ceea ce privește promovarea unei culturi politice bazate pe crearea de instituții pe deplin democratice, pe statul de drept, pe democrația pluripartită și pe participarea deplină a femeilor la procesul decizional;

| 67. | subliniază că pentru reușita PEV, este, de asemenea, necesar să se asigure că statele membre își asumă deplin responsabilitățile, de asemenea, prin dezvoltarea inițiativelor emblematice; invită, prin urmare, Comisia să consolideze coordonarea politicilor și programarea comună a asistenței financiare și să se ofere mecanisme care să promoveze partajarea de informații între statele membre și structurile UE cu privire la țările din cadrul PEV, precum și consultarea între statele membre, structurile UE și țările învecinate; consideră că asistența financiară și tehnică a UE ar trebui să fie condiționată de atingerea cu succes a unor repere concrete în cadrul procesului de reformă, pe baza cărora va fi alocat un sprijin suplimentar; |
| --- | --- |

67.

subliniază că pentru reușita PEV, este, de asemenea, necesar să se asigure că statele membre își asumă deplin responsabilitățile, de asemenea, prin dezvoltarea inițiativelor emblematice; invită, prin urmare, Comisia să consolideze coordonarea politicilor și programarea comună a asistenței financiare și să se ofere mecanisme care să promoveze partajarea de informații între statele membre și structurile UE cu privire la țările din cadrul PEV, precum și consultarea între statele membre, structurile UE și țările învecinate; consideră că asistența financiară și tehnică a UE ar trebui să fie condiționată de atingerea cu succes a unor repere concrete în cadrul procesului de reformă, pe baza cărora va fi alocat un sprijin suplimentar;

Evaluare și vizibilitate

| 68. | subliniază că planurile de acțiune, stabilite în strânsă colaborare cu autoritățile din țările partenere și în urma consultării organizațiilor societății civile, ar trebui să se concentreze asupra unui număr limitat de priorități realiste de pus în aplicare și că implementarea lor ar trebui evaluată periodic sau atunci când o impune modificarea circumstanțelor, cu opțiuni politice ce ar putea fi stabilite de comun acord; subliniază importanța elaborării unui proces de consultare cu organizațiile societății civile în ceea ce privește definirea obiectivelor de referință; |
| --- | --- |

68.

subliniază că planurile de acțiune, stabilite în strânsă colaborare cu autoritățile din țările partenere și în urma consultării organizațiilor societății civile, ar trebui să se concentreze asupra unui număr limitat de priorități realiste de pus în aplicare și că implementarea lor ar trebui evaluată periodic sau atunci când o impune modificarea circumstanțelor, cu opțiuni politice ce ar putea fi stabilite de comun acord; subliniază importanța elaborării unui proces de consultare cu organizațiile societății civile în ceea ce privește definirea obiectivelor de referință;

| 69. | subliniază că rapoartele privind progresele înregistrate ar trebui să se concentreze asupra transpunerii în practică a priorităților identificate în planurile de acțiune și să reflecte nivelul de angajare a țării partenere; reafirmă că datele din rapoarte trebuie să fie analizate din perspectiva contextului național respectiv și să includă tendințele din anii anteriori; opinează că toate părțile interesate importante din țările care participă la PEV, inclusiv societatea civilă, ar trebui să fie cu adevărat implicate și consultate înainte de întocmirea rapoartelor; solicită ca documentele-cheie, cum sunt rapoartele intermediare, să poată fi consultate cu ușurință pe site-urile delegațiilor UE și traduse în limba locală; invită UE să recurgă la mijloace de măsurare a progreselor înregistrate în țările partenere de mai bună calitate și să implementeze măsuri de condiționalitate eficace privind progresele realizate de parteneri în termeni de drepturi ale omului, stat de drept și democrație; |
| --- | --- |

69.

subliniază că rapoartele privind progresele înregistrate ar trebui să se concentreze asupra transpunerii în practică a priorităților identificate în planurile de acțiune și să reflecte nivelul de angajare a țării partenere; reafirmă că datele din rapoarte trebuie să fie analizate din perspectiva contextului național respectiv și să includă tendințele din anii anteriori; opinează că toate părțile interesate importante din țările care participă la PEV, inclusiv societatea civilă, ar trebui să fie cu adevărat implicate și consultate înainte de întocmirea rapoartelor; solicită ca documentele-cheie, cum sunt rapoartele intermediare, să poată fi consultate cu ușurință pe site-urile delegațiilor UE și traduse în limba locală; invită UE să recurgă la mijloace de măsurare a progreselor înregistrate în țările partenere de mai bună calitate și să implementeze măsuri de condiționalitate eficace privind progresele realizate de parteneri în termeni de drepturi ale omului, stat de drept și democrație;

| 70. | consideră că ar trebui mărită vizibilitatea asistenței oferite de UE pentru a demonstra populației din țările partenere și din statele membre ale UE beneficiile sprijinului acordat de Uniune; îi solicită Comisiei să conceapă un mecanism special de furnizare a asistenței umanitare a UE pentru țările învecinate, care să fie diferit de modelul utilizat pentru țările terțe din restul lumii și care să asigure, printre alte obiective, o vizibilitate ridicată a UE și a agendei sale politice; subliniază importanța și necesitatea instituirii unui mecanism capabil să asigure transparența în ceea ce privește asistența financiară acordată de UE; |
| --- | --- |

70.

consideră că ar trebui mărită vizibilitatea asistenței oferite de UE pentru a demonstra populației din țările partenere și din statele membre ale UE beneficiile sprijinului acordat de Uniune; îi solicită Comisiei să conceapă un mecanism special de furnizare a asistenței umanitare a UE pentru țările învecinate, care să fie diferit de modelul utilizat pentru țările terțe din restul lumii și care să asigure, printre alte obiective, o vizibilitate ridicată a UE și a agendei sale politice; subliniază importanța și necesitatea instituirii unui mecanism capabil să asigure transparența în ceea ce privește asistența financiară acordată de UE;

| 71. | invită UE să își consolideze capacitatea de contracarare a campaniilor de dezinformare și de propagandă îndreptate împotriva ei însăși și a statelor sale membre, care urmăresc să-i slăbească unitatea și solidaritatea; invită UE să își consolideze vizibilitatea, cu scopul de a arăta în mod clar sprijinul și angajamentul său față de țările partenere; subliniază importanța promovării obiectivului legat de informarea independentă și imparțială și de libertatea media din țările participante la PEV, precum și de necesitatea depunerii unor eforturi în materie de comunicare strategică în vecinătatea sa, inclusiv a unora legate de valorile și obiectivele sale, prin dezvoltarea unei strategii de comunicare cuprinzătoare, eficace și sistematice în cadrul politicii revizuite; |
| --- | --- |

71.

invită UE să își consolideze capacitatea de contracarare a campaniilor de dezinformare și de propagandă îndreptate împotriva ei însăși și a statelor sale membre, care urmăresc să-i slăbească unitatea și solidaritatea; invită UE să își consolideze vizibilitatea, cu scopul de a arăta în mod clar sprijinul și angajamentul său față de țările partenere; subliniază importanța promovării obiectivului legat de informarea independentă și imparțială și de libertatea media din țările participante la PEV, precum și de necesitatea depunerii unor eforturi în materie de comunicare strategică în vecinătatea sa, inclusiv a unora legate de valorile și obiectivele sale, prin dezvoltarea unei strategii de comunicare cuprinzătoare, eficace și sistematice în cadrul politicii revizuite;

| 72. | invită UE să își sporească prezența în țările partenere folosind mai multe mijloace audiovizuale interactive și platforme sociale în limba locală, cu scopul de a transmite mesaje către întreaga societate; invită Comisia să elaboreze o strategie clară de comunicare pentru societățile din țările din cadrul PEV cu scopul de a expune acestora beneficiile acordurilor de asociere, inclusiv ale zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA), ca instrumente de modernizare a sistemelor și a economiilor acestora; |
| --- | --- |

72.

invită UE să își sporească prezența în țările partenere folosind mai multe mijloace audiovizuale interactive și platforme sociale în limba locală, cu scopul de a transmite mesaje către întreaga societate; invită Comisia să elaboreze o strategie clară de comunicare pentru societățile din țările din cadrul PEV cu scopul de a expune acestora beneficiile acordurilor de asociere, inclusiv ale zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA), ca instrumente de modernizare a sistemelor și a economiilor acestora;

o

o o

| 73. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor țărilor participante la PEV, Adunărilor Parlamentare a Euronest și Uniunii pentru Mediterana, Ligii Statelor Arabe, Uniunii Africane, Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

73.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor țărilor participante la PEV, Adunărilor Parlamentare a Euronest și Uniunii pentru Mediterana, Ligii Statelor Arabe, Uniunii Africane, Consiliului Europei și OSCE.

---

(1)  JOIN (2015) 6 http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/consultation/consultation_romanian.pdf

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=CELEX:52011DC0200

(3)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:ro:PDF

(4)  http://eeas.europa.eu/enp/pdf/pdf/com03_104_en.pdf

(5)  Consiliul Relații Externe, concluziile din 18 februarie 2008, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/98818.pdf

(6)  JO C 87 E, 7.4.2004, p. 506.

(7)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 127.

(8)  JO C 287 E, 24.11.2006, p. 312.

(9)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 443.

(10)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 105.

(11)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 114.

(12)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 26.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0446.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0229.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/121 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/121

---

P8_TA(2015)0273

Armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (2014/2256(INI))

(2017/C 265/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 4, 26, 34, 114, 118 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 26, 34, 114, 118 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 27 din Declarația Universală a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 27 din Declarația Universală a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) din 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) din 1994,

| — | având în vedere Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, din 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, din 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere articolele 11, 13, 14, 16, 17, 22 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11, 13, 14, 16, 17, 22 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (1),

| — | având în vedere Convenția de la Berna pentru protecția operelor literare și artistice și în special testul în trei etape, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Berna pentru protecția operelor literare și artistice și în special testul în trei etape,

| — | având în vedere Tratatul Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) privind dreptul de autor din 20 decembrie 1996, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) privind dreptul de autor din 20 decembrie 1996,

| — | având în vedere Tratatul OMPI privind interpretările și execuțiile și fonogramele din 20 decembrie 1996, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul OMPI privind interpretările și execuțiile și fonogramele din 20 decembrie 1996,

| — | având în vedere Tratatul OMPI privind interpretările și execuțiile audiovizuale, adoptat de Conferința diplomatică a OMPI privind protejarea interpretărilor și execuțiilor audiovizuale la Beijing în data de 24 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul OMPI privind interpretările și execuțiile audiovizuale, adoptat de Conferința diplomatică a OMPI privind protejarea interpretărilor și execuțiilor audiovizuale la Beijing în data de 24 iunie 2012,

| — | având în vedere studiul din septembrie 2013 privind drepturile de proprietate intelectuală (DPI) realizat în comun de Oficiul European de Brevete (OEB) și Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI), intitulat „Sectoarele în care se utilizează în mod intensiv drepturile de proprietate intelectuală: contribuție la performanța economică și ocuparea forței de muncă în UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din septembrie 2013 privind drepturile de proprietate intelectuală (DPI) realizat în comun de Oficiul European de Brevete (OEB) și Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI), intitulat „Sectoarele în care se utilizează în mod intensiv drepturile de proprietate intelectuală: contribuție la performanța economică și ocuparea forței de muncă în UE”,

| — | având în vedere Tratatul de la Marrakech pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Marrakech pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate,

| — | având în vedere Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizare online pe piața internă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizare online pe piața internă (2),

| — | având în vedere Directiva 2013/37/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/37/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (3),

| — | având în vedere Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind anumite utilizări permise ale operelor orfane (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind anumite utilizări permise ale operelor orfane (4),

| — | având în vedere Directiva 2006/116/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/116/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (5),

| — | având în vedere Directiva 2011/77/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2011 de modificare a Directivei 2006/116/CE privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/77/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2011 de modificare a Directivei 2006/116/CE privind durata de protecție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe (6),

| — | având în vedere Directiva 93/83/CEE a Consiliului din 27 septembrie 1993 privind coordonarea anumitor norme referitoare la dreptul de autor și drepturile conexe aplicabile difuzării de programe prin satelit și retransmisiei prin cablu (7); |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 93/83/CEE a Consiliului din 27 septembrie 1993 privind coordonarea anumitor norme referitoare la dreptul de autor și drepturile conexe aplicabile difuzării de programe prin satelit și retransmisiei prin cablu (7);

| — | având în vedere Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (8),

| — | având în vedere Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere și de împrumut și anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietății intelectuale (9), care modifică Directiva Consiliului 92/100/CEE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere și de împrumut și anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietății intelectuale (9), care modifică Directiva Consiliului 92/100/CEE (10),

| — | având în vedere Directiva 2001/84/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind dreptul de suită în beneficiul autorului unei opere de artă originale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/84/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2001 privind dreptul de suită în beneficiul autorului unei opere de artă originale (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la taxele pentru copierea privată (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la taxele pentru copierea privată (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la promovarea sectoarelor culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la promovarea sectoarelor culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la distribuirea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la distribuirea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală pe piața internă (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală pe piața internă (15),

| — | având în vedere consultarea publică privind revizuirea normelor UE în materie de drepturi de autor organizată de Comisie între 5 decembrie 2013 și 5 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică privind revizuirea normelor UE în materie de drepturi de autor organizată de Comisie între 5 decembrie 2013 și 5 martie 2014,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la Petiția nr. 0924/2011 adresată de Dan Pescod, de cetățenie britanică, în numele Uniunii Europene a Nevăzătorilor (EBU)/Institutul Național Regal pentru Nevăzători (RNIB), privind accesul nevăzătorilor la cărți și alte produse tipărite (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la Petiția nr. 0924/2011 adresată de Dan Pescod, de cetățenie britanică, în numele Uniunii Europene a Nevăzătorilor (EBU)/Institutul Național Regal pentru Nevăzători (RNIB), privind accesul nevăzătorilor la cărți și alte produse tipărite (16),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind Difuzarea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană: oportunități și provocări pentru o piață digitală unică (COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind Difuzarea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană: oportunități și provocări pentru o piață digitală unică (COM(2011)0427),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei intitulată „Dreptul de autor în economia cunoașterii” (COM(2008)0466), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei intitulată „Dreptul de autor în economia cunoașterii” (COM(2008)0466),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O piață unică pentru drepturile de proprietate intelectuală. Stimularea creativității și inovației pentru a oferi Europei creștere economică, locuri de muncă de înaltă calitate și bunuri și servicii de primă clasă” (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O piață unică pentru drepturile de proprietate intelectuală. Stimularea creativității și inovației pentru a oferi Europei creștere economică, locuri de muncă de înaltă calitate și bunuri și servicii de primă clasă” (COM(2011)0287),

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere din 20 septembrie 2011 privind principiile-cheie referitoare la digitalizarea și punerea la dispoziție a operelor retrase din comerț, pentru facilitarea digitalizării și a punerii la dispoziție a cărților și revistelor de specialitate pentru bibliotecile europene și instituții similare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere din 20 septembrie 2011 privind principiile-cheie referitoare la digitalizarea și punerea la dispoziție a operelor retrase din comerț, pentru facilitarea digitalizării și a punerii la dispoziție a cărților și revistelor de specialitate pentru bibliotecile europene și instituții similare,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0209/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0209/2015),

| A. | întrucât revizuirea Directivei 2001/29/CE este esențială pentru promovarea creativității și a inovării, a diversității culturale, a creșterii economice, a competitivității, pentru piața unică digitală, precum și pentru accesul la cunoștințe și informații, oferind, totodată, un nivel adecvat de recunoaștere și protecție a drepturilor autorilor de opere literare și artistice; |
| --- | --- |

A.

întrucât revizuirea Directivei 2001/29/CE este esențială pentru promovarea creativității și a inovării, a diversității culturale, a creșterii economice, a competitivității, pentru piața unică digitală, precum și pentru accesul la cunoștințe și informații, oferind, totodată, un nivel adecvat de recunoaștere și protecție a drepturilor autorilor de opere literare și artistice;

| B. | întrucât articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește că Uniunea contribuie la înflorirea și diversitatea culturilor statelor membre, în special prin creația artistică și literară; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește că Uniunea contribuie la înflorirea și diversitatea culturilor statelor membre, în special prin creația artistică și literară;

| C. | întrucât Directiva 2001/29/CE privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională a urmărit să adapteze legislația referitoare la dreptul de autor și drepturile conexe pentru a reflecta evoluțiile tehnologice; |
| --- | --- |

C.

întrucât Directiva 2001/29/CE privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională a urmărit să adapteze legislația referitoare la dreptul de autor și drepturile conexe pentru a reflecta evoluțiile tehnologice;

| D. | întrucât Directiva 2001/29/CE răspunde și unui număr de obligații ale UE în virtutea dreptului internațional, inclusiv dispozițiile Convenției de la Berna pentru protecția operelor literare și artistice, Tratatul OMPI privind dreptul de autor și Tratatul OMPI privind interpretările, execuțiile și fonogramele; |
| --- | --- |

D.

întrucât Directiva 2001/29/CE răspunde și unui număr de obligații ale UE în virtutea dreptului internațional, inclusiv dispozițiile Convenției de la Berna pentru protecția operelor literare și artistice, Tratatul OMPI privind dreptul de autor și Tratatul OMPI privind interpretările, execuțiile și fonogramele;

| E. | întrucât Comisia și statele membre investesc considerabil în digitalizarea și accesibilitatea online a bogatelor colecții de care dispun instituțiile europene de patrimoniu cultural, astfel încât cetățenii să poată avea acces la acestea de oriunde și de pe orice dispozitiv; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia și statele membre investesc considerabil în digitalizarea și accesibilitatea online a bogatelor colecții de care dispun instituțiile europene de patrimoniu cultural, astfel încât cetățenii să poată avea acces la acestea de oriunde și de pe orice dispozitiv;

| F. | întrucât industriile europene culturale și creative reprezintă un motor pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în UE și aduc o contribuție majoră la economia UE, având în vedere că angajează peste 7 milioane de persoane și generează, conform ultimelor estimări, peste 4,2 % din PIB-ul UE, și întrucât întreprinderile culturale au continuat să creeze locuri de muncă și în timpul crizei economice din anii 2008-2012; |
| --- | --- |

F.

întrucât industriile europene culturale și creative reprezintă un motor pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în UE și aduc o contribuție majoră la economia UE, având în vedere că angajează peste 7 milioane de persoane și generează, conform ultimelor estimări, peste 4,2 % din PIB-ul UE, și întrucât întreprinderile culturale au continuat să creeze locuri de muncă și în timpul crizei economice din anii 2008-2012;

| G. | întrucât studiul realizat în comun de OEB și OAPI în septembrie 2013 arată că aproximativ 39 % din activitatea economică globală a Uniunii, a cărei valoare se ridică la aproximativ 4 700 de miliarde de euro anual, se desfășoară de sectoarele în care se utilizează în mod intensiv drepturile de proprietate intelectuală; în plus, acestea generează, în formă directă, 26 % (reprezentând 56 de milioane de locuri de muncă) și, în formă indirectă, 9 % din totalul locurilor de muncă din UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât studiul realizat în comun de OEB și OAPI în septembrie 2013 arată că aproximativ 39 % din activitatea economică globală a Uniunii, a cărei valoare se ridică la aproximativ 4 700 de miliarde de euro anual, se desfășoară de sectoarele în care se utilizează în mod intensiv drepturile de proprietate intelectuală; în plus, acestea generează, în formă directă, 26 % (reprezentând 56 de milioane de locuri de muncă) și, în formă indirectă, 9 % din totalul locurilor de muncă din UE;

| H. | întrucât revoluția digitală a introdus noi tehnici și mijloace de comunicare și a deschis calea unor noi forme de expresie, care, punând sub semnul întrebării relația trilaterală tradițională dintre autori, antreprenorii culturali și utilizatori, au contribuit la apariția unei economii bazate pe cunoaștere, la crearea de noi locuri de muncă și la promovarea culturii și inovației; |
| --- | --- |

H.

întrucât revoluția digitală a introdus noi tehnici și mijloace de comunicare și a deschis calea unor noi forme de expresie, care, punând sub semnul întrebării relația trilaterală tradițională dintre autori, antreprenorii culturali și utilizatori, au contribuit la apariția unei economii bazate pe cunoaștere, la crearea de noi locuri de muncă și la promovarea culturii și inovației;

| I. | întrucât orice inițiativă politică în domeniul pieței unice digitale trebuie să respecte Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și în special articolele 11, 13, 14, 16, 17 și 22; |
| --- | --- |

I.

întrucât orice inițiativă politică în domeniul pieței unice digitale trebuie să respecte Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și în special articolele 11, 13, 14, 16, 17 și 22;

| J. | întrucât diversitatea culturală și lingvistică depășește granițele naționale, unele limbi europene fiind vorbite în mai multe țări; |
| --- | --- |

J.

întrucât diversitatea culturală și lingvistică depășește granițele naționale, unele limbi europene fiind vorbite în mai multe țări;

| K. | întrucât Carta drepturilor fundamentale protejează libertatea de exprimare, libertatea informației și libertatea artelor și a cercetării științifice și garantează protecția datelor cu caracter personal și a diversității culturale și lingvistice, dreptul de proprietate și protecția proprietății intelectuale, dreptul la educație și libertatea de a desfășura o activitate comercială; |
| --- | --- |

K.

întrucât Carta drepturilor fundamentale protejează libertatea de exprimare, libertatea informației și libertatea artelor și a cercetării științifice și garantează protecția datelor cu caracter personal și a diversității culturale și lingvistice, dreptul de proprietate și protecția proprietății intelectuale, dreptul la educație și libertatea de a desfășura o activitate comercială;

| L. | întrucât dreptul creatorului la protejarea producției sale creative trebuie menținut și în era digitală; |
| --- | --- |

L.

întrucât dreptul creatorului la protejarea producției sale creative trebuie menținut și în era digitală;

| M. | întrucât este necesar să se ia în considerare măsuri menite să contribuie la dezvoltarea în continuare a schimburilor culturale și la îmbunătățirea securității juridice din sector; întrucât de la punerea în aplicare a Directivei 2001/29/CE s-au dezvoltat numeroase servicii creative online, iar consumatorii au acces mai mult ca niciodată la o gamă largă de opere creative și culturale; întrucât consumatorii au nevoie de acces la un conținut cultural bogat, variat și de calitate; |
| --- | --- |

M.

întrucât este necesar să se ia în considerare măsuri menite să contribuie la dezvoltarea în continuare a schimburilor culturale și la îmbunătățirea securității juridice din sector; întrucât de la punerea în aplicare a Directivei 2001/29/CE s-au dezvoltat numeroase servicii creative online, iar consumatorii au acces mai mult ca niciodată la o gamă largă de opere creative și culturale; întrucât consumatorii au nevoie de acces la un conținut cultural bogat, variat și de calitate;

| N. | întrucât construcția armonioasă și sistematică a bibliotecii digitale Europeana, înființată în anul 2008 în contextul unei inițiative a UE, permite accesul la opere din bibliotecile statelor membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât construcția armonioasă și sistematică a bibliotecii digitale Europeana, înființată în anul 2008 în contextul unei inițiative a UE, permite accesul la opere din bibliotecile statelor membre;

| O. | întrucât operele creative reprezintă una dintre principalele surse care alimentează economia digitală și actorii din sectorul informaticii, cum ar fi motoarele de căutare, rețelele sociale sau platformele pentru conținut generat de utilizatori, dar valoarea produsă de operele creative este transferată aproape în totalitate acestor intermediari digitali, care refuză să remunereze autorii sau negociază remunerații foarte reduse; |
| --- | --- |

O.

întrucât operele creative reprezintă una dintre principalele surse care alimentează economia digitală și actorii din sectorul informaticii, cum ar fi motoarele de căutare, rețelele sociale sau platformele pentru conținut generat de utilizatori, dar valoarea produsă de operele creative este transferată aproape în totalitate acestor intermediari digitali, care refuză să remunereze autorii sau negociază remunerații foarte reduse;

| P. | întrucât prin Directiva 2011/77/UE și Directiva 2006/116/CE au fost armonizate duratele de protecție a drepturilor de autor și a drepturilor similare prin stabilirea unei armonizări depline a perioadei de protecție pentru fiecare tip de operă și fiecare drept conex în statele membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât prin Directiva 2011/77/UE și Directiva 2006/116/CE au fost armonizate duratele de protecție a drepturilor de autor și a drepturilor similare prin stabilirea unei armonizări depline a perioadei de protecție pentru fiecare tip de operă și fiecare drept conex în statele membre;

| Q. | întrucât autoritățile legislative ale UE au sarcina de a promova un cadru legislativ pentru drepturile de autor și drepturile conexe care să fie clar și inteligibil pentru toate părțile interesate, în special pentru publicul larg, și care să asigure securitatea juridică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât autoritățile legislative ale UE au sarcina de a promova un cadru legislativ pentru drepturile de autor și drepturile conexe care să fie clar și inteligibil pentru toate părțile interesate, în special pentru publicul larg, și care să asigure securitatea juridică;

| R. | întrucât avantajul competitiv și puterea tot mai mare a anumitor intermediari pe internet are un impact negativ asupra potențialului de creație al autorilor și asupra dezvoltării serviciilor propuse de alți distribuitori de opere creative; |
| --- | --- |

R.

întrucât avantajul competitiv și puterea tot mai mare a anumitor intermediari pe internet are un impact negativ asupra potențialului de creație al autorilor și asupra dezvoltării serviciilor propuse de alți distribuitori de opere creative;

| S. | întrucât, în definirea cadrului juridic pentru dreptul de autor și pentru drepturile conexe, trebuie să se țină seama de necesitatea de a încuraja modele industriale și comerciale inovatoare, profitând de oportunitățile oferite de noile tehnologii, în vederea creșterii competitivității întreprinderilor din UE; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în definirea cadrului juridic pentru dreptul de autor și pentru drepturile conexe, trebuie să se țină seama de necesitatea de a încuraja modele industriale și comerciale inovatoare, profitând de oportunitățile oferite de noile tehnologii, în vederea creșterii competitivității întreprinderilor din UE;

| T. | întrucât creșterea economică și crearea de locuri de muncă constituie prioritatea Comisiei și ocupă un loc central în programul acesteia pentru 2014-2019, |
| --- | --- |

T.

întrucât creșterea economică și crearea de locuri de muncă constituie prioritatea Comisiei și ocupă un loc central în programul acesteia pentru 2014-2019,

| 1. | amintește că dreptul de autor este un mijloc concret de asigurare a remunerației creatorilor și a finanțării creației; |
| --- | --- |

1.

amintește că dreptul de autor este un mijloc concret de asigurare a remunerației creatorilor și a finanțării creației;

| 2. | salută inițiativa Comisiei de organizare a unei consultări privind dreptul de autor, care s-a bucurat de un interes deosebit din partea a numeroase categorii de părți interesate, inclusiv sectorul cultural și societatea civilă (17); |
| --- | --- |

2.

salută inițiativa Comisiei de organizare a unei consultări privind dreptul de autor, care s-a bucurat de un interes deosebit din partea a numeroase categorii de părți interesate, inclusiv sectorul cultural și societatea civilă (17);

| 3. | salută angajamentul Comisiei de a dezvolta în continuare agenda digitală a UE, inclusiv chestiunile legate de drepturile de autor, în cursul noului mandat al Comisiei; salută Programul de lucru al Comisiei pe 2015 în măsura în care promite să prezinte un pachet legislativ privind piața unică digitală, care include o propunere legislativă al cărei obiectiv este modernizarea normelor în materie de drepturi de autor pentru a le adapta la era digitală; |
| --- | --- |

3.

salută angajamentul Comisiei de a dezvolta în continuare agenda digitală a UE, inclusiv chestiunile legate de drepturile de autor, în cursul noului mandat al Comisiei; salută Programul de lucru al Comisiei pe 2015 în măsura în care promite să prezinte un pachet legislativ privind piața unică digitală, care include o propunere legislativă al cărei obiectiv este modernizarea normelor în materie de drepturi de autor pentru a le adapta la era digitală;

| 4. | reamintește că dreptul de autor și drepturile conexe protejează și stimulează atât dezvoltarea și comercializarea de noi produse și servicii, cât și crearea și exploatarea conținutului lor creativ, contribuind, astfel, la sporirea competitivității, a ocupării forței de muncă și a inovării în mai multe sectoare industriale din UE; |
| --- | --- |

4.

reamintește că dreptul de autor și drepturile conexe protejează și stimulează atât dezvoltarea și comercializarea de noi produse și servicii, cât și crearea și exploatarea conținutului lor creativ, contribuind, astfel, la sporirea competitivității, a ocupării forței de muncă și a inovării în mai multe sectoare industriale din UE;

| 5. | subliniază că eficiența dreptului de autor depinde de cea a măsurilor aplicate pentru a-l proteja și că pentru a asigura un sector creativ înfloritor și inovator, aplicarea drepturilor de autor trebuie să fie strictă; |
| --- | --- |

5.

subliniază că eficiența dreptului de autor depinde de cea a măsurilor aplicate pentru a-l proteja și că pentru a asigura un sector creativ înfloritor și inovator, aplicarea drepturilor de autor trebuie să fie strictă;

| 6. | amintește că teritorialitatea este o trăsătură inerentă a drepturilor de autor și drepturilor conexe; subliniază că acest principiu nu se află în contradicție cu măsurile de asigurare a portabilității conținuturilor; |
| --- | --- |

6.

amintește că teritorialitatea este o trăsătură inerentă a drepturilor de autor și drepturilor conexe; subliniază că acest principiu nu se află în contradicție cu măsurile de asigurare a portabilității conținuturilor;

| 7. | subliniază că orice revizuire a Directivei 2001/29/CE ar trebui să garanteze în continuare principiul remunerației echitabile a titularilor de drepturi; solicită reafirmarea principiului teritorialității, care permite fiecărui stat membru să garanteze principiul remunerării echitabile în cadrul politicii sale culturale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că orice revizuire a Directivei 2001/29/CE ar trebui să garanteze în continuare principiul remunerației echitabile a titularilor de drepturi; solicită reafirmarea principiului teritorialității, care permite fiecărui stat membru să garanteze principiul remunerării echitabile în cadrul politicii sale culturale;

| 8. | observă că punerea în aplicare a Directivei 2001/29/CE a permis creșterea varietății operelor disponibile în mod legal pentru utilizatori; constată, de asemenea, că accesul transfrontalier la diversitatea de utilizări oferită consumatorilor de către progresul tehnologic ar putea necesita îmbunătățiri ale cadrului legal actual bazate pe elemente concrete, pentru a dezvolta în continuare oferta legală de conținut online cultural și creativ diversificat, permițând astfel accesul la diversitatea culturală europeană; |
| --- | --- |

8.

observă că punerea în aplicare a Directivei 2001/29/CE a permis creșterea varietății operelor disponibile în mod legal pentru utilizatori; constată, de asemenea, că accesul transfrontalier la diversitatea de utilizări oferită consumatorilor de către progresul tehnologic ar putea necesita îmbunătățiri ale cadrului legal actual bazate pe elemente concrete, pentru a dezvolta în continuare oferta legală de conținut online cultural și creativ diversificat, permițând astfel accesul la diversitatea culturală europeană;

| 9. | reamintește că, mult prea frecvent, consumatorilor li se refuză accesul la anumite servicii de conținut pe motive geografice, contrar obiectivului de punere în aplicare a celor patru libertăți pe piața internă enunțat în Directiva 2001/29/CE; de aceea, îndeamnă Comisia să propună soluții adecvate pentru a îmbunătăți accesul transfrontalier al consumatorilor la servicii și la conținuturi protejate de drepturile de autor; |
| --- | --- |

9.

reamintește că, mult prea frecvent, consumatorilor li se refuză accesul la anumite servicii de conținut pe motive geografice, contrar obiectivului de punere în aplicare a celor patru libertăți pe piața internă enunțat în Directiva 2001/29/CE; de aceea, îndeamnă Comisia să propună soluții adecvate pentru a îmbunătăți accesul transfrontalier al consumatorilor la servicii și la conținuturi protejate de drepturile de autor;

| 10. | consideră că din abordarea adoptată în Directiva 2014/26/UE privind gestionarea colectivă a drepturilor de autor se pot desprinde învățăminte pentru alte tipuri de conținut, dar că aspectele legate de portabilitate și blocare pe criterii geografice nu pot fi rezolvate printr-o soluție universală, ci ar putea necesita mai multe intervenții diferite, atât de reglementare, cât și de piață; |
| --- | --- |

10.

consideră că din abordarea adoptată în Directiva 2014/26/UE privind gestionarea colectivă a drepturilor de autor se pot desprinde învățăminte pentru alte tipuri de conținut, dar că aspectele legate de portabilitate și blocare pe criterii geografice nu pot fi rezolvate printr-o soluție universală, ci ar putea necesita mai multe intervenții diferite, atât de reglementare, cât și de piață;

| 11. | subliniază că contribuțiile creative ale UE reprezintă una dintre cele mai bogate resurse ale sale și că cei care vor să se bucure de ele ar trebui să aibă posibilitatea de a plăti în acest scop, chiar și atunci când acestea sunt vândute doar în alt stat membru; |
| --- | --- |

11.

subliniază că contribuțiile creative ale UE reprezintă una dintre cele mai bogate resurse ale sale și că cei care vor să se bucure de ele ar trebui să aibă posibilitatea de a plăti în acest scop, chiar și atunci când acestea sunt vândute doar în alt stat membru;

| 12. | atrage atenția asupra faptului că radiodifuzorii care doresc să acopere întregul teritoriu european au posibilitatea de a utiliza licențele multiteritoriale, în conformitate cu Directiva 2014/26/UE privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor; |
| --- | --- |

12.

atrage atenția asupra faptului că radiodifuzorii care doresc să acopere întregul teritoriu european au posibilitatea de a utiliza licențele multiteritoriale, în conformitate cu Directiva 2014/26/UE privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor;

| 13. | amintește că finanțarea, producția și coproducția de filme și conținuturi televizate depind în mare măsură de licențele teritoriale exclusive acordate distribuitorilor locali pe diferite platforme care iau în considerare specificul cultural al diferitelor piețe europene; subliniază, așadar, că posibilitatea de a alege gradul de acoperire teritorială și tipul de platforme de distribuție, în baza principiului libertății contractuale, încurajează investițiile în filme și conținuturi televizate, precum și diversitatea culturală; solicită Comisiei să garanteze că orice inițiativă vizând modernizarea drepturilor de autor este precedată de o amplă evaluare a impactului eventual asupra producției, finanțării și distribuției de filme și conținuturi televizate, precum și asupra diversității culturale; |
| --- | --- |

13.

amintește că finanțarea, producția și coproducția de filme și conținuturi televizate depind în mare măsură de licențele teritoriale exclusive acordate distribuitorilor locali pe diferite platforme care iau în considerare specificul cultural al diferitelor piețe europene; subliniază, așadar, că posibilitatea de a alege gradul de acoperire teritorială și tipul de platforme de distribuție, în baza principiului libertății contractuale, încurajează investițiile în filme și conținuturi televizate, precum și diversitatea culturală; solicită Comisiei să garanteze că orice inițiativă vizând modernizarea drepturilor de autor este precedată de o amplă evaluare a impactului eventual asupra producției, finanțării și distribuției de filme și conținuturi televizate, precum și asupra diversității culturale;

| 14. | subliniază că practicile industriei de blocare pe criterii geografice nu ar trebui să împiedice minoritățile culturale care trăiesc în statele membre ale UE să acceseze conținuturile sau serviciile gratuite sau contra cost care există în limba lor; |
| --- | --- |

14.

subliniază că practicile industriei de blocare pe criterii geografice nu ar trebui să împiedice minoritățile culturale care trăiesc în statele membre ale UE să acceseze conținuturile sau serviciile gratuite sau contra cost care există în limba lor;

| 15. | sprijină inițiativele menite să consolideze portabilitatea, în UE, a serviciilor online de conținut obținut și pus la dispoziție în mod legal, și care respectă pe deplin drepturile de autor și interesele titularilor de drepturi; |
| --- | --- |

15.

sprijină inițiativele menite să consolideze portabilitatea, în UE, a serviciilor online de conținut obținut și pus la dispoziție în mod legal, și care respectă pe deplin drepturile de autor și interesele titularilor de drepturi;

| 16. | reamintește că piețele culturale europene sunt eterogene prin natura lor ca urmare a diversității culturale și lingvistice europene și observă că această diversitate ar trebui privită mai curând ca un beneficiu decât ca un obstacol în calea pieței unice; |
| --- | --- |

16.

reamintește că piețele culturale europene sunt eterogene prin natura lor ca urmare a diversității culturale și lingvistice europene și observă că această diversitate ar trebui privită mai curând ca un beneficiu decât ca un obstacol în calea pieței unice;

| 17. | ia act de importanța licențelor teritoriale în UE, în special în ceea ce privește producția audiovizuală și de film, care se bazează în principal pe sistemele radiodifuzorilor de cumpărare în avans sau prefinanțare; |
| --- | --- |

17.

ia act de importanța licențelor teritoriale în UE, în special în ceea ce privește producția audiovizuală și de film, care se bazează în principal pe sistemele radiodifuzorilor de cumpărare în avans sau prefinanțare;

| 18. | observă cu îngrijorare multiplicarea serviciilor online ilegale și amplificarea pirateriei, precum și, în general, încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală, tendință care reprezintă o amenințare gravă la adresa economiilor statelor membre și a creativității în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

18.

observă cu îngrijorare multiplicarea serviciilor online ilegale și amplificarea pirateriei, precum și, în general, încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală, tendință care reprezintă o amenințare gravă la adresa economiilor statelor membre și a creativității în Uniunea Europeană;

| 19. | subliniază că orice reformă a cadrului care reglementează drepturile de autor ar trebui să se întemeieze pe un nivel ridicat de protecție, dat fiind faptul că drepturile sunt esențiale pentru creația intelectuală și oferă o bază legală stabilă, clară și flexibilă, care stimulează investițiile și creșterea în sectorul creativ și cultural, eliminând, totodată, incertitudinile și incoerențele juridice care afectează negativ funcționarea pieței interne; |
| --- | --- |

19.

subliniază că orice reformă a cadrului care reglementează drepturile de autor ar trebui să se întemeieze pe un nivel ridicat de protecție, dat fiind faptul că drepturile sunt esențiale pentru creația intelectuală și oferă o bază legală stabilă, clară și flexibilă, care stimulează investițiile și creșterea în sectorul creativ și cultural, eliminând, totodată, incertitudinile și incoerențele juridice care afectează negativ funcționarea pieței interne;

| 20. | subliniază că, pe lângă sarcina importantă de extindere a structurilor funcționale pentru piața internă digitală, trebuie luate măsuri și pentru asigurarea continuității funcționării adecvate a pieței unice analogice; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, pe lângă sarcina importantă de extindere a structurilor funcționale pentru piața internă digitală, trebuie luate măsuri și pentru asigurarea continuității funcționării adecvate a pieței unice analogice;

| 21. | amintește că industriile în care se utilizează intensiv drepturile de autor asigură peste 7 milioane de locuri de muncă în UE; solicită, așadar, Comisiei să se asigure că orice inițiativă legislativă vizând modernizarea drepturilor de autor este precedată de o evaluare ex-ante exhaustivă a impactului asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă, precum și a costurilor și beneficiilor potențiale, în conformitate cu principiul unei mai bune legiferări; |
| --- | --- |

21.

amintește că industriile în care se utilizează intensiv drepturile de autor asigură peste 7 milioane de locuri de muncă în UE; solicită, așadar, Comisiei să se asigure că orice inițiativă legislativă vizând modernizarea drepturilor de autor este precedată de o evaluare ex-ante exhaustivă a impactului asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă, precum și a costurilor și beneficiilor potențiale, în conformitate cu principiul unei mai bune legiferări;

| 22. | subliniază că orice revizuire a legislației UE privind drepturile de autor trebuie să fie bine orientată și bazată pe date convingătoare, pentru a asigura dezvoltarea continuă a sectoarelor creative europene; |
| --- | --- |

22.

subliniază că orice revizuire a legislației UE privind drepturile de autor trebuie să fie bine orientată și bazată pe date convingătoare, pentru a asigura dezvoltarea continuă a sectoarelor creative europene;

| 23. | recunoaște că activitățile comerciale care încalcă drepturile de autor reprezintă o amenințare majoră la adresa funcționării pieței unice digitale și a dezvoltării de oferte legale diversificate de conținut online creativ și cultural; |
| --- | --- |

23.

recunoaște că activitățile comerciale care încalcă drepturile de autor reprezintă o amenințare majoră la adresa funcționării pieței unice digitale și a dezvoltării de oferte legale diversificate de conținut online creativ și cultural;

| 24. | consideră esențială consolidarea poziției autorilor și creatorilor și îmbunătățirea remunerației acestora în raport cu distribuția și exploatarea digitală a operelor lor; |
| --- | --- |

24.

consideră esențială consolidarea poziției autorilor și creatorilor și îmbunătățirea remunerației acestora în raport cu distribuția și exploatarea digitală a operelor lor;

Drepturi exclusive

| 25. | recunoaște că este necesar ca autorilor și artiștilor interpreți sau executanți să li se ofere protecție juridică pentru activitățile lor creative și artistice; recunoaște că răspândirea culturii și cunoașterii se face în interes public; recunoaște rolul producătorilor și al editorilor în ceea ce privește lansarea operelor pe piață, precum și necesitatea unor remunerații adecvate și echitabile pentru toate categoriile de titulari de drepturi; dat fiind faptul că schimburile contractuale pot fi marcate de un dezechilibru de putere, solicită îmbunătățirea poziției contractuale a autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți în raport cu alți titulari de drepturi și intermediari, mai ales prin luarea în considerare a posibilității de a stabili o perioadă de timp rezonabilă pentru utilizarea drepturilor transferate de autori către părți terțe, după trecerea căreia drepturile respective s-ar stinge; subliniază, în acest context, importanța libertății contractuale; |
| --- | --- |

25.

recunoaște că este necesar ca autorilor și artiștilor interpreți sau executanți să li se ofere protecție juridică pentru activitățile lor creative și artistice; recunoaște că răspândirea culturii și cunoașterii se face în interes public; recunoaște rolul producătorilor și al editorilor în ceea ce privește lansarea operelor pe piață, precum și necesitatea unor remunerații adecvate și echitabile pentru toate categoriile de titulari de drepturi; dat fiind faptul că schimburile contractuale pot fi marcate de un dezechilibru de putere, solicită îmbunătățirea poziției contractuale a autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți în raport cu alți titulari de drepturi și intermediari, mai ales prin luarea în considerare a posibilității de a stabili o perioadă de timp rezonabilă pentru utilizarea drepturilor transferate de autori către părți terțe, după trecerea căreia drepturile respective s-ar stinge; subliniază, în acest context, importanța libertății contractuale;

| 26. | observă că o protecție adecvată a operelor care sunt protejate prin dreptul de autor sau a altor obiecte protejate este, de asemenea, de mare importanță, inclusiv din punct de vedere cultural și că, în temeiul articolului 167 din TFUE, Uniunii i se impune să țină seama, în activitatea sa, de aspectele legate de cultură; |
| --- | --- |

26.

observă că o protecție adecvată a operelor care sunt protejate prin dreptul de autor sau a altor obiecte protejate este, de asemenea, de mare importanță, inclusiv din punct de vedere cultural și că, în temeiul articolului 167 din TFUE, Uniunii i se impune să țină seama, în activitatea sa, de aspectele legate de cultură;

| 27. | subliniază că autorii și artiștii interpreți sau executanți ar trebui să primească o remunerație echitabilă în mediul digital, precum și în mediul analog; |
| --- | --- |

27.

subliniază că autorii și artiștii interpreți sau executanți ar trebui să primească o remunerație echitabilă în mediul digital, precum și în mediul analog;

| 28. | invită Comisia să evalueze măsurile specifice și adecvate pentru a îmbunătăți securitatea juridică, în conformitate cu obiectivul Comisiei referitor la o mai bună legiferare; solicită, prin urmare, Comisiei, să analizeze impactul pe care l-ar avea un regim european unic al drepturilor de autor asupra locurilor de muncă și inovării din sectorul digital, precum și în ceea ce privește încurajarea accesului consumatorilor la diversitatea culturală regională; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să evalueze măsurile specifice și adecvate pentru a îmbunătăți securitatea juridică, în conformitate cu obiectivul Comisiei referitor la o mai bună legiferare; solicită, prin urmare, Comisiei, să analizeze impactul pe care l-ar avea un regim european unic al drepturilor de autor asupra locurilor de muncă și inovării din sectorul digital, precum și în ceea ce privește încurajarea accesului consumatorilor la diversitatea culturală regională;

| 29. | amintește că drepturile exclusive și libertatea contractuală sunt elemente fundamentale ale ecosistemului fragil al creației și finanțării acesteia, întrucât permit o mai bună repartizare a riscurilor, implicarea a diferiți actori în proiecte comune în beneficiul unui public eterogen din punct de vedere cultural și atragerea investițiilor în producția de conținut profesionist; |
| --- | --- |

29.

amintește că drepturile exclusive și libertatea contractuală sunt elemente fundamentale ale ecosistemului fragil al creației și finanțării acesteia, întrucât permit o mai bună repartizare a riscurilor, implicarea a diferiți actori în proiecte comune în beneficiul unui public eterogen din punct de vedere cultural și atragerea investițiilor în producția de conținut profesionist;

| 30. | recomandă ca, în scopul apărării interesului general concomitent cu protejarea informațiilor cu caracter personal, legiuitorul UE ar trebui să reflecteze la un mod în care să reducă și mai mult barierele din calea reutilizării informațiilor din sectorul public; remarcă faptul că o asemenea ajustare a legislației ar trebui realizată cu luarea în considerare în mod corespunzător a Directivei 2013/37/UE, a principiilor care stau la baza regimului drepturilor de autor și a jurisprudenței relevante a Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

30.

recomandă ca, în scopul apărării interesului general concomitent cu protejarea informațiilor cu caracter personal, legiuitorul UE ar trebui să reflecteze la un mod în care să reducă și mai mult barierele din calea reutilizării informațiilor din sectorul public; remarcă faptul că o asemenea ajustare a legislației ar trebui realizată cu luarea în considerare în mod corespunzător a Directivei 2013/37/UE, a principiilor care stau la baza regimului drepturilor de autor și a jurisprudenței relevante a Curții de Justiție a Uniunii Europene;

| 31. | solicită Comisiei să protejeze eficient operele din domeniul public, care, prin definiție, nu fac obiectul protecției prin drepturile de autor; îndeamnă, prin urmare, Comisia să clarifice faptul că, odată ce o operă este în domeniul public, orice digitizare a acesteia care nu constituie a operă nouă, transformatoare, rămâne în domeniul public; solicită, de asemenea, Comisiei să verifice dacă titularilor de drepturi li se poate acorda dreptul de a-și oferi operele, integral sau parțial, domeniului public; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să protejeze eficient operele din domeniul public, care, prin definiție, nu fac obiectul protecției prin drepturile de autor; îndeamnă, prin urmare, Comisia să clarifice faptul că, odată ce o operă este în domeniul public, orice digitizare a acesteia care nu constituie a operă nouă, transformatoare, rămâne în domeniul public; solicită, de asemenea, Comisiei să verifice dacă titularilor de drepturi li se poate acorda dreptul de a-și oferi operele, integral sau parțial, domeniului public;

| 32. | invită Comisia să armonizeze și mai mult durata de protecție a drepturilor de autor și să nu o prelungească în niciun caz ulterior, în conformitate cu standardele internaționale prevăzute în Convenția de la Berna; încurajează statele membre să finalizeze rapid transpunerea și punerea în aplicare în mod eficient a Directivei 2006/116/CE și a Directivei 2011/77/UE; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să armonizeze și mai mult durata de protecție a drepturilor de autor și să nu o prelungească în niciun caz ulterior, în conformitate cu standardele internaționale prevăzute în Convenția de la Berna; încurajează statele membre să finalizeze rapid transpunerea și punerea în aplicare în mod eficient a Directivei 2006/116/CE și a Directivei 2011/77/UE;

Excepții și limitări

| 33. | invită legiuitorul UE să rămână fidel obiectivului menționat în Directiva 2001/29/CE referitor la stabilirea unui nivel adecvat de protecție pentru drepturile de autor și drepturile conexe, ca una dintre principalele modalități de asigurare a creativității culturale europene și de păstrare a unui echilibru just între diferitele categorii de titulari de drepturi și utilizatorii de obiecte protejate, precum și între diferitele categorii de titulari de drepturi; subliniază, în continuare, că orice modificare legislativă în acest domeniu ar trebui să asigure accesul persoanelor cu handicap la opere și servicii care sunt protejate prin drepturile de autor și drepturile conexe, în orice format ar fi; |
| --- | --- |

33.

invită legiuitorul UE să rămână fidel obiectivului menționat în Directiva 2001/29/CE referitor la stabilirea unui nivel adecvat de protecție pentru drepturile de autor și drepturile conexe, ca una dintre principalele modalități de asigurare a creativității culturale europene și de păstrare a unui echilibru just între diferitele categorii de titulari de drepturi și utilizatorii de obiecte protejate, precum și între diferitele categorii de titulari de drepturi; subliniază, în continuare, că orice modificare legislativă în acest domeniu ar trebui să asigure accesul persoanelor cu handicap la opere și servicii care sunt protejate prin drepturile de autor și drepturile conexe, în orice format ar fi;

| 34. | subliniază că drepturile de autor și drepturile conexe constituie cadrul juridic al industriilor culturale și creative europene, precum și al sectorului învățământului și cercetării și al sectorului care beneficiază de excepțiile și limitările legate de aceste drepturi și că aceste drepturi constituie baza de activitate și de ocupare a forței de muncă în aceste sectoare; |
| --- | --- |

34.

subliniază că drepturile de autor și drepturile conexe constituie cadrul juridic al industriilor culturale și creative europene, precum și al sectorului învățământului și cercetării și al sectorului care beneficiază de excepțiile și limitările legate de aceste drepturi și că aceste drepturi constituie baza de activitate și de ocupare a forței de muncă în aceste sectoare;

| 35. | remarcă faptul că în aplicarea excepțiilor și a limitărilor ar trebui să se țină seama de scopul pentru care au fost elaborate și, în special, de caracteristicile mediului digital, precum și de caracteristicile mediului analogic, menținând, în același timp, echilibrul între interesele titularilor de drepturi și interesele publicului; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze posibilitatea de a revizui o serie de excepții și limitări care există în prezent pentru a le adapta mai bine la mediul digital, ținând seama de evoluțiile actuale din mediul digital, precum și de nevoia de competitivitate; |
| --- | --- |

35.

remarcă faptul că în aplicarea excepțiilor și a limitărilor ar trebui să se țină seama de scopul pentru care au fost elaborate și, în special, de caracteristicile mediului digital, precum și de caracteristicile mediului analogic, menținând, în același timp, echilibrul între interesele titularilor de drepturi și interesele publicului; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze posibilitatea de a revizui o serie de excepții și limitări care există în prezent pentru a le adapta mai bine la mediul digital, ținând seama de evoluțiile actuale din mediul digital, precum și de nevoia de competitivitate;

| 36. | subliniază că este important ca persoanele cu handicap să poată beneficia de excepții și limitări; în acest sens, ia notă de încheierea Tratatului de la Marrakech, care va facilita accesul la cărți al persoanelor cu deficiențe de vedere, și încurajează ratificarea rapidă a acestuia, fără a condiționa ratificarea de revizuirea cadrului juridic al UE; consideră că tratatul reprezintă un pas în direcția corectă, dar că mai rămân încă multe de făcut pentru a acorda acces la conținuturi persoanelor care au diferite handicapuri; |
| --- | --- |

36.

subliniază că este important ca persoanele cu handicap să poată beneficia de excepții și limitări; în acest sens, ia notă de încheierea Tratatului de la Marrakech, care va facilita accesul la cărți al persoanelor cu deficiențe de vedere, și încurajează ratificarea rapidă a acestuia, fără a condiționa ratificarea de revizuirea cadrului juridic al UE; consideră că tratatul reprezintă un pas în direcția corectă, dar că mai rămân încă multe de făcut pentru a acorda acces la conținuturi persoanelor care au diferite handicapuri;

| 37. | remarcă importanța diversității culturale europene, precum și faptul că diferențele dintre statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a excepțiilor pot reprezenta o provocare pentru funcționarea pieței interne, având în vedere dezvoltarea activităților transfrontaliere, precum și competitivitatea pe plan global și inovarea UE, iar aceste diferențe ar putea conduce inclusiv la insecuritate juridică pentru autori și utilizatori; consideră, prin urmare, că unele excepții și limitări ar putea beneficia de pe urma existenței unui număr mai mare de norme comune; observă totuși că diferențele pot fi justificate pentru a permite statelor membre să legifereze în conformitate cu propriile interese culturale și economice, în conformitate cu principiile proporționalității și subsidiarității; |
| --- | --- |

37.

remarcă importanța diversității culturale europene, precum și faptul că diferențele dintre statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a excepțiilor pot reprezenta o provocare pentru funcționarea pieței interne, având în vedere dezvoltarea activităților transfrontaliere, precum și competitivitatea pe plan global și inovarea UE, iar aceste diferențe ar putea conduce inclusiv la insecuritate juridică pentru autori și utilizatori; consideră, prin urmare, că unele excepții și limitări ar putea beneficia de pe urma existenței unui număr mai mare de norme comune; observă totuși că diferențele pot fi justificate pentru a permite statelor membre să legifereze în conformitate cu propriile interese culturale și economice, în conformitate cu principiile proporționalității și subsidiarității;

| 38. | invită Comisia să analizeze aplicarea unor standarde minime pentru excepții și limitări și, în plus, să asigure punerea în aplicare adecvată a excepțiilor și limitărilor prevăzute de Directiva 2001/29/CE, precum și accesul egal la diversitatea culturală la nivel transfrontalier în cadrul pieței interne și îmbunătățirea securității juridice; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să analizeze aplicarea unor standarde minime pentru excepții și limitări și, în plus, să asigure punerea în aplicare adecvată a excepțiilor și limitărilor prevăzute de Directiva 2001/29/CE, precum și accesul egal la diversitatea culturală la nivel transfrontalier în cadrul pieței interne și îmbunătățirea securității juridice;

| 39. | consideră că este necesară consolidarea excepțiilor de care pot beneficia instituțiile de interes public, cum ar fi bibliotecile, muzeele sau arhivele, cu scopul de a promova accesul larg la patrimoniul cultural, inclusiv prin platformele online; |
| --- | --- |

39.

consideră că este necesară consolidarea excepțiilor de care pot beneficia instituțiile de interes public, cum ar fi bibliotecile, muzeele sau arhivele, cu scopul de a promova accesul larg la patrimoniul cultural, inclusiv prin platformele online;

| 40. | solicită Comisiei să analizeze cu atenție protejarea drepturilor fundamentale, mai ales lupta împotriva discriminărilor sau apărarea libertății presei; amintește, în acest context, că aceste excepții ar trebui să facă obiectul unor compensații echitabile; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să analizeze cu atenție protejarea drepturilor fundamentale, mai ales lupta împotriva discriminărilor sau apărarea libertății presei; amintește, în acest context, că aceste excepții ar trebui să facă obiectul unor compensații echitabile;

| 41. | amintește importanța IMM-urilor în industriile culturale și creative în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și creșterea economică în UE; subliniază că marea majoritate a IMM-urilor din industriile culturale și creative profită de flexibilitatea normelor în materie de drepturi de autor pentru a produce și a disemina opere culturale și creative și pentru a investi în acestea, dar și pentru a elabora soluții inovatoare menite să permită accesul utilizatorilor la opere creative online adaptate preferințelor și caracteristicilor particulare ale pieței locale; |
| --- | --- |

41.

amintește importanța IMM-urilor în industriile culturale și creative în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și creșterea economică în UE; subliniază că marea majoritate a IMM-urilor din industriile culturale și creative profită de flexibilitatea normelor în materie de drepturi de autor pentru a produce și a disemina opere culturale și creative și pentru a investi în acestea, dar și pentru a elabora soluții inovatoare menite să permită accesul utilizatorilor la opere creative online adaptate preferințelor și caracteristicilor particulare ale pieței locale;

| 42. | ia act cu interes de dezvoltarea unor noi forme de utilizare a operelor în rețelele digitale, în special de utilizările transformatoare, și subliniază necesitatea de a se examina soluții care conciliază protecția eficientă – care asigură remunerarea adecvată și compensații echitabile pentru creatori – cu obiectivul de interes general privind accesul la bunurile culturale și cunoaștere; |
| --- | --- |

42.

ia act cu interes de dezvoltarea unor noi forme de utilizare a operelor în rețelele digitale, în special de utilizările transformatoare, și subliniază necesitatea de a se examina soluții care conciliază protecția eficientă – care asigură remunerarea adecvată și compensații echitabile pentru creatori – cu obiectivul de interes general privind accesul la bunurile culturale și cunoaștere;

| 43. | evidențiază faptul că, în cazul în care există o excepție sau o limitare care se aplică deja, noile utilizări ale conținuturilor – datorate avansurilor tehnologice sau unor noi utilizări ale tehnologiei – ar trebui să fie, în măsura posibilului, interpretate în conformitate cu excepția sau cu limitarea existentă, cu condiția ca noua utilizare să fie asemănătoare cu cea existentă, în vederea îmbunătățirii securității juridice, și să fie supusă „testului în trei etape”; recunoaște că o astfel de flexibilitate în interpretarea excepțiilor și limitărilor poate permite adaptarea excepțiilor și limitărilor în cauză la diferitele circumstanțe naționale și nevoi sociale; |
| --- | --- |

43.

evidențiază faptul că, în cazul în care există o excepție sau o limitare care se aplică deja, noile utilizări ale conținuturilor – datorate avansurilor tehnologice sau unor noi utilizări ale tehnologiei – ar trebui să fie, în măsura posibilului, interpretate în conformitate cu excepția sau cu limitarea existentă, cu condiția ca noua utilizare să fie asemănătoare cu cea existentă, în vederea îmbunătățirii securității juridice, și să fie supusă „testului în trei etape”; recunoaște că o astfel de flexibilitate în interpretarea excepțiilor și limitărilor poate permite adaptarea excepțiilor și limitărilor în cauză la diferitele circumstanțe naționale și nevoi sociale;

| 44. | subliniază că este necesar să se asigure neutralitatea tehnologică și compatibilitatea viitoare a excepțiilor și limitărilor, ținând seama în mod corespunzător de efectele convergenței mass-media și servindu-se, totodată, interesul public prin promovarea de stimulente pentru crearea, finanțarea și distribuirea de noi opere, precum și prin punerea acestor opere la dispoziția publicului într-un mod nou, inovator și atractiv; |
| --- | --- |

44.

subliniază că este necesar să se asigure neutralitatea tehnologică și compatibilitatea viitoare a excepțiilor și limitărilor, ținând seama în mod corespunzător de efectele convergenței mass-media și servindu-se, totodată, interesul public prin promovarea de stimulente pentru crearea, finanțarea și distribuirea de noi opere, precum și prin punerea acestor opere la dispoziția publicului într-un mod nou, inovator și atractiv;

| 45. | recomandă revizuirea răspunderii furnizorilor de servicii și a intermediarilor, menită să clarifice statutul și răspunderea juridică a acestora în ceea ce privește drepturile de autor, cu scopul de a se garanta că se realizează toate demersurile necesare în cadrul întregului proces creativ și de-a lungul întregului „lanț de aprovizionare” și pentru a se asigura remunerația echitabilă a creatorilor și titularilor de drepturi din UE; |
| --- | --- |

45.

recomandă revizuirea răspunderii furnizorilor de servicii și a intermediarilor, menită să clarifice statutul și răspunderea juridică a acestora în ceea ce privește drepturile de autor, cu scopul de a se garanta că se realizează toate demersurile necesare în cadrul întregului proces creativ și de-a lungul întregului „lanț de aprovizionare” și pentru a se asigura remunerația echitabilă a creatorilor și titularilor de drepturi din UE;

| 46. | susține în continuare că dezvoltarea pieței digitale nu este posibilă fără dezvoltarea industriilor culturale și creative; |
| --- | --- |

46.

susține în continuare că dezvoltarea pieței digitale nu este posibilă fără dezvoltarea industriilor culturale și creative;

| 47. | evidențiază faptul că excepția pentru realizarea de caricaturi, parodii sau pastișe este importantă pentru dinamismul dezbaterii democratice; consideră că această excepție ar trebui să permită atingerea unui echilibru între interesele și drepturile creatorilor și caracterul original al unei opere protejate și libertatea de exprimare a utilizatorului unei astfel de opere care se bazează pe această excepție pentru a realiza caricaturi, parodii și pastișe; |
| --- | --- |

47.

evidențiază faptul că excepția pentru realizarea de caricaturi, parodii sau pastișe este importantă pentru dinamismul dezbaterii democratice; consideră că această excepție ar trebui să permită atingerea unui echilibru între interesele și drepturile creatorilor și caracterul original al unei opere protejate și libertatea de exprimare a utilizatorului unei astfel de opere care se bazează pe această excepție pentru a realiza caricaturi, parodii și pastișe;

| 48. | subliniază că este necesar să se evalueze temeinic autorizarea utilizării unor tehnici automatizate de analiză a textului și a datelor (de exemplu, „extragerea de texte și de date” sau „extragerea de conținut”) în scopuri legate de cercetare, cu condiția dobândirii permisiunii de a citi lucrările; |
| --- | --- |

48.

subliniază că este necesar să se evalueze temeinic autorizarea utilizării unor tehnici automatizate de analiză a textului și a datelor (de exemplu, „extragerea de texte și de date” sau „extragerea de conținut”) în scopuri legate de cercetare, cu condiția dobândirii permisiunii de a citi lucrările;

| 49. | consideră că dezvoltarea pieței digitale este strâns legată și trebuie să fie însoțită de dezvoltarea industriilor creative și culturale, aceasta fiind singura cale de obținere a unei bunăstări durabile; |
| --- | --- |

49.

consideră că dezvoltarea pieței digitale este strâns legată și trebuie să fie însoțită de dezvoltarea industriilor creative și culturale, aceasta fiind singura cale de obținere a unei bunăstări durabile;

| 50. | observă că dreptul la proprietate privată este unul dintre fundamentele societății moderne; observă, totodată, că facilitarea accesului la materiale educaționale și la bunuri culturale este esențială pentru dezvoltarea societății bazate pe cunoaștere și că legiuitorii ar trebui să ia în considerare acest aspect; |
| --- | --- |

50.

observă că dreptul la proprietate privată este unul dintre fundamentele societății moderne; observă, totodată, că facilitarea accesului la materiale educaționale și la bunuri culturale este esențială pentru dezvoltarea societății bazate pe cunoaștere și că legiuitorii ar trebui să ia în considerare acest aspect;

| 51. | solicită o excepție generală pentru scopurile legate de cercetare și de educație, care să se aplice nu numai instituțiilor de învățământ, ci și activităților educaționale sau de cercetare acreditate – inclusiv activităților online și activitățile transfrontaliere – legate de o instituție de învățământ recunoscută de autoritățile competente sau de legislația relevantă sau care fac parte dintr-un program de învățământ; |
| --- | --- |

51.

solicită o excepție generală pentru scopurile legate de cercetare și de educație, care să se aplice nu numai instituțiilor de învățământ, ci și activităților educaționale sau de cercetare acreditate – inclusiv activităților online și activitățile transfrontaliere – legate de o instituție de învățământ recunoscută de autoritățile competente sau de legislația relevantă sau care fac parte dintr-un program de învățământ;

| 52. | subliniază că orice nouă excepție sau limitare introdusă în sistemul juridic al UE în materie de drepturi de autor trebuie să fie justificată corespunzător de o analiză economică și juridică solidă și obiectivă; |
| --- | --- |

52.

subliniază că orice nouă excepție sau limitare introdusă în sistemul juridic al UE în materie de drepturi de autor trebuie să fie justificată corespunzător de o analiză economică și juridică solidă și obiectivă;

| 53. | recunoaște importanța bibliotecilor în ceea ce privește accesul la cunoaștere și solicită Comisiei să evalueze adoptarea unei excepții care să permită bibliotecilor publice și de cercetare să împrumute, în mod legal, cărți publicului în formate digitale pentru uz personal, pe durată limitată, prin intermediul internetului sau al rețelelor bibliotecilor, astfel încât obligația lor ce ține de interesul public de a disemina cunoștințe să fie îndeplinită efectiv și într-un mod modern; recomandă ca, autorii să fie remunerați în mod echitabil pentru împrumuturile electronice, la fel ca în cazul împrumuturilor de cărți tipărite, în conformitate cu restricțiile teritoriale naționale; |
| --- | --- |

53.

recunoaște importanța bibliotecilor în ceea ce privește accesul la cunoaștere și solicită Comisiei să evalueze adoptarea unei excepții care să permită bibliotecilor publice și de cercetare să împrumute, în mod legal, cărți publicului în formate digitale pentru uz personal, pe durată limitată, prin intermediul internetului sau al rețelelor bibliotecilor, astfel încât obligația lor ce ține de interesul public de a disemina cunoștințe să fie îndeplinită efectiv și într-un mod modern; recomandă ca, autorii să fie remunerați în mod echitabil pentru împrumuturile electronice, la fel ca în cazul împrumuturilor de cărți tipărite, în conformitate cu restricțiile teritoriale naționale;

| 54. | solicită Comisiei să evalueze adoptarea unei excepții care să le permită bibliotecilor digitizarea conținuturilor în scopul consultării, catalogării și arhivării; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei să evalueze adoptarea unei excepții care să le permită bibliotecilor digitizarea conținuturilor în scopul consultării, catalogării și arhivării;

| 55. | subliniază că este important să se ia în considerare concluziile numeroaselor încercări actuale ale industriei de carte de a construi modele de afaceri echitabile, echilibrate și viabile; |
| --- | --- |

55.

subliniază că este important să se ia în considerare concluziile numeroaselor încercări actuale ale industriei de carte de a construi modele de afaceri echitabile, echilibrate și viabile;

| 56. | ia act de faptul că în unele state membre au fost introduse licențe legale pentru sisteme de compensații; evidențiază că este necesar să se asigure faptul că actele care sunt admise în temeiul unei excepții ar trebui să fie admise în continuare; reamintește că ar trebui să se aibă în vedere plata de compensații pentru exercitarea excepțiilor și limitărilor doar în cazurile în care actele considerate a fi întemeiate pe o excepție aduc prejudicii titularului drepturilor; invită, în continuare, Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală să realizeze o evaluare completă din punct de vedere științific a acestor măsuri adoptate de statele membre și a efectului pe care îl au acestea asupra fiecărei părți interesate; |
| --- | --- |

56.

ia act de faptul că în unele state membre au fost introduse licențe legale pentru sisteme de compensații; evidențiază că este necesar să se asigure faptul că actele care sunt admise în temeiul unei excepții ar trebui să fie admise în continuare; reamintește că ar trebui să se aibă în vedere plata de compensații pentru exercitarea excepțiilor și limitărilor doar în cazurile în care actele considerate a fi întemeiate pe o excepție aduc prejudicii titularului drepturilor; invită, în continuare, Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală să realizeze o evaluare completă din punct de vedere științific a acestor măsuri adoptate de statele membre și a efectului pe care îl au acestea asupra fiecărei părți interesate;

| 57. | reamintește importanța excepției pentru copierea privată, care nu poate fi limitată din punct de vedere tehnic, însoțită de remunerarea echitabilă a creatorilor; invită Comisia să analizeze, pe baza unor dovezi științifice, Rezoluția Parlamentului European din 27 februarie 2014 referitoare la taxele pentru copierea privată (18) și rezultatele ultimului proces de mediere desfășurat de Comisie (19), viabilitatea măsurilor vizând remunerarea echitabilă a titularilor de drepturi în cazul unor reproduceri realizate de către o persoană fizică pentru uz personal, în special în ceea ce privește măsurile de transparență; |
| --- | --- |

57.

reamintește importanța excepției pentru copierea privată, care nu poate fi limitată din punct de vedere tehnic, însoțită de remunerarea echitabilă a creatorilor; invită Comisia să analizeze, pe baza unor dovezi științifice, Rezoluția Parlamentului European din 27 februarie 2014 referitoare la taxele pentru copierea privată (18) și rezultatele ultimului proces de mediere desfășurat de Comisie (19), viabilitatea măsurilor vizând remunerarea echitabilă a titularilor de drepturi în cazul unor reproduceri realizate de către o persoană fizică pentru uz personal, în special în ceea ce privește măsurile de transparență;

| 58. | observă că taxele pentru copierea privată trebuie reglementate astfel încât cetățenii să fie informați cu privire la valoarea reală, scopul și modalitățile de utilizare a taxei; |
| --- | --- |

58.

observă că taxele pentru copierea privată trebuie reglementate astfel încât cetățenii să fie informați cu privire la valoarea reală, scopul și modalitățile de utilizare a taxei;

| 59. | subliniază că taxele pentru drepturile de autor asupra materialelor pe suport digital ar trebui să fie mai transparente și optimizate pentru a proteja titularii de drepturi și drepturile consumatorilor, ținându-se seama de Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizare online pe piața internă; |
| --- | --- |

59.

subliniază că taxele pentru drepturile de autor asupra materialelor pe suport digital ar trebui să fie mai transparente și optimizate pentru a proteja titularii de drepturi și drepturile consumatorilor, ținându-se seama de Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizare online pe piața internă;

| 60. | subliniază că este important să se crească gradul de claritate și transparență a regimului drepturilor de autor pentru utilizatorii de lucrări protejate prin drepturi de autor, mai ales în ceea ce privește conținutul generat de utilizator și taxele asociate drepturilor de autor, pentru promovarea creativității, dezvoltarea în continuare a platformelor online și asigurarea unei remunerații adecvate pentru titularii de drepturi de autor; |
| --- | --- |

60.

subliniază că este important să se crească gradul de claritate și transparență a regimului drepturilor de autor pentru utilizatorii de lucrări protejate prin drepturi de autor, mai ales în ceea ce privește conținutul generat de utilizator și taxele asociate drepturilor de autor, pentru promovarea creativității, dezvoltarea în continuare a platformelor online și asigurarea unei remunerații adecvate pentru titularii de drepturi de autor;

| 61. | ia act de importanța articolului 6 alineatul (4) din Directiva 2001/29/CE și subliniază că exercitarea efectivă a excepțiilor sau a limitărilor și accesul la conținuturi care nu fac obiectul protecției dreptului de autor sau a drepturilor conexe nu ar trebui împiedicate prin contract sau termeni contractuali; |
| --- | --- |

61.

ia act de importanța articolului 6 alineatul (4) din Directiva 2001/29/CE și subliniază că exercitarea efectivă a excepțiilor sau a limitărilor și accesul la conținuturi care nu fac obiectul protecției dreptului de autor sau a drepturilor conexe nu ar trebui împiedicate prin contract sau termeni contractuali;

| 62. | invită distribuitorii să publice toate informațiile referitoare la măsurile tehnologice necesare pentru a asigura interoperabilitatea conținuturilor lor; |
| --- | --- |

62.

invită distribuitorii să publice toate informațiile referitoare la măsurile tehnologice necesare pentru a asigura interoperabilitatea conținuturilor lor;

| 63. | subliniază nevoia de promovare a unei interoperabilități sporite, în special pentru software-uri și terminale, întrucât absența interoperabilității împiedică inovarea, reduce concurența și afectează consumatorii; consideră că absența interoperabilității conduce la supremația pe piață a unui anumit produs sau serviciu, fapt ce duce, la rândul lui, la înăbușirea concurenței și la limitarea opțiunilor consumatorilor în UE; |
| --- | --- |

63.

subliniază nevoia de promovare a unei interoperabilități sporite, în special pentru software-uri și terminale, întrucât absența interoperabilității împiedică inovarea, reduce concurența și afectează consumatorii; consideră că absența interoperabilității conduce la supremația pe piață a unui anumit produs sau serviciu, fapt ce duce, la rândul lui, la înăbușirea concurenței și la limitarea opțiunilor consumatorilor în UE;

| 64. | subliniază că ritmul alert al evoluțiilor tehnologice de pe piața digitală impune un cadru legislativ pentru drepturile de autor neutru din punct de vedere tehnologic; |
| --- | --- |

64.

subliniază că ritmul alert al evoluțiilor tehnologice de pe piața digitală impune un cadru legislativ pentru drepturile de autor neutru din punct de vedere tehnologic;

| 65. | recunoaște importanța unei aplicări proporționale și efective pentru sprijinirea creatorilor, a titularilor de drepturi și a consumatorilor; |
| --- | --- |

65.

recunoaște importanța unei aplicări proporționale și efective pentru sprijinirea creatorilor, a titularilor de drepturi și a consumatorilor;

| 66. | solicită Comisiei și legiuitorului UE să analizeze soluții pentru deplasarea valorii și a conținuturilor către servicii; insistă asupra necesității de a adapta definiția statutului intermediarilor la actualul mediu digital; |
| --- | --- |

66.

solicită Comisiei și legiuitorului UE să analizeze soluții pentru deplasarea valorii și a conținuturilor către servicii; insistă asupra necesității de a adapta definiția statutului intermediarilor la actualul mediu digital;

| 67. | subliniază faptul că, deseori, consumatorii se confruntă cu diverse limitări, iar noțiunea de drepturi ale consumatorilor în contextul drepturilor de autor este în multe cazuri absentă; invită Comisia să evalueze eficacitatea actualei legislații în materie de drepturi de autor din perspectiva consumatorilor și să dezvolte un set de drepturi ale consumatorilor clare și cuprinzătoare; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că, deseori, consumatorii se confruntă cu diverse limitări, iar noțiunea de drepturi ale consumatorilor în contextul drepturilor de autor este în multe cazuri absentă; invită Comisia să evalueze eficacitatea actualei legislații în materie de drepturi de autor din perspectiva consumatorilor și să dezvolte un set de drepturi ale consumatorilor clare și cuprinzătoare;

o

o o

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

(2)  JO L 84, 20.3.2014, p. 72.

(3)  JO L 175, 27.6.2013, p. 1.

(4)  JO L 299, 27.10.2012, p. 5.

(5)  JO L 372, 27.12.2006, p. 12.

(6)  JO L 265, 11.10.2011, p. 1.

(7)  JO L 248, 6.10.1993, p. 15.

(8)  JO L 157, 30.4.2004, p. 45.

(9)  JO L 376, 27.12.2006, p. 28.

(10)  JO L 346, 27.11.1992, p. 61.

(11)  JO L 272, 13.10.2001, p. 32.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0179.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0368.

(14)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 64.

(15)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 48.

(16)  JO C 249 E, 30.8.2013, p. 49.

(17)  Comisia Europeană, DG MARKT, Raport referitor la răspunsurile date în cadrul consultării publice privind revizuirea normelor UE în materie de drepturi de autor, iulie 2014.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0179.

(19)  Recomandările lui António Vitorino din 31 ianuarie 2013 formulate în urma ultimului proces de mediere desfășurat de Comisie în legătură cu taxele pentru copierea privată și reprografie.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/130

---

P8_TA(2015)0274

Evaluarea activităților Fondului european pentru democrație (FED)

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la noua abordare a UE în materie de drepturile omului și democrație – evaluarea activităților Fondului european pentru democrație (FED) de la înființarea sa (2014/2231(INI))

(2017/C 265/15)

Parlamentul European

| — | având în vedere articolele 2, 6, 8 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 6, 8 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Recomandarea sa din 29 martie 2012 adresată Consiliului referitoare la modalitățile de posibilă creare a unui Fond european pentru democrație („FED”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 29 martie 2012 adresată Consiliului referitoare la modalitățile de posibilă creare a unui Fond european pentru democrație („FED”) (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la Strategia privind libertatea digitală în politica externă a UE (3),

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume în 2013, adoptat de Consiliu la 23 iunie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume în 2013, adoptat de Consiliu la 23 iunie 2014,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului și democrația în lume în 2013 și politica Uniunii Europene în această privință (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului și democrația în lume în 2013 și politica Uniunii Europene în această privință (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 235/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare pentru democrație și drepturile omului la scară mondială (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 235/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare pentru democrație și drepturile omului la scară mondială (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 mai 2009 privind „Susținerea guvernanței democratice: către un cadru consolidat al UE” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 mai 2009 privind „Susținerea guvernanței democratice: către un cadru consolidat al UE” (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind susținerea democrației în cadrul relațiilor externe ale Uniunii Europene din 17 noiembrie 2009 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind susținerea democrației în cadrul relațiilor externe ale Uniunii Europene din 17 noiembrie 2009 (8),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 decembrie 2010, care conțin Raportul privind progresele realizate în 2010 și lista țărilor pilot propuse (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 decembrie 2010, care conțin Raportul privind progresele realizate în 2010 și lista țărilor pilot propuse (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2011 privind Politica europeană de vecinătate (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2011 privind Politica europeană de vecinătate (10),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2011 privind Fondul european pentru democrație (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2011 privind Fondul european pentru democrație (11),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2012 privind drepturile omului și democrația (12) și cadrul strategic al UE și planul de acțiune privind drepturile omului și democrația, adoptate, de asemenea, de către Consiliu la 25 iunie 2012 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2012 privind drepturile omului și democrația (12) și cadrul strategic al UE și planul de acțiune privind drepturile omului și democrația, adoptate, de asemenea, de către Consiliu la 25 iunie 2012 (13),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 31 ianuarie 2013 privind sprijinul din partea UE pentru schimbările durabile din țările aflate în perioada de tranziție (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 31 ianuarie 2013 privind sprijinul din partea UE pentru schimbările durabile din țările aflate în perioada de tranziție (14),

| — | având în vedere Documentul comun de consultare al Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate și al Comisiei din 4 martie 2015 intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate” (JOIN(2015)0006), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul comun de consultare al Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate și al Comisiei din 4 martie 2015 intitulat „Către o nouă politică europeană de vecinătate” (JOIN(2015)0006),

| — | având în vedere Raportul de reexaminare al SEAE pe 2013 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de reexaminare al SEAE pe 2013 (15),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine: o revizuire a politicii europene de vecinătate”, COM(2011)0303, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine: o revizuire a politicii europene de vecinătate”, COM(2011)0303,

| — | având în vedere scrisoarea din 25 noiembrie 2011, în sprijinul creării Fondului european pentru democrație (FED), adresată Președintelui de atunci al Parlamentului European, Jerzy Buzek, și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate de atunci, Catherine Ashton, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 25 noiembrie 2011, în sprijinul creării Fondului european pentru democrație (FED), adresată Președintelui de atunci al Parlamentului European, Jerzy Buzek, și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate de atunci, Catherine Ashton,

| — | având în vedere decizia Consiliului guvernatorilor FED din 3 decembrie 2014 de a elimina restricțiile geografice prevăzute inițial în cadrul FED, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului guvernatorilor FED din 3 decembrie 2014 de a elimina restricțiile geografice prevăzute inițial în cadrul FED,

| — | având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0177/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0177/2015),

| A. | întrucât promovarea și susținerea democrației, a preeminenței legii și a respectului pentru universalitatea și indivizibilitatea drepturilor și libertăților fundamentale ale omului se numără printre principalele obiective ale politicii externe a UE, înscrise la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și în Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea și susținerea democrației, a preeminenței legii și a respectului pentru universalitatea și indivizibilitatea drepturilor și libertăților fundamentale ale omului se numără printre principalele obiective ale politicii externe a UE, înscrise la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și în Carta drepturilor fundamentale a UE;

| B. | întrucât UE consideră că principiul asumării responsabilității pentru procesele de consolidare a democrației este de o importanță capitală pentru promovarea unei veritabile culturi a democrației; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE consideră că principiul asumării responsabilității pentru procesele de consolidare a democrației este de o importanță capitală pentru promovarea unei veritabile culturi a democrației;

| C. | întrucât în deceniile recente, un mare număr de state membre ale UE au încheiat cu succes un proces de transformare democratică a societății și au acumulat o vastă experiență în acest domeniu, ce ar putea fi pertinentă pentru activitățile FED și care poate și ar trebui să fie folosită la nivelul experților și la nivel politic în activitatea FED; |
| --- | --- |

C.

întrucât în deceniile recente, un mare număr de state membre ale UE au încheiat cu succes un proces de transformare democratică a societății și au acumulat o vastă experiență în acest domeniu, ce ar putea fi pertinentă pentru activitățile FED și care poate și ar trebui să fie folosită la nivelul experților și la nivel politic în activitatea FED;

| D. | întrucât evenimentele din cadrul „Primăverii arabe” și al vecinătății estice au declanșat o restructurare a instrumentelor de politică ale UE pentru promovarea drepturilor omului și sprijinirea democrației; |
| --- | --- |

D.

întrucât evenimentele din cadrul „Primăverii arabe” și al vecinătății estice au declanșat o restructurare a instrumentelor de politică ale UE pentru promovarea drepturilor omului și sprijinirea democrației;

| E. | întrucât într-un număr de țări în care FED își desfășoară activitatea, spațiul pentru acțiunea legitimă a societății civile și pentru finanțarea externă a organizațiilor societății civile se reduce din cauza faptului că regimurile autoritare folosesc mijloace din ce în ce mai sofisticate, inclusiv legislative, pentru a restricționa activitatea ONG-urilor și a actorilor favorabili democrației, inclusiv a beneficiarilor FED; |
| --- | --- |

E.

întrucât într-un număr de țări în care FED își desfășoară activitatea, spațiul pentru acțiunea legitimă a societății civile și pentru finanțarea externă a organizațiilor societății civile se reduce din cauza faptului că regimurile autoritare folosesc mijloace din ce în ce mai sofisticate, inclusiv legislative, pentru a restricționa activitatea ONG-urilor și a actorilor favorabili democrației, inclusiv a beneficiarilor FED;

| F. | întrucât în ultimii ani țările din vecinătatea UE s-au confruntat cu un număr semnificativ de încercări politice, de securitate și economice, care au exercitat presiuni grave asupra eforturilor de democratizare și a respectării drepturilor și libertăților fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât în ultimii ani țările din vecinătatea UE s-au confruntat cu un număr semnificativ de încercări politice, de securitate și economice, care au exercitat presiuni grave asupra eforturilor de democratizare și a respectării drepturilor și libertăților fundamentale ale omului;

| G. | întrucât este necesar să se promoveze prezentarea de informații obiective și independente și să se consolideze peisajul media, inclusiv internetul și rețelele de socializare, în țările în care FED își desfășoară activitatea, prin protejarea libertății presei și a libertății de exprimare și prin combaterea tuturor formelor de cenzură socială și politică; întrucât în țările respective există în aceeași măsură necesitatea de a sprijini eforturile de democratizare, incluzând întărirea preeminenței legii și combaterea corupției; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesar să se promoveze prezentarea de informații obiective și independente și să se consolideze peisajul media, inclusiv internetul și rețelele de socializare, în țările în care FED își desfășoară activitatea, prin protejarea libertății presei și a libertății de exprimare și prin combaterea tuturor formelor de cenzură socială și politică; întrucât în țările respective există în aceeași măsură necesitatea de a sprijini eforturile de democratizare, incluzând întărirea preeminenței legii și combaterea corupției;

| H. | întrucât crearea FED suplimentează, alături de alte programe ale UE, cum ar fi Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și Facilitatea pentru societatea civilă a PEV, abordarea tradițională centrată pe stat cu o perspectivă foarte necesară, mai echilibrată, orientată pe termen lung, care plasează în centru societatea și pune accentul pe implicarea directă în mișcările locale și regionale la firul ierbii și pe actorii politici democratici; |
| --- | --- |

H.

întrucât crearea FED suplimentează, alături de alte programe ale UE, cum ar fi Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și Facilitatea pentru societatea civilă a PEV, abordarea tradițională centrată pe stat cu o perspectivă foarte necesară, mai echilibrată, orientată pe termen lung, care plasează în centru societatea și pune accentul pe implicarea directă în mișcările locale și regionale la firul ierbii și pe actorii politici democratici;

| I. | întrucât evaluarea impactului activităților de asistență pentru democrație, precum cele desfășurate de FED, rămâne o sarcină inerent dificilă, în special datorită naturii neliniare și de lungă durată a transformării politice în țările în cauză și naturii adesea confidențiale a activităților implicate; |
| --- | --- |

I.

întrucât evaluarea impactului activităților de asistență pentru democrație, precum cele desfășurate de FED, rămâne o sarcină inerent dificilă, în special datorită naturii neliniare și de lungă durată a transformării politice în țările în cauză și naturii adesea confidențiale a activităților implicate;

| J. | întrucât noile tehnologii informatice și platformele electronice de socializare au devenit instrumente importante în lupta pentru democrație și, prin urmare, ar trebui să dețină un loc proeminent în cadrul agendei europene de asistență pentru democrație; |
| --- | --- |

J.

întrucât noile tehnologii informatice și platformele electronice de socializare au devenit instrumente importante în lupta pentru democrație și, prin urmare, ar trebui să dețină un loc proeminent în cadrul agendei europene de asistență pentru democrație;

| K. | întrucât, începând cu 30 iunie 2015, FED a finanțat 186 de inițiative, în valoare totală de peste 5,2 milioane de euro în vecinătatea sudică a UE și de peste 5,3 milioane de euro în vecinătatea estică și dincolo de aceasta; |
| --- | --- |

K.

întrucât, începând cu 30 iunie 2015, FED a finanțat 186 de inițiative, în valoare totală de peste 5,2 milioane de euro în vecinătatea sudică a UE și de peste 5,3 milioane de euro în vecinătatea estică și dincolo de aceasta;

| L. | întrucât FED beneficiază de o formă unică de cofinanțare prin care bugetul său administrativ este asigurat de Comisie, iar activitățile de pe teren sunt finanțate prin contribuții ale statelor membre și ale țărilor terțe; |
| --- | --- |

L.

întrucât FED beneficiază de o formă unică de cofinanțare prin care bugetul său administrativ este asigurat de Comisie, iar activitățile de pe teren sunt finanțate prin contribuții ale statelor membre și ale țărilor terțe;

Evaluarea generală

| 1. | salută bilanțul FED, având în vedere mediul internațional actual plin de încercări și consideră că își îndeplinește obiectivul principal de „promovare și de încurajare a democratizării și a unei democrații veritabile și sustenabile în țările aflate în tranziții politice și în societățile care se luptă pentru democratizare” (16),inclusiv prin „sprijinirea celor nesprijiniți”, prin lupta împotriva corupției, promovarea dialogului în diversitate și neviolență, încurajarea participării sociale și politice și protejarea militanților și a ziariștilor care, pe plan local, depun toate eforturile pentru a asigura și a accelera inițierea unui proces democratic, făcând justiția mai accesibilă; |
| --- | --- |

1.

salută bilanțul FED, având în vedere mediul internațional actual plin de încercări și consideră că își îndeplinește obiectivul principal de „promovare și de încurajare a democratizării și a unei democrații veritabile și sustenabile în țările aflate în tranziții politice și în societățile care se luptă pentru democratizare” (16),inclusiv prin „sprijinirea celor nesprijiniți”, prin lupta împotriva corupției, promovarea dialogului în diversitate și neviolență, încurajarea participării sociale și politice și protejarea militanților și a ziariștilor care, pe plan local, depun toate eforturile pentru a asigura și a accelera inițierea unui proces democratic, făcând justiția mai accesibilă;

| 2. | constată cu satisfacție că, în pofida scurtei sale perioade de activitate și a fondurilor limitate, precum și a problemelor inerente în evaluarea impactului acțiunilor de sprijinire a democrației, FED a respectat recomandările Parlamentului, a adus un plus de valoare sprijinului actual al democrației de către UE prin intermediul unei finanțări rapide, flexibile, plecând de la bază și axată pe cerere, furnizată direct beneficiarilor, într-un mod eficient din punct de vedere financiar care suplimentează alte mijloace ale UE grație sarcinii administrative reduse și procedurilor simple stabilite pentru FED de către consiliul său; |
| --- | --- |

2.

constată cu satisfacție că, în pofida scurtei sale perioade de activitate și a fondurilor limitate, precum și a problemelor inerente în evaluarea impactului acțiunilor de sprijinire a democrației, FED a respectat recomandările Parlamentului, a adus un plus de valoare sprijinului actual al democrației de către UE prin intermediul unei finanțări rapide, flexibile, plecând de la bază și axată pe cerere, furnizată direct beneficiarilor, într-un mod eficient din punct de vedere financiar care suplimentează alte mijloace ale UE grație sarcinii administrative reduse și procedurilor simple stabilite pentru FED de către consiliul său;

| 3. | consideră că FED, ca modalitate de sprijinire a democrației, a contribuit la reducerea riscurilor politice și personale; |
| --- | --- |

3.

consideră că FED, ca modalitate de sprijinire a democrației, a contribuit la reducerea riscurilor politice și personale;

| 4. | subliniază susținerea sa deplină și continuă pentru eforturile multiple ale UE de a sprijini organizațiile societății civile, mișcările sociale și militanții din întreaga lume; reiterează faptul că este important să se evite duplicările, precum și faptul că este important să se continue să se asigure complementaritatea activităților FED cu cea a instrumentelor financiare externe folosite în prezent de UE, în special IEDDO și Instrumentul european de vecinătate (IEV), având în vedere că ambele vizează promovarea principiilor democratice și a respectării drepturilor și libertăților fundamentale ale omului în vecinătatea UE; |
| --- | --- |

4.

subliniază susținerea sa deplină și continuă pentru eforturile multiple ale UE de a sprijini organizațiile societății civile, mișcările sociale și militanții din întreaga lume; reiterează faptul că este important să se evite duplicările, precum și faptul că este important să se continue să se asigure complementaritatea activităților FED cu cea a instrumentelor financiare externe folosite în prezent de UE, în special IEDDO și Instrumentul european de vecinătate (IEV), având în vedere că ambele vizează promovarea principiilor democratice și a respectării drepturilor și libertăților fundamentale ale omului în vecinătatea UE;

| 5. | salută implicarea consecventă a FED în favoarea libertății de exprimare și asociere, a libertății presei, a creării și consolidării preeminenței legii, a combaterii corupției, a pluralismului social și politic, implicare care vizează sprijinirea dezvoltării regimurilor democratice în vecinătatea estică și în cea sudică a UE; |
| --- | --- |

5.

salută implicarea consecventă a FED în favoarea libertății de exprimare și asociere, a libertății presei, a creării și consolidării preeminenței legii, a combaterii corupției, a pluralismului social și politic, implicare care vizează sprijinirea dezvoltării regimurilor democratice în vecinătatea estică și în cea sudică a UE;

| 6. | consideră că inițiativele întreprinse de FED au dovedit o capacitate unică de a stabili legături și de a completa lacune în cazurile în care nu s-a putut asigura finanțare de la statele membre ale UE și de la țări din afara UE; |
| --- | --- |

6.

consideră că inițiativele întreprinse de FED au dovedit o capacitate unică de a stabili legături și de a completa lacune în cazurile în care nu s-a putut asigura finanțare de la statele membre ale UE și de la țări din afara UE;

| 7. | solicită UE și statelor membre să elaboreze o abordare integrată pentru sprijinirea tranziției politice și a democratizării în țările terțe, care să cuprindă respectarea drepturilor omului, promovarea justiției, transparenței, responsabilității, reconcilierii, statului de drept și consolidarea instituțiilor democratice, inclusiv a organismelor legislative; |
| --- | --- |

7.

solicită UE și statelor membre să elaboreze o abordare integrată pentru sprijinirea tranziției politice și a democratizării în țările terțe, care să cuprindă respectarea drepturilor omului, promovarea justiției, transparenței, responsabilității, reconcilierii, statului de drept și consolidarea instituțiilor democratice, inclusiv a organismelor legislative;

Finanțarea

| 8. | invită fondatorii FED, îndeosebi toate statele membre ale UE și Comisia să contribuie sau să-și majoreze contribuțiile la FED, în conformitate cu obligațiile pe care și le-au asumat; |
| --- | --- |

8.

invită fondatorii FED, îndeosebi toate statele membre ale UE și Comisia să contribuie sau să-și majoreze contribuțiile la FED, în conformitate cu obligațiile pe care și le-au asumat;

| 9. | reamintește că, la 26 aprilie 2015, următoarele țări s-au angajat și au contribuit la FED: Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Danemarca, Estonia, Germania, Ungaria, Letonia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, România, Slovacia, Spania, Suedia și Elveția, în timp ce restul de 12 state nu au făcut încă acest lucru |
| --- | --- |

9.

reamintește că, la 26 aprilie 2015, următoarele țări s-au angajat și au contribuit la FED: Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Danemarca, Estonia, Germania, Ungaria, Letonia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, România, Slovacia, Spania, Suedia și Elveția, în timp ce restul de 12 state nu au făcut încă acest lucru

| 10. | subliniază că, pentru a susține și a dezvolta în continuare eficacitatea FED, este esențial să se asigure o finanțare pe termen lung suficientă, stabilă, transparentă și previzibilă; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, pentru a susține și a dezvolta în continuare eficacitatea FED, este esențial să se asigure o finanțare pe termen lung suficientă, stabilă, transparentă și previzibilă;

| 11. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comisarul pentru politica europeană de vecinătate și negocierile de extindere să ia în considerare valoarea adăugată a FED în cursul analizei recent inițiate a PEV și să studieze modalități de finanțare sustenabilă a FED; |
| --- | --- |

11.

invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comisarul pentru politica europeană de vecinătate și negocierile de extindere să ia în considerare valoarea adăugată a FED în cursul analizei recent inițiate a PEV și să studieze modalități de finanțare sustenabilă a FED;

| 12. | invită Belgia cel puțin să evalueze posibilitatea de a returna parțial sau în totalitate veniturile fiscale colectate de la FED și de la angajații săi sub forma unei finanțări a proiectelor FED; reamintește că FED funcționează sub forma unei fundații private în temeiul legislației belgiene; |
| --- | --- |

12.

invită Belgia cel puțin să evalueze posibilitatea de a returna parțial sau în totalitate veniturile fiscale colectate de la FED și de la angajații săi sub forma unei finanțări a proiectelor FED; reamintește că FED funcționează sub forma unei fundații private în temeiul legislației belgiene;

| 13. | salută contribuțiile financiare din partea statelor membre nordice și a unor state central-europene; invită statele membre sudice rămase, dintre care unele au legături istorice, economice sau culturale deosebit de strânse cu vecinătatea sudică, să depună eforturi speciale pentru a contribui la FED, fie prin finanțare, fie prin detașare; |
| --- | --- |

13.

salută contribuțiile financiare din partea statelor membre nordice și a unor state central-europene; invită statele membre sudice rămase, dintre care unele au legături istorice, economice sau culturale deosebit de strânse cu vecinătatea sudică, să depună eforturi speciale pentru a contribui la FED, fie prin finanțare, fie prin detașare;

| 14. | salută contribuțiile financiare primite de FED din partea partenerilor UE, cum ar fi Elveția și Canada; încurajează și alte state membre, în special țările membre ale Asociației europene a liberului schimb, să sprijine FED; |
| --- | --- |

14.

salută contribuțiile financiare primite de FED din partea partenerilor UE, cum ar fi Elveția și Canada; încurajează și alte state membre, în special țările membre ale Asociației europene a liberului schimb, să sprijine FED;

| 15. | invită toți donatorii FED să asigure autonomia deplină a comitetului executiv al FED în ceea ce privește selecția beneficiarilor pe baza planului de lucru adoptat de Consiliul guvernatorilor și solicită încetarea alocării de fonduri de către donatori pentru anumite țări sau proiecte; |
| --- | --- |

15.

invită toți donatorii FED să asigure autonomia deplină a comitetului executiv al FED în ceea ce privește selecția beneficiarilor pe baza planului de lucru adoptat de Consiliul guvernatorilor și solicită încetarea alocării de fonduri de către donatori pentru anumite țări sau proiecte;

Efectivul de resurse umane

| 16. | solicită o consolidare a capacității secretariatului FED, care să se reflecte într-un nivel adecvat al efectivelor care să îi permită să-și îndeplinească noile sarcini; |
| --- | --- |

16.

solicită o consolidare a capacității secretariatului FED, care să se reflecte într-un nivel adecvat al efectivelor care să îi permită să-și îndeplinească noile sarcini;

| 17. | încurajează statele membre să dea curs interesului exprimat pentru detașarea unor experți naționali la secretariatul FED; |
| --- | --- |

17.

încurajează statele membre să dea curs interesului exprimat pentru detașarea unor experți naționali la secretariatul FED;

Extinderea mandatului geografic al FED și echilibrul est-sud

| 18. | salută eliminarea restricțiilor geografice prevăzute inițial în cadrul FED, astfel cum au fost adoptate în cadrul reuniunii Consiliului guvernatorilor din 3 decembrie 2014; |
| --- | --- |

18.

salută eliminarea restricțiilor geografice prevăzute inițial în cadrul FED, astfel cum au fost adoptate în cadrul reuniunii Consiliului guvernatorilor din 3 decembrie 2014;

| 19. | felicită FED pentru respectarea echilibrului geografic între vecinătatea estică și cea sudică a UE în ceea ce privește finanțarea proiectelor; |
| --- | --- |

19.

felicită FED pentru respectarea echilibrului geografic între vecinătatea estică și cea sudică a UE în ceea ce privește finanțarea proiectelor;

Subvenții și beneficiari

| 20. | consideră că este esențial să se asigure o finanțare sustenabilă pentru beneficiarii FED pe termen lung, prin consolidarea legăturilor complementare cu alți donatori bilaterali și cu instrumentele financiare europene externe, în special IEDDO, care – acolo unde este cazul –, ar putea prelua sprijinul financiar pe termen mediu destinat beneficiarilor „maturi” ai FED și, în acest sens:






  (a) | invită FED și Comisia Europeană să constituie un grup de contact cu scopul identificării celor mai bune moduri în care beneficiarii FED pot efectua trecerea la sprijinul financiar al IEDDO; și |
| --- | --- | --- |

20.

consideră că este esențial să se asigure o finanțare sustenabilă pentru beneficiarii FED pe termen lung, prin consolidarea legăturilor complementare cu alți donatori bilaterali și cu instrumentele financiare europene externe, în special IEDDO, care – acolo unde este cazul –, ar putea prelua sprijinul financiar pe termen mediu destinat beneficiarilor „maturi” ai FED și, în acest sens:

(a)

invită FED și Comisia Europeană să constituie un grup de contact cu scopul identificării celor mai bune moduri în care beneficiarii FED pot efectua trecerea la sprijinul financiar al IEDDO; și

| (b) | invită Comisia Europeană și Serviciul European pentru Acțiune Externă (SEAE) să prezinte propuneri specifice cu privire la mecanismele pentru interfața de programare și cooperare cu FED, astfel încât să se asigure coerența și sustenabilitatea pe termen lung; |
| --- | --- |

(b)

invită Comisia Europeană și Serviciul European pentru Acțiune Externă (SEAE) să prezinte propuneri specifice cu privire la mecanismele pentru interfața de programare și cooperare cu FED, astfel încât să se asigure coerența și sustenabilitatea pe termen lung;

| 21. | invită FED să se implice activ și mai mult în țările în care spațiul pentru sprijin extern pentru societatea civilă este sever obstrucționat sau în care finanțarea din partea statului este discriminatorie și se acordă exclusiv anumitor organizații sau societăți civile; sprijină eforturile FED de a explora mijloace inovatoare pentru sprijinirea actorilor schimbării în medii deosebit de dificile din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

21.

invită FED să se implice activ și mai mult în țările în care spațiul pentru sprijin extern pentru societatea civilă este sever obstrucționat sau în care finanțarea din partea statului este discriminatorie și se acordă exclusiv anumitor organizații sau societăți civile; sprijină eforturile FED de a explora mijloace inovatoare pentru sprijinirea actorilor schimbării în medii deosebit de dificile din punct de vedere politic;

| 22. | îndeamnă, de asemenea, cu fermitate consiliul să continue să sprijine militanții politici democratici și să acorde finanțare pentru procesele politice favorabile includerii; consideră că FED ar trebui să se implice și să sprijine apariția și consolidarea partidelor politice dedicate în mod clar principiilor democratice, de câte ori este posibil în parteneriat cu fundațiile politice existente; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă, de asemenea, cu fermitate consiliul să continue să sprijine militanții politici democratici și să acorde finanțare pentru procesele politice favorabile includerii; consideră că FED ar trebui să se implice și să sprijine apariția și consolidarea partidelor politice dedicate în mod clar principiilor democratice, de câte ori este posibil în parteneriat cu fundațiile politice existente;

| 23. | salută liniile directoare ale FED pentru monitorizare și evaluare; subliniază însă, că aceste orientări vizând implementarea trebuie să fie proporționale cu dimensiunea și capacitatea resurselor umane ale FED; |
| --- | --- |

23.

salută liniile directoare ale FED pentru monitorizare și evaluare; subliniază însă, că aceste orientări vizând implementarea trebuie să fie proporționale cu dimensiunea și capacitatea resurselor umane ale FED;

| 24. | încurajează FED să continue să reacționeze la noile tehnologii, incluzând în subvențiile sale sprijinirea tehnologiei; |
| --- | --- |

24.

încurajează FED să continue să reacționeze la noile tehnologii, incluzând în subvențiile sale sprijinirea tehnologiei;

| 25. | salută subvențiile FED oferite unor actori politici din Ucraina, întrucât acestea constituie un bun exemplu de sprijin rapid pentru militanții politici și civici care, ulterior, devin reprezentanți aleși în mod democratic; salută sprijinul oferit de FED tuturor militanților care sprijină democrația implicați în cadrul vecinătății UE, care vizează să sprijine dezvoltarea unor regimuri democratice consolidate; |
| --- | --- |

25.

salută subvențiile FED oferite unor actori politici din Ucraina, întrucât acestea constituie un bun exemplu de sprijin rapid pentru militanții politici și civici care, ulterior, devin reprezentanți aleși în mod democratic; salută sprijinul oferit de FED tuturor militanților care sprijină democrația implicați în cadrul vecinătății UE, care vizează să sprijine dezvoltarea unor regimuri democratice consolidate;

| 26. | salută subvențiile oferite de FED militanților din unele țări aflate în vecinătatea sudică, aceștia demonstrând valoarea adăugată a activităților FED în favoarea democrației în medii deosebit de ostile; |
| --- | --- |

26.

salută subvențiile oferite de FED militanților din unele țări aflate în vecinătatea sudică, aceștia demonstrând valoarea adăugată a activităților FED în favoarea democrației în medii deosebit de ostile;

| 27. | încurajează ferm FED să pună un accent mai mare pe grupurile ce suferă din cauza excluderii sociale sau a marginalizării politice, și să sprijine, printre altele, mișcările femeilor care urmăresc consolidarea drepturilor lor și o participare mai mare la viața publică, precum și minoritățile etnice și lingvistice, militanții ce luptă pentru apărarea drepturilor omului ale persoanelor LGBTI, minoritățile religioase persecutate și militanții civici ce au legături cu comunitățile religioase, împreună cu mișcările la firul ierbii, mișcările politice vulnerabile sau emergente, sindicaliștii, blogerii și militanții din noile media; |
| --- | --- |

27.

încurajează ferm FED să pună un accent mai mare pe grupurile ce suferă din cauza excluderii sociale sau a marginalizării politice, și să sprijine, printre altele, mișcările femeilor care urmăresc consolidarea drepturilor lor și o participare mai mare la viața publică, precum și minoritățile etnice și lingvistice, militanții ce luptă pentru apărarea drepturilor omului ale persoanelor LGBTI, minoritățile religioase persecutate și militanții civici ce au legături cu comunitățile religioase, împreună cu mișcările la firul ierbii, mișcările politice vulnerabile sau emergente, sindicaliștii, blogerii și militanții din noile media;

| 28. | invită FED să dezvolte, dacă și atunci când este pertinent, cooperarea cu grupurile civice de militanți ce au legături cu comunitățile religioase, inclusiv minoritățile religioase persecutate; reamintește că biserica a jucat un rol crucial în opoziția față de regimurile comuniste și în procesele de transformare democratică din Europa Centrală și de Est; |
| --- | --- |

28.

invită FED să dezvolte, dacă și atunci când este pertinent, cooperarea cu grupurile civice de militanți ce au legături cu comunitățile religioase, inclusiv minoritățile religioase persecutate; reamintește că biserica a jucat un rol crucial în opoziția față de regimurile comuniste și în procesele de transformare democratică din Europa Centrală și de Est;

| 29. | încurajează FED să-și intensifice sprijinul pentru liderii tineri ce apar și pentru tinerele femei nou alese, pentru reprezentanții tineretului sau minorităților din țările aflate în tranziție politică; |
| --- | --- |

29.

încurajează FED să-și intensifice sprijinul pentru liderii tineri ce apar și pentru tinerele femei nou alese, pentru reprezentanții tineretului sau minorităților din țările aflate în tranziție politică;

| 30. | invită statele membre să continue să acorde asistență financiară societății civile și mass-mediei ruse prin intermediul FED; subliniază că evenimentele recente, cum ar fi restricțiile impuse organizațiilor societății civile, reprimarea opoziției politice și campaniile agresive de dezinformare țintită desfășurate de mass-media controlată de stat par să servească scopul de a crea în mod deliberat un teren fertil pentru un climat politic extrem de naționalist, marcat de retorică antidemocratică, represiune și discursuri de incitare la ură; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să continue să acorde asistență financiară societății civile și mass-mediei ruse prin intermediul FED; subliniază că evenimentele recente, cum ar fi restricțiile impuse organizațiilor societății civile, reprimarea opoziției politice și campaniile agresive de dezinformare țintită desfășurate de mass-media controlată de stat par să servească scopul de a crea în mod deliberat un teren fertil pentru un climat politic extrem de naționalist, marcat de retorică antidemocratică, represiune și discursuri de incitare la ură;

Cooperarea dintre Parlament și FED

| 31. | salută prima prezentare a raportului anual al FED în cadrul Comisiei pentru afaceri externe, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din Statutul FED; subliniază că este important ca acest eveniment să se desfășoare anual și evidențiază că reprezintă o bună ocazie de a face bilanțul și a crea noi sinergii; |
| --- | --- |

31.

salută prima prezentare a raportului anual al FED în cadrul Comisiei pentru afaceri externe, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din Statutul FED; subliniază că este important ca acest eveniment să se desfășoare anual și evidențiază că reprezintă o bună ocazie de a face bilanțul și a crea noi sinergii;

| 32. | solicită legături eficiente între FED, Grupul de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor (GDA) și comisiile parlamentare și delegațiile permanente competente; încurajează deputații să sprijine FED și să evidențieze activitatea sa în intervențiile relevante și în timpul vizitelor delegațiilor Parlamentului European în țările terțe, inclusiv în timpul întâlnirilor cu beneficiarii; |
| --- | --- |

32.

solicită legături eficiente între FED, Grupul de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor (GDA) și comisiile parlamentare și delegațiile permanente competente; încurajează deputații să sprijine FED și să evidențieze activitatea sa în intervențiile relevante și în timpul vizitelor delegațiilor Parlamentului European în țările terțe, inclusiv în timpul întâlnirilor cu beneficiarii;

| 33. | solicită dezvoltarea unei cooperări și mai mari între FED, beneficiarii săi și rețeaua laureaților Premiului Saharov; |
| --- | --- |

33.

solicită dezvoltarea unei cooperări și mai mari între FED, beneficiarii săi și rețeaua laureaților Premiului Saharov;

| 34. | invită FED să coopereze mai mult cu Forumul tinerilor lideri din cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

34.

invită FED să coopereze mai mult cu Forumul tinerilor lideri din cadrul Parlamentului European;

Coerența și coordonarea politicilor

| 35. | încurajează atât statele membre, cât și instituțiile UE să asigure o veritabilă coerență internă și externă în ceea ce privește eforturile legate de democrație și să recunoască rolul FED în această privință; |
| --- | --- |

35.

încurajează atât statele membre, cât și instituțiile UE să asigure o veritabilă coerență internă și externă în ceea ce privește eforturile legate de democrație și să recunoască rolul FED în această privință;

| 36. | încurajează Delegațiile UE și misiunile diplomatice ale statelor membre din țările în care este activ FED să aducă în atenția FED potențialii beneficiari și să ofere potențialilor beneficiari informații despre FED; încurajează, în schimb, personalul FED să mențină legături strânse cu personalul diplomatic relevant al UE și al statelor membre, în ceea ce privește beneficiarii potențiali care nu pot fi sprijiniți de FED, cu respectarea reciprocă a caracterului sensibil al informațiilor și a securității tuturor părților; |
| --- | --- |

36.

încurajează Delegațiile UE și misiunile diplomatice ale statelor membre din țările în care este activ FED să aducă în atenția FED potențialii beneficiari și să ofere potențialilor beneficiari informații despre FED; încurajează, în schimb, personalul FED să mențină legături strânse cu personalul diplomatic relevant al UE și al statelor membre, în ceea ce privește beneficiarii potențiali care nu pot fi sprijiniți de FED, cu respectarea reciprocă a caracterului sensibil al informațiilor și a securității tuturor părților;

| 37. | îndeamnă Delegațiile UE și reprezentanțele diplomatice ale statelor membre să coopereze într-un mod structurat pentru a facilita procesul de depunere a cererilor de viză pentru beneficiarii de subvenții din partea FED care sunt invitați în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

37.

îndeamnă Delegațiile UE și reprezentanțele diplomatice ale statelor membre să coopereze într-un mod structurat pentru a facilita procesul de depunere a cererilor de viză pentru beneficiarii de subvenții din partea FED care sunt invitați în Uniunea Europeană;

| 38. | salută eforturile SEAE și ale Comisiei de a difuza informații cu privire la FED în rândul personalului lor, în special în rândul personalului Delegațiilor UE; |
| --- | --- |

38.

salută eforturile SEAE și ale Comisiei de a difuza informații cu privire la FED în rândul personalului lor, în special în rândul personalului Delegațiilor UE;

| 39. | solicită organizarea unei reuniuni trienale a Consiliului guvernatorilor FED la nivel ministerial, pentru a reflecta asupra politicii UE de sprijinire a democrației și asupra priorităților strategice viitoare ale FED; |
| --- | --- |

39.

solicită organizarea unei reuniuni trienale a Consiliului guvernatorilor FED la nivel ministerial, pentru a reflecta asupra politicii UE de sprijinire a democrației și asupra priorităților strategice viitoare ale FED;

Cooperarea cu alți actori care sprijină democrația

| 40. | solicită FED să continue cooperarea cu organizațiile care își au sediul în Europa, cum ar fi Consiliul Europei, IIDEA (Institutul internațional pentru democrație și asistență electorală) și Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, în conformitate cu statutul FED; |
| --- | --- |

40.

solicită FED să continue cooperarea cu organizațiile care își au sediul în Europa, cum ar fi Consiliul Europei, IIDEA (Institutul internațional pentru democrație și asistență electorală) și Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, în conformitate cu statutul FED;

| 41. | invită FED să încurajeze cooperarea cu actorii principali și cu organizațiile internaționale, regionale și naționale active în domeniul asistenței pentru democrație, atât cele care își au sediul în UE, cât și cele din țările în care FED își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

41.

invită FED să încurajeze cooperarea cu actorii principali și cu organizațiile internaționale, regionale și naționale active în domeniul asistenței pentru democrație, atât cele care își au sediul în UE, cât și cele din țările în care FED își desfășoară activitatea;

| 42. | încurajează FED să identifice posibile căi de cooperare cu organizațiile internaționale ale societății civile, cum ar fi Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului Estic și Fundația Anna Lindh; |
| --- | --- |

42.

încurajează FED să identifice posibile căi de cooperare cu organizațiile internaționale ale societății civile, cum ar fi Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului Estic și Fundația Anna Lindh;

Alte recomandări

| 43. | invită FED să continue să dezvolte noi mijloace și instrumente inovatoare de asistență a democrației, inclusiv pentru actorii și militanții politici, și să facă schimb de bune practici pentru a se adapta la climatul din ce în ce mai restrictiv dintr-o serie de țări cu regimuri autoritare, cu o atenție specială îndreptată spre noile mijloace de comunicare și inițiativele la firul ierbii din aceste țări; subliniază importanța, în acest context, a elaborării unor strategii specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

43.

invită FED să continue să dezvolte noi mijloace și instrumente inovatoare de asistență a democrației, inclusiv pentru actorii și militanții politici, și să facă schimb de bune practici pentru a se adapta la climatul din ce în ce mai restrictiv dintr-o serie de țări cu regimuri autoritare, cu o atenție specială îndreptată spre noile mijloace de comunicare și inițiativele la firul ierbii din aceste țări; subliniază importanța, în acest context, a elaborării unor strategii specifice fiecărei țări;

| 44. | solicită, în numele spiritului său democratic, ca componența Consiliului guvernatorilor al FED să reprezinte grupurile sale politice, pe baza sistemului D'Hondt; |
| --- | --- |

44.

solicită, în numele spiritului său democratic, ca componența Consiliului guvernatorilor al FED să reprezinte grupurile sale politice, pe baza sistemului D'Hondt;

| 45. | salută informările cu privire la realizările de până acum ale FED și consideră că sublinierea și mai mare a caracterului unic și a valorii sale adăugate și comunicarea pe scară largă cu privire la acest subiect, în mod regulat, va mări capacitatea FED de strângere de fonduri; |
| --- | --- |

45.

salută informările cu privire la realizările de până acum ale FED și consideră că sublinierea și mai mare a caracterului unic și a valorii sale adăugate și comunicarea pe scară largă cu privire la acest subiect, în mod regulat, va mări capacitatea FED de strângere de fonduri;

o

o o

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciul European pentru Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Fondului european pentru democrație. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciul European pentru Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Fondului european pentru democrație.

---

(1)  JO C 257 E, 6.9.2013, p. 13.

(2)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 165.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0076.

(5)  JO L 77, 15.3.2014, p. 95.

(6)  JO L 77, 15.3.2014, p. 85.

(7)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=RO&f=ST%209908%202009%20INIT

(8)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/ro/111250/st14/st14658.ro09.pdf, p. 15.

(9)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/118433.pdf

(10)  http://www.consilium.europa.eu/press/press-releases/latest-press-releases/newsroomrelated?bid=122917 & grp=25138 & lang=ro

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/126505.pdf

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131171.pdf

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/135130.pdf

(15)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_ro.pdf

(16)  Articolul 2 din Statutul FED, disponibil la: https://www.democracyendowment.eu/about-eed/

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/137

---

P8_TA(2015)0275

Situația din Burundi

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Burundi (2015/2723(RSP))

(2017/C 265/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Burundi,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 10 aprilie 2014 cu privire la situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 10 aprilie 2014 cu privire la situația din Burundi,

| — | având în vedere Acordul de pace și reconciliere pentru Burundi de la Arusha, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de pace și reconciliere pentru Burundi de la Arusha,

| — | având în vedere Constituția Republicii Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Burundi,

| — | având în vedere declarația șefilor de stat ai Comunității Africii de Est de la 31 mai 2015 la Dar es Salaam, în Tanzania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația șefilor de stat ai Comunității Africii de Est de la 31 mai 2015 la Dar es Salaam, în Tanzania,

| — | având în vedere apelul lansat de urgență la data de 28 mai 2015 la Bujumbura de către foștii șefi de stat, partidele politice și organizațiile societății civile din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul lansat de urgență la data de 28 mai 2015 la Bujumbura de către foștii șefi de stat, partidele politice și organizațiile societății civile din Burundi,

| — | având în vedere deciziile cu privire la situația din Burundi, adoptate în cadrul Summitului Uniunii Africane din 13 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile cu privire la situația din Burundi, adoptate în cadrul Summitului Uniunii Africane din 13 iunie 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 privind Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 privind Burundi,

| — | având în vedere declarația din 28 mai 2015 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă, Federica Mogherini, privind suspendarea misiunii de observare a alegerilor în Burundi și declarația din 29 iunie 2015 a purtătorului de cuvânt al VP/ÎR privind situația din Burundi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 28 mai 2015 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă, Federica Mogherini, privind suspendarea misiunii de observare a alegerilor în Burundi și declarația din 29 iunie 2015 a purtătorului de cuvânt al VP/ÎR privind situația din Burundi,

| — | având în vedere decizia Biroului APP ACP-UE din 14 iunie 2015 de a suspenda misiunea de observare a alegerilor trimisă de Adunarea Parlamentară Paritară în Burundi ca urmare a situației din această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Biroului APP ACP-UE din 14 iunie 2015 de a suspenda misiunea de observare a alegerilor trimisă de Adunarea Parlamentară Paritară în Burundi ca urmare a situației din această țară,

| — | având în vedere orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare, precum și concluziile Consiliului din iunie 2014 în care s-a angajat să intensifice activitatea sa cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare, precum și concluziile Consiliului din iunie 2014 în care s-a angajat să intensifice activitatea sa cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea (ACDEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea (ACDEG),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât articolul 96 din Constituția burundeză și articolul 7.3 din Acordul de pace și reconciliere de la Arusha prevăd că președintele nu poate servi decât două termene; întrucât președintele Pierre Nkurunziza a fost în funcție începând cu anul 2005, fiind reales în 2010 în urma unor alegeri boicotate de opoziție după ce a acuzat guvernul de intimidare; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 96 din Constituția burundeză și articolul 7.3 din Acordul de pace și reconciliere de la Arusha prevăd că președintele nu poate servi decât două termene; întrucât președintele Pierre Nkurunziza a fost în funcție începând cu anul 2005, fiind reales în 2010 în urma unor alegeri boicotate de opoziție după ce a acuzat guvernul de intimidare;

| B. | întrucât președintele Nkurunziza a anunțat la 26 aprilie 2015 că urma să candideze pentru a treia oară – justificându-și eligibilitatea prin faptul că, în cazul primului său mandat, a fost numit de legislatori -, ceea ce a creata tulburări în țară și a provocat proteste extinse și o lovitură militară ratată în luna mai 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât președintele Nkurunziza a anunțat la 26 aprilie 2015 că urma să candideze pentru a treia oară – justificându-și eligibilitatea prin faptul că, în cazul primului său mandat, a fost numit de legislatori -, ceea ce a creata tulburări în țară și a provocat proteste extinse și o lovitură militară ratată în luna mai 2015;

| C. | întrucât, în urma acestui anunț, 17 de funcționari au fost arestați la 14 mai 2015 după o tentativă nereușită de lovitură de stat condusă de fostul general maior al armatei, Godefroid Niyombare, care părăsise țara, și în urma căreia mai mult de 70 de persoane au fost ucise în violențe și o serie de atacuri cu grenade; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în urma acestui anunț, 17 de funcționari au fost arestați la 14 mai 2015 după o tentativă nereușită de lovitură de stat condusă de fostul general maior al armatei, Godefroid Niyombare, care părăsise țara, și în urma căreia mai mult de 70 de persoane au fost ucise în violențe și o serie de atacuri cu grenade;

| D. | întrucât doi membri de rang înalt ai Comisiei electorale naționale independente (CENI) au fugit din țară, pe lângă un înalt judecător în cadrul Curții Constituționale însărcinat să se pronunțe cu privire la legalitatea celui de-al treilea mandat al președintelui, și cu președintele Adunării Naționale, toți invocând temeri pentru siguranța lor; întrucât, la 25 iunie 2015, vicepreședintele burundez, Gervais Rufyikiri, a părăsit, de asemenea, țara, după ce a emis incertitudini cu privire la eligibilitatea președintelui pentru un al treilea mandat; |
| --- | --- |

D.

întrucât doi membri de rang înalt ai Comisiei electorale naționale independente (CENI) au fugit din țară, pe lângă un înalt judecător în cadrul Curții Constituționale însărcinat să se pronunțe cu privire la legalitatea celui de-al treilea mandat al președintelui, și cu președintele Adunării Naționale, toți invocând temeri pentru siguranța lor; întrucât, la 25 iunie 2015, vicepreședintele burundez, Gervais Rufyikiri, a părăsit, de asemenea, țara, după ce a emis incertitudini cu privire la eligibilitatea președintelui pentru un al treilea mandat;

| E. | întrucât poliția a făcut uz în mod excesiv de forță pentru reprimarea demonstrațiilor, care au provocat pierderea de vieți omenești; întrucât, potrivit datelor furnizate de poliție, în perioada 26 aprilie – 12 mai 2015 au fost arestate 892 de persoane în legătură cu protestele, 568 dintre acestea fiind ulterior eliberate; întrucât 280 de deținuți au fost transferați la procuratură; |
| --- | --- |

E.

întrucât poliția a făcut uz în mod excesiv de forță pentru reprimarea demonstrațiilor, care au provocat pierderea de vieți omenești; întrucât, potrivit datelor furnizate de poliție, în perioada 26 aprilie – 12 mai 2015 au fost arestate 892 de persoane în legătură cu protestele, 568 dintre acestea fiind ulterior eliberate; întrucât 280 de deținuți au fost transferați la procuratură;

| F. | întrucât violențele se intensifică din cauza acțiunilor duse de milițiile care au legături cu autoritățile; întrucât ONG-urile și apărătorii drepturilor omului au condamnat infiltrarea în rândurile poliției și forțelor armate de către milițiile CNDD-FDD (Consiliul Național de Apărare a Democrației — Forțele de Apărare a Democrației); |
| --- | --- |

F.

întrucât violențele se intensifică din cauza acțiunilor duse de milițiile care au legături cu autoritățile; întrucât ONG-urile și apărătorii drepturilor omului au condamnat infiltrarea în rândurile poliției și forțelor armate de către milițiile CNDD-FDD (Consiliul Național de Apărare a Democrației — Forțele de Apărare a Democrației);

| G. | întrucât partidele de opoziție și societatea civilă au boicotat alegerile, invocând lipsa de obiectivitate a instituțiilor de stat, violențele și intimidarea exercitate de milițiile de tineri CNDD-FDD (Imbonerakure), lipsa de încredere în CENI (Comisia electorală națională independentă din Burundi), și strategiile guvernamentale destinate să reducă caracterul incluziv al procesului electoral, inclusiv dificultățile privind înregistrarea votanților și recrearea circumscripțiilor electorale, care favorizează partidul aflat la putere; întrucât situația a determinat Biserica Catolică din Burundi să retragă preoții pe care îi desemnase să ajute la organizarea alegerilor, afirmând că „nu poate sprijini alegeri pline de neajunsuri”; |
| --- | --- |

G.

întrucât partidele de opoziție și societatea civilă au boicotat alegerile, invocând lipsa de obiectivitate a instituțiilor de stat, violențele și intimidarea exercitate de milițiile de tineri CNDD-FDD (Imbonerakure), lipsa de încredere în CENI (Comisia electorală națională independentă din Burundi), și strategiile guvernamentale destinate să reducă caracterul incluziv al procesului electoral, inclusiv dificultățile privind înregistrarea votanților și recrearea circumscripțiilor electorale, care favorizează partidul aflat la putere; întrucât situația a determinat Biserica Catolică din Burundi să retragă preoții pe care îi desemnase să ajute la organizarea alegerilor, afirmând că „nu poate sprijini alegeri pline de neajunsuri”;

| H. | întrucât partidul de guvernământ din Burundi a boicotat reluarea discuțiilor de mediere sub egida noului promotor ONU, Abdoulaye Bathily, cerând demisia acestuia, și a grupului de „promovare” care constă din reprezentanți ai ONU, Uniunii Africane (UA), CAE și ai Conferinței Internaționale privind Regiunea Marilor Lacuri (ICGLR); |
| --- | --- |

H.

întrucât partidul de guvernământ din Burundi a boicotat reluarea discuțiilor de mediere sub egida noului promotor ONU, Abdoulaye Bathily, cerând demisia acestuia, și a grupului de „promovare” care constă din reprezentanți ai ONU, Uniunii Africane (UA), CAE și ai Conferinței Internaționale privind Regiunea Marilor Lacuri (ICGLR);

| I. | întrucât comunitatea internațională joacă un rol semnificativ în regiune ca garant al Acordurilor de la Arusha și întrucât instituții precum Curtea Penală Internațională joacă un rol important în efectuarea de anchete independente privind violențele și crimele comise în Burundi; |
| --- | --- |

I.

întrucât comunitatea internațională joacă un rol semnificativ în regiune ca garant al Acordurilor de la Arusha și întrucât instituții precum Curtea Penală Internațională joacă un rol important în efectuarea de anchete independente privind violențele și crimele comise în Burundi;

| J. | întrucât, în pofida apelurilor lansate de comunitatea internațională de a amâna alegerile și în ciuda faptului că acestea au fost boicotate de societatea civilă, alegerile legislative au avut loc la 29 iunie 2015 și alegerile prezidențiale au fost programate pentru 15 iulie 2015; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în pofida apelurilor lansate de comunitatea internațională de a amâna alegerile și în ciuda faptului că acestea au fost boicotate de societatea civilă, alegerile legislative au avut loc la 29 iunie 2015 și alegerile prezidențiale au fost programate pentru 15 iulie 2015;

| K. | întrucât, la 29 iunie 2015, UE și-a retras misiunea de observare a alegerilor din Burundi, considerând că a organiza alegeri legislative fără condiții minime pentru a le asigura credibilitatea, transparența și caracterul incluziv nu va face decât să exacerbeze criza; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 29 iunie 2015, UE și-a retras misiunea de observare a alegerilor din Burundi, considerând că a organiza alegeri legislative fără condiții minime pentru a le asigura credibilitatea, transparența și caracterul incluziv nu va face decât să exacerbeze criza;

| L. | întrucât observatorii ONU au declarat că la 29 iunie 2015 votarea a avut loc „în cadrul unei crize politice tensionate și a unui climat de teamă și intimidare răspândite în anumite părți ale țării” și prin urmare au concluzionat că „mediul nu a fost propice unor alegeri libere, credibile și deschise tuturor”; |
| --- | --- |

L.

întrucât observatorii ONU au declarat că la 29 iunie 2015 votarea a avut loc „în cadrul unei crize politice tensionate și a unui climat de teamă și intimidare răspândite în anumite părți ale țării” și prin urmare au concluzionat că „mediul nu a fost propice unor alegeri libere, credibile și deschise tuturor”;

| M. | întrucât procesul electoral continuă să fie grav afectat de restricțiile impuse mass-mediei independente, de utilizarea excesivă a forței împotriva demonstranților, de un climat de intimidare a partidelor de opoziție și a societății civile, precum și de lipsa de încredere în autoritățile electorale, ceea ce a determinat UE să-și suspende misiunea de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât procesul electoral continuă să fie grav afectat de restricțiile impuse mass-mediei independente, de utilizarea excesivă a forței împotriva demonstranților, de un climat de intimidare a partidelor de opoziție și a societății civile, precum și de lipsa de încredere în autoritățile electorale, ceea ce a determinat UE să-și suspende misiunea de observare a alegerilor;

| N. | întrucât Comunitatea Africii de Est (CAE) și Uniunea Africană (UA) au declarat că în prezent nu există condiții care să conducă la organizarea de alegeri și că nu va fi posibilă crearea unor astfel de condiții în termenul prevăzut în Constituția burundeză; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comunitatea Africii de Est (CAE) și Uniunea Africană (UA) au declarat că în prezent nu există condiții care să conducă la organizarea de alegeri și că nu va fi posibilă crearea unor astfel de condiții în termenul prevăzut în Constituția burundeză;

| O. | întrucât Agenția pentru refugiați a ONU (ICNUR) afirmă că aproximativ 127 000 de persoane au părăsit Burundi pentru a se refugia în țările învecinate, creând situații umanitare de urgență în Republica Democrată Congo, Rwanda și Tanzania, unde o epidemie de holeră a fost semnalată; |
| --- | --- |

O.

întrucât Agenția pentru refugiați a ONU (ICNUR) afirmă că aproximativ 127 000 de persoane au părăsit Burundi pentru a se refugia în țările învecinate, creând situații umanitare de urgență în Republica Democrată Congo, Rwanda și Tanzania, unde o epidemie de holeră a fost semnalată;

| P. | întrucât blocajul politic din Burundi și deteriorarea situației de securitate și a situației economice au consecințe grave asupra populației și prezintă riscuri pentru regiune în ansamblu, Burundi confruntându-se cu cea mai mare criză de la războiul civil de 12 ani cu caracter etnic, care a provocat un număr estimat de 300 000 de decese până în 2005; |
| --- | --- |

P.

întrucât blocajul politic din Burundi și deteriorarea situației de securitate și a situației economice au consecințe grave asupra populației și prezintă riscuri pentru regiune în ansamblu, Burundi confruntându-se cu cea mai mare criză de la războiul civil de 12 ani cu caracter etnic, care a provocat un număr estimat de 300 000 de decese până în 2005;

| Q. | întrucât, ca răspuns la rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European și, în special, la trimiterile din cuprinsul acestora la articolul 96 din Acordul de la Cotonou, reprezentanții UE au insistat asupra necesității unei participări integratoare la procesul electoral a tuturor forțelor politice din țară, în conformitate cu foaia de parcurs privind alegerile și codul de conduită în materie electorală (Code de bonne conduite en matière électorale); |
| --- | --- |

Q.

întrucât, ca răspuns la rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European și, în special, la trimiterile din cuprinsul acestora la articolul 96 din Acordul de la Cotonou, reprezentanții UE au insistat asupra necesității unei participări integratoare la procesul electoral a tuturor forțelor politice din țară, în conformitate cu foaia de parcurs privind alegerile și codul de conduită în materie electorală (Code de bonne conduite en matière électorale);

| R. | întrucât UE a suspendat plata sumei restante de 1,7 milioane EUR ca sprijin în favoarea alegerilor din Burundi, dat fiind faptul că condițiile prealabile pentru asigurarea credibilității și bunei desfășurări a procesului electoral pe o cale pașnică, favorabilă incluziunii și caracterizată de transparență, cu respectarea integrală a libertăților politice, inclusiv a libertății de exprimare nu sunt întrunite în prezent; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE a suspendat plata sumei restante de 1,7 milioane EUR ca sprijin în favoarea alegerilor din Burundi, dat fiind faptul că condițiile prealabile pentru asigurarea credibilității și bunei desfășurări a procesului electoral pe o cale pașnică, favorabilă incluziunii și caracterizată de transparență, cu respectarea integrală a libertăților politice, inclusiv a libertății de exprimare nu sunt întrunite în prezent;

| S. | întrucât Belgia a anunțat, de asemenea, suspendarea ajutoarelor electorale, optând pentru reținerea a jumătate din cele 4 milioane EUR rezervate sondajelor, precum și retragerea unui acord de cooperare polițienească în valoare de 5 milioane EUR finanțat în comun cu Țările de Jos; întrucât Franța a suspendat, de asemenea, cooperarea în materie de securitate cu Burundi, iar Germania a anunțat suspendarea oricărei cooperări bilaterale cu guvernul din această țară; |
| --- | --- |

S.

întrucât Belgia a anunțat, de asemenea, suspendarea ajutoarelor electorale, optând pentru reținerea a jumătate din cele 4 milioane EUR rezervate sondajelor, precum și retragerea unui acord de cooperare polițienească în valoare de 5 milioane EUR finanțat în comun cu Țările de Jos; întrucât Franța a suspendat, de asemenea, cooperarea în materie de securitate cu Burundi, iar Germania a anunțat suspendarea oricărei cooperări bilaterale cu guvernul din această țară;

| T. | întrucât dreptul la libertatea de exprimare este garantat de Constituția burundeză și de tratatele internaționale și regionale ratificate de Burundi, este inclus în strategia națională pentru buna guvernanță și lupta împotriva corupției și reprezintă o condiție esențială pentru alegeri libere, echitabile, transparente și pașnice; întrucât, cu toate acestea, reprimarea totală a mass-mediei ca urmare a închiderii radiourilor private la mijlocul lunii mai, a emigrării masive a jurnaliștilor și a amenințărilor constante împotriva celor aflați încă în Burundi; |
| --- | --- |

T.

întrucât dreptul la libertatea de exprimare este garantat de Constituția burundeză și de tratatele internaționale și regionale ratificate de Burundi, este inclus în strategia națională pentru buna guvernanță și lupta împotriva corupției și reprezintă o condiție esențială pentru alegeri libere, echitabile, transparente și pașnice; întrucât, cu toate acestea, reprimarea totală a mass-mediei ca urmare a închiderii radiourilor private la mijlocul lunii mai, a emigrării masive a jurnaliștilor și a amenințărilor constante împotriva celor aflați încă în Burundi;

| U. | întrucât UE contribuie în mod semnificativ la bugetul anual al statului Burundi, din care jumătate provine din ajutorul internațional, și întrucât a alocat recent statului Burundi – una dintre cele mai sărace țări din lume – suma de 432 milioane EUR din Fondul european de dezvoltare pe 2014-2020, pentru a contribui, inter alia, la îmbunătățirea guvernanței și la consolidarea societății civile; |
| --- | --- |

U.

întrucât UE contribuie în mod semnificativ la bugetul anual al statului Burundi, din care jumătate provine din ajutorul internațional, și întrucât a alocat recent statului Burundi – una dintre cele mai sărace țări din lume – suma de 432 milioane EUR din Fondul european de dezvoltare pe 2014-2020, pentru a contribui, inter alia, la îmbunătățirea guvernanței și la consolidarea societății civile;

| V. | întrucât situația actuală afectează viața economică și socială a tuturor burundezilor; întrucât majoritatea școlilor și a campusurilor universitare sunt închise din cauza demonstrațiilor violente din Bujumbura, capitala țării, și întrucât moneda locală s-a depreciat, rata șomajului a crescut și veniturile fiscale au scăzut din cauza închiderii centrelor comerciale și a reducerii schimburilor comerciale cu statele vecine, |
| --- | --- |

V.

întrucât situația actuală afectează viața economică și socială a tuturor burundezilor; întrucât majoritatea școlilor și a campusurilor universitare sunt închise din cauza demonstrațiilor violente din Bujumbura, capitala țării, și întrucât moneda locală s-a depreciat, rata șomajului a crescut și veniturile fiscale au scăzut din cauza închiderii centrelor comerciale și a reducerii schimburilor comerciale cu statele vecine,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea situației politice și umanitare în Burundi și în regiune; solicită să se pună capăt imediat violențelor și intimidării politice a opozanților, precum și dezarmarea imediată a tuturor grupurilor de tineri armate aliate partidelor politice; își exprimă compasiunea victimelor violenței și își exprimă regretul pentru pierderea de vieți omenești și solicită acordarea imediată de asistență umanitară celor care au fost forțați să-și părăsească locuințele; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea situației politice și umanitare în Burundi și în regiune; solicită să se pună capăt imediat violențelor și intimidării politice a opozanților, precum și dezarmarea imediată a tuturor grupurilor de tineri armate aliate partidelor politice; își exprimă compasiunea victimelor violenței și își exprimă regretul pentru pierderea de vieți omenești și solicită acordarea imediată de asistență umanitară celor care au fost forțați să-și părăsească locuințele;

| 2. | condamnă decizia guvernului burundez de a continua pe calea alegerilor, în pofida mediului politic și securitar critic precumpănitor și având în vedere că procesul electoral a fost grav afectat de restricțiile impuse mass-mediei independente, de utilizarea excesivă a forței împotriva demonstranților, de un climat de intimidare a partidelor de opoziție și a societății civile, precum și de lipsa de încredere în autoritățile electorale; solicită insistent autorităților burundeze să amâne alegerile prezidențiale din 15 iulie 2015, în conformitate cu apelurile Uniunii Africane, și să implice toți actorii pentru a crea un mediu favorabil unui proces electoral pașnic, credibil, liber și corect; |
| --- | --- |

2.

condamnă decizia guvernului burundez de a continua pe calea alegerilor, în pofida mediului politic și securitar critic precumpănitor și având în vedere că procesul electoral a fost grav afectat de restricțiile impuse mass-mediei independente, de utilizarea excesivă a forței împotriva demonstranților, de un climat de intimidare a partidelor de opoziție și a societății civile, precum și de lipsa de încredere în autoritățile electorale; solicită insistent autorităților burundeze să amâne alegerile prezidențiale din 15 iulie 2015, în conformitate cu apelurile Uniunii Africane, și să implice toți actorii pentru a crea un mediu favorabil unui proces electoral pașnic, credibil, liber și corect;

| 3. | îi invită pe toți cei implicați în procesul electoral, inclusiv organismele răspunzătoare cu organizarea alegerilor și serviciile de securitate, să-și respecte angajamentele asumate în cuprinsul Acordului de la Arusha, reamintind că acest acord a pus capăt războiului civil și constituie baza constituției burundeze; subliniază importanța unui acord reciproc privind calendarul electoral pe baza unei evaluări tehnice întreprinse de ONU; |
| --- | --- |

3.

îi invită pe toți cei implicați în procesul electoral, inclusiv organismele răspunzătoare cu organizarea alegerilor și serviciile de securitate, să-și respecte angajamentele asumate în cuprinsul Acordului de la Arusha, reamintind că acest acord a pus capăt războiului civil și constituie baza constituției burundeze; subliniază importanța unui acord reciproc privind calendarul electoral pe baza unei evaluări tehnice întreprinse de ONU;

| 4. | subliniază încă o dată faptul că numai prin dialog și consens, cu implicarea guvernului din Burundi, a opoziției și a societății civile și în conformitate cu Acordul Arusha și constituția burundeză se poate găsi o soluție politică durabilă în interesul securității și democrației pentru întregul popor burundez; invită toate părțile interesate burundeze să reia dialogul în toate domeniile în care există dezacorduri; sprijină, prin urmare, eforturile de mediere depuse de UA, CAE și ONU și își declară disponibilitatea de a sprijini punerea în aplicare a unor măsuri specifice anunțate recent de către UA; |
| --- | --- |

4.

subliniază încă o dată faptul că numai prin dialog și consens, cu implicarea guvernului din Burundi, a opoziției și a societății civile și în conformitate cu Acordul Arusha și constituția burundeză se poate găsi o soluție politică durabilă în interesul securității și democrației pentru întregul popor burundez; invită toate părțile interesate burundeze să reia dialogul în toate domeniile în care există dezacorduri; sprijină, prin urmare, eforturile de mediere depuse de UA, CAE și ONU și își declară disponibilitatea de a sprijini punerea în aplicare a unor măsuri specifice anunțate recent de către UA;

| 5. | își exprimă încă o dată sprijinul pentru eforturile susținute ale CAE și subliniază importanța măsurilor convenite la summiturile de la Dar es Salaam din 13 și 31 mai 2015, inclusiv apelul la amânarea alegerilor și încetarea imediată a violențelor, dezarmarea grupurilor de tineri afiliate partidelor politice, inițierea unui dialog între actorii din Burundi și angajamentul regiunii de a nu rămâne pasivă în cazul în care situația se deteriorează, ceea ce oferă un cadru pentru o soluție politică și consensuală la criză; |
| --- | --- |

5.

își exprimă încă o dată sprijinul pentru eforturile susținute ale CAE și subliniază importanța măsurilor convenite la summiturile de la Dar es Salaam din 13 și 31 mai 2015, inclusiv apelul la amânarea alegerilor și încetarea imediată a violențelor, dezarmarea grupurilor de tineri afiliate partidelor politice, inițierea unui dialog între actorii din Burundi și angajamentul regiunii de a nu rămâne pasivă în cazul în care situația se deteriorează, ceea ce oferă un cadru pentru o soluție politică și consensuală la criză;

| 6. | reamintește faptul că parteneriatul UE cu Burundi este reglementat de Acordul de la Cotonou și că toate părțile au obligația să respecte și să aplice dispozițiile acestui acord, în special în ceea ce privește drepturile omului; reiterează faptul că Burundi a semnat și ratificat și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și, prin urmare, are obligația de a respecta drepturile universale ale omului, inclusiv libertatea de exprimare; invită, prin urmare, guvernul burundez să permită o dezbatere reală și deschisă, fără teama de intimidări și să se abțină de a folosirea abuzivă a sistemului judiciar pentru a exclude rivalii politici; |
| --- | --- |

6.

reamintește faptul că parteneriatul UE cu Burundi este reglementat de Acordul de la Cotonou și că toate părțile au obligația să respecte și să aplice dispozițiile acestui acord, în special în ceea ce privește drepturile omului; reiterează faptul că Burundi a semnat și ratificat și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și, prin urmare, are obligația de a respecta drepturile universale ale omului, inclusiv libertatea de exprimare; invită, prin urmare, guvernul burundez să permită o dezbatere reală și deschisă, fără teama de intimidări și să se abțină de a folosirea abuzivă a sistemului judiciar pentru a exclude rivalii politici;

| 7. | ia act de dialogul care a avut loc între UE și autoritățile burundeze în conformitate cu articolul 8 al Acordului de la Cotonou; consideră totuși că există în continuare încălcări ale unor elemente esențiale și fundamentale ale Acordului de la Cotonou, în special respectarea principiilor umane și democratice fundamentale, și invită, prin urmare, Comisia să inițieze proceduri în temeiul articolului 96 în vederea adoptării de măsuri corespunzătoare; |
| --- | --- |

7.

ia act de dialogul care a avut loc între UE și autoritățile burundeze în conformitate cu articolul 8 al Acordului de la Cotonou; consideră totuși că există în continuare încălcări ale unor elemente esențiale și fundamentale ale Acordului de la Cotonou, în special respectarea principiilor umane și democratice fundamentale, și invită, prin urmare, Comisia să inițieze proceduri în temeiul articolului 96 în vederea adoptării de măsuri corespunzătoare;

| 8. | invită, de asemenea, Comisia, în acest sens, să reevalueze de urgență ajutorul UE în vederea redirecționării sale, să mărească sprijinul financiar în favoarea societății civile și să se concentreze pe ajutorul umanitar și nu pe sprijinul acordat bugetului central, având în vedere totodată rolul extrem de pozitiv al armatei burundeze în misiunea de menținere a păcii din Somalia; |
| --- | --- |

8.

invită, de asemenea, Comisia, în acest sens, să reevalueze de urgență ajutorul UE în vederea redirecționării sale, să mărească sprijinul financiar în favoarea societății civile și să se concentreze pe ajutorul umanitar și nu pe sprijinul acordat bugetului central, având în vedere totodată rolul extrem de pozitiv al armatei burundeze în misiunea de menținere a păcii din Somalia;

| 9. | se alătură apelului Consiliului Afaceri Externe din 22 iunie 2015 către Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) de a pregăti o listă cu măsuri restrictive și interdicții de acordare a vizei și de călătorie împotriva celor care, prin acțiunile lor, au provocat sau ar putea provoca acte de violență, de represiune și încălcări grave ale drepturilor omului și a celor care împiedică în mod activ găsirea unei soluții politice în cadrul propus de UA și de CAE și solicită, de asemenea, VP/ÎR să ia măsurile necesare pentru înghețarea activelor acestor persoane în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

9.

se alătură apelului Consiliului Afaceri Externe din 22 iunie 2015 către Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) de a pregăti o listă cu măsuri restrictive și interdicții de acordare a vizei și de călătorie împotriva celor care, prin acțiunile lor, au provocat sau ar putea provoca acte de violență, de represiune și încălcări grave ale drepturilor omului și a celor care împiedică în mod activ găsirea unei soluții politice în cadrul propus de UA și de CAE și solicită, de asemenea, VP/ÎR să ia măsurile necesare pentru înghețarea activelor acestor persoane în statele membre ale UE;

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul de victime și numărul de cazuri de încălcări grave ale drepturilor omului raportate de la începutul crizei, în special abuzurile atribuite membrilor Imbonerakure; ia act de intimidările și riscurile cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului, activiștii politici și jurnaliștii și de arestarea arbitrară a membrilor partidelor din opoziție; solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor persoanelor arestate ca urmare a faptului că și-au exercitat dreptul la întrunire pașnică și libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

10.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul de victime și numărul de cazuri de încălcări grave ale drepturilor omului raportate de la începutul crizei, în special abuzurile atribuite membrilor Imbonerakure; ia act de intimidările și riscurile cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului, activiștii politici și jurnaliștii și de arestarea arbitrară a membrilor partidelor din opoziție; solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor persoanelor arestate ca urmare a faptului că și-au exercitat dreptul la întrunire pașnică și libertatea de exprimare;

| 11. | solicită să se pună imediat capăt violențelor și intimidărilor exercitate de către Imbonerakure; invită CNDD-FDD să ia măsuri imediate pentru a dezarma milițiile de tineri și a-i împiedica pe membrii acesteia să intimideze și să atace opozanții, precum și să se asigure că cei responsabili de abuzuri sunt aduși în fața justiției; solicită realizarea unei anchete internaționale independente cu privire la acuzațiile potrivit cărora CNDD-FDD își înarmează și își instruiește aripa tânără; îndeamnă, de asemenea, liderii partidelor de opoziție să împiedice comiterea de violențe la adresa opozanților lor; |
| --- | --- |

11.

solicită să se pună imediat capăt violențelor și intimidărilor exercitate de către Imbonerakure; invită CNDD-FDD să ia măsuri imediate pentru a dezarma milițiile de tineri și a-i împiedica pe membrii acesteia să intimideze și să atace opozanții, precum și să se asigure că cei responsabili de abuzuri sunt aduși în fața justiției; solicită realizarea unei anchete internaționale independente cu privire la acuzațiile potrivit cărora CNDD-FDD își înarmează și își instruiește aripa tânără; îndeamnă, de asemenea, liderii partidelor de opoziție să împiedice comiterea de violențe la adresa opozanților lor;

| 12. | reiterează faptul că nu trebuie să existe impunitate pentru cei care se fac vinovați de încălcări grave ale drepturilor omului și că aceste persoane trebuie considerate răspunzătoare individual și trase la răspundere în fața justiției; consideră că este deosebit de important ca trimiterea de observatori în domeniul drepturilor omului și experți militari anunțată de către UA să aibă loc imediat; |
| --- | --- |

12.

reiterează faptul că nu trebuie să existe impunitate pentru cei care se fac vinovați de încălcări grave ale drepturilor omului și că aceste persoane trebuie considerate răspunzătoare individual și trase la răspundere în fața justiției; consideră că este deosebit de important ca trimiterea de observatori în domeniul drepturilor omului și experți militari anunțată de către UA să aibă loc imediat;

| 13. | constată că încercările anumitor forțe de a transforma revoltele într-un conflict etnic nu reușesc și că diviziunile politice din Burundi nu sunt explicit etnice; consideră că acest fapt demonstrează succesul acordurilor de la Arusha pentru instituirea unei forțe de poliție și a unei armate echilibrate din punct de vedere etnic; invită prin urmare procurorul Curții Penale Internaționale să monitorizeze îndeaproape aceste media în ceea ce privește incitarea la ură etnică, precum și discursurile liderilor politici; |
| --- | --- |

13.

constată că încercările anumitor forțe de a transforma revoltele într-un conflict etnic nu reușesc și că diviziunile politice din Burundi nu sunt explicit etnice; consideră că acest fapt demonstrează succesul acordurilor de la Arusha pentru instituirea unei forțe de poliție și a unei armate echilibrate din punct de vedere etnic; invită prin urmare procurorul Curții Penale Internaționale să monitorizeze îndeaproape aceste media în ceea ce privește incitarea la ură etnică, precum și discursurile liderilor politici;

| 14. | reiterează, în acest context, importanța respectării codului de conduită în materie electorală și foaia de parcurs electorală mediată semnată de actorii politici în 2013 și sprijină pe deplin eforturile ONU și eforturile regionale pentru a preveni escaladarea violenței politice; |
| --- | --- |

14.

reiterează, în acest context, importanța respectării codului de conduită în materie electorală și foaia de parcurs electorală mediată semnată de actorii politici în 2013 și sprijină pe deplin eforturile ONU și eforturile regionale pentru a preveni escaladarea violenței politice;

| 15. | solicită ridicarea imediată a restricțiilor aplicate mijloacelor de informare în masă și de acces la internet, și denunță din nou vizarea repetată a Radio Publique Africaine, care servește ca unul dintre organele de presă principale ale țării; consideră că nu pot avea loc alegeri legitime decât în cazul în care mass-media sunt capabile să funcționeze fără restricții, iar jurnaliștii să raporteze fără intimidare; |
| --- | --- |

15.

solicită ridicarea imediată a restricțiilor aplicate mijloacelor de informare în masă și de acces la internet, și denunță din nou vizarea repetată a Radio Publique Africaine, care servește ca unul dintre organele de presă principale ale țării; consideră că nu pot avea loc alegeri legitime decât în cazul în care mass-media sunt capabile să funcționeze fără restricții, iar jurnaliștii să raporteze fără intimidare;

| 16. | salută rolul organizațiilor umanitare și al autorităților din țările învecinate care abordează nevoile persoanelor care se refugiază din cauza crizei și oferă protecție refugiaților; salută anunțarea de către Comisie a unei sume suplimentare de 1,5 milioane EUR pentru a ușura situația umanitară; avertizează totuși că angajamentele trebuie să fie intensificate în regim de urgență de către UE și statele sale membre, având în vedere fluxul imens de refugiați într-o regiune deja fragilă, rapoartele privind focarele de holeră și rapoartele alarmante privind violența sexuală; subliniază importanța unei strategii pe termen lung pentru asistență nu numai medicală și nutrițională, ci și pentru reintegrare și asistență psihologică pentru persoanele obligate să se refugieze; |
| --- | --- |

16.

salută rolul organizațiilor umanitare și al autorităților din țările învecinate care abordează nevoile persoanelor care se refugiază din cauza crizei și oferă protecție refugiaților; salută anunțarea de către Comisie a unei sume suplimentare de 1,5 milioane EUR pentru a ușura situația umanitară; avertizează totuși că angajamentele trebuie să fie intensificate în regim de urgență de către UE și statele sale membre, având în vedere fluxul imens de refugiați într-o regiune deja fragilă, rapoartele privind focarele de holeră și rapoartele alarmante privind violența sexuală; subliniază importanța unei strategii pe termen lung pentru asistență nu numai medicală și nutrițională, ci și pentru reintegrare și asistență psihologică pentru persoanele obligate să se refugieze;

| 17. | solicită UE și statelor sale membre să onoreze toate angajamentele față de planul regional de răspuns pentru refugiați pentru Burundi al ONU, care necesită 207 de milioane USD până în septembrie 2015 pentru a ajuta un număr estimat de 200 000 de refugiați burundezi, inclusiv prin completarea subvențiilor existente în regiune; |
| --- | --- |

17.

solicită UE și statelor sale membre să onoreze toate angajamentele față de planul regional de răspuns pentru refugiați pentru Burundi al ONU, care necesită 207 de milioane USD până în septembrie 2015 pentru a ajuta un număr estimat de 200 000 de refugiați burundezi, inclusiv prin completarea subvențiilor existente în regiune;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, guvernului statului Burundi și guvernelor țărilor din Regiunea Marilor Lacuri, guvernelor Comunității Africii de Est, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, copreședinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE și Parlamentului Panafrican. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, guvernului statului Burundi și guvernelor țărilor din Regiunea Marilor Lacuri, guvernelor Comunității Africii de Est, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, copreședinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE și Parlamentului Panafrican.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/142 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/142

---

P8_TA(2015)0276

Comemorarea masacrului din Srebrenica

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la comemorarea genocidului de la Srebrenica (2015/2747(RSP))

(2017/C 265/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 7 iulie 2005 (1) și din 15 ianuarie 2009 (2) referitoare la Srebrenica, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 7 iulie 2005 (1) și din 15 ianuarie 2009 (2) referitoare la Srebrenica,

| — | având în vedere dispozițiile Declarației universale a drepturilor omului, ale Convenției europene a drepturilor omului și ale Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, prin care se recunosc drepturile universale la viață, libertate și siguranța persoanei, precum și la libertatea de gândire, de conștiință și religioasă, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Declarației universale a drepturilor omului, ale Convenției europene a drepturilor omului și ale Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, prin care se recunosc drepturile universale la viață, libertate și siguranța persoanei, precum și la libertatea de gândire, de conștiință și religioasă,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, care a fost semnat la Luxemburg, la 16 iunie 2008, și a intrat în vigoare la 1 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, care a fost semnat la Luxemburg, la 16 iunie 2008, și a intrat în vigoare la 1 iunie 2015,

| — | având în vedere rezoluțiile nr. 827 din 25 mai 1993, nr. 1551 din 9 iulie 2004 și nr. 1575 din 22 noiembrie 2004 ale Consiliului de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile nr. 827 din 25 mai 1993, nr. 1551 din 9 iulie 2004 și nr. 1575 din 22 noiembrie 2004 ale Consiliului de Securitate al ONU,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât data de 11 iulie 2015 marchează cea de a 20-a comemorare a genocidului și epurării etnice care au avut loc în Srebrenica și în împrejurimi în timpul războiului din Bosnia, iar această comemorare ar trebui să reamintească încă o dată pericolele pe care le implică orice formă extremă de naționalism și de intoleranță în societate, pe care războiul nu face decât să le amplifice; |
| --- | --- |

A.

întrucât data de 11 iulie 2015 marchează cea de a 20-a comemorare a genocidului și epurării etnice care au avut loc în Srebrenica și în împrejurimi în timpul războiului din Bosnia, iar această comemorare ar trebui să reamintească încă o dată pericolele pe care le implică orice formă extremă de naționalism și de intoleranță în societate, pe care războiul nu face decât să le amplifice;

| B. | întrucât, la 11 iulie 1995, orașul bosniac Srebrenica, care fusese proclamat zonă protejată prin Rezoluția nr. 819 din 16 aprilie 1993 a Consiliul de Securitate al ONU, a fost ocupat de forțele sârbilor bosniaci aflate sub comanda generalul Ratko Mladić, care acționa sub autoritatea președintelui de atunci al Republicii Srpska, Radovan Karadžić; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 11 iulie 1995, orașul bosniac Srebrenica, care fusese proclamat zonă protejată prin Rezoluția nr. 819 din 16 aprilie 1993 a Consiliul de Securitate al ONU, a fost ocupat de forțele sârbilor bosniaci aflate sub comanda generalul Ratko Mladić, care acționa sub autoritatea președintelui de atunci al Republicii Srpska, Radovan Karadžić;

| C. | întrucât, în câteva zile de masacru, după căderea orașului Srebrenica, peste 8 000 de bărbați și băieți musulmani care se refugiaseră pe acest teritoriu protejat de Forța de protecție ale ONU (UNPROFOR) au fost executați sumar de către forțele sârbilor bosniaci aflate sub comanda generalului Mladić și de către unități paramilitare, inclusiv unități de poliție neregulate sârbe; întrucât aproximativ 30 000 de femei, copii și vârstnici au fost expulzați forțat într-o campanie de epurare etnică de o amploare deosebită, aceasta fiind cea mai gravă crimă de război care a avut loc în Europa de la sfârșitul celui de-Al Doilea Război Mondial; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în câteva zile de masacru, după căderea orașului Srebrenica, peste 8 000 de bărbați și băieți musulmani care se refugiaseră pe acest teritoriu protejat de Forța de protecție ale ONU (UNPROFOR) au fost executați sumar de către forțele sârbilor bosniaci aflate sub comanda generalului Mladić și de către unități paramilitare, inclusiv unități de poliție neregulate sârbe; întrucât aproximativ 30 000 de femei, copii și vârstnici au fost expulzați forțat într-o campanie de epurare etnică de o amploare deosebită, aceasta fiind cea mai gravă crimă de război care a avut loc în Europa de la sfârșitul celui de-Al Doilea Război Mondial;

| D. | întrucât evenimentele tragice de la Srebrenica au lăsat cicatrici emoționale profunde supraviețuitorilor și au creat obstacole de durată în calea reconcilierii politice dintre grupurile etnice din Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

D.

întrucât evenimentele tragice de la Srebrenica au lăsat cicatrici emoționale profunde supraviețuitorilor și au creat obstacole de durată în calea reconcilierii politice dintre grupurile etnice din Bosnia și Herțegovina;

| E. | întrucât masacrul de la Srebrenica a fost recunoscut drept genocid atât de Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), printr-o hotărâre judecătorească pronunțată în apel, Procurorul/Radislav Krstić, cauza nr. IT-99-33 din 19 aprilie 2004, cât și de Curtea Internațională de Justiție, în cauza privind aplicarea Convenției pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid (Bosnia și Herțegovina/Serbia și Muntenegru) din 27 februarie 2007, p. 127, § 297 (Curtea Internațională de Justiție); |
| --- | --- |

E.

întrucât masacrul de la Srebrenica a fost recunoscut drept genocid atât de Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), printr-o hotărâre judecătorească pronunțată în apel, Procurorul/Radislav Krstić, cauza nr. IT-99-33 din 19 aprilie 2004, cât și de Curtea Internațională de Justiție, în cauza privind aplicarea Convenției pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid (Bosnia și Herțegovina/Serbia și Muntenegru) din 27 februarie 2007, p. 127, § 297 (Curtea Internațională de Justiție);

| F. | întrucât forțele sârbilor bosniaci au comis repetate violări ale Convențiilor de la Geneva împotriva populației civile din Srebrenica, inclusiv deportarea a mii de femei, copii și vârstnici și violarea unui mare număr de femei; |
| --- | --- |

F.

întrucât forțele sârbilor bosniaci au comis repetate violări ale Convențiilor de la Geneva împotriva populației civile din Srebrenica, inclusiv deportarea a mii de femei, copii și vârstnici și violarea unui mare număr de femei;

| G. | întrucât, în ciuda eforturilor depuse pentru a descoperi gropile comune și mormintele individuale și de a exhuma conținutul acestora, trupurile neînsuflețite ale aproximativ 1 200 de bărbați și băieți din Srebrenica nu au fost încă localizate și identificate; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ciuda eforturilor depuse pentru a descoperi gropile comune și mormintele individuale și de a exhuma conținutul acestora, trupurile neînsuflețite ale aproximativ 1 200 de bărbați și băieți din Srebrenica nu au fost încă localizate și identificate;

| H. | întrucât Secretarul General al ONU a declarat în raportul său din 1999 privind căderea orașului Srebrenica că ONU nu a reușit să își pună în aplicare mandatul, în special în ceea ce privește protecția așa-numitelor „zone sigure” și că, prin urmare, își asumă o parte din responsabilitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât Secretarul General al ONU a declarat în raportul său din 1999 privind căderea orașului Srebrenica că ONU nu a reușit să își pună în aplicare mandatul, în special în ceea ce privește protecția așa-numitelor „zone sigure” și că, prin urmare, își asumă o parte din responsabilitate;

| I. | întrucât UE are la baza construcției sale coexistența pașnică și cooperarea bazată pe implicare între membrii săi; întrucât una dintre principalele motivații ale procesului de integrare europeană este dorința de a preveni repetarea războaielor și a crimelor împotriva umanității în Europa; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE are la baza construcției sale coexistența pașnică și cooperarea bazată pe implicare între membrii săi; întrucât una dintre principalele motivații ale procesului de integrare europeană este dorința de a preveni repetarea războaielor și a crimelor împotriva umanității în Europa;

| J. | întrucât, la 30 ianuarie 2015, TPII a menținut sentințele în cazul a cinci ofițeri de rang înalt din armata sârbilor bosniaci, condamnați pentru implicarea lor în genocidul din 1995 de la Srebrenica; întrucât unii dintre ofițerii condamnați se aflau în subordinea directă a fostului comandant sârb bosniac al armatei, Ratko Mladić, care este judecat în prezent de TPII pentru crime, inclusiv pentru genocid, |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 30 ianuarie 2015, TPII a menținut sentințele în cazul a cinci ofițeri de rang înalt din armata sârbilor bosniaci, condamnați pentru implicarea lor în genocidul din 1995 de la Srebrenica; întrucât unii dintre ofițerii condamnați se aflau în subordinea directă a fostului comandant sârb bosniac al armatei, Ratko Mladić, care este judecat în prezent de TPII pentru crime, inclusiv pentru genocid,

| 1. | comemorează toate victimele genocidului de la Srebrenica și ale tuturor atrocităților comise în timpul războaielor din Fosta Iugoslavie și le aduce un omagiu acestora; transmite condoleanțe familiilor victimelor, multe dintre acestea trăind fără o confirmare definitivă a sorții pe care au avut-o rudele lor, și își exprimă solidaritatea față de acestea; |
| --- | --- |

1.

comemorează toate victimele genocidului de la Srebrenica și ale tuturor atrocităților comise în timpul războaielor din Fosta Iugoslavie și le aduce un omagiu acestora; transmite condoleanțe familiilor victimelor, multe dintre acestea trăind fără o confirmare definitivă a sorții pe care au avut-o rudele lor, și își exprimă solidaritatea față de acestea;

| 2. | condamnă în cei mai duri termeni genocidul de la Srebrenica; declară în mod solemn că astfel de crime abominabile nu trebuie să se mai producă niciodată și afirmă că va face tot ce îi stă în putință pentru a preveni reproducerea unor astfel de acte; respinge orice negare, relativizare sau interpretare greșită a genocidului; |
| --- | --- |

2.

condamnă în cei mai duri termeni genocidul de la Srebrenica; declară în mod solemn că astfel de crime abominabile nu trebuie să se mai producă niciodată și afirmă că va face tot ce îi stă în putință pentru a preveni reproducerea unor astfel de acte; respinge orice negare, relativizare sau interpretare greșită a genocidului;

| 3. | subliniază necesitatea ca reprezentanții politici din Bosnia și Herțegovina să accepte trecutul, pentru a colabora cu succes în vederea unui viitor mai bun pentru toți cetățenii țării; subliniază rolul important pe care îl pot juca țările vecine, autoritățile religioase, societatea civilă, arta, cultura, mass-media și sistemele de învățământ în acest proces dificil; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea ca reprezentanții politici din Bosnia și Herțegovina să accepte trecutul, pentru a colabora cu succes în vederea unui viitor mai bun pentru toți cetățenii țării; subliniază rolul important pe care îl pot juca țările vecine, autoritățile religioase, societatea civilă, arta, cultura, mass-media și sistemele de învățământ în acest proces dificil;

| 4. | subliniază importanța activității desfășurate de TPII și necesitatea de a lua toate măsurile necesare pentru a accelera procedurile în prima și a doua instanță, finalizându-le fără întârzieri nejustificate; reamintește că trebuie acordată mai multă atenție proceselor pentru crime de război intentate la nivel național; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța activității desfășurate de TPII și necesitatea de a lua toate măsurile necesare pentru a accelera procedurile în prima și a doua instanță, finalizându-le fără întârzieri nejustificate; reamintește că trebuie acordată mai multă atenție proceselor pentru crime de război intentate la nivel național;

| 5. | reafirmă angajamentul UE față de perspectiva europeană a Bosniei și față de procesul de aderare a Herțegovinei și a tuturor țărilor din Balcanii de Vest; consideră că cooperarea regională și procesul de integrare europeană constituie cea mai bună modalitate de a promova reconcilierea și de a învinge ura și dezbinările; |
| --- | --- |

5.

reafirmă angajamentul UE față de perspectiva europeană a Bosniei și față de procesul de aderare a Herțegovinei și a tuturor țărilor din Balcanii de Vest; consideră că cooperarea regională și procesul de integrare europeană constituie cea mai bună modalitate de a promova reconcilierea și de a învinge ura și dezbinările;

| 6. | îndeamnă la elaborarea unor programe educative și culturale care să promoveze o înțelegere a cauzelor unor astfel de atrocități și să sensibilizeze publicul cu privire la nevoia de a cultiva pacea și de a promova drepturile omului și toleranța interreligioasă; își exprimă sprijinul pentru organizațiile societății civile, cum ar fi Asociația Mamelor din enclavele Srebrenica și Žepa, pentru rolul lor esențial în sensibilizarea și consolidarea bazelor pe care trebuie să se fondeze reconcilierea între toți cetățenii țării; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă la elaborarea unor programe educative și culturale care să promoveze o înțelegere a cauzelor unor astfel de atrocități și să sensibilizeze publicul cu privire la nevoia de a cultiva pacea și de a promova drepturile omului și toleranța interreligioasă; își exprimă sprijinul pentru organizațiile societății civile, cum ar fi Asociația Mamelor din enclavele Srebrenica și Žepa, pentru rolul lor esențial în sensibilizarea și consolidarea bazelor pe care trebuie să se fondeze reconcilierea între toți cetățenii țării;

| 7. | regretă neadoptarea unei rezoluții pentru comemorarea genocidului din Srebenica de către Consiliul de Securitate al ONU, care este în primul rând responsabil de menținerea păcii și securității internaționale; acest fapt este regretabil în mod special, deoarece Curtea Internațională de Justiție, organismul jurisdicțional principal la ONU, a stabilit caracterul de genocid al crimelor comise în Srebenica; |
| --- | --- |

7.

regretă neadoptarea unei rezoluții pentru comemorarea genocidului din Srebenica de către Consiliul de Securitate al ONU, care este în primul rând responsabil de menținerea păcii și securității internaționale; acest fapt este regretabil în mod special, deoarece Curtea Internațională de Justiție, organismul jurisdicțional principal la ONU, a stabilit caracterul de genocid al crimelor comise în Srebenica;

| 8. | salută cu fermitate decizia Consiliului de Miniștri al Bosniei și Herțegovinei, luată cu unanimitate, de a proclama ziua de 11 iulie ca zi de doliu în Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

8.

salută cu fermitate decizia Consiliului de Miniștri al Bosniei și Herțegovinei, luată cu unanimitate, de a proclama ziua de 11 iulie ca zi de doliu în Bosnia și Herțegovina;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Bosniei și Herțegovina și entităților acesteia, precum și guvernelor și parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor statelor membre, guvernului și parlamentului Bosniei și Herțegovina și entităților acesteia, precum și guvernelor și parlamentelor țărilor din Balcanii de Vest.

---

(1)  JO C 157 E, 6.7.2006, p. 468.

(2)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 111.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/144 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/144

---

P8_TA(2015)0277

Proiectele de lege din Cambodgia privind ONG-urile și sindicatele

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la proiectele legislative din Cambodgia privind ONG-urile și sindicatele (2015/2756(RSP))

(2017/C 265/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia,

| — | având în vedere declarația din 22 iunie 2015 a Raportorului special al ONU pentru drepturile de întrunire pașnică și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 22 iunie 2015 a Raportorului special al ONU pentru drepturile de întrunire pașnică și de asociere,

| — | având în vedere observațiile finale din 27 aprilie 2015 ale Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la al doilea raport periodic prezentat de Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale din 27 aprilie 2015 ale Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la al doilea raport periodic prezentat de Cambodgia,

| — | având în vedere raportul din 15 august 2014 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 15 august 2014 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Cambodgia,

| — | având în vedere diferitele convenții ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și Convenția nr. 98 asupra dreptului de organizare și de negociere colectivă, |
| --- | --- |

—

având în vedere diferitele convenții ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și Convenția nr. 98 asupra dreptului de organizare și de negociere colectivă,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgia din 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgia din 1997,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât societatea civilă dinamică din Cambodgia, în special activiștii care se ocupă de problemele legate de drepturile de proprietate asupra terenurilor, membri ai sindicatelor, jurnaliști și membri ai partidelor din opoziție, joacă un important rol de corecție, |
| --- | --- |

A.

întrucât societatea civilă dinamică din Cambodgia, în special activiștii care se ocupă de problemele legate de drepturile de proprietate asupra terenurilor, membri ai sindicatelor, jurnaliști și membri ai partidelor din opoziție, joacă un important rol de corecție,

| B. | întrucât, la 5 iunie 2015, guvernul Cambodgiei a aprobat proiectul de lege privind asociațiile și organizațiile neguvernamentale (LANGO), iar la 16 iunie 2015 acesta a fost trimis spre examinare Adunării Naționale din Cambodgia; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 5 iunie 2015, guvernul Cambodgiei a aprobat proiectul de lege privind asociațiile și organizațiile neguvernamentale (LANGO), iar la 16 iunie 2015 acesta a fost trimis spre examinare Adunării Naționale din Cambodgia;

| C. | întrucât UE este cel mai important partener al Cambodgiei în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare, cu o nouă alocare în valoare de 410 milioane EUR pentru perioada 2014-2020; întrucât UE susține o gamă largă de inițiative din domeniul drepturilor omului puse în practică de ONG-uri și de alte organizații ale societății civile din Cambodgia și a observat, de asemenea, alegerile de la nivel național și de la nivelul comunelor, oferind, totodată, sprijin pentru desfășurarea procesului electoral; întrucât Cambodgia depinde, în mare măsură, de asistența pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE este cel mai important partener al Cambodgiei în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare, cu o nouă alocare în valoare de 410 milioane EUR pentru perioada 2014-2020; întrucât UE susține o gamă largă de inițiative din domeniul drepturilor omului puse în practică de ONG-uri și de alte organizații ale societății civile din Cambodgia și a observat, de asemenea, alegerile de la nivel național și de la nivelul comunelor, oferind, totodată, sprijin pentru desfășurarea procesului electoral; întrucât Cambodgia depinde, în mare măsură, de asistența pentru dezvoltare;

| D. | întrucât Raportorul special al ONU pentru drepturile de întrunire pașnică și de asociere a declarat că societatea civilă din Cambodgia a fost exclusă din procesul de elaborare a LANGO; |
| --- | --- |

D.

întrucât Raportorul special al ONU pentru drepturile de întrunire pașnică și de asociere a declarat că societatea civilă din Cambodgia a fost exclusă din procesul de elaborare a LANGO;

| E. | întrucât mai multe ONG-uri de renume au semnalat că LANGO urmează calea deschisă de încercările anterioare – retrase ulterior, ca răspuns la opoziția la nivel intern și internațional – de adoptare a unei legi prin care să se impună restricții nejustificate asupra dreptului la libertatea de asociere și de exprimare și s-ar crea temeiul juridic necesar pentru a se închide în mod arbitrar acele ONG-uri defavorizate din punct de vedere politic sau a se refuza înființarea acestora, inclusiv a celor printre ai căror angajați se numără apărători ai drepturilor omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât mai multe ONG-uri de renume au semnalat că LANGO urmează calea deschisă de încercările anterioare – retrase ulterior, ca răspuns la opoziția la nivel intern și internațional – de adoptare a unei legi prin care să se impună restricții nejustificate asupra dreptului la libertatea de asociere și de exprimare și s-ar crea temeiul juridic necesar pentru a se închide în mod arbitrar acele ONG-uri defavorizate din punct de vedere politic sau a se refuza înființarea acestora, inclusiv a celor printre ai căror angajați se numără apărători ai drepturilor omului;

| F. | întrucât dreptul la liberă exprimare este prevăzut la articolul 41 din constituția Cambodgiei, iar dreptul de participare la viața politică este prevăzut la articolul 35 din constituția Cambodgiei; |
| --- | --- |

F.

întrucât dreptul la liberă exprimare este prevăzut la articolul 41 din constituția Cambodgiei, iar dreptul de participare la viața politică este prevăzut la articolul 35 din constituția Cambodgiei;

| G. | întrucât dreptul la libertatea de întrunire pașnică este consacrat în constituția Cambodgiei, la articolul 20 din Declarația universală a drepturilor omului și la articolul 21 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

G.

întrucât dreptul la libertatea de întrunire pașnică este consacrat în constituția Cambodgiei, la articolul 20 din Declarația universală a drepturilor omului și la articolul 21 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice;

| H. | întrucât dreptul de a participa la gestionarea afacerilor publice este consacrat la articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, iar dreptul la libertatea de asociere, apărat de articolul 22 al pactului, este o contribuție esențială și, adesea, o cale de acces către o astfel de participare; întrucât transparența și responsabilitatea sunt elemente esențiale ale unei democrații funcționale; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul de a participa la gestionarea afacerilor publice este consacrat la articolul 25 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, iar dreptul la libertatea de asociere, apărat de articolul 22 al pactului, este o contribuție esențială și, adesea, o cale de acces către o astfel de participare; întrucât transparența și responsabilitatea sunt elemente esențiale ale unei democrații funcționale;

| I. | întrucât se preconizează că această țară va pierde anual între 600 și 700 milioane USD în proiecte de dezvoltare odată ce legea va fi adoptată; întrucât LANGO ar determina restricții bugetare, ceea ar pune în pericol capacitatea ONG-urilor internaționale de a desfășura anumite proiecte eficiente din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât se preconizează că această țară va pierde anual între 600 și 700 milioane USD în proiecte de dezvoltare odată ce legea va fi adoptată; întrucât LANGO ar determina restricții bugetare, ceea ar pune în pericol capacitatea ONG-urilor internaționale de a desfășura anumite proiecte eficiente din punctul de vedere al costurilor;

| J. | întrucât proiectul de lege privind sindicatele ar încălca dreptul de organizare și ar limita în mod drastic drepturile sindicatelor independente, inclusiv drepturile sindicatelor existente; întrucât proiectul de lege stabilește un prag minim nejustificat de ridicat în ceea ce privește numărul lucrătorilor care trebuie să adere la un sindicat pentru ca acesta să se poată constitui (20 %); întrucât proiectul de lege acordă competențe mult prea mari unor funcționari din ministerul muncii din Cambodgia în ceea ce privește autorizarea grevelor și suspendarea înființării unui sindicat pe motive neîntemeiate și în lipsa unui proces echitabil; întrucât proiectul de lege nu acordă lucrătorilor casnici dreptul de a se constitui în sindicate și impune cerințe în materie de alfabetizare pentru liderii de sindicat care reprezintă o discriminare la adresa femeilor și a cetățenilor străini, interzice contactele cu ONG-urile și impune angajatorilor care încalcă legislația muncii amenzi atât de mici, încât sunt ineficiente; |
| --- | --- |

J.

întrucât proiectul de lege privind sindicatele ar încălca dreptul de organizare și ar limita în mod drastic drepturile sindicatelor independente, inclusiv drepturile sindicatelor existente; întrucât proiectul de lege stabilește un prag minim nejustificat de ridicat în ceea ce privește numărul lucrătorilor care trebuie să adere la un sindicat pentru ca acesta să se poată constitui (20 %); întrucât proiectul de lege acordă competențe mult prea mari unor funcționari din ministerul muncii din Cambodgia în ceea ce privește autorizarea grevelor și suspendarea înființării unui sindicat pe motive neîntemeiate și în lipsa unui proces echitabil; întrucât proiectul de lege nu acordă lucrătorilor casnici dreptul de a se constitui în sindicate și impune cerințe în materie de alfabetizare pentru liderii de sindicat care reprezintă o discriminare la adresa femeilor și a cetățenilor străini, interzice contactele cu ONG-urile și impune angajatorilor care încalcă legislația muncii amenzi atât de mici, încât sunt ineficiente;

| K. | întrucât, de la consultarea din mai 2014, la care au fost invitate să participe grupurile pentru drepturile lucrătorilor de la nivel local, autoritățile cambodgiene nu au mai organizat nicio consultare publică cu privire la versiunile ulterioare ale proiectului de lege; întrucât oficialii din guvern au indicat în comunicările lor periodice către mass-media că legea privind sindicatele va fi promulgată în 2015; |
| --- | --- |

K.

întrucât, de la consultarea din mai 2014, la care au fost invitate să participe grupurile pentru drepturile lucrătorilor de la nivel local, autoritățile cambodgiene nu au mai organizat nicio consultare publică cu privire la versiunile ulterioare ale proiectului de lege; întrucât oficialii din guvern au indicat în comunicările lor periodice către mass-media că legea privind sindicatele va fi promulgată în 2015;

| L. | întrucât în Cambodgia există circa 5 000 de organizații neguvernamentale prin care se acordă asistență în domenii precum drepturile omului, sănătate, societatea civilă și agricultură; |
| --- | --- |

L.

întrucât în Cambodgia există circa 5 000 de organizații neguvernamentale prin care se acordă asistență în domenii precum drepturile omului, sănătate, societatea civilă și agricultură;

| M. | întrucât prim-ministrul cambodgian, Hun Sen, a declarat în cadrul unei întâlniri cu reprezentantul UE în Cambodgia, Jean-Francois Cautain, care a avut loc la 16 iunie 2015, că Adunarea Națională intenționează să organizeze o consultare cu privire la proiectul de lege referitor la ONG-uri și și-a manifestat dorința de a include societatea civilă și partenerii pentru dezvoltare în procesul de consultare; |
| --- | --- |

M.

întrucât prim-ministrul cambodgian, Hun Sen, a declarat în cadrul unei întâlniri cu reprezentantul UE în Cambodgia, Jean-Francois Cautain, care a avut loc la 16 iunie 2015, că Adunarea Națională intenționează să organizeze o consultare cu privire la proiectul de lege referitor la ONG-uri și și-a manifestat dorința de a include societatea civilă și partenerii pentru dezvoltare în procesul de consultare;

| 1. | îndeamnă guvernul Cambodgiei să retragă proiectul de lege privind asociațiile și organizațiile neguvernamentale; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă guvernul Cambodgiei să retragă proiectul de lege privind asociațiile și organizațiile neguvernamentale;

| 2. | îndeamnă guvernul din Cambodgia să recunoască rolul legitim și util jucat de societatea civilă, sindicate și opoziția politică în ceea ce privește contribuția la dezvoltarea economică și politică generală a Cambodgiei; reamintește faptul că societatea civilă este unul dintre principalii piloni ai dezvoltării oricărei țări; subliniază faptul că legea privind asociațiile și ONG-urile ar trebui să creeze un mediu favorabil pentru ca societatea civilă să contribuie în continuare la dezvoltarea Cambodgiei; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă guvernul din Cambodgia să recunoască rolul legitim și util jucat de societatea civilă, sindicate și opoziția politică în ceea ce privește contribuția la dezvoltarea economică și politică generală a Cambodgiei; reamintește faptul că societatea civilă este unul dintre principalii piloni ai dezvoltării oricărei țări; subliniază faptul că legea privind asociațiile și ONG-urile ar trebui să creeze un mediu favorabil pentru ca societatea civilă să contribuie în continuare la dezvoltarea Cambodgiei;

| 3. | invită guvernul din Cambodgia să retragă proiectul de lege privind sindicatele, să facă public proiectul de lege actual și să se consulte cu experți și cu membri ai sindicatelor în scopul de a-l revizui, în conformitate cu dreptul internațional și cu convențiile OIM, în special cu Convenția nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și cu Convenția nr. 98 asupra dreptului de organizare și de negociere colectivă, înainte de a-l prezenta din nou spre examinare; |
| --- | --- |

3.

invită guvernul din Cambodgia să retragă proiectul de lege privind sindicatele, să facă public proiectul de lege actual și să se consulte cu experți și cu membri ai sindicatelor în scopul de a-l revizui, în conformitate cu dreptul internațional și cu convențiile OIM, în special cu Convenția nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și cu Convenția nr. 98 asupra dreptului de organizare și de negociere colectivă, înainte de a-l prezenta din nou spre examinare;

| 4. | Aprobă declarația Raportorului special al ONU, potrivit căreia „[a]ceste acte legislative ar trebui să fie adoptate numai prin intermediul unui amplu proces participativ, care să fie suficient de cuprinzător pentru a se asigura că toate părțile interesate sunt angajate față de fondul acestuia”; |
| --- | --- |

4.

Aprobă declarația Raportorului special al ONU, potrivit căreia „[a]ceste acte legislative ar trebui să fie adoptate numai prin intermediul unui amplu proces participativ, care să fie suficient de cuprinzător pentru a se asigura că toate părțile interesate sunt angajate față de fondul acestuia”;

| 5. | solicită să se acorde societății civile și populației Cambodgiei suficient timp pentru analiză și consultări cu privire la orice act legislativ, astfel încât acestea să își poată transmite ulterior comentariile reprezentanților lor aleși înainte de votarea actului legislativ; |
| --- | --- |

5.

solicită să se acorde societății civile și populației Cambodgiei suficient timp pentru analiză și consultări cu privire la orice act legislativ, astfel încât acestea să își poată transmite ulterior comentariile reprezentanților lor aleși înainte de votarea actului legislativ;

| 6. | solicită ca toate proiectele legislative să respecte principiile libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, recunoscute la nivel internațional, pe care Cambodgia s-a angajat să le respecte prin ratificarea Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, și să nu limiteze în mod nejustificat capacitatea societății civile de a acționa cu eficacitate și în libertate; |
| --- | --- |

6.

solicită ca toate proiectele legislative să respecte principiile libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, recunoscute la nivel internațional, pe care Cambodgia s-a angajat să le respecte prin ratificarea Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, și să nu limiteze în mod nejustificat capacitatea societății civile de a acționa cu eficacitate și în libertate;

| 7. | încurajează guvernul Cambodgiei să consolideze în continuare democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății de exprimare și de întrunire; |
| --- | --- |

7.

încurajează guvernul Cambodgiei să consolideze în continuare democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special a libertății de exprimare și de întrunire;

| 8. | solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să sprijine apelul de a retrage proiectul de lege privind asociațiile și ONG-urile și proiectul de lege privind sindicatele și să abordeze fără întârziere această chestiune cu guvernul din Cambodgia; |
| --- | --- |

8.

solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să sprijine apelul de a retrage proiectul de lege privind asociațiile și ONG-urile și proiectul de lege privind sindicatele și să abordeze fără întârziere această chestiune cu guvernul din Cambodgia;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Secretariatului Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, guvernului și Adunării Naționale ale Regatului Cambodgia. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, Secretariatului Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, guvernului și Adunării Naționale ale Regatului Cambodgia.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/147 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/147

---

P8_TA(2015)0278

Republica Democratică Congo, în special cazul celor doi apărători ai drepturilor omului reținuți, Yves Makwambala și Fred Bauma

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Republica Democratică Congo (RDC), în special cazul celor doi activiști pentru drepturile omului aflați în detenție Yves Makwambala și Fred Bauma (2015/2757(RSP))

(2017/C 265/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Democratică Congo, în special cea din 12 septembrie 2013 (1), precum și rezoluția pe această temă a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Democratică Congo, în special cea din 12 septembrie 2013 (1), precum și rezoluția pe această temă a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE,

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă privind situația din Republica Democratică Congo, în special cea din 21 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă privind situația din Republica Democratică Congo, în special cea din 21 ianuarie 2015,

| — | având în vedere declarațiile Delegației UE în Republica Democratică Congo privind situația drepturilor omului în țară, în special cea din 11 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Delegației UE în Republica Democratică Congo privind situația drepturilor omului în țară, în special cea din 11 februarie 2015,

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația adoptat de Consiliu la 22 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația adoptat de Consiliu la 22 iunie 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 ianuarie 2015 privind Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 ianuarie 2015 privind Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere declarația din 22 ianuarie 2015 a trimișilor internaționali pentru regiunea Marilor Lacuri privind situația din Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 22 ianuarie 2015 a trimișilor internaționali pentru regiunea Marilor Lacuri privind situația din Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere comunicatul de presă comun din 12 februarie 2015 emis de către Raportorul special al Uniunii Africane (UA) pentru apărătorii drepturilor omului și Raportorul special al UA pentru închisori și condițiile de detenție din Africa referitor la situația drepturilor omului în urma evenimentelor legate de modificarea legislației electorale în Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă comun din 12 februarie 2015 emis de către Raportorul special al Uniunii Africane (UA) pentru apărătorii drepturilor omului și Raportorul special al UA pentru închisori și condițiile de detenție din Africa referitor la situația drepturilor omului în urma evenimentelor legate de modificarea legislației electorale în Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de Republica Democratică Congo în 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de Republica Democratică Congo în 1982,

| — | având în vedere Constituția Republicii Democratice Congo, în special articolele 22, 23, 24 și 25, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Democratice Congo, în special articolele 22, 23, 24 și 25,

| — | având în vedere apelul „Eliberați-i pe activiștii Filimbi” lansat de mai mult de 200 de grupuri pentru drepturile omului la 15 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul „Eliberați-i pe activiștii Filimbi” lansat de mai mult de 200 de grupuri pentru drepturile omului la 15 iunie 2015,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, între 19 și 21 ianuarie 2015, au izbucnit proteste la scară națională în legătură cu un proiect de lege electorală care ar fi permis extinderea mandatului prezidențial, în contradicție cu dispozițiile constituționale, și ar fi impus desfășurarea unui recensământ potențial foarte îndelungat înaintea organizării alegerilor naționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, între 19 și 21 ianuarie 2015, au izbucnit proteste la scară națională în legătură cu un proiect de lege electorală care ar fi permis extinderea mandatului prezidențial, în contradicție cu dispozițiile constituționale, și ar fi impus desfășurarea unui recensământ potențial foarte îndelungat înaintea organizării alegerilor naționale;

| B. | întrucât, potrivit autorităților, 27 de persoane au fost ucise în cursul protestelor, deși alte surse au raportat 42 de decese, și întrucât 350 de persoane au fost arestate, dintre care unele se află încă în închisoare, fără să fi fost judecate, sau au dispărut în mod forțat; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit autorităților, 27 de persoane au fost ucise în cursul protestelor, deși alte surse au raportat 42 de decese, și întrucât 350 de persoane au fost arestate, dintre care unele se află încă în închisoare, fără să fi fost judecate, sau au dispărut în mod forțat;

| C. | întrucât în timpul protestelor din ianuarie 2015, serviciile de internet și de SMS au fost suspendate de către guvern; |
| --- | --- |

C.

întrucât în timpul protestelor din ianuarie 2015, serviciile de internet și de SMS au fost suspendate de către guvern;

| D. | întrucât, în cele din urmă, legea electorală adoptată de parlament nu a inclus dispoziția controversată; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cele din urmă, legea electorală adoptată de parlament nu a inclus dispoziția controversată;

| E. | întrucât, de îndată ce au izbucnit protestele, autoritățile au început reprimarea activiștilor pentru drepturile omului și a politicienilor din opoziție care demonstraseră pașnic împotriva dispoziției, inclusiv Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko și Cyrille Dowe, care sunt în continuare deținuți pe motive aparent politice; |
| --- | --- |

E.

întrucât, de îndată ce au izbucnit protestele, autoritățile au început reprimarea activiștilor pentru drepturile omului și a politicienilor din opoziție care demonstraseră pașnic împotriva dispoziției, inclusiv Christopher Ngoyi, Jean-Claude Muyambo, Vano Kiboko și Cyrille Dowe, care sunt în continuare deținuți pe motive aparent politice;

| F. | întrucât, la 15 martie 2015, Agenția națională de informații (ANR) din Republica Democratică Congo (RDC) a arestat și a reținut, fără a pune sub acuzare, peste 30 de persoane în timpul lansării mișcării de tineret pro-democrație Filimbi, inclusiv participanți internaționali, precum și activiști, muzicieni, oameni de afaceri și jurnaliști din RDC; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 15 martie 2015, Agenția națională de informații (ANR) din Republica Democratică Congo (RDC) a arestat și a reținut, fără a pune sub acuzare, peste 30 de persoane în timpul lansării mișcării de tineret pro-democrație Filimbi, inclusiv participanți internaționali, precum și activiști, muzicieni, oameni de afaceri și jurnaliști din RDC;

| G. | întrucât majoritatea activiștilor și simpatizanților au fost eliberați, iar străinii expulzați din țară, dar întrucât Yves Makwambala și Fred Bauma sunt în continuare deținuți în închisoarea Makala din Kinshasa și sunt acuzați de apartenență la o asociație constituită în scopul de a ataca persoane și bunuri, de conspirație împotriva șefului statului, precum și de tentativă de a distruge sau de a modifica „regimul constituțional” și de a incita la revoltă armată împotriva autorității statale; întrucât autoritățile i-au acuzat, de asemenea, pe Fred Bauma de perturbarea ordinii publice și pe Yves Makwambala de jignire în public a șefului statului, în timp ce își exercitau libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere; |
| --- | --- |

G.

întrucât majoritatea activiștilor și simpatizanților au fost eliberați, iar străinii expulzați din țară, dar întrucât Yves Makwambala și Fred Bauma sunt în continuare deținuți în închisoarea Makala din Kinshasa și sunt acuzați de apartenență la o asociație constituită în scopul de a ataca persoane și bunuri, de conspirație împotriva șefului statului, precum și de tentativă de a distruge sau de a modifica „regimul constituțional” și de a incita la revoltă armată împotriva autorității statale; întrucât autoritățile i-au acuzat, de asemenea, pe Fred Bauma de perturbarea ordinii publice și pe Yves Makwambala de jignire în public a șefului statului, în timp ce își exercitau libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere;

| H. | întrucât mișcarea Filimbi a fost creată ca o platformă pentru a încuraja tinerii din RDC să își exercite obligațiile civice în mod pașnic și responsabil; |
| --- | --- |

H.

întrucât mișcarea Filimbi a fost creată ca o platformă pentru a încuraja tinerii din RDC să își exercite obligațiile civice în mod pașnic și responsabil;

| I. | întrucât, în martie și în aprilie 2015, în Goma (în estul RDC), autoritățile au arestat și apoi eliberat cel puțin 15 activiști ai mișcării de tineret LUCHA care demonstrau în mod pașnic pentru a cere eliberarea colegilor lor aflați în detenție în Kinshasa; întrucât patru dintre acești activiști sunt acuzați de incitare la nerespectarea autorității publice; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în martie și în aprilie 2015, în Goma (în estul RDC), autoritățile au arestat și apoi eliberat cel puțin 15 activiști ai mișcării de tineret LUCHA care demonstrau în mod pașnic pentru a cere eliberarea colegilor lor aflați în detenție în Kinshasa; întrucât patru dintre acești activiști sunt acuzați de incitare la nerespectarea autorității publice;

| J. | întrucât, la 27 martie 2015, Adunarea Națională a RDC a instituit o misiune parlamentară de informare pentru a strânge informații și a raporta cu privire la arestări; întrucât misiunea a concluzionat în raportul său că nu există nicio dovadă că liderii Filimbi și participanții la mișcare ar fi fost implicați în acte teroriste ori violente sau le-ar fi planificat și a solicitat o soluție politică pentru eliberarea imediată a acestora; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 27 martie 2015, Adunarea Națională a RDC a instituit o misiune parlamentară de informare pentru a strânge informații și a raporta cu privire la arestări; întrucât misiunea a concluzionat în raportul său că nu există nicio dovadă că liderii Filimbi și participanții la mișcare ar fi fost implicați în acte teroriste ori violente sau le-ar fi planificat și a solicitat o soluție politică pentru eliberarea imediată a acestora;

| K. | întrucât, la 15 iunie 2015, 14 organizații internaționale și 220 de organizații pentru drepturile omului din RDC au solicitat eliberarea imediată și necondiționată a celor doi activiști; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 15 iunie 2015, 14 organizații internaționale și 220 de organizații pentru drepturile omului din RDC au solicitat eliberarea imediată și necondiționată a celor doi activiști;

| L. | întrucât, în acest context, a fost descoperită o groapă comună cu un număr estimat de 421 de cadavre în Maluku, la aproximativ 80 km de centrul orașului Kinshasa; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în acest context, a fost descoperită o groapă comună cu un număr estimat de 421 de cadavre în Maluku, la aproximativ 80 km de centrul orașului Kinshasa;

| M. | întrucât ministrul justiției a recunoscut recent că sistemul de justiție din RDC este afectat de numeroase probleme, inclusiv de clientelism, trafic de influență, corupție, impunitate și inechitate în cazul deciziilor judiciare; |
| --- | --- |

M.

întrucât ministrul justiției a recunoscut recent că sistemul de justiție din RDC este afectat de numeroase probleme, inclusiv de clientelism, trafic de influență, corupție, impunitate și inechitate în cazul deciziilor judiciare;

| N. | întrucât libertatea presei este limitată de amenințările și atacurile împotriva jurnaliștilor, iar numeroase canale de mass-media au fost închise sau cenzurate în mod ilegal; |
| --- | --- |

N.

întrucât libertatea presei este limitată de amenințările și atacurile împotriva jurnaliștilor, iar numeroase canale de mass-media au fost închise sau cenzurate în mod ilegal;

| O. | întrucât următoarele alegeri naționale sunt programate pentru noiembrie 2016, cu o agendă dificilă în ceea ce privește organizarea și finanțarea lor; |
| --- | --- |

O.

întrucât următoarele alegeri naționale sunt programate pentru noiembrie 2016, cu o agendă dificilă în ceea ce privește organizarea și finanțarea lor;

| P. | întrucât societatea civilă a jucat un rol important în RDC în cadrul tranziției politice din 2003, al alegerilor din 2006 și 2011, al revizuirii contractelor de exploatare minieră, al suspendării RDC în 2013 din Inițiativa privind transparența în industriile extractive, precum și al elaborării legislației electorale din 2013 și a legislației împotriva violenței sexuale; |
| --- | --- |

P.

întrucât societatea civilă a jucat un rol important în RDC în cadrul tranziției politice din 2003, al alegerilor din 2006 și 2011, al revizuirii contractelor de exploatare minieră, al suspendării RDC în 2013 din Inițiativa privind transparența în industriile extractive, precum și al elaborării legislației electorale din 2013 și a legislației împotriva violenței sexuale;

| Q. | întrucât reacția guvernului la implicarea societății civile este o încercare de a trata activiștii și organizațiile de apărare a drepturilor omului la fel ca opoziția politică cu scopul de a-i submina; |
| --- | --- |

Q.

întrucât reacția guvernului la implicarea societății civile este o încercare de a trata activiștii și organizațiile de apărare a drepturilor omului la fel ca opoziția politică cu scopul de a-i submina;

| R. | întrucât, în iunie 2014, UE a trimis o misiune de monitorizare ulterioară a alegerilor care a evidențiat faptul că lista de votare trebuie actualizată, că trebuie create condiții concurențiale echitabile pentru candidați și că trebuie consolidate protecția libertăților publice, sistemul de soluționare a litigiilor electorale și lupta împotriva impunității; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în iunie 2014, UE a trimis o misiune de monitorizare ulterioară a alegerilor care a evidențiat faptul că lista de votare trebuie actualizată, că trebuie create condiții concurențiale echitabile pentru candidați și că trebuie consolidate protecția libertăților publice, sistemul de soluționare a litigiilor electorale și lupta împotriva impunității;

| S. | întrucât Programul indicativ național 2014-2020 pentru RDC, finanțat cu 620 de milioane de euro din cel de Al 11-lea Fond european de dezvoltare, acordă prioritate consolidării guvernanței și statului de drept, inclusiv realizării unor reforme în sistemul judiciar, poliție și armată, |
| --- | --- |

S.

întrucât Programul indicativ național 2014-2020 pentru RDC, finanțat cu 620 de milioane de euro din cel de Al 11-lea Fond european de dezvoltare, acordă prioritate consolidării guvernanței și statului de drept, inclusiv realizării unor reforme în sistemul judiciar, poliție și armată,

| 1. | regretă pierderea de vieți și actele de violență și arestările arbitrare ce au avut loc în cazul demonstranților în timpul protestelor din ianuarie 2015, precum și reprimarea activiștilor și a oponenților politici, în special evenimentele din timpul lansării mișcării Filimbi din martie 2015; |
| --- | --- |

1.

regretă pierderea de vieți și actele de violență și arestările arbitrare ce au avut loc în cazul demonstranților în timpul protestelor din ianuarie 2015, precum și reprimarea activiștilor și a oponenților politici, în special evenimentele din timpul lansării mișcării Filimbi din martie 2015;

| 2. | invită autoritățile din RDC să îi elibereze imediat și necondiționat pe Yves Makwambala și Fred Baum și să renunțe la toate acuzațiile aduse acestora și altor lideri ai mișcării Filimbi, precum și tuturor celorlalți activiști, deținuți politici și oponenți politici arestați în mod arbitrar și reținuți numai pentru opiniile lor politice sau pentru faptul că au participat la activități pașnice; |
| --- | --- |

2.

invită autoritățile din RDC să îi elibereze imediat și necondiționat pe Yves Makwambala și Fred Baum și să renunțe la toate acuzațiile aduse acestora și altor lideri ai mișcării Filimbi, precum și tuturor celorlalți activiști, deținuți politici și oponenți politici arestați în mod arbitrar și reținuți numai pentru opiniile lor politice sau pentru faptul că au participat la activități pașnice;

| 3. | susține apelurile adresate de Adunarea Națională a RDC privind găsirea rapidă a unei soluții politice care să permită membrilor mișcării Filimbi și altor asociații pașnice ale societății civile să-și exercite libertatea de exprimare și de asociere, fără frica de a fi urmăriți sau persecutați; |
| --- | --- |

3.

susține apelurile adresate de Adunarea Națională a RDC privind găsirea rapidă a unei soluții politice care să permită membrilor mișcării Filimbi și altor asociații pașnice ale societății civile să-și exercite libertatea de exprimare și de asociere, fără frica de a fi urmăriți sau persecutați;

| 4. | îndeamnă autoritățile să se asigure că deținuții nu au fost, și nu sunt, victimele unor acte de tortură sau ale unor rele tratamente și să garanteze protecția deplină a acestora și accesul lor la familii și avocați; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă autoritățile să se asigure că deținuții nu au fost, și nu sunt, victimele unor acte de tortură sau ale unor rele tratamente și să garanteze protecția deplină a acestora și accesul lor la familii și avocați;

| 5. | consideră faptul că ANR a reținut deținuții peste 48 de ore fără să le aducă nicio acuzație, refuzându-le accesul la asistență juridică și fără să-i aducă în fața unei autorități judiciare competente, o încălcare gravă a drepturilor garantate de constituția RDC; |
| --- | --- |

5.

consideră faptul că ANR a reținut deținuții peste 48 de ore fără să le aducă nicio acuzație, refuzându-le accesul la asistență juridică și fără să-i aducă în fața unei autorități judiciare competente, o încălcare gravă a drepturilor garantate de constituția RDC;

| 6. | solicită demararea de către guvernul RDC și de partenerii internaționali a unei anchete complete, aprofundate și transparente cu privire la evenimentele din ianuarie 2015 și din martie 2015 și identificarea tuturor acțiunilor ilegale sau a nerespectării drepturilor sau libertăților; insistă asupra faptului că toți funcționarii suspectați a fi responsabili de încălcarea drepturilor sau a libertăților garantate de acte naționale și internaționale trebuie aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

6.

solicită demararea de către guvernul RDC și de partenerii internaționali a unei anchete complete, aprofundate și transparente cu privire la evenimentele din ianuarie 2015 și din martie 2015 și identificarea tuturor acțiunilor ilegale sau a nerespectării drepturilor sau libertăților; insistă asupra faptului că toți funcționarii suspectați a fi responsabili de încălcarea drepturilor sau a libertăților garantate de acte naționale și internaționale trebuie aduși în fața justiției;

| 7. | este foarte îngrijorat de încercările continue de limitare a libertății de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, precum și de intensificarea încălcării acestor libertăți de către autorități, deoarece un mediu politic corect este indispensabil în cazul în care se dorește realizarea unui ciclu electoral corect în RDC anul viitor; |
| --- | --- |

7.

este foarte îngrijorat de încercările continue de limitare a libertății de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, precum și de intensificarea încălcării acestor libertăți de către autorități, deoarece un mediu politic corect este indispensabil în cazul în care se dorește realizarea unui ciclu electoral corect în RDC anul viitor;

| 8. | regretă mai ales faptul că aceste încălcări vizează în mod special liderii opoziției și mișcările de tineret; |
| --- | --- |

8.

regretă mai ales faptul că aceste încălcări vizează în mod special liderii opoziției și mișcările de tineret;

| 9. | invită autoritățile din RDC să asigure respectarea imediată și necondiționată a acestor libertăți, în special în perioada electorală, astfel cum este garantată de constituția RDC și de dreptul internațional privind drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile din RDC să asigure respectarea imediată și necondiționată a acestor libertăți, în special în perioada electorală, astfel cum este garantată de constituția RDC și de dreptul internațional privind drepturile omului;

| 10. | amintește că respectarea diversității și opoziției politice, realizarea unei dezbateri politice deschise și pașnice și exercitarea deplină a libertăților constituționale de exprimare, de întrunire pașnică, de asociere și de informare sunt indispensabile pentru garantarea unor alegeri democratice credibile, favorabile incluziunii și prompte; insistă asupra faptului că astfel de garanții sunt vitale într-o regiune deosebit de volatilă cum este Regiunea Marilor Lacuri și depind, de asemenea, de aplicarea eficientă a Acordului de pace, securitate și cooperare de la Addis Abeba; susține, în acest context, eforturile trimișilor internaționali în Regiunea Marilor Lacuri; |
| --- | --- |

10.

amintește că respectarea diversității și opoziției politice, realizarea unei dezbateri politice deschise și pașnice și exercitarea deplină a libertăților constituționale de exprimare, de întrunire pașnică, de asociere și de informare sunt indispensabile pentru garantarea unor alegeri democratice credibile, favorabile incluziunii și prompte; insistă asupra faptului că astfel de garanții sunt vitale într-o regiune deosebit de volatilă cum este Regiunea Marilor Lacuri și depind, de asemenea, de aplicarea eficientă a Acordului de pace, securitate și cooperare de la Addis Abeba; susține, în acest context, eforturile trimișilor internaționali în Regiunea Marilor Lacuri;

| 11. | încurajează parlamentul, senatul și președintele RDC, Joseph Kabila, să pună în aplicare toate măsurile necesare pentru a consolida democrația și a asigura participarea reală la guvernarea țării a tuturor forțelor politice, a societății civile și a mișcărilor pro-democratice care exprimă voința poporului din RDC, pe baza atât a normelor constituționale și legale, cât și a unor alegeri libere și corecte; |
| --- | --- |

11.

încurajează parlamentul, senatul și președintele RDC, Joseph Kabila, să pună în aplicare toate măsurile necesare pentru a consolida democrația și a asigura participarea reală la guvernarea țării a tuturor forțelor politice, a societății civile și a mișcărilor pro-democratice care exprimă voința poporului din RDC, pe baza atât a normelor constituționale și legale, cât și a unor alegeri libere și corecte;

| 12. | încurajează dezvoltarea unor platforme precum Filimbi, care să permită forțelor pro-democratice să fie ascultate și susține participarea tinerilor la un proces electoral din care au fost excluși în mod incorect; |
| --- | --- |

12.

încurajează dezvoltarea unor platforme precum Filimbi, care să permită forțelor pro-democratice să fie ascultate și susține participarea tinerilor la un proces electoral din care au fost excluși în mod incorect;

| 13. | amintește angajamentul asumat de RDC în temeiul Acordului de la Cotonou privind respectarea principiilor democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare, libertatea mass media, buna guvernanță și transparența în funcțiile politice; îndeamnă guvernul RDC să respecte aceste dispoziții în conformitate cu articolul 11 litera (b) și articolele 96 și 97 din Acordul de la Cotonou și, în caz contrar, solicită Comisiei să demareze procedura aplicabilă în conformitate cu articolele 8, 9 și 96 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

13.

amintește angajamentul asumat de RDC în temeiul Acordului de la Cotonou privind respectarea principiilor democrației, statului de drept și drepturilor omului, care includ libertatea de exprimare, libertatea mass media, buna guvernanță și transparența în funcțiile politice; îndeamnă guvernul RDC să respecte aceste dispoziții în conformitate cu articolul 11 litera (b) și articolele 96 și 97 din Acordul de la Cotonou și, în caz contrar, solicită Comisiei să demareze procedura aplicabilă în conformitate cu articolele 8, 9 și 96 din Acordul de la Cotonou;

| 14. | insistă asupra faptului că natura și amploarea ajutorului acordat de UE pentru procesul electoral din RDC trebuie să depindă de progresele realizate în legătură cu punerea în aplicare a recomandărilor misiunii UE de observare a alegerilor din 2011 și ale misiunii de monitorizare din 2014 în ceea ce privește respectarea calendarului electoral și prezentarea unui buget credibil; |
| --- | --- |

14.

insistă asupra faptului că natura și amploarea ajutorului acordat de UE pentru procesul electoral din RDC trebuie să depindă de progresele realizate în legătură cu punerea în aplicare a recomandărilor misiunii UE de observare a alegerilor din 2011 și ale misiunii de monitorizare din 2014 în ceea ce privește respectarea calendarului electoral și prezentarea unui buget credibil;

| 15. | îndeamnă delegația UE să monitorizeze evoluțiile și să folosească toate metodele și instrumentele potrivite, inclusiv Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, pentru a susține apărătorii drepturilor omului și mișcările pro-democratice; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă delegația UE să monitorizeze evoluțiile și să folosească toate metodele și instrumentele potrivite, inclusiv Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, pentru a susține apărătorii drepturilor omului și mișcările pro-democratice;

| 16. | îndeamnă autoritățile judiciare din RDC să-și exercite independența față de orice instrumentalizare politică și să asigure protecția drepturilor recunoscute de instrumentele legale, cum ar fi accesul la justiție și dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă autoritățile judiciare din RDC să-și exercite independența față de orice instrumentalizare politică și să asigure protecția drepturilor recunoscute de instrumentele legale, cum ar fi accesul la justiție și dreptul la un proces echitabil;

| 17. | îndeamnă autoritățile din RDC să recunoască importanța reală a gropii comune de lângă Kinshasa și susține apelul UE și ONU privind efectuarea unei anchete urgente, transparente și credibile pentru a liniști familiile persoanelor date dispărute și a clarifica situația privind diversele acuzații; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă autoritățile din RDC să recunoască importanța reală a gropii comune de lângă Kinshasa și susține apelul UE și ONU privind efectuarea unei anchete urgente, transparente și credibile pentru a liniști familiile persoanelor date dispărute și a clarifica situația privind diversele acuzații;

| 18. | denunță închiderea ilegală și cenzurarea abuzivă a mass media, precum și închiderea temporară a telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

18.

denunță închiderea ilegală și cenzurarea abuzivă a mass media, precum și închiderea temporară a telecomunicațiilor;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor țărilor din Regiunea Marilor Lacuri, președintelui, prim-ministrului și parlamentului RDC, Secretarului General al ONU, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor țărilor din Regiunea Marilor Lacuri, președintelui, prim-ministrului și parlamentului RDC, Secretarului General al ONU, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0388.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/151 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/151

---

P8_TA(2015)0279

Bahrain, în special cazul lui Nabeel Rajab

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la Bahrain, în special la cazul lui Nabeel Rajab (2015/2758(RSP))

(2017/C 265/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain, mai ales rezoluția sa din 6 februarie 2014 referitoare la Bahrain, în special cazurile Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja și Ibrahim Sharif (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain, mai ales rezoluția sa din 6 februarie 2014 referitoare la Bahrain, în special cazurile Nabeel Rajab, Abdulhadi al-Khawaja și Ibrahim Sharif (1),

| — | având în vedere declarația din 17 iunie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Federica Mogherini referitoare la condamnarea Secretarului General al al-Wefaq Ali Salman în Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 17 iunie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Federica Mogherini referitoare la condamnarea Secretarului General al al-Wefaq Ali Salman în Bahrain,

| — | având în vedere cea de a 24-a reuniune la nivelul Consiliului mixt și la nivel ministerial UE-CCG din 24 mai 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 24-a reuniune la nivelul Consiliului mixt și la nivel ministerial UE-CCG din 24 mai 2015;

| — | având în vedere decizia Consiliului ministerial al Ligii Arabe care s-a reunit la 1 septembrie 2013 la Cairo, de înființare a unui tribunal pan-arab pentru drepturile omului în capitala Bahrainului, Manama, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului ministerial al Ligii Arabe care s-a reunit la 1 septembrie 2013 la Cairo, de înființare a unui tribunal pan-arab pentru drepturile omului în capitala Bahrainului, Manama,

| — | având în vedere raportul cu privire la implementarea de către guvernul Bahrainului a recomandărilor comisiei independente de anchetă din Bahrain din februarie 2014 și actualizarea Revizuirii periodice universale prezentate de guvernul Bahrainului în septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul cu privire la implementarea de către guvernul Bahrainului a recomandărilor comisiei independente de anchetă din Bahrain din februarie 2014 și actualizarea Revizuirii periodice universale prezentate de guvernul Bahrainului în septembrie 2014,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente și pedepse crude, inumane și degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte,

| — | având în vedere Orientările Uniunii Europene cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate în iunie 2004 și revizuite în 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Uniunii Europene cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate în iunie 2004 și revizuite în 2008,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie;

| — | având în vedere noul Cadru strategic și plan de acțiune al UE pentru Drepturile omului și democrație, care își propune să pună protecția și monitorizarea drepturilor omului în centrul politicilor UE și care include o secțiune specială dedicată protejării apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

având în vedere noul Cadru strategic și plan de acțiune al UE pentru Drepturile omului și democrație, care își propune să pună protecția și monitorizarea drepturilor omului în centrul politicilor UE și care include o secțiune specială dedicată protejării apărătorilor drepturilor omului;

| — | având în vedere vizita lui Stavros Lambrinidis, Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului, în Bahrain la sfârșitul lui mai 2015; |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita lui Stavros Lambrinidis, Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului, în Bahrain la sfârșitul lui mai 2015;

| — | având în vedere articolele 5 și 19 din Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 5 și 19 din Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Bahrainul a promis să facă progrese pe calea reformelor privind situația drepturilor omului, în urma publicării raportului Comisiei independente de anchetă din Bahrain (BICI) la 23 noiembrie 2011 și a raportului de monitorizare din 21 noiembrie 2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât Bahrainul a promis să facă progrese pe calea reformelor privind situația drepturilor omului, în urma publicării raportului Comisiei independente de anchetă din Bahrain (BICI) la 23 noiembrie 2011 și a raportului de monitorizare din 21 noiembrie 2012;

| B. | întrucât înființarea în Bahrain a Ombudsmanului Ministerului de Interne, a Comisiei privind drepturilor prizonierilor și deținuților și a Biroului Special de Investigații este încurajatoare; întrucât aceste instituții ar trebui să devină mai imparțiale, mai transparente și mai independente de instituțiile guvernamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât înființarea în Bahrain a Ombudsmanului Ministerului de Interne, a Comisiei privind drepturilor prizonierilor și deținuților și a Biroului Special de Investigații este încurajatoare; întrucât aceste instituții ar trebui să devină mai imparțiale, mai transparente și mai independente de instituțiile guvernamentale;

| C. | întrucât de la începutul revoltei din 2011 autoritățile din Bahrain au intensificat folosirea măsurilor represive împotriva activiștilor societății civile și a opoziției pașnice; întrucât, la 10 iunie 2014, 47 de state, inclusiv toate cele 28 de state membre ale UE, au semnat o declarație comună la cea de a 26-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului exprimând preocuparea serioasă față de situația drepturilor omului în Bahrain; întrucât în declarația comună s-au menționat în mod explicit aspectele care constituie motive de preocupare, printre care pedepsirea prin sentințe lungi a exercitării libertății de întrunire pașnică și de asociere, lipsa unor garanții suficiente privind desfășurarea unui proces corect, reprimarea demonstrațiilor, hărțuirea continuă și întemnițarea persoanelor care își exercită dreptul la libertatea de opinie și exprimare, tratamentul necorespunzător și tortura în centrele de detenție, retragerea arbitrară a cetățeniei fără un proces echitabil și nesancționarea suficientă a încălcărilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât de la începutul revoltei din 2011 autoritățile din Bahrain au intensificat folosirea măsurilor represive împotriva activiștilor societății civile și a opoziției pașnice; întrucât, la 10 iunie 2014, 47 de state, inclusiv toate cele 28 de state membre ale UE, au semnat o declarație comună la cea de a 26-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului exprimând preocuparea serioasă față de situația drepturilor omului în Bahrain; întrucât în declarația comună s-au menționat în mod explicit aspectele care constituie motive de preocupare, printre care pedepsirea prin sentințe lungi a exercitării libertății de întrunire pașnică și de asociere, lipsa unor garanții suficiente privind desfășurarea unui proces corect, reprimarea demonstrațiilor, hărțuirea continuă și întemnițarea persoanelor care își exercită dreptul la libertatea de opinie și exprimare, tratamentul necorespunzător și tortura în centrele de detenție, retragerea arbitrară a cetățeniei fără un proces echitabil și nesancționarea suficientă a încălcărilor drepturilor omului;

| D. | întrucât Nabeel Rajab, apărător al drepturilor omului din Bahrain și președinte al Centrului din Bahrain pentru drepturile omului (BHCR), Secretar General adjunct al Federației Internaționale pentru drepturile omului (FIDH) și membru al Comitetului consultativ al Departamentului pentru Orientul Mijlociu al Human Rights Watch, a fost condamnat la șase luni de închisoare doar pentru că a dat curs pașnic libertății sale de expresie; întrucât Nabeel Rajab a fost arestat la 1 octombrie 2014 după vizita sa la Subcomisia pentru drepturile omului a Parlamentului European sub acuzația că ar posta tweeturi despre un grup de conaționali care se pretinde că ar colabora cu IS/Da’esh; întrucât a fost acuzat că ar insulta o instituție publică și armata; întrucât în noiembrie 2013 Grupul de lucru al ONU pentru detenția arbitrară a descris detenția dlui Nabeel Rajab ca fiind arbitrară; |
| --- | --- |

D.

întrucât Nabeel Rajab, apărător al drepturilor omului din Bahrain și președinte al Centrului din Bahrain pentru drepturile omului (BHCR), Secretar General adjunct al Federației Internaționale pentru drepturile omului (FIDH) și membru al Comitetului consultativ al Departamentului pentru Orientul Mijlociu al Human Rights Watch, a fost condamnat la șase luni de închisoare doar pentru că a dat curs pașnic libertății sale de expresie; întrucât Nabeel Rajab a fost arestat la 1 octombrie 2014 după vizita sa la Subcomisia pentru drepturile omului a Parlamentului European sub acuzația că ar posta tweeturi despre un grup de conaționali care se pretinde că ar colabora cu IS/Da’esh; întrucât a fost acuzat că ar insulta o instituție publică și armata; întrucât în noiembrie 2013 Grupul de lucru al ONU pentru detenția arbitrară a descris detenția dlui Nabeel Rajab ca fiind arbitrară;

| E. | întrucât Nabeel Rajab a executat mai multe sentințe cu închisoarea de când a înființat Centrul din Bahrain pentru drepturile omului în 2002; întrucât Nabeel Rajab se confruntă cu alte acuzații legate de libertatea sa de expresie, riscând acum până la 10 ani de închisoare pentru că ar fi „insultat un organism statutar” și „răspândit zvonuri în vreme de război”; |
| --- | --- |

E.

întrucât Nabeel Rajab a executat mai multe sentințe cu închisoarea de când a înființat Centrul din Bahrain pentru drepturile omului în 2002; întrucât Nabeel Rajab se confruntă cu alte acuzații legate de libertatea sa de expresie, riscând acum până la 10 ani de închisoare pentru că ar fi „insultat un organism statutar” și „răspândit zvonuri în vreme de război”;

| F. | întrucât, pe lângă Nabeel Rajab, au mai fost deținuți mulți alți apărători ai drepturilor omului, ca, de exemplu, Naji Fateel, militantul danez pentru drepturile omului Abdulhadi Al-Khawaja, activistul politic suedez Mohammed Habib Al-Muqdad și alți membri ai așa-numitului grup Bahrain 13, fiind supuși hărțuirii judiciare în Bahrain, întemnițați și condamnați la ani grei de închisoare sau la închisoare pe viață ca represalii directe în urma activității lor de apărare a drepturilor omului; întrucât se relatează că cei mai mulți dintre ei au fost supuși la violențe, tratamente inumane și tortură fizică sau psihologică; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pe lângă Nabeel Rajab, au mai fost deținuți mulți alți apărători ai drepturilor omului, ca, de exemplu, Naji Fateel, militantul danez pentru drepturile omului Abdulhadi Al-Khawaja, activistul politic suedez Mohammed Habib Al-Muqdad și alți membri ai așa-numitului grup Bahrain 13, fiind supuși hărțuirii judiciare în Bahrain, întemnițați și condamnați la ani grei de închisoare sau la închisoare pe viață ca represalii directe în urma activității lor de apărare a drepturilor omului; întrucât se relatează că cei mai mulți dintre ei au fost supuși la violențe, tratamente inumane și tortură fizică sau psihologică;

| G. | întrucât, potrivit BHCR, peste 3 000 de deținuți se află în detenție arbitrară, mulți dintre ei fiind apărători ai drepturilor omului care au fost încarcerați și execută pedepse lungi cu închisoarea sau sunt întemnițați pe viață ca o formă de represalii directe pentru activitățile lor; întrucât se relatează că cei mai mulți dintre ei au fost supuși la violențe, tratamente inumane și tortură fizică sau psihologică; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit BHCR, peste 3 000 de deținuți se află în detenție arbitrară, mulți dintre ei fiind apărători ai drepturilor omului care au fost încarcerați și execută pedepse lungi cu închisoarea sau sunt întemnițați pe viață ca o formă de represalii directe pentru activitățile lor; întrucât se relatează că cei mai mulți dintre ei au fost supuși la violențe, tratamente inumane și tortură fizică sau psihologică;

| H. | întrucât, la 16 iunie 2015, Sheikh Ali Salman, Secretarul General al principalului partid de opoziție din Bahrain, al-Wefaq, a fost condamnat la patru ani de închisoare în contextul protestelor antiguvernamentale care au izbucnit în 2011 purtate de valul revoltelor din Primăvara Arabă; întrucât se pare că avocații săi au fost împiedicați de instanță să prezinte o pledoarie orală și nu au avut nicio posibilitate practică să examineze probele; întrucât un grup de experți independenți ai Organizației Națiunilor Unite, în cadrul Procedurilor speciale ale Consiliului pentru drepturile omului, au îndemnat autoritățile din Bahrain să îl elibereze pe Sheikh Ali Salman; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 16 iunie 2015, Sheikh Ali Salman, Secretarul General al principalului partid de opoziție din Bahrain, al-Wefaq, a fost condamnat la patru ani de închisoare în contextul protestelor antiguvernamentale care au izbucnit în 2011 purtate de valul revoltelor din Primăvara Arabă; întrucât se pare că avocații săi au fost împiedicați de instanță să prezinte o pledoarie orală și nu au avut nicio posibilitate practică să examineze probele; întrucât un grup de experți independenți ai Organizației Națiunilor Unite, în cadrul Procedurilor speciale ale Consiliului pentru drepturile omului, au îndemnat autoritățile din Bahrain să îl elibereze pe Sheikh Ali Salman;

| I. | întrucât, începând din 2012, Bahrainul a folosit în mod abuziv legislația antiterorism pentru a retrage în mod arbitrar cetățenia militanților și membrilor opoziției în semn de represalii pentru faptul că au opinii diferite, printre aceștia aflându-se cel puțin nouă minori; întrucât, potrivit mai multor rapoarte publicate numai în 2015, la peste 100 de militanți, protestatari și politicieni li s-a retras cetățenia, ceea ce i-a făcut pe o mare parte dintre aceștia apatrizi, cu încălcarea Convenției ONU privind reducerea cazurilor de apatridie; |
| --- | --- |

I.

întrucât, începând din 2012, Bahrainul a folosit în mod abuziv legislația antiterorism pentru a retrage în mod arbitrar cetățenia militanților și membrilor opoziției în semn de represalii pentru faptul că au opinii diferite, printre aceștia aflându-se cel puțin nouă minori; întrucât, potrivit mai multor rapoarte publicate numai în 2015, la peste 100 de militanți, protestatari și politicieni li s-a retras cetățenia, ceea ce i-a făcut pe o mare parte dintre aceștia apatrizi, cu încălcarea Convenției ONU privind reducerea cazurilor de apatridie;

| J. | întrucât utilizarea pedepsei cu moartea în cazuri motivate politic s-a extins din 2011; întrucât, din 2011, cel puțin șapte persoane au fost condamnate la moarte în cazuri politice, patru din acestea șapte fiind condamnate la moarte numai în 2015; |
| --- | --- |

J.

întrucât utilizarea pedepsei cu moartea în cazuri motivate politic s-a extins din 2011; întrucât, din 2011, cel puțin șapte persoane au fost condamnate la moarte în cazuri politice, patru din acestea șapte fiind condamnate la moarte numai în 2015;

| K. | întrucât Comisia independentă de anchetă din Bahrein (CIAB), înființată prin decret regal pentru a investiga și informa cu privire la evenimentele care au avut loc în Bahrein în februarie 2011, a făcut o serie de recomandări cu privire la drepturile omului și la reformele politice; întrucât au fost înregistrate progrese în ceea ce privește revizuirea sistemelor judiciare și de asigurare a aplicării legii, însă guvernul nu a pus în aplicare integral recomandările principale ale acestei comisii, îndeosebi pe cea privind eliberarea liderilor protestelor care au fost condamnați pentru că și-au exercitat dreptul la libertatea de exprimare și de întrunire pașnică; întrucât convorbirile pe tema reconcilierii – cunoscute sub denumirea de Dialog național – s-au împotmolit; întrucât unele grupuri sunt în continuare slab reprezentate în cadrul sistemului politic, iar forțele de securitate nu pot fi trase la răspundere; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia independentă de anchetă din Bahrein (CIAB), înființată prin decret regal pentru a investiga și informa cu privire la evenimentele care au avut loc în Bahrein în februarie 2011, a făcut o serie de recomandări cu privire la drepturile omului și la reformele politice; întrucât au fost înregistrate progrese în ceea ce privește revizuirea sistemelor judiciare și de asigurare a aplicării legii, însă guvernul nu a pus în aplicare integral recomandările principale ale acestei comisii, îndeosebi pe cea privind eliberarea liderilor protestelor care au fost condamnați pentru că și-au exercitat dreptul la libertatea de exprimare și de întrunire pașnică; întrucât convorbirile pe tema reconcilierii – cunoscute sub denumirea de Dialog național – s-au împotmolit; întrucât unele grupuri sunt în continuare slab reprezentate în cadrul sistemului politic, iar forțele de securitate nu pot fi trase la răspundere;

| 1. | solicită renunțarea la acuzații și eliberarea imediată și necondiționată a tuturor apărătorilor drepturilor omului, a militanților politici și a altor persoane reținute și acuzate de presupuse încălcări legate de drepturile de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, inclusiv Nabeel Rajab, Sheikh Ali Salman și „Bahrein 13”; |
| --- | --- |

1.

solicită renunțarea la acuzații și eliberarea imediată și necondiționată a tuturor apărătorilor drepturilor omului, a militanților politici și a altor persoane reținute și acuzate de presupuse încălcări legate de drepturile de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, inclusiv Nabeel Rajab, Sheikh Ali Salman și „Bahrein 13”;

| 2. | recunoaște angajamentele luate de autoritățile din Bahrein de a pune în aplicare recomandările Comisiei independente de anchetă din Bahrein (CIAB) din 2011 al ONU și ale evaluării periodice universale (EPU) a Bahrainului, precum și recomandările făcute de alte mecanisme ale ONU și eliberarea recentă a unui număr de prizonieri acuzați de crime legate de asocierea și exprimarea lor politică; îndeamnă guvernul din Bahrein să pună rapid în aplicare toate recomandările cuprinse în raportul CIAB și în EPU, să pună capăt tuturor încălcărilor drepturilor omului și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale, în concordanță cu obligațiile internaționale ale Bahrainului în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

recunoaște angajamentele luate de autoritățile din Bahrein de a pune în aplicare recomandările Comisiei independente de anchetă din Bahrein (CIAB) din 2011 al ONU și ale evaluării periodice universale (EPU) a Bahrainului, precum și recomandările făcute de alte mecanisme ale ONU și eliberarea recentă a unui număr de prizonieri acuzați de crime legate de asocierea și exprimarea lor politică; îndeamnă guvernul din Bahrein să pună rapid în aplicare toate recomandările cuprinse în raportul CIAB și în EPU, să pună capăt tuturor încălcărilor drepturilor omului și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale, în concordanță cu obligațiile internaționale ale Bahrainului în domeniul drepturilor omului;

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea abuzivă a legislației antiterorism din Bahrein pentru a încălca drepturile omului, inclusiv prin retragerea cetățeniei; |
| --- | --- |

3.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea abuzivă a legislației antiterorism din Bahrein pentru a încălca drepturile omului, inclusiv prin retragerea cetățeniei;

| 4. | condamnă continuarea folosirii torturii și a altor pedepse sau tratamente crude, degradante aplicate prizonierilor, protestatarilor pașnici și a membrilor opoziției de către autoritățile din Bahrein și îndeamnă guvernul din Bahrein să-și respecte obligațiile și angajamentele asumate în temeiul Convenției ONU împotriva torturii; |
| --- | --- |

4.

condamnă continuarea folosirii torturii și a altor pedepse sau tratamente crude, degradante aplicate prizonierilor, protestatarilor pașnici și a membrilor opoziției de către autoritățile din Bahrein și îndeamnă guvernul din Bahrein să-și respecte obligațiile și angajamentele asumate în temeiul Convenției ONU împotriva torturii;

| 5. | încurajează guvernul din Bahrein să coopereze cu raportorii speciali ai ONU (în special în ceea ce privește tortura, libertatea de întrunire, independența judecătorilor și a avocaților și a apărătorilor drepturilor omului) și să transmită acestora o invitație permanentă; |
| --- | --- |

5.

încurajează guvernul din Bahrein să coopereze cu raportorii speciali ai ONU (în special în ceea ce privește tortura, libertatea de întrunire, independența judecătorilor și a avocaților și a apărătorilor drepturilor omului) și să transmită acestora o invitație permanentă;

| 6. | ia act de eforturile continue ale guvernului din Bahrein de a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; îndeamnă guvernul din Bahrein să ia toate măsurile necesare pentru a garanta un sistem judiciar imparțial și echitabil, asigurând respectarea garanțiilor procedurale, precum și să garanteze imparțialitatea activităților Ombudsmanului său, a Unității speciale de anchetă și a Instituției naționale pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

6.

ia act de eforturile continue ale guvernului din Bahrein de a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; îndeamnă guvernul din Bahrein să ia toate măsurile necesare pentru a garanta un sistem judiciar imparțial și echitabil, asigurând respectarea garanțiilor procedurale, precum și să garanteze imparțialitatea activităților Ombudsmanului său, a Unității speciale de anchetă și a Instituției naționale pentru drepturile omului;

| 7. | solicită ratificarea imediată a Protocolului facultativ la Convenția împotriva torturii, a celui de al doilea Protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) care vizează abolirea pedepsei cu moartea, a Convenției internaționale privind protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate și a Convenției internaționale privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora; |
| --- | --- |

7.

solicită ratificarea imediată a Protocolului facultativ la Convenția împotriva torturii, a celui de al doilea Protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) care vizează abolirea pedepsei cu moartea, a Convenției internaționale privind protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate și a Convenției internaționale privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora;

| 8. | invită autoritățile din Bahrein să continue dialogul pentru realizarea unui consens național în vederea ajungerii la o reconciliere națională durabilă și integratoare și la soluții politice sustenabile pentru criză; ia act de faptul că, într-un proces politic sustenabil, criticile legitime și pașnice ar trebui să fie exprimate în mod liber; reamintește autorităților din Bahrein, în acest sens, că implicarea majorității șiite și a reprezentanților săi politici pașnici pe baza echității, respectului și demnității umane ar trebui să constituie un element indispensabil al oricărei strategii credibile de reconciliere națională și reformă sustenabilă; |
| --- | --- |

8.

invită autoritățile din Bahrein să continue dialogul pentru realizarea unui consens național în vederea ajungerii la o reconciliere națională durabilă și integratoare și la soluții politice sustenabile pentru criză; ia act de faptul că, într-un proces politic sustenabil, criticile legitime și pașnice ar trebui să fie exprimate în mod liber; reamintește autorităților din Bahrein, în acest sens, că implicarea majorității șiite și a reprezentanților săi politici pașnici pe baza echității, respectului și demnității umane ar trebui să constituie un element indispensabil al oricărei strategii credibile de reconciliere națională și reformă sustenabilă;

| 9. | salută eliberarea din închisoare în iunie 2015, înainte de termen, a liderului opoziției, Ibrahim Sharif, după ce i-a fost acordată amnistia regală; consideră că această decizie reprezintă un pas important și binevenit în procesul de promovare a încrederii în Bahrein; |
| --- | --- |

9.

salută eliberarea din închisoare în iunie 2015, înainte de termen, a liderului opoziției, Ibrahim Sharif, după ce i-a fost acordată amnistia regală; consideră că această decizie reprezintă un pas important și binevenit în procesul de promovare a încrederii în Bahrein;

| 10. | îndeamnă VP/ÎR să continue să sublinieze importanța reformei și a reconcilierii în toate relațiile sale cu guvernul din Bahrein; încurajează călduros înființarea unui grup de lucru UE-Bahrein pentru drepturile omului, dar constată că un dialog UE-Bahrein pe tema drepturilor omului nu poate înlocui un dialog cuprinzător între guvern și opoziția din Bahrein în sine; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă VP/ÎR să continue să sublinieze importanța reformei și a reconcilierii în toate relațiile sale cu guvernul din Bahrein; încurajează călduros înființarea unui grup de lucru UE-Bahrein pentru drepturile omului, dar constată că un dialog UE-Bahrein pe tema drepturilor omului nu poate înlocui un dialog cuprinzător între guvern și opoziția din Bahrein în sine;

| 11. | ia act de recomandările făcute de către Ombudsman, de către Comisia pentru drepturile prizonierilor și deținuților (PDRC) și de Instituția națională pentru drepturile omului (NIHR), în special în ceea ce privește drepturile deținuților și condițiile din închisori, inclusiv cu privire la presupusele acte de maltratări și tortură; încurajează aceste organisme să-și continue activitatea în mod independent, imparțial și transparent și invită autoritățile din Bahrein să pună pe deplin în aplicare aceste recomandări; |
| --- | --- |

11.

ia act de recomandările făcute de către Ombudsman, de către Comisia pentru drepturile prizonierilor și deținuților (PDRC) și de Instituția națională pentru drepturile omului (NIHR), în special în ceea ce privește drepturile deținuților și condițiile din închisori, inclusiv cu privire la presupusele acte de maltratări și tortură; încurajează aceste organisme să-și continue activitatea în mod independent, imparțial și transparent și invită autoritățile din Bahrein să pună pe deplin în aplicare aceste recomandări;

| 12. | solicită ca UE să depună un efort colectiv rapid pentru a elabora o strategie cuprinzătoare referitoare la modul în care UE și Comisia pot să susțină activ eliberarea militanților încarcerați și a prizonierilor de conștiință; invită SEAE și statele membre să asigure punerea corectă în aplicare a orientărilor UE privind drepturile omului, în special în ceea ce privește apărătorii drepturilor omului și tortura, de către delegația UE la Riad și de către ambasadele statelor membre din Bahrein, și să informeze cu privire la punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

12.

solicită ca UE să depună un efort colectiv rapid pentru a elabora o strategie cuprinzătoare referitoare la modul în care UE și Comisia pot să susțină activ eliberarea militanților încarcerați și a prizonierilor de conștiință; invită SEAE și statele membre să asigure punerea corectă în aplicare a orientărilor UE privind drepturile omului, în special în ceea ce privește apărătorii drepturilor omului și tortura, de către delegația UE la Riad și de către ambasadele statelor membre din Bahrein, și să informeze cu privire la punerea în aplicare a acestora;

| 13. | solicită impunerea de către UE a unei interdicții privind exporturile de gaze lacrimogene și de echipamente de control al mulțimilor până când se efectuează investigații cu privire la utilizarea necorespunzătoare a acestora și până ce autorii acestor utilizări incorecte sunt trași la răspundere; |
| --- | --- |

13.

solicită impunerea de către UE a unei interdicții privind exporturile de gaze lacrimogene și de echipamente de control al mulțimilor până când se efectuează investigații cu privire la utilizarea necorespunzătoare a acestora și până ce autorii acestor utilizări incorecte sunt trași la răspundere;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Regatului Bahrein și membrilor CCG. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Regatului Bahrein și membrilor CCG.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0109.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/155 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/155

---

P8_TA(2015)0280

Situația a doi pastori creștini din Sudan

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la situația a doi pastori creștini din Sudan (2015/2766(RSP))

(2017/C 265/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Sudan,

| — | având în vedere raportul experților în domeniul drepturilor omului, prezentat la 19 mai 2014 în conformitate cu procedurile speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul experților în domeniul drepturilor omului, prezentat la 19 mai 2014 în conformitate cu procedurile speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Declarația ONU asupra eliminării tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948 și Declarația ONU asupra eliminării tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou din 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou din 2000,

| — | având în vedere Orientările UE privind libertatea de religie și de convingere din 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind libertatea de religie și de convingere din 2013,

| — | având în vedere planul național privind drepturile omului al Sudanului, adoptat în 2013 și bazat pe principiile universalității și egalității tuturor persoanelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul național privind drepturile omului al Sudanului, adoptat în 2013 și bazat pe principiile universalității și egalității tuturor persoanelor,

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU, în special rezoluțiile 62/149 din 18 decembrie 2007, 63/168 din 18 decembrie 2008, 65/206 din 21 decembrie 2010, 67/176 din 20 decembrie 2012 și 3/69 din 18 decembrie 2014 referitoare la instituirea unui moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, în care Adunarea Generală solicita țărilor în care pedeapsa capitală este încă aplicabilă să instituie un moratoriu privind execuțiile, astfel încât această pedeapsă să fie abolită, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU, în special rezoluțiile 62/149 din 18 decembrie 2007, 63/168 din 18 decembrie 2008, 65/206 din 21 decembrie 2010, 67/176 din 20 decembrie 2012 și 3/69 din 18 decembrie 2014 referitoare la instituirea unui moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, în care Adunarea Generală solicita țărilor în care pedeapsa capitală este încă aplicabilă să instituie un moratoriu privind execuțiile, astfel încât această pedeapsă să fie abolită,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât pastorul Michael Yat, membru al Bisericii Evanghelice Presbiteriene din Sudanul de Sud, a fost reținut de către Serviciul Național de Informații din Sudan (NISS) după ce a predicat, cu ocazia unei vizite efectuate în Sudan la 21 decembrie 2014, la Biserica Evanghelică din nordul orașului Khartoum, care face parte din structura organizatorică a Bisericii Evanghelice Presbiteriene din Sudan; întrucât pastorul a fost arestat imediat, după încheierea predicii sale, în care a condamnat, conform relatărilor, vânzarea controversată a terenurilor și proprietăților care aparțin bisericii și tratamentul aplicat creștinilor în Sudan; |
| --- | --- |

A.

întrucât pastorul Michael Yat, membru al Bisericii Evanghelice Presbiteriene din Sudanul de Sud, a fost reținut de către Serviciul Național de Informații din Sudan (NISS) după ce a predicat, cu ocazia unei vizite efectuate în Sudan la 21 decembrie 2014, la Biserica Evanghelică din nordul orașului Khartoum, care face parte din structura organizatorică a Bisericii Evanghelice Presbiteriene din Sudan; întrucât pastorul a fost arestat imediat, după încheierea predicii sale, în care a condamnat, conform relatărilor, vânzarea controversată a terenurilor și proprietăților care aparțin bisericii și tratamentul aplicat creștinilor în Sudan;

| B. | întrucât pastorul Peter Yen Reith a fost arestat la 11 ianuarie 2015 după ce a transmis o scrisoare Oficiului pentru Probleme Religioase din Sudan, în care solicita informații în legătură cu situația pastorului Michael Yat și în legătură cu arestarea acestuia; |
| --- | --- |

B.

întrucât pastorul Peter Yen Reith a fost arestat la 11 ianuarie 2015 după ce a transmis o scrisoare Oficiului pentru Probleme Religioase din Sudan, în care solicita informații în legătură cu situația pastorului Michael Yat și în legătură cu arestarea acestuia;

| C. | întrucât ambii pastori s-au aflat în detenție în regim de izolare până la data de 1 martie 2015, iar la 4 mai 2015 aceștia au fost declarați vinovați de comiterea mai multor infracțiuni în conformitate cu Codul penal sudanez din 1991, printre care se numără: activități infracționale comune (articolul 21), subminarea sistemului constituțional (articolul 51), acte de agresiune împotriva statului (articolul 50), spionaj (articolul 53), obținerea sau dezvăluirea prin mijloace ilegitime a unor documente oficiale (articolul 55), instigarea la ură (articolul 64), perturbarea ordinii publice (articolul 69) și blasfemie (articolul 125); |
| --- | --- |

C.

întrucât ambii pastori s-au aflat în detenție în regim de izolare până la data de 1 martie 2015, iar la 4 mai 2015 aceștia au fost declarați vinovați de comiterea mai multor infracțiuni în conformitate cu Codul penal sudanez din 1991, printre care se numără: activități infracționale comune (articolul 21), subminarea sistemului constituțional (articolul 51), acte de agresiune împotriva statului (articolul 50), spionaj (articolul 53), obținerea sau dezvăluirea prin mijloace ilegitime a unor documente oficiale (articolul 55), instigarea la ură (articolul 64), perturbarea ordinii publice (articolul 69) și blasfemie (articolul 125);

| D. | întrucât persoanele care sunt declarate vinovate de comiterea infracțiunilor prevăzute de articolele 50 și 53 din Codul penal sudanez prin pronunțarea unui verdict în acest sens sunt condamnate la moarte; |
| --- | --- |

D.

întrucât persoanele care sunt declarate vinovate de comiterea infracțiunilor prevăzute de articolele 50 și 53 din Codul penal sudanez prin pronunțarea unui verdict în acest sens sunt condamnate la moarte;

| E. | întrucât, la 1 iulie 2015, autoritățile sudaneze au distrus o parte din clădirile care fac parte din complexul Bisericii Evanghelice Bahri; întrucât Mohamed Mustafa, avocatul celor doi pastori arestați, care reprezintă și interesele acestei biserici, precum și pastorul Hafez al Bisericii Evanghelice Bahri au reclamat faptul că funcționarul guvernamental a luat măsuri pentru distrugerea unei alte părți a complexului, care nu ar fi trebuit să fie distrusă; întrucât ambii au fost arestați pentru obstrucționarea misiunii unui funcționar public în exercitarea atribuțiilor sale; întrucât funcționarul guvernamental a continuat să distrugă acea parte a complexului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 1 iulie 2015, autoritățile sudaneze au distrus o parte din clădirile care fac parte din complexul Bisericii Evanghelice Bahri; întrucât Mohamed Mustafa, avocatul celor doi pastori arestați, care reprezintă și interesele acestei biserici, precum și pastorul Hafez al Bisericii Evanghelice Bahri au reclamat faptul că funcționarul guvernamental a luat măsuri pentru distrugerea unei alte părți a complexului, care nu ar fi trebuit să fie distrusă; întrucât ambii au fost arestați pentru obstrucționarea misiunii unui funcționar public în exercitarea atribuțiilor sale; întrucât funcționarul guvernamental a continuat să distrugă acea parte a complexului;

| F. | întrucât amenințările împotriva liderilor bisericii, intimidarea comunităților creștine, precum și actele de distrugere a proprietăților aparținând bisericii au continuat și au devenit tot mai frecvente după secesiunea Sudanului de Sud din 2011; |
| --- | --- |

F.

întrucât amenințările împotriva liderilor bisericii, intimidarea comunităților creștine, precum și actele de distrugere a proprietăților aparținând bisericii au continuat și au devenit tot mai frecvente după secesiunea Sudanului de Sud din 2011;

| G. | întrucât 12 fete creștine din regiunea munților Nuba au fost arestate la 25 iunie 2015 la ieșirea dintr-o biserică baptistă fiind acuzate că sunt îmbrăcate indecent; întrucât două dintre fete au fost eliberate fără a fi puse sub acuzare în ziua următoare iar celelalte 10 au fost eliberate pe cauțiune; |
| --- | --- |

G.

întrucât 12 fete creștine din regiunea munților Nuba au fost arestate la 25 iunie 2015 la ieșirea dintr-o biserică baptistă fiind acuzate că sunt îmbrăcate indecent; întrucât două dintre fete au fost eliberate fără a fi puse sub acuzare în ziua următoare iar celelalte 10 au fost eliberate pe cauțiune;

| H. | întrucât tinerele creștine vor trebui să compară în fața unei instanțe, fiind puse sub acuzare în temeiul articolului 152 din Codul Penal sudanez care sună așa: „Persoana care comite o faptă indecentă într-un loc public sau un act care contravine moralei publice sau care poartă o vestimentație obscenă sau care contravine moralei publice sau lezează sentimentele comunității primește ca pedeapsă până la 40 de lovituri de bici sau o amendă sau ambele”; |
| --- | --- |

H.

întrucât tinerele creștine vor trebui să compară în fața unei instanțe, fiind puse sub acuzare în temeiul articolului 152 din Codul Penal sudanez care sună așa: „Persoana care comite o faptă indecentă într-un loc public sau un act care contravine moralei publice sau care poartă o vestimentație obscenă sau care contravine moralei publice sau lezează sentimentele comunității primește ca pedeapsă până la 40 de lovituri de bici sau o amendă sau ambele”;

| I. | întrucât Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de Sudan, include prevederi privind dreptul la viață și interzicerea torturii și a tratamentelor și pedepselor crude, inumane și degradante, dar întrucât pedeapsa cu moartea, precum și flagelarea, amputarea și alte forme ale pedepselor corporale încă se mai practică în această țară pentru mai multe infracțiuni penale; |
| --- | --- |

I.

întrucât Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, ratificată de Sudan, include prevederi privind dreptul la viață și interzicerea torturii și a tratamentelor și pedepselor crude, inumane și degradante, dar întrucât pedeapsa cu moartea, precum și flagelarea, amputarea și alte forme ale pedepselor corporale încă se mai practică în această țară pentru mai multe infracțiuni penale;

| J. | întrucât instituirea unui moratoriu universal privind aplicarea pedepsei cu moartea, în vederea abolirii complete a acesteia, trebuie să rămână unul dintre principalele obiective ale comunității internaționale, după cum a reamintit Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2014, |
| --- | --- |

J.

întrucât instituirea unui moratoriu universal privind aplicarea pedepsei cu moartea, în vederea abolirii complete a acesteia, trebuie să rămână unul dintre principalele obiective ale comunității internaționale, după cum a reamintit Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2014,

| 1. | solicită autorităților sudaneze să revoce toate acuzațiile aduse pastorilor Michael Yat și Peter Yen Reith și să dispună eliberarea imediată și necondiționată a acestora; solicită guvernului sudanez să garanteze faptul că, până la eliberarea lor, cei doi pastori nu sunt supuși torturii sau altor rele tratamente și că integritatea lor fizică și psihică este protejată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

1.

solicită autorităților sudaneze să revoce toate acuzațiile aduse pastorilor Michael Yat și Peter Yen Reith și să dispună eliberarea imediată și necondiționată a acestora; solicită guvernului sudanez să garanteze faptul că, până la eliberarea lor, cei doi pastori nu sunt supuși torturii sau altor rele tratamente și că integritatea lor fizică și psihică este protejată în mod corespunzător;

| 2. | solicită Delegației UE în Sudan să monitorizeze procedurile judiciare aflate în desfășurare în cazul celor doi pastori și să le ofere asistență acestora; invită UE să își asume o poziție de lider, acționând pentru a aduce la cunoștința publicului și a condamna încălcările grave și generalizate ale drepturilor omului și ale legislației umanitare internaționale din această țară; |
| --- | --- |

2.

solicită Delegației UE în Sudan să monitorizeze procedurile judiciare aflate în desfășurare în cazul celor doi pastori și să le ofere asistență acestora; invită UE să își asume o poziție de lider, acționând pentru a aduce la cunoștința publicului și a condamna încălcările grave și generalizate ale drepturilor omului și ale legislației umanitare internaționale din această țară;

| 3. | reamintește autorităților sudaneze faptul că le revine obligația de a proteja, la nivel național și internațional, libertatea religioasă și a convingerilor; reafirmă faptul că libertatea religioasă și libertatea de conștiință sau a convingerilor sunt un drept universal al omului, care trebuie protejat oriunde și pentru fiecare persoană; condamnă ferm toate formele de violență și de intimidare care împiedică dreptul de a avea sau de a nu avea o religie sau de a adopta o religie potrivit propriei alegeri, inclusiv folosirea amenințărilor, a forței fizice sau a sancțiunilor penale pentru a obliga credincioșii sau necredincioșii să renunțe la religia lor sau să se convertească; |
| --- | --- |

3.

reamintește autorităților sudaneze faptul că le revine obligația de a proteja, la nivel național și internațional, libertatea religioasă și a convingerilor; reafirmă faptul că libertatea religioasă și libertatea de conștiință sau a convingerilor sunt un drept universal al omului, care trebuie protejat oriunde și pentru fiecare persoană; condamnă ferm toate formele de violență și de intimidare care împiedică dreptul de a avea sau de a nu avea o religie sau de a adopta o religie potrivit propriei alegeri, inclusiv folosirea amenințărilor, a forței fizice sau a sancțiunilor penale pentru a obliga credincioșii sau necredincioșii să renunțe la religia lor sau să se convertească;

| 4. | condamnă arestarea a celor 12 fete creștine; solicită guvernului Sudanului să înceteze acțiunile judiciare împotriva celor 10 fete și să retragă acuzațiile împotriva lor; |
| --- | --- |

4.

condamnă arestarea a celor 12 fete creștine; solicită guvernului Sudanului să înceteze acțiunile judiciare împotriva celor 10 fete și să retragă acuzațiile împotriva lor;

| 5. | invită guvernul sudanez să abroge toate actele legislative care impun diferite forme de discriminare pe criterii religioase și să asigure protejarea identității tuturor grupurilor minoritare, precum și a tuturor confesiunilor; |
| --- | --- |

5.

invită guvernul sudanez să abroge toate actele legislative care impun diferite forme de discriminare pe criterii religioase și să asigure protejarea identității tuturor grupurilor minoritare, precum și a tuturor confesiunilor;

| 6. | condamnă hărțuirea creștinilor și imixtiunea în afacerile interne ale bisericii; îndeamnă guvernul sudanez să pună capăt acestor activități; invită autoritățile din Sudan să abroge legile referitoare la apostazie și să pună capăt acțiunilor de închidere a bisericilor și a altor lăcașe de cult; |
| --- | --- |

6.

condamnă hărțuirea creștinilor și imixtiunea în afacerile interne ale bisericii; îndeamnă guvernul sudanez să pună capăt acestor activități; invită autoritățile din Sudan să abroge legile referitoare la apostazie și să pună capăt acțiunilor de închidere a bisericilor și a altor lăcașe de cult;

| 7. | solicită guvernului sudanez să realizeze o reformă a sistemului juridic al țării, în conformitate cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului, cu scopul de a proteja drepturile și libertățile fundamentale ale omului și de a asigura, pentru fiecare persoană în parte, protecția drepturilor omului, acordând o atenție specială problemei discriminării împotriva femeilor, a minorităților religioase și a grupurilor dezavantajate; |
| --- | --- |

7.

solicită guvernului sudanez să realizeze o reformă a sistemului juridic al țării, în conformitate cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului, cu scopul de a proteja drepturile și libertățile fundamentale ale omului și de a asigura, pentru fiecare persoană în parte, protecția drepturilor omului, acordând o atenție specială problemei discriminării împotriva femeilor, a minorităților religioase și a grupurilor dezavantajate;

| 8. | reiterează poziția sa de condamnare a pedepsei cu moartea în toate circumstanțele, reamintind faptul că este necesar să se introducă un moratoriu global în vederea abolirii acestei pedepse; invită guvernul sudanez, în concluzie, să abolească pedeapsa cu moartea, precum și practica flagelării, care este încă în vigoare, și să comute toate condamnările existente în ceea ce privește pedeapsa capitală; |
| --- | --- |

8.

reiterează poziția sa de condamnare a pedepsei cu moartea în toate circumstanțele, reamintind faptul că este necesar să se introducă un moratoriu global în vederea abolirii acestei pedepse; invită guvernul sudanez, în concluzie, să abolească pedeapsa cu moartea, precum și practica flagelării, care este încă în vigoare, și să comute toate condamnările existente în ceea ce privește pedeapsa capitală;

| 9. | este profund îngrijorat de intensificarea reprimării membrilor opoziției; denunță cu fermitate decizia tribunalului din Oumdourman din 6 iulie 2015 privind condamnarea lui Mastour Ahmed Mohamed, vicepreședinte al Partidului Congresului și a altor doi conducători ai acestuia, Assem Omar și Ibrahim Mohamend, la flagelare cu executare imediată, prin aplicarea a 20 de lovituri de bici; își exprimă sprijinul pentru eforturile depuse de organizațiile internaționale, în special de ONU, UE, Uniunea Africană și de către troica (Norvegia, Marea Britanie și SUA) pentru a ajunge la o soluție negociată privind situația din Sudan și a acorda asistență societății civile și partidelor din opoziție în demersurile lor de promovare a unui proces de pace incluziv; |
| --- | --- |

9.

este profund îngrijorat de intensificarea reprimării membrilor opoziției; denunță cu fermitate decizia tribunalului din Oumdourman din 6 iulie 2015 privind condamnarea lui Mastour Ahmed Mohamed, vicepreședinte al Partidului Congresului și a altor doi conducători ai acestuia, Assem Omar și Ibrahim Mohamend, la flagelare cu executare imediată, prin aplicarea a 20 de lovituri de bici; își exprimă sprijinul pentru eforturile depuse de organizațiile internaționale, în special de ONU, UE, Uniunea Africană și de către troica (Norvegia, Marea Britanie și SUA) pentru a ajunge la o soluție negociată privind situația din Sudan și a acorda asistență societății civile și partidelor din opoziție în demersurile lor de promovare a unui proces de pace incluziv;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului Republicii Sudan, Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, co-președinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Parlamentului Pan-African. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului Republicii Sudan, Uniunii Africane, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, co-președinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE și Parlamentului Pan-African.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 7 iulie 2015

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/158 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/158

---

P8_TA(2015)0239

Numirea unui membru al Curții de Conturi – Bettina Michelle Jakobsen

Decizia Parlamentului European din 7 iulie 2015 privind propunerea de numire a dnei Bettina Michelle Jakobsen în calitate de membră a Curții de Conturi (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))

(Procedura de consultare)

(2017/C 265/22)

Parlamentul European

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0122/2015),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0198/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0198/2015),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cursul reuniunii sale din 17 iunie 2015, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cursul reuniunii sale din 17 iunie 2015, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a dnei Bettina Michelle Jakobsen ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a dnei Bettina Michelle Jakobsen ca membră a Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/159

---

P8_TA(2015)0240

Exercitarea de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului european și al Consiliului privind adoptarea procedurilor Uniunii în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (text codificat) (COM(2015)0049 – C8-0041/2015 – 2014/0174(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2017/C 265/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0049), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0049),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0041/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0041/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0203/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0203/2015),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0174

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind adoptarea procedurilor Uniunii în domeniul politicii comerciale comune în vederea asigurării exercitării de către Uniune a drepturilor care îi sunt conferite de normele comerțului internațional, în special de cele instituite sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/1843.)

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/160 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/160

---

P8_TA(2015)0241

Protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale (COM(2014)0605 – C8-0171/2014 – 2014/0280(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2017/C 265/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0605), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0605),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0171/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0171/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0202/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0202/2015),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0280

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva practicilor prejudiciabile în materie de prețuri în domeniul construcțiilor navale (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1035.)

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/161 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/161

---

P8_TA(2015)0242

Acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Venezuelei în largul coastei Guyanei Franceze ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (05420/2015 – C8–0043/2015 – 2015/0001(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 265/25)

Parlamentul European

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (05420/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Declarației privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (05420/2015),

| — | având în vedere proiectul de Declarație privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (05420/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Declarație privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Republicii Bolivariene a Venezuelei, în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze (05420/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8–0043/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8–0043/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit (A8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit (A8-0195/2015),

| 1. | este de acord cu aprobarea declarației; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu aprobarea declarației;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Bolivariene a Venezuelei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Bolivariene a Venezuelei.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/162

---

P8_TA(2015)0243

Proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015: excedentul aferent exerciţiului financiar 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, de înregistrare a excedentului aferent exercițiului financiar 2014 (09765/2015 – C8-0161/2015 – 2015/2077(BUD))

(2017/C 265/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (1) al Consiliului, în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (1) al Consiliului, în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2),

| — | având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015, adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015, adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (7),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, adoptat de Comisie la 15 aprilie 2015 (COM(2015)0160), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, adoptat de Comisie la 15 aprilie 2015 (COM(2015)0160),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 adoptată de Consiliu la 19 iunie 2015 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09765/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 adoptată de Consiliu la 19 iunie 2015 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09765/2015),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0219/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0219/2015),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2015 a excedentului din exercițiul financiar 2014, care se ridică la 1 435 de milioane EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2015 a excedentului din exercițiul financiar 2014, care se ridică la 1 435 de milioane EUR;

| B. | întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de peste 1 183 de milioane EUR, o subutilizare a cheltuielilor de 142 de milioane EUR și diferențe de curs valutar de 110 milioane EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de peste 1 183 de milioane EUR, o subutilizare a cheltuielilor de 142 de milioane EUR și diferențe de curs valutar de 110 milioane EUR;

| C. | întrucât, în ceea ce privește veniturile, cele două componente principale sunt penalitățile de întârziere și amenzile (634 de milioane EUR) și un sold pozitiv al resurselor proprii (479 de milioane EUR); |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ceea ce privește veniturile, cele două componente principale sunt penalitățile de întârziere și amenzile (634 de milioane EUR) și un sold pozitiv al resurselor proprii (479 de milioane EUR);

| D. | întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a creditelor din secțiunea III este deosebit de scăzut, cu 29 de milioane EUR pentru reportările din 2014 și 6 milioane EUR pentru reportările din 2013, dar a crescut la 101 milioane EUR în cazul celorlalte instituții; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a creditelor din secțiunea III este deosebit de scăzut, cu 29 de milioane EUR pentru reportările din 2014 și 6 milioane EUR pentru reportările din 2013, dar a crescut la 101 milioane EUR în cazul celorlalte instituții;

| E. | întrucât gradul foarte scăzut de subutilizare din secțiunea III subliniază actuala insuficiență a creditelor de plată, care va rămâne o provocare majoră în ceea ce privește execuția bugetului 2015, |
| --- | --- |

E.

întrucât gradul foarte scăzut de subutilizare din secțiunea III subliniază actuala insuficiență a creditelor de plată, care va rămâne o provocare majoră în ceea ce privește execuția bugetului 2015,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2014, cu suma de 1 435 de milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar și cu poziția Consiliului în acest sens; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2014, cu suma de 1 435 de milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar și cu poziția Consiliului în acest sens;

| 2. | reamintește că, în cadrul negocierilor privind bugetul 2015, Consiliul a insistat cu privire la transferarea plăților legate de mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) din proiectele de bugete rectificative nr. 5/2014 și nr. 7/2014 în bugetul 2015, cu o sumă totală de 126,7 milioane EUR; |
| --- | --- |

2.

reamintește că, în cadrul negocierilor privind bugetul 2015, Consiliul a insistat cu privire la transferarea plăților legate de mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) din proiectele de bugete rectificative nr. 5/2014 și nr. 7/2014 în bugetul 2015, cu o sumă totală de 126,7 milioane EUR;

| 3. | consideră că, având în vedere excedentul prezentat în proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, respectivele două proiecte de bugete rectificative pe 2014, care acoperă, în total, 7 cazuri FSUE, ar fi putut fi plătite cu ușurință din bugetul 2014; |
| --- | --- |

3.

consideră că, având în vedere excedentul prezentat în proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, respectivele două proiecte de bugete rectificative pe 2014, care acoperă, în total, 7 cazuri FSUE, ar fi putut fi plătite cu ușurință din bugetul 2014;

| 4. | regretă, în general, existența unei tendințe în cadrul Consiliului de a nu își onora angajamentele față de țările într-o situație dificilă, care îndeplinesc condițiile de mobilizare a FSUE, manifestate prin nemobilizarea resurselor suplimentare prevăzute de instrumentele speciale, ci mai degrabă prin luarea de fonduri de la programele existente; apreciază totuși că în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 Consiliul nu a urmat această abordare; |
| --- | --- |

4.

regretă, în general, existența unei tendințe în cadrul Consiliului de a nu își onora angajamentele față de țările într-o situație dificilă, care îndeplinesc condițiile de mobilizare a FSUE, manifestate prin nemobilizarea resurselor suplimentare prevăzute de instrumentele speciale, ci mai degrabă prin luarea de fonduri de la programele existente; apreciază totuși că în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 Consiliul nu a urmat această abordare;

| 5. | reamintește că Comisia a prezentat pe lângă proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 un alt proiect de buget rectificativ, nr. 4/2015, legat de mobilizarea din FSUE a sumei totale de 66,5 milioane EUR pentru România, Bulgaria și Italia; |
| --- | --- |

5.

reamintește că Comisia a prezentat pe lângă proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015 un alt proiect de buget rectificativ, nr. 4/2015, legat de mobilizarea din FSUE a sumei totale de 66,5 milioane EUR pentru România, Bulgaria și Italia;

| 6. | reamintește că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 3/2015 va reduce cu 1 435 de milioane EUR nivelul contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii care sunt bazate pe VNB și, prin urmare, va compensa cu prisosință contribuția acestora la finanțarea proiectului de buget rectificativ nr. 4/2015; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

6.

reamintește că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 3/2015 va reduce cu 1 435 de milioane EUR nivelul contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii care sunt bazate pe VNB și, prin urmare, va compensa cu prisosință contribuția acestora la finanțarea proiectului de buget rectificativ nr. 4/2015; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic;

| 7. | subliniază disponibilitatea sa de a adopta atât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, cât și proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 cât mai curând posibil, astfel cum au fost prezentate de Comisie; |
| --- | --- |

7.

subliniază disponibilitatea sa de a adopta atât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, cât și proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 cât mai curând posibil, astfel cum au fost prezentate de Comisie;

| 8. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015; |
| --- | --- |

8.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 3/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2015.

(3)  JO L 190, 17.7.2015.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(5)  JO L 103, 22.4.2015, p. 1.

(6)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(7)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/164

---

P8_TA(2015)0244

Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015: mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru România, Bulgaria şi Italia

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene pentru România, Bulgaria și Italia (09767/2015 – C8-0162/2015 – 2015/2078(BUD))

(2017/C 265/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2),

| — | având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015, adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015, adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (7),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2015 (COM(2015)0161), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2015 (COM(2015)0161),

| — | având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al UE (inundațiile din România, Bulgaria și Italia), adoptată de Comisie la 15 aprilie 2015 (COM(2015)0162), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al UE (inundațiile din România, Bulgaria și Italia), adoptată de Comisie la 15 aprilie 2015 (COM(2015)0162),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 adoptată de Consiliu la 19 iunie 2015 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09767/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 adoptată de Consiliu la 19 iunie 2015 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09767/2015),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0220/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0220/2015),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 se referă la mobilizarea din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a sumei de 66 505 850 EUR în credite de angajament și de plată în legătură cu două inundații din România din primăvara și vara anului 2014, valoarea totală a cererilor de ajutoare ridicându-se la 8 495 950 EUR, inundațiile din Bulgaria din iulie/august 2014, valoarea totală a cererilor de ajutoare ridicându-se la 1 983 600 EUR, și inundațiile din Italia din octombrie/noiembrie 2014, valoarea totală a cererilor de ajutoare ridicându-se la 56 026 300 EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 se referă la mobilizarea din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a sumei de 66 505 850 EUR în credite de angajament și de plată în legătură cu două inundații din România din primăvara și vara anului 2014, valoarea totală a cererilor de ajutoare ridicându-se la 8 495 950 EUR, inundațiile din Bulgaria din iulie/august 2014, valoarea totală a cererilor de ajutoare ridicându-se la 1 983 600 EUR, și inundațiile din Italia din octombrie/noiembrie 2014, valoarea totală a cererilor de ajutoare ridicându-se la 56 026 300 EUR;

| B. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2015 este de a înscrie oficial în bugetul 2015 această ajustare, |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 4/2015 este de a înscrie oficial în bugetul 2015 această ajustare,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | subliniază nevoia urgentă de a se acorda asistență financiară prin intermediul FSUE țărilor afectate de aceste catastrofe naturale ținând cont de faptul că FSUE manifestă solidaritate cu populația din regiunile lovite de dezastre; |
| --- | --- |

2.

subliniază nevoia urgentă de a se acorda asistență financiară prin intermediul FSUE țărilor afectate de aceste catastrofe naturale ținând cont de faptul că FSUE manifestă solidaritate cu populația din regiunile lovite de dezastre;

| 3. | reamintește că, în cadrul negocierilor privind bugetul 2015, Consiliul a insistat cu privire la transferarea plăților legate de mobilizarea FSUE din proiectele de bugete rectificative nr. 5/2014 și nr. 7/2014 în bugetul 2015, cu o sumă totală de 126,7 milioane EUR; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, în cadrul negocierilor privind bugetul 2015, Consiliul a insistat cu privire la transferarea plăților legate de mobilizarea FSUE din proiectele de bugete rectificative nr. 5/2014 și nr. 7/2014 în bugetul 2015, cu o sumă totală de 126,7 milioane EUR;

| 4. | consideră că, având în vedere excedentul prezentat în proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, respectivele două proiecte de bugete rectificative pe 2014, care acoperă, în total, 7 cazuri FSUE, ar fi putut fi plătite cu ușurință din bugetul 2014, ținând cont de faptul că FSUE urmărește să asigure o reacție rapidă, eficientă și flexibilă la aceste situații de urgență; |
| --- | --- |

4.

consideră că, având în vedere excedentul prezentat în proiectul de buget rectificativ nr. 3/2015, respectivele două proiecte de bugete rectificative pe 2014, care acoperă, în total, 7 cazuri FSUE, ar fi putut fi plătite cu ușurință din bugetul 2014, ținând cont de faptul că FSUE urmărește să asigure o reacție rapidă, eficientă și flexibilă la aceste situații de urgență;

| 5. | regretă, în general, existența unei tendințe în cadrul Consiliului de a nu își onora angajamentele asumate față de țările care au fost afectate de o catastrofă majoră și care, prin urmare, îndeplinesc condițiile de mobilizare a FSUE, manifestate prin nemobilizarea resurselor suplimentare prevăzute de instrumentele speciale, ci mai degrabă prin luarea de fonduri de la alte programe; apreciază totuși că în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 Consiliul nu a urmat această abordare; |
| --- | --- |

5.

regretă, în general, existența unei tendințe în cadrul Consiliului de a nu își onora angajamentele asumate față de țările care au fost afectate de o catastrofă majoră și care, prin urmare, îndeplinesc condițiile de mobilizare a FSUE, manifestate prin nemobilizarea resurselor suplimentare prevăzute de instrumentele speciale, ci mai degrabă prin luarea de fonduri de la alte programe; apreciază totuși că în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015 Consiliul nu a urmat această abordare;

| 6. | subliniază, în special, faptul că actuala situație critică a plăților exclude posibilitatea de a utiliza orice altă sursă de finanțare decât cea propusă de Comisie, astfel cum este descrisă în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015; reamintește faptul că FSUE este un instrument special în cazul căruia creditele aferente trebuie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare ale cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

6.

subliniază, în special, faptul că actuala situație critică a plăților exclude posibilitatea de a utiliza orice altă sursă de finanțare decât cea propusă de Comisie, astfel cum este descrisă în proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015; reamintește faptul că FSUE este un instrument special în cazul căruia creditele aferente trebuie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare ale cadrului financiar multianual;

| 7. | reamintește că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 3/2015 va reduce cu 1 435 milioane EUR nivelul contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii care sunt bazate pe VNB și, prin urmare, va compensa îndeajuns contribuția acestora la finanțarea proiectului de buget rectificativ nr. 4/2015; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic; |
| --- | --- |

7.

reamintește că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 3/2015 va reduce cu 1 435 milioane EUR nivelul contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii care sunt bazate pe VNB și, prin urmare, va compensa îndeajuns contribuția acestora la finanțarea proiectului de buget rectificativ nr. 4/2015; subliniază, așadar, că cele două dosare fac obiectul unui calendar de adoptare comun, deoarece sunt strâns legate din punct de vedere politic;

| 8. | subliniază disponibilitatea sa de a adopta cele două proiecte de bugete rectificative cât mai curând posibil, astfel cum au fost prezentate de Comisie; |
| --- | --- |

8.

subliniază disponibilitatea sa de a adopta cele două proiecte de bugete rectificative cât mai curând posibil, astfel cum au fost prezentate de Comisie;

| 9. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015; |
| --- | --- |

9.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2015;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 4/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 4/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2015.

(3)  JO L 190, 17.7.2015.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(5)  JO L 103, 22.4.2015, p. 1.

(6)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(7)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/166

---

P8_TA(2015)0245

Mobilizarea fondului de solidaritate al UE: inundațiile din România, Bulgaria și Italia

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în conformitate cu punctul 11 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (inundațiile din România, Bulgaria și Italia) (COM(2015)0162 – C8-0094/2015 – 2015/2079(BUD))

(2017/C 265/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0162 – C8-0094/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0162 – C8-0094/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete (A8-0211/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete (A8-0211/2015),

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al UE (inundațiile din România, Bulgaria și Italia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2015/1180.)

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/167

---

P8_TA(2015)0247

Proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015: Fondul european pentru investiții strategice (FEIS)

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, secțiunea III – Comisia, care însoțește propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 (09876/2015 – C8-0172/2015 – 2015/2011(BUD))

(2017/C 265/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2),

| — | având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015, astfel cum a fost adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015, astfel cum a fost adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015, adoptat de Comisie la 13 ianuarie 2015 (COM(2015)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015, adoptat de Comisie la 13 ianuarie 2015 (COM(2015)0011),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 adoptată de Consiliu la 26 iunie 2015 și transmisă Parlamentului în aceeași zi (09876/2015 – C8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 adoptată de Consiliu la 26 iunie 2015 și transmisă Parlamentului în aceeași zi (09876/2015 – C8-0172/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (7),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0221/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0221/2015),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 urmărește să transpună modificările necesare ale nomenclaturii bugetare în conformitate cu acordul legislativ privind Fondul european de investiții strategice (FEIS) și să prevadă realocarea necesară a sumei de 1 360 de milioane EUR în credite de angajament și a sumei de 10 milioane EUR în credite de plată; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 urmărește să transpună modificările necesare ale nomenclaturii bugetare în conformitate cu acordul legislativ privind Fondul european de investiții strategice (FEIS) și să prevadă realocarea necesară a sumei de 1 360 de milioane EUR în credite de angajament și a sumei de 10 milioane EUR în credite de plată;

| B. | întrucât, pentru provizionarea fondului de garantare al UE în 2015, se redistribuie o sumă totală de 1 350 de milioane EUR de la Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) (790 de milioane EUR), de la Orizont 2020 (70 de milioane EUR) și de la ITER (490 de milioane EUR), în credite de angajament; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pentru provizionarea fondului de garantare al UE în 2015, se redistribuie o sumă totală de 1 350 de milioane EUR de la Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) (790 de milioane EUR), de la Orizont 2020 (70 de milioane EUR) și de la ITER (490 de milioane EUR), în credite de angajament;

| C. | întrucât Comisia intenționează să compenseze reducerea aferentă proiectului ITER printr-o majorare echivalentă în perioada 2018-2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia intenționează să compenseze reducerea aferentă proiectului ITER printr-o majorare echivalentă în perioada 2018-2020;

| D. | întrucât provizionarea în credite de angajament și credite de plată a Platformei europene de consiliere în materie de investiții, în valoare de câte 10 milioane EUR fiecare, este complet redistribuită de la ITER (articolul 08 04 01 02); |
| --- | --- |

D.

întrucât provizionarea în credite de angajament și credite de plată a Platformei europene de consiliere în materie de investiții, în valoare de câte 10 milioane EUR fiecare, este complet redistribuită de la ITER (articolul 08 04 01 02);

| E. | întrucât toate creditele suplimentare pentru implementarea FEIS în angajamente și plăți sunt complet redistribuite, astfel că totalul creditelor de angajament și al creditelor de plată din bugetul pentru 2015 rămâne neschimbat, |
| --- | --- |

E.

întrucât toate creditele suplimentare pentru implementarea FEIS în angajamente și plăți sunt complet redistribuite, astfel că totalul creditelor de angajament și al creditelor de plată din bugetul pentru 2015 rămâne neschimbat,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | salută faptul că s-a ajuns la un acord rapid privind FEIS, grație determinării instituțiilor de a asigura lansarea cât mai rapidă a fondului; deși rezultatul negocierilor este mai bun decât propunerea inițială a Comisiei, regretă impactul negativ asupra programului Orizont 2020 și a MIE; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că s-a ajuns la un acord rapid privind FEIS, grație determinării instituțiilor de a asigura lansarea cât mai rapidă a fondului; deși rezultatul negocierilor este mai bun decât propunerea inițială a Comisiei, regretă impactul negativ asupra programului Orizont 2020 și a MIE;

| 3. | reiterează rolul bugetului Uniunii în crearea de valoare adăugată prin punerea în comun a resurselor și asigurarea unui nivel ridicat de sinergii între fondurile structurale și de investii și FEIS, sporind, în același timp efectul multiplicator al contribuțiilor Uniunii; sprijină mobilizarea unor surse suplimentare de fonduri private și publice pentru a finanța investițiile în obiective cu o dimensiune europeană, în special prin abordarea provocărilor transfrontaliere în domenii precum energia, mediul și infrastructura de transport; |
| --- | --- |

3.

reiterează rolul bugetului Uniunii în crearea de valoare adăugată prin punerea în comun a resurselor și asigurarea unui nivel ridicat de sinergii între fondurile structurale și de investii și FEIS, sporind, în același timp efectul multiplicator al contribuțiilor Uniunii; sprijină mobilizarea unor surse suplimentare de fonduri private și publice pentru a finanța investițiile în obiective cu o dimensiune europeană, în special prin abordarea provocărilor transfrontaliere în domenii precum energia, mediul și infrastructura de transport;

| 4. | salută faptul că o sumă suplimentară de 1 000 de milioane EUR față de propunerea inițială a Comisiei va fi finanțată prin marja CFM globală pentru angajamente, rezultată din marje rămase disponibile din bugetele pentru 2014 și 2015, fiind astfel redusă redistribuirea din MIE și Orizont 2020; reamintește că, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul privind CFM, resursele din marja CFM globală pentru angajamente vor fi puse la dispoziție doar din 2016; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că o sumă suplimentară de 1 000 de milioane EUR față de propunerea inițială a Comisiei va fi finanțată prin marja CFM globală pentru angajamente, rezultată din marje rămase disponibile din bugetele pentru 2014 și 2015, fiind astfel redusă redistribuirea din MIE și Orizont 2020; reamintește că, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul privind CFM, resursele din marja CFM globală pentru angajamente vor fi puse la dispoziție doar din 2016;

| 5. | regretă însă, în general, redistribuirile din MIE și Orizont 2020, întrucât acestea sunt programe esențiale pentru creștere și ocuparea forței de muncă în Europa; intenționează, prin urmare, să compenseze aceste redistribuiri în cadrul procedurilor bugetare anuale viitoare; |
| --- | --- |

5.

regretă însă, în general, redistribuirile din MIE și Orizont 2020, întrucât acestea sunt programe esențiale pentru creștere și ocuparea forței de muncă în Europa; intenționează, prin urmare, să compenseze aceste redistribuiri în cadrul procedurilor bugetare anuale viitoare;

| 6. | subliniază că investițiile în sectorul cercetării și al transporturilor sunt vitale pentru a întări rolul bugetului UE și a sprijini funcția sa de stimulare a creșterii, competitivității și ocupării forței de muncă și pentru a avansa în direcția îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020; reamintește, în acest sens, că Orizont 2020 și MIE sunt programe esențiale în cadrul rubricii 1a „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”; |
| --- | --- |

6.

subliniază că investițiile în sectorul cercetării și al transporturilor sunt vitale pentru a întări rolul bugetului UE și a sprijini funcția sa de stimulare a creșterii, competitivității și ocupării forței de muncă și pentru a avansa în direcția îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020; reamintește, în acest sens, că Orizont 2020 și MIE sunt programe esențiale în cadrul rubricii 1a „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”;

| 7. | își exprimă disponibilitatea de a adopta proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015, astfel cum a fost modificat de Consiliu, în conformitate cu acordul legislativ privind FEIS, dat fiind interesul său de a lansa FEIS cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

7.

își exprimă disponibilitatea de a adopta proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015, astfel cum a fost modificat de Consiliu, în conformitate cu acordul legislativ privind FEIS, dat fiind interesul său de a lansa FEIS cât mai curând posibil;

| 8. | aprobă, așadar, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015; |
| --- | --- |

8.

aprobă, așadar, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2015;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2015.

(3)  JO L 190, 17.7.2015.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(5)  JO L 103, 22.4.2015, p. 1.

(6)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(7)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/170

---

P8_TA(2015)0248

Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015: reacția la presiunile migrației

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015 – reacția la presiunile migrației (09768/2015 – C8-0163/2015 – 2015/2121(BUD))

(2017/C 265/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2),

| — | având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015 adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul rectificativ nr. 1/2015 adoptat definitiv la 28 aprilie 2015 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (6),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 adoptat de Comisie la 13 mai 2015 (COM(2015)0241), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 adoptat de Comisie la 13 mai 2015 (COM(2015)0241),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 adoptată de Consiliu la 19 iunie 2015 și transmisă Parlamentului în aceeași zi (09768/2015 – C8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 adoptată de Consiliu la 19 iunie 2015 și transmisă Parlamentului în aceeași zi (09768/2015 – C8-0163/2015),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2015 intitulată „O Agendă europeană privind migrația” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 mai 2015 intitulată „O Agendă europeană privind migrația” (COM(2015)0240),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0212/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0212/2015),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 vizează consolidarea resurselor Uniunii destinate gestionării fluxurilor de migranți și de refugiați, ca urmare a recentelor tragedii care au avut loc în Mediterana și a creșterii volumului fluxurilor migratorii; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 vizează consolidarea resurselor Uniunii destinate gestionării fluxurilor de migranți și de refugiați, ca urmare a recentelor tragedii care au avut loc în Mediterana și a creșterii volumului fluxurilor migratorii;

| B. | întrucât majorarea creditelor de angajament se ridică la 75 722 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât majorarea creditelor de angajament se ridică la 75 722 000 EUR;

| C. | întrucât majorarea creditelor de plată în valoare de 69 652 000 EUR reprezintă în totalitate o redistribuire din cadrul programului Galileo, lăsând neschimbat nivelul global al creditelor de plată în bugetul 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât majorarea creditelor de plată în valoare de 69 652 000 EUR reprezintă în totalitate o redistribuire din cadrul programului Galileo, lăsând neschimbat nivelul global al creditelor de plată în bugetul 2015;

| D. | întrucât majorarea propusă pentru Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Frontex) se ridică la un total de 26,8 milioane EUR atât în credite de angajament, cât și în credite de plată, care provin în parte din alocarea de credite suplimentare prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2015 și în parte din realocarea realizată la capitolul 18 02 (Securitate internă) ca urmare a închiderii dosarelor mai vechi din cadrul Fondului pentru frontierele externe; |
| --- | --- |

D.

întrucât majorarea propusă pentru Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Frontex) se ridică la un total de 26,8 milioane EUR atât în credite de angajament, cât și în credite de plată, care provin în parte din alocarea de credite suplimentare prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 5/2015 și în parte din realocarea realizată la capitolul 18 02 (Securitate internă) ca urmare a închiderii dosarelor mai vechi din cadrul Fondului pentru frontierele externe;

| E. | întrucât sarcina financiară legată de caracterul urgent al situației a afectat până în prezent în principal bugetele naționale ale statelor de pe coasta sudică a Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât sarcina financiară legată de caracterul urgent al situației a afectat până în prezent în principal bugetele naționale ale statelor de pe coasta sudică a Uniunii;

| F. | întrucât creșterea migrației către Europa nu poate fi considerată un fenomen temporar, date fiind previziunile macroeconomice pe termen mediu și tendințele demografice contrare din cadrul Uniunii și din regiunile învecinate, în special din Africa Centrală și de Vest; |
| --- | --- |

F.

întrucât creșterea migrației către Europa nu poate fi considerată un fenomen temporar, date fiind previziunile macroeconomice pe termen mediu și tendințele demografice contrare din cadrul Uniunii și din regiunile învecinate, în special din Africa Centrală și de Vest;

| G. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 crește, de asemenea, efectivul de personal din trei agenții, creând, mai exact, 16 posturi suplimentare pentru FRONTEX, patru posturi pentru Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) și trei posturi pentru Oficiul European de Poliție (Europol); |
| --- | --- |

G.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 crește, de asemenea, efectivul de personal din trei agenții, creând, mai exact, 16 posturi suplimentare pentru FRONTEX, patru posturi pentru Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) și trei posturi pentru Oficiul European de Poliție (Europol);

| H. | întrucât, dacă nu sunt gestionate cu eficacitate și la timp, fluxurile migratorii pot genera costuri considerabile în alte domenii de politici, |
| --- | --- |

H.

întrucât, dacă nu sunt gestionate cu eficacitate și la timp, fluxurile migratorii pot genera costuri considerabile în alte domenii de politici,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 prezentat de Comisie și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | salută disponibilitatea tuturor instituțiilor de a majora creditele bugetare legate de migrație și azil, având în vedere nevoia urgentă și evidentă; |
| --- | --- |

2.

salută disponibilitatea tuturor instituțiilor de a majora creditele bugetare legate de migrație și azil, având în vedere nevoia urgentă și evidentă;

| 3. | reamintește că, în cadrul lecturii bugetului pe 2015 din octombrie 2014, Parlamentul a solicitat deja un nivel substanțial mai mare al creditelor de la aceste linii bugetare și personal suplimentar pentru agențiile în cauză; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, în cadrul lecturii bugetului pe 2015 din octombrie 2014, Parlamentul a solicitat deja un nivel substanțial mai mare al creditelor de la aceste linii bugetare și personal suplimentar pentru agențiile în cauză;

| 4. | regretă, cu toate acestea, volumul limitat al majorărilor propuse în proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015, care nu corespund nevoilor reale, având în vedere criza din Marea Mediterană, care persistă și, probabil, se va înrăutăți, riscul tot mai mare de creștere a numărului refugiaților din Ucraina, precum și necesitatea de a aborda provocările legate de migrație în general; subliniază însă că sunt necesare un control strict al destinației acestor fonduri și, în consecință, mai multă transparență în ceea ce privește procedurile de contractare și subcontractare, ținând cont de diferitele anchete care vizează mai multe abuzuri descoperite în statele membre; |
| --- | --- |

4.

regretă, cu toate acestea, volumul limitat al majorărilor propuse în proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015, care nu corespund nevoilor reale, având în vedere criza din Marea Mediterană, care persistă și, probabil, se va înrăutăți, riscul tot mai mare de creștere a numărului refugiaților din Ucraina, precum și necesitatea de a aborda provocările legate de migrație în general; subliniază însă că sunt necesare un control strict al destinației acestor fonduri și, în consecință, mai multă transparență în ceea ce privește procedurile de contractare și subcontractare, ținând cont de diferitele anchete care vizează mai multe abuzuri descoperite în statele membre;

| 5. | regretă divergențele care au apărut în cadrul Consiliului între statele membre cu privire la propunerea Comisiei prezentată în „Agenda europeană privind migrația”; reamintește că, dată fiind natura fenomenului migrației, urgența poate fi gestionată mai eficace la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

5.

regretă divergențele care au apărut în cadrul Consiliului între statele membre cu privire la propunerea Comisiei prezentată în „Agenda europeană privind migrația”; reamintește că, dată fiind natura fenomenului migrației, urgența poate fi gestionată mai eficace la nivelul Uniunii;

| 6. | consideră că agențiile responsabile nu ar trebui să facă obiectul unor reduceri sau reafectări de personal; consideră că aceste agenții trebuie să își aloce personalul în mod corespunzător, pentru a-și îndeplini responsabilitățile în creștere; |
| --- | --- |

6.

consideră că agențiile responsabile nu ar trebui să facă obiectul unor reduceri sau reafectări de personal; consideră că aceste agenții trebuie să își aloce personalul în mod corespunzător, pentru a-și îndeplini responsabilitățile în creștere;

| 7. | subliniază că, date fiind numărul mare al persoanelor care sosesc la granițele sudice ale Uniunii, rolul tot mai important care îi revine EASO în gestionarea azilului și apelul clar la ajutor pentru asigurarea primelor condiții de primire, propunerea de a spori efectivele EASO cu doar patru angajați este în mod evident insuficientă; solicită, așadar, ca efectivele de personal și bugetul pe 2016 al EASO să fie aduse la un nivel adecvat, pentru a i se permite să își îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, date fiind numărul mare al persoanelor care sosesc la granițele sudice ale Uniunii, rolul tot mai important care îi revine EASO în gestionarea azilului și apelul clar la ajutor pentru asigurarea primelor condiții de primire, propunerea de a spori efectivele EASO cu doar patru angajați este în mod evident insuficientă; solicită, așadar, ca efectivele de personal și bugetul pe 2016 al EASO să fie aduse la un nivel adecvat, pentru a i se permite să își îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace;

| 8. | consideră că Comisia ar trebui să evalueze în detaliu impactul bugetar și sarcinile suplimentare pe care le implică măsurile prezentate în cadrul agendei UE privind migrația și al agendei UE privind securitatea, în ceea ce privește Europol, pentru a permite Parlamentului European și Consiliului să ajusteze în mod adecvat nevoile bugetare și de personal ale Europol; subliniază rolul pe care îl joacă Europol în sprijinirea statelor membre la nivel transfrontalier și în schimbul de informații; subliniază că este necesar să se asigure un buget adecvat și un nivel adecvat al efectivelor de personal pentru această agenție în 2016, pentru a-i permite să își îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace; |
| --- | --- |

8.

consideră că Comisia ar trebui să evalueze în detaliu impactul bugetar și sarcinile suplimentare pe care le implică măsurile prezentate în cadrul agendei UE privind migrația și al agendei UE privind securitatea, în ceea ce privește Europol, pentru a permite Parlamentului European și Consiliului să ajusteze în mod adecvat nevoile bugetare și de personal ale Europol; subliniază rolul pe care îl joacă Europol în sprijinirea statelor membre la nivel transfrontalier și în schimbul de informații; subliniază că este necesar să se asigure un buget adecvat și un nivel adecvat al efectivelor de personal pentru această agenție în 2016, pentru a-i permite să își îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace;

| 9. | solicită Comisiei să efectueze, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, o analiză, cât mai precisă cu putință, a nevoilor Fondului pentru azil, migrație și integrare până în 2020; solicită Comisiei să facă o propunere pentru o creștere adecvată și, dacă va fi cazul, o distribuire ajustată a finanțărilor între diferitele programe și metode de punere în aplicare a Fondului, în urma revizuirii perspectivelor financiare; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să efectueze, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, o analiză, cât mai precisă cu putință, a nevoilor Fondului pentru azil, migrație și integrare până în 2020; solicită Comisiei să facă o propunere pentru o creștere adecvată și, dacă va fi cazul, o distribuire ajustată a finanțărilor între diferitele programe și metode de punere în aplicare a Fondului, în urma revizuirii perspectivelor financiare;

| 10. | își exprimă intenția de a modifica nomenclatura bugetară a Fondului pentru azil, migrație și integrare, în interesul transparenței și al unui control mai bun al alocării creditelor anuale între programe și mijloace de punere în aplicare a Fondului, conform prevederilor Regulamentului (UE) nr. 516/2014 (8); |
| --- | --- |

10.

își exprimă intenția de a modifica nomenclatura bugetară a Fondului pentru azil, migrație și integrare, în interesul transparenței și al unui control mai bun al alocării creditelor anuale între programe și mijloace de punere în aplicare a Fondului, conform prevederilor Regulamentului (UE) nr. 516/2014 (8);

| 11. | constată, în plus, că proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 nu prevede majorarea valorii totale a creditelor de plată în bugetul pe 2015, ci doar recurge încă o dată la redistribuirea resurselor deja existente; |
| --- | --- |

11.

constată, în plus, că proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015 nu prevede majorarea valorii totale a creditelor de plată în bugetul pe 2015, ci doar recurge încă o dată la redistribuirea resurselor deja existente;

| 12. | insistă asupra faptului că redistribuirea resurselor alocate programului Galileo trebuie să fie compensată în mod corespunzător în bugetul 2016; |
| --- | --- |

12.

insistă asupra faptului că redistribuirea resurselor alocate programului Galileo trebuie să fie compensată în mod corespunzător în bugetul 2016;

| 13. | afirmă, cu toate acestea, dorința de a adopta cât mai curând posibil proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015, astfel cum a fost prezentat de Comisie, dată fiind urgența situației; |
| --- | --- |

13.

afirmă, cu toate acestea, dorința de a adopta cât mai curând posibil proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015, astfel cum a fost prezentat de Comisie, dată fiind urgența situației;

| 14. | aprobă, așadar, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015; |
| --- | --- |

14.

aprobă, așadar, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2015;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2015.

(3)  JO L 190, 17.7.2015.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(5)  JO L 103, 22.4.2015, p. 1.

(6)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0176.

(8)  Conform Regulamentului (UE) nr. 516/2014, cuantumul resurselor globale alocate Fondului pentru azil, migrație și integrare pentru perioada 2014-2020 este de 3 137 milioane EUR. Această sumă se alocă după cum urmează:

| a. | 2 392 milioane EUR pentru programele naționale (articolul 19); |
| --- | --- |

a.

2 392 milioane EUR pentru programele naționale (articolul 19);

| b. | 360 milioane EUR pentru acțiunile specifice enumerate în anexa II (articolul 16), programele de relocare (articolul 17), transferuri (articolul 18); |
| --- | --- |

b.

360 milioane EUR pentru acțiunile specifice enumerate în anexa II (articolul 16), programele de relocare (articolul 17), transferuri (articolul 18);

| c. | 385 milioane EUR pentru acțiunile Uniunii (articolul 20), asistența de urgență (articolul 21), Rețeaua europeană de migrație (articolul 22), asistența tehnică (articolul 23). |
| --- | --- |

c.

385 milioane EUR pentru acțiunile Uniunii (articolul 20), asistența de urgență (articolul 21), Rețeaua europeană de migrație (articolul 22), asistența tehnică (articolul 23).

Actuala nomenclatură bugetară nu corespunde deloc acestei alocări.

---

Miercuri, 8 iulie 2015

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/173 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/173

---

P8_TA(2015)0253

Protocolul la Acordul de stabilizare și de asociere cu fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (pentru a ține seama de aderarea Croației la UE) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la Decizia Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05548/2014 – C8-0127/2014 – 2013/0386(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 265/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05548/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05548/2014),

| — | având în vedere proiectul de protocol la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05547/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05547/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(i) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0127/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(i) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0127/2014),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0188/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0188/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale fostei Republici iugoslave a Macedoniei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția sa Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale fostei Republici iugoslave a Macedoniei.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/174

---

P8_TA(2015)0254

Acordul de stabilizare și de asociere cu Serbia (protocol pentru a ține seama de aderarea Croației la UE) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre a Protocolului la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (06682/2014 – C8-0098/2014 – 2014/0039(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 265/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06682/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06682/2014),

| — | având în vedere proiectul de Protocol la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (06681/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Protocol la Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (06681/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(i) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0098/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(i) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0098/2014),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0189/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0189/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Serbia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Serbia.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/175 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/175

---

P8_TA(2015)0255

Acordul de cooperare științifică și tehnologică cu India: reînnoirea acordului ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (05872/2015 – C8-0074/2015 – 2014/0293(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 265/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (05872/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului privind reînnoirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (05872/2015),

| — | având în vedere Decizia 2002/648/CE a Consiliului din 25 iunie 2002 privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2002/648/CE a Consiliului din 25 iunie 2002 privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii India (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0074/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0074/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0179/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0179/2015),

| 1. | aprobă reînnoirea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă reînnoirea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii India. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii India.

---

(1)  JO L 213, 9.8.2002, p. 29.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/176

---

P8_TA(2015)0256

Cooperarea științifică și tehnologică cu Insulele Feroe: Programul Orizont 2020 ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Insulele Feroe de asociere a Insulelor Feroe la Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (05660/2015 – C8-0057/2015 – 2014/0228(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 265/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05660/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05660/2015),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Insulele Feroe de asociere a Insulelor Feroe la Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (14014/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Insulele Feroe de asociere a Insulelor Feroe la Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 (14014/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0057/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0180/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0180/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Insulelor Feroe. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Insulelor Feroe.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/177

---

P8_TA(2015)0257

Implicarea pe termen lung a acţionarilor şi declaraţia privind guvernanţa corporativă ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 265/35)

[Amendamentul 1, dacă nu se menționează altfel]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

DIRECTIVA (UE) 2015/... A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor, a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă și a Directivei 2004/109/CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 50 și 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Directiva 2007/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) stabilește cerințe privind exercitarea anumitor drepturi ale acționarilor aferente acțiunilor cu drept de vot în cadrul adunărilor generale ale societăților care își au sediul social într-un stat membru și ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată situată într-un stat membru sau care funcționează într-un stat membru. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2007/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) stabilește cerințe privind exercitarea anumitor drepturi ale acționarilor aferente acțiunilor cu drept de vot în cadrul adunărilor generale ale societăților care își au sediul social într-un stat membru și ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată situată într-un stat membru sau care funcționează într-un stat membru.

| (2) | Deși nu dețin corporațiile, care sunt entități juridice separate în afara controlului lor complet, acționarii joacă un rol relevant în guvernanța respectivelor corporații.
  Criza financiară a scos în evidență faptul că acționarii au susținut în multe cazuri asumarea de riscuri excesive pe termen scurt de către administratori. În plus, ▌nivelul actual de „monitorizare” ▌și de implicare din partea investitorilor instituționali și a administratorilor de active
  în societățile în care s-a investit
  este
  deseori
  necorespunzător
  și centrat prea mult pe rezultatele pe termen scurt
  , fapt care ▌conduce la o guvernanță corporativă și performanțe ale societăților cotate la bursă sub nivelul optim. |
| --- | --- |

(2)

Deși nu dețin corporațiile, care sunt entități juridice separate în afara controlului lor complet, acționarii joacă un rol relevant în guvernanța respectivelor corporații.
  Criza financiară a scos în evidență faptul că acționarii au susținut în multe cazuri asumarea de riscuri excesive pe termen scurt de către administratori. În plus, ▌nivelul actual de „monitorizare” ▌și de implicare din partea investitorilor instituționali și a administratorilor de active
  în societățile în care s-a investit
  este
  deseori
  necorespunzător
  și centrat prea mult pe rezultatele pe termen scurt
  , fapt care ▌conduce la o guvernanță corporativă și performanțe ale societăților cotate la bursă sub nivelul optim.

| (2a) | O mai mare implicare a acționarilor în guvernanța corporativă a societăților constituie una dintre pârghiile care pot contribui la o îmbunătățire a performanțelor financiare și a celor nefinanciare ale societăților. Cu toate acestea, întrucât drepturile acționarilor nu sunt unicul factor pe termen lung care trebuie luat în considerare în ceea ce privește guvernanța corporativă, acestea ar trebui să fie însoțite de măsuri suplimentare pentru a garanta o mai mare implicare a tuturor părților interesate, în special a angajaților, a autorităților locale și a societății civile. |
| --- | --- |

(2a)

O mai mare implicare a acționarilor în guvernanța corporativă a societăților constituie una dintre pârghiile care pot contribui la o îmbunătățire a performanțelor financiare și a celor nefinanciare ale societăților. Cu toate acestea, întrucât drepturile acționarilor nu sunt unicul factor pe termen lung care trebuie luat în considerare în ceea ce privește guvernanța corporativă, acestea ar trebui să fie însoțite de măsuri suplimentare pentru a garanta o mai mare implicare a tuturor părților interesate, în special a angajaților, a autorităților locale și a societății civile.

| (3) | În planul său de acțiune privind dreptul european al societăților și guvernanța corporativă, Comisia a anunțat mai multe acțiuni în domeniul guvernanței corporative, în special pentru a încuraja implicarea pe termen lung a acționarilor și pentru a crește transparența dintre societăți și investitori. |
| --- | --- |

(3)

În planul său de acțiune privind dreptul european al societăților și guvernanța corporativă, Comisia a anunțat mai multe acțiuni în domeniul guvernanței corporative, în special pentru a încuraja implicarea pe termen lung a acționarilor și pentru a crește transparența dintre societăți și investitori.

| (4) | Pentru a facilita și mai mult exercitarea drepturilor acționarilor și interacțiunea dintre societățile cotate la bursă și acționari, societățile cotate la bursă ar trebui să aibă
  dreptul
  de a afla identitatea acționarilor și de a comunica direct cu aceștia. Prin urmare,
  pentru a îmbunătăți transparența și dialogul,
  prezenta directivă ar trebui să prevadă un cadru care să asigure că acționarii pot fi identificați. [AM 29] |
| --- | --- |

(4)

Pentru a facilita și mai mult exercitarea drepturilor acționarilor și interacțiunea dintre societățile cotate la bursă și acționari, societățile cotate la bursă ar trebui să aibă
  dreptul
  de a afla identitatea acționarilor și de a comunica direct cu aceștia. Prin urmare,
  pentru a îmbunătăți transparența și dialogul,
  prezenta directivă ar trebui să prevadă un cadru care să asigure că acționarii pot fi identificați. [AM 29]

| (5) | Exercitarea efectivă a drepturilor de către acționari depinde, în mare măsură, de eficiența lanțului de intermediari care administrează conturile de titluri pentru acționari, în special într-un context transfrontalier. Prezenta directivă urmărește să amelioreze transmiterea de informații de către intermediari de-a lungul lanțului de dețineri de capital, pentru a facilita exercitarea drepturilor acționarilor. |
| --- | --- |

(5)

Exercitarea efectivă a drepturilor de către acționari depinde, în mare măsură, de eficiența lanțului de intermediari care administrează conturile de titluri pentru acționari, în special într-un context transfrontalier. Prezenta directivă urmărește să amelioreze transmiterea de informații de către intermediari de-a lungul lanțului de dețineri de capital, pentru a facilita exercitarea drepturilor acționarilor.

| (6) | Având în vedere rolul important al intermediarilor, aceștia ar trebui să fie obligați să faciliteze exercitarea drepturilor de către
  acționari
  , ▌în cazul în care
  acționarii
  ar dori să își exercite drepturile personal
  sau
  să numească un terț să facă acest lucru. În cazul în care
  acționarii
  nu
  doresc
  să își exercite drepturile personal și
  au
  numit intermediarul ca terț, acesta din urmă ar trebui să aibă obligația să exercite aceste drepturi în temeiul unei autorizări și a unor instrucțiuni explicite ale
  acționarilor
  și în avantajul
  acestora
  din urmă. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere rolul important al intermediarilor, aceștia ar trebui să fie obligați să faciliteze exercitarea drepturilor de către
  acționari
  , ▌în cazul în care
  acționarii
  ar dori să își exercite drepturile personal
  sau
  să numească un terț să facă acest lucru. În cazul în care
  acționarii
  nu
  doresc
  să își exercite drepturile personal și
  au
  numit intermediarul ca terț, acesta din urmă ar trebui să aibă obligația să exercite aceste drepturi în temeiul unei autorizări și a unor instrucțiuni explicite ale
  acționarilor
  și în avantajul
  acestora
  din urmă.

| (7) | Pentru a promova investițiile de capital în întreaga Uniune și exercitarea drepturilor care decurg din acțiuni, prezenta directivă ar trebui
  să instituie un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește costurile serviciilor furnizate de intermediari
  .
  Pentru a preveni
  discriminarea prin prețuri a deținerilor transfrontaliere în raport cu deținerile de pe piața internă a unui stat,
  orice diferențe dintre costurile percepute pentru exercitarea drepturilor la nivel național și cele percepute pentru exercitarea transfrontalieră a drepturilor ar trebui să fie justificate în mod corespunzător și ar trebui să reflecte variația costurilor efective suportate
  pentru furnizarea serviciilor de către intermediari. Intermediarii din țări terțe care au înființat o sucursală în Uniune ar trebui să se supună normelor privind identificarea acționarilor, transmiterea de informații, facilitarea drepturilor acționarilor și transparența
  costurilor
  , a taxelor și a tarifelor pentru a asigura aplicarea efectivă a dispozițiilor privind acțiunile deținute prin intermediul acestor intermediari; |
| --- | --- |

(7)

Pentru a promova investițiile de capital în întreaga Uniune și exercitarea drepturilor care decurg din acțiuni, prezenta directivă ar trebui
  să instituie un nivel ridicat de transparență în ceea ce privește costurile serviciilor furnizate de intermediari
  .
  Pentru a preveni
  discriminarea prin prețuri a deținerilor transfrontaliere în raport cu deținerile de pe piața internă a unui stat,
  orice diferențe dintre costurile percepute pentru exercitarea drepturilor la nivel național și cele percepute pentru exercitarea transfrontalieră a drepturilor ar trebui să fie justificate în mod corespunzător și ar trebui să reflecte variația costurilor efective suportate
  pentru furnizarea serviciilor de către intermediari. Intermediarii din țări terțe care au înființat o sucursală în Uniune ar trebui să se supună normelor privind identificarea acționarilor, transmiterea de informații, facilitarea drepturilor acționarilor și transparența
  costurilor
  , a taxelor și a tarifelor pentru a asigura aplicarea efectivă a dispozițiilor privind acțiunile deținute prin intermediul acestor intermediari;

| (8) | Implicarea acționarilor în mod efectiv și durabil reprezintă
  un element relevant al
  modelului de guvernanță corporativă a societăților cotate la bursă, care se bazează pe existența unui sistem de control și echilibrare între diversele organisme și părți interesate.
  Implicarea adecvată a părților interesate, în special a angajaților, ar trebui considerată un element de cea mai mare importanță în dezvoltarea unui cadru european echilibrat de guvernanță corporativă. |
| --- | --- |

(8)

Implicarea acționarilor în mod efectiv și durabil reprezintă
  un element relevant al
  modelului de guvernanță corporativă a societăților cotate la bursă, care se bazează pe existența unui sistem de control și echilibrare între diversele organisme și părți interesate.
  Implicarea adecvată a părților interesate, în special a angajaților, ar trebui considerată un element de cea mai mare importanță în dezvoltarea unui cadru european echilibrat de guvernanță corporativă.

| (9) | Investitorii instituționali și administratorii de active sunt
  adesea
  acționari importanți ai societăților cotate la bursă din Uniune și, prin urmare, pot să aibă un rol
  semnificativ
  în guvernanța corporativă a acestor societăți, dar și, în sens mai general, în ceea ce privește strategia și performanța pe termen lung a acestor societăți. Cu toate acestea, experiența din ultimii ani a arătat de multe ori că investitorii instituționali și administratorii de active nu se implică
  în mod corespunzător
  în activitatea societăților în care dețin acțiuni și ▌piețele de capital exercită
  deseori
  o presiune asupra societăților pentru a avea performanțe pe termen scurt, ceea ce
  pune în pericol performanța financiară și nefinanciară pe termen lung a societăților și
  conduce
  , printre alte consecințe negative
  , la un nivel insuficient de investiții, de exemplu în domeniul cercetării și dezvoltării, în detrimentul performanței pe termen lung a societăților ▌. |
| --- | --- |

(9)

Investitorii instituționali și administratorii de active sunt
  adesea
  acționari importanți ai societăților cotate la bursă din Uniune și, prin urmare, pot să aibă un rol
  semnificativ
  în guvernanța corporativă a acestor societăți, dar și, în sens mai general, în ceea ce privește strategia și performanța pe termen lung a acestor societăți. Cu toate acestea, experiența din ultimii ani a arătat de multe ori că investitorii instituționali și administratorii de active nu se implică
  în mod corespunzător
  în activitatea societăților în care dețin acțiuni și ▌piețele de capital exercită
  deseori
  o presiune asupra societăților pentru a avea performanțe pe termen scurt, ceea ce
  pune în pericol performanța financiară și nefinanciară pe termen lung a societăților și
  conduce
  , printre alte consecințe negative
  , la un nivel insuficient de investiții, de exemplu în domeniul cercetării și dezvoltării, în detrimentul performanței pe termen lung a societăților ▌.

| (10) | Se întâmplă frecvent ca investitorii instituționali și administratorii de active să nu aibă o abordare transparentă în ceea ce privește strategiile de investiții, politica lor de implicare, punerea în aplicare a acesteia
  și rezultatele sale
  . Comunicarea publică a acestor informații
  ar
  avea un impact pozitiv asupra gradului de conștientizare al investitorului,
  ar
  permite beneficiarilor finali, cum ar fi viitorii pensionari, să își optimizeze deciziile de investiții,
  ar
  facilita dialogul dintre societăți și acționarii acestora,
  ar spori
  implicarea acționarilor și
  ar
  consolida răspunderea societăților față de
  părțile implicate și de
  societatea civilă. |
| --- | --- |

(10)

Se întâmplă frecvent ca investitorii instituționali și administratorii de active să nu aibă o abordare transparentă în ceea ce privește strategiile de investiții, politica lor de implicare, punerea în aplicare a acesteia
  și rezultatele sale
  . Comunicarea publică a acestor informații
  ar
  avea un impact pozitiv asupra gradului de conștientizare al investitorului,
  ar
  permite beneficiarilor finali, cum ar fi viitorii pensionari, să își optimizeze deciziile de investiții,
  ar
  facilita dialogul dintre societăți și acționarii acestora,
  ar spori
  implicarea acționarilor și
  ar
  consolida răspunderea societăților față de
  părțile implicate și de
  societatea civilă.

| (11) | Prin urmare, investitorii instituționali și administratorii de active ar trebui să elaboreze o politică privind implicarea acționarilor, care să stabilească, printre altele, modul în care implicarea acționarilor este integrată în strategia de investiții, cum sunt monitorizate societățile în care s-a investit,
  inclusiv riscurile de mediu și cele sociale ale acestora,
  cum se realizează comunicarea dintre societățile în care s-a investit
  și părțile interesate
  și cum se exercită drepturile de vot. O astfel de politică referitoare la implicare ar trebui să includă politici privind gestionarea conflictelor de interese reale sau potențiale, cum ar fi prestarea, de către investitorul instituțional sau de către administratorul de active ori de către societăți afiliate acestora, de servicii financiare societății în care s-a investit. Această politică, modul de punere în aplicare și rezultatele sale ar trebui să fie făcute publice
  și trimise clienților investitorilor instituționali
  anual. Atunci când investitorii instituționali sau administratorii de active hotărăsc să nu elaboreze o politică de implicare și/sau să nu divulge modul în care au aplicat-o și rezultatele acesteia, ei trebuie să transmită o justificare clară și argumentată a acestei decizii. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, investitorii instituționali și administratorii de active ar trebui să elaboreze o politică privind implicarea acționarilor, care să stabilească, printre altele, modul în care implicarea acționarilor este integrată în strategia de investiții, cum sunt monitorizate societățile în care s-a investit,
  inclusiv riscurile de mediu și cele sociale ale acestora,
  cum se realizează comunicarea dintre societățile în care s-a investit
  și părțile interesate
  și cum se exercită drepturile de vot. O astfel de politică referitoare la implicare ar trebui să includă politici privind gestionarea conflictelor de interese reale sau potențiale, cum ar fi prestarea, de către investitorul instituțional sau de către administratorul de active ori de către societăți afiliate acestora, de servicii financiare societății în care s-a investit. Această politică, modul de punere în aplicare și rezultatele sale ar trebui să fie făcute publice
  și trimise clienților investitorilor instituționali
  anual. Atunci când investitorii instituționali sau administratorii de active hotărăsc să nu elaboreze o politică de implicare și/sau să nu divulge modul în care au aplicat-o și rezultatele acesteia, ei trebuie să transmită o justificare clară și argumentată a acestei decizii.

| (12) | Investitorii instituționali ar trebui să divulge anual modul în care strategia lor în materie de investiții ▌se aliniază la profilul și durata datoriilor lor și cum contribuie aceasta la performanța pe termen mediu și lung a activelor lor. În cazul în care se utilizează administratori de active, fie prin mandate discreționare care implică administrarea de active în mod individual sau prin fonduri în comun, aceștia ar trebui să facă publice principalele elemente ale acordului cu administratorul de active în ceea ce privește o serie de aspecte, cum ar fi dacă acesta stimulează administratorul de active să alinieze strategia de investiții și deciziile cu profilul și durata datoriilor investitorului instituțional, dacă acesta stimulează administratorul de active să ia decizii de investiții pe baza performanței pe termen mediu și lung a societății și să se implice în activitatea societăților, modul în care evaluează performanța administratorilor de active, structura remunerației pentru serviciile de administrare a activelor și viteza de rotație vizată a portofoliului. Acest fapt ar contribui la o bună aliniere a intereselor între beneficiarii finali ai investitorilor instituționali, administratorii de active și societatea în care s-a investit și poate duce la dezvoltarea de strategii de investiții pe termen lung și la relații pe termen mai lung cu societățile în care s-a investit, presupunând implicarea acționarului. |
| --- | --- |

(12)

Investitorii instituționali ar trebui să divulge anual modul în care strategia lor în materie de investiții ▌se aliniază la profilul și durata datoriilor lor și cum contribuie aceasta la performanța pe termen mediu și lung a activelor lor. În cazul în care se utilizează administratori de active, fie prin mandate discreționare care implică administrarea de active în mod individual sau prin fonduri în comun, aceștia ar trebui să facă publice principalele elemente ale acordului cu administratorul de active în ceea ce privește o serie de aspecte, cum ar fi dacă acesta stimulează administratorul de active să alinieze strategia de investiții și deciziile cu profilul și durata datoriilor investitorului instituțional, dacă acesta stimulează administratorul de active să ia decizii de investiții pe baza performanței pe termen mediu și lung a societății și să se implice în activitatea societăților, modul în care evaluează performanța administratorilor de active, structura remunerației pentru serviciile de administrare a activelor și viteza de rotație vizată a portofoliului. Acest fapt ar contribui la o bună aliniere a intereselor între beneficiarii finali ai investitorilor instituționali, administratorii de active și societatea în care s-a investit și poate duce la dezvoltarea de strategii de investiții pe termen lung și la relații pe termen mai lung cu societățile în care s-a investit, presupunând implicarea acționarului.

| (13) | Administratorilor de active ar trebui să li se impună să
  facă public
  modul în care strategia lor de investiții și aplicarea acesteia respectă acordul cu administratorul de active și modul în care strategia de investiții și deciziile contribuie la performanța activelor investitorului instituțional pe termen mediu și lung. De asemenea, administratorii de active ar trebui
  să dezvăluie în mod public viteza de rotație a portofoliului,
  dacă iau decizii de investiții pe baza unor evaluări cu privire la performanța pe termen mediu și lung a societății în care s-a investit ▌și dacă aceștia utilizează consilieri de vot în scopul activităților de implicare.
  Alte informații, printre care informații privind componența portofoliului, costurile pentru rotația portofoliului, conflictele de interese care au apărut și modul în care acestea au fost gestionate, ar trebui divulgate de către administratorii de active direct investitorilor instituționali.
  Aceste informații ar permite investitorilor instituționali să monitorizeze mai bine administratorii de active, și să ofere stimulente pentru o bună aliniere a intereselor și pentru implicarea acționarilor. |
| --- | --- |

(13)

Administratorilor de active ar trebui să li se impună să
  facă public
  modul în care strategia lor de investiții și aplicarea acesteia respectă acordul cu administratorul de active și modul în care strategia de investiții și deciziile contribuie la performanța activelor investitorului instituțional pe termen mediu și lung. De asemenea, administratorii de active ar trebui
  să dezvăluie în mod public viteza de rotație a portofoliului,
  dacă iau decizii de investiții pe baza unor evaluări cu privire la performanța pe termen mediu și lung a societății în care s-a investit ▌și dacă aceștia utilizează consilieri de vot în scopul activităților de implicare.
  Alte informații, printre care informații privind componența portofoliului, costurile pentru rotația portofoliului, conflictele de interese care au apărut și modul în care acestea au fost gestionate, ar trebui divulgate de către administratorii de active direct investitorilor instituționali.
  Aceste informații ar permite investitorilor instituționali să monitorizeze mai bine administratorii de active, și să ofere stimulente pentru o bună aliniere a intereselor și pentru implicarea acționarilor.

| (14) | Pentru a îmbunătăți informațiile din lanțul investițiilor de capital, statele membre ar trebui să se asigure că consilierii de vot adoptă și pun în aplicare măsuri corespunzătoare pentru
  a se asigura, în măsura posibilului,
  că recomandările lor de vot sunt precise și fiabile, se bazează pe o analiză temeinică a tuturor informațiilor de care dispun și nu sunt afectate de un conflict de interese existent sau potențial ori de o relație de afaceri existentă sau potențială.
  Consilierii de vot ar trebui să adopte și să urmeze un cod de conduită. Abaterile de la cod ar trebui declarate și explicate, împreună cu orice soluții alternative care au fost adoptate. Consilierii de vot ar trebui să raporteze anual cu privire la modul în care aplică codul de conduită.
  Aceștia ar trebui să comunice anumite informații cheie cu privire la pregătirea recomandărilor de vot, precum și orice conflict de interese sau relație de afaceri existente sau potențiale care pot influența pregătirea recomandărilor de vot. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a îmbunătăți informațiile din lanțul investițiilor de capital, statele membre ar trebui să se asigure că consilierii de vot adoptă și pun în aplicare măsuri corespunzătoare pentru
  a se asigura, în măsura posibilului,
  că recomandările lor de vot sunt precise și fiabile, se bazează pe o analiză temeinică a tuturor informațiilor de care dispun și nu sunt afectate de un conflict de interese existent sau potențial ori de o relație de afaceri existentă sau potențială.
  Consilierii de vot ar trebui să adopte și să urmeze un cod de conduită. Abaterile de la cod ar trebui declarate și explicate, împreună cu orice soluții alternative care au fost adoptate. Consilierii de vot ar trebui să raporteze anual cu privire la modul în care aplică codul de conduită.
  Aceștia ar trebui să comunice anumite informații cheie cu privire la pregătirea recomandărilor de vot, precum și orice conflict de interese sau relație de afaceri existente sau potențiale care pot influența pregătirea recomandărilor de vot.

| (15) | Având în vedere faptul că remunerația este unul dintre instrumentele-cheie de care dispun societățile pentru a-și alinia interesele cu cele ale administratorilor, precum și rolul esențial al administratorilor în cadru societăților, este important ca politica de remunerare a societăților să fie stabilită în mod corespunzător
  , fără
  a aduce atingere dispozițiilor privind remunerarea din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4)

  și ținând seama de diferențele dintre structurile de administrare aplicate de societăți în diferitele state membre
  .
  Performanțele administratorilor ar trebui evaluate utilizând atât criterii de performanță financiară, cât și criterii de performanță nefinanciară, printre care factori de mediu, sociali și de guvernanță. |
| --- | --- |

(15)

Având în vedere faptul că remunerația este unul dintre instrumentele-cheie de care dispun societățile pentru a-și alinia interesele cu cele ale administratorilor, precum și rolul esențial al administratorilor în cadru societăților, este important ca politica de remunerare a societăților să fie stabilită în mod corespunzător
  , fără
  a aduce atingere dispozițiilor privind remunerarea din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4)

  și ținând seama de diferențele dintre structurile de administrare aplicate de societăți în diferitele state membre
  .
  Performanțele administratorilor ar trebui evaluate utilizând atât criterii de performanță financiară, cât și criterii de performanță nefinanciară, printre care factori de mediu, sociali și de guvernanță.

| (15a) | Politica de remunerare a administratorilor societății ar trebui, de asemenea, să contribuie la dezvoltarea pe termen lung a societății pentru a se reflecta într-o practică mai eficientă a guvernanței corporative și pentru a nu fi corelată în totalitate sau într-o măsură atât de mare cu obiectivele de investiții pe termen scurt. |
| --- | --- |

(15a)

Politica de remunerare a administratorilor societății ar trebui, de asemenea, să contribuie la dezvoltarea pe termen lung a societății pentru a se reflecta într-o practică mai eficientă a guvernanței corporative și pentru a nu fi corelată în totalitate sau într-o măsură atât de mare cu obiectivele de investiții pe termen scurt.

| (16) | Pentru a garanta că acționarii se pot exprima în mod efectiv cu privire la politica de remunerare, acestora ar trebui să li se acorde dreptul de a
  vota
  politica de remunerare, pe baza unei prezentări generale clare, complete și inteligibile a politicii de remunerare a societății comerciale, care ar trebui să fie în concordanță cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale societății și ar trebui să cuprindă măsuri de evitare a conflictelor de interese. Societățile ar trebui să plătească o remunerație administratorilor numai în conformitate cu o politică de remunerare care a fost
  votată
  de acționari. Politica de remunerare
  votată
  ar trebui să fie publicată fără întârziere. [AM 30] |
| --- | --- |

(16)

Pentru a garanta că acționarii se pot exprima în mod efectiv cu privire la politica de remunerare, acestora ar trebui să li se acorde dreptul de a
  vota
  politica de remunerare, pe baza unei prezentări generale clare, complete și inteligibile a politicii de remunerare a societății comerciale, care ar trebui să fie în concordanță cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale societății și ar trebui să cuprindă măsuri de evitare a conflictelor de interese. Societățile ar trebui să plătească o remunerație administratorilor numai în conformitate cu o politică de remunerare care a fost
  votată
  de acționari. Politica de remunerare
  votată
  ar trebui să fie publicată fără întârziere. [AM 30]

| (17) | Pentru a garanta că
  aplicarea politicii
  de remunerare este conformă cu politica, acționarilor ar trebui să li se acorde dreptul de
  a organiza un
  vot
  consultativ cu privire la raportul
  societății
  privind remunerarea
  . Pentru a asigura răspunderea administratorilor, raportul privind remunerarea ar trebui să fie clar și ușor de înțeles și să includă o prezentare cuprinzătoare a remunerației acordate fiecărui administrator în cursul ultimului exercițiu financiar. Atunci când acționarii votează împotriva raportului de remunerare, societatea
  , dacă este necesar,
  ar trebui să
  intre în dialog cu acționarii pentru a identifica motivele respingerii. Societatea ar trebui să
  explice în următorul raport de remunerare modul în care votul acționarilor a fost luat în considerare. [AM 31] |
| --- | --- |

(17)

Pentru a garanta că
  aplicarea politicii
  de remunerare este conformă cu politica, acționarilor ar trebui să li se acorde dreptul de
  a organiza un
  vot
  consultativ cu privire la raportul
  societății
  privind remunerarea
  . Pentru a asigura răspunderea administratorilor, raportul privind remunerarea ar trebui să fie clar și ușor de înțeles și să includă o prezentare cuprinzătoare a remunerației acordate fiecărui administrator în cursul ultimului exercițiu financiar. Atunci când acționarii votează împotriva raportului de remunerare, societatea
  , dacă este necesar,
  ar trebui să
  intre în dialog cu acționarii pentru a identifica motivele respingerii. Societatea ar trebui să
  explice în următorul raport de remunerare modul în care votul acționarilor a fost luat în considerare. [AM 31]

| (17a) | Transparența sporită privind activitățile societăților mari și, în special, privind profiturile realizate, impozitele pe profit plătite și subvențiile primite, este esențială pentru asigurarea încrederii și facilitarea implicării acționarilor și a cetățenilor Uniunii în cadrul societăților. Prin urmare, raportarea obligatorie în acest domeniu poate fi considerată un element important al responsabilității corporative a societăților față de acționari și de societate. |
| --- | --- |

(17a)

Transparența sporită privind activitățile societăților mari și, în special, privind profiturile realizate, impozitele pe profit plătite și subvențiile primite, este esențială pentru asigurarea încrederii și facilitarea implicării acționarilor și a cetățenilor Uniunii în cadrul societăților. Prin urmare, raportarea obligatorie în acest domeniu poate fi considerată un element important al responsabilității corporative a societăților față de acționari și de societate.

| (18) | Pentru a permite accesul facil al
  părților interesate
  ,
  al
  acționarilor
  și al societății civile
  la toate informațiile relevante pentru guvernanța corporativă, raportul de remunerare ar trebui să constituie o parte din declarația de guvernanță corporativă pe care societățile ar trebui să o publice în conformitate cu articolul 20 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 (5). |
| --- | --- |

(18)

Pentru a permite accesul facil al
  părților interesate
  ,
  al
  acționarilor
  și al societății civile
  la toate informațiile relevante pentru guvernanța corporativă, raportul de remunerare ar trebui să constituie o parte din declarația de guvernanță corporativă pe care societățile ar trebui să o publice în conformitate cu articolul 20 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 (5).

| (18a) | Trebuie făcută diferența între procedurile de stabilire a remunerației administratorilor și sistemul de calcul al remunerației salariaților. În consecință, dispozițiile referitoare la remunerare nu ar trebui să aducă atingere exercitării fără restricții a drepturilor fundamentale garantate de articolul 153 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), principiilor generale de drept contractual și de drept al muncii de la nivel național și, după caz, drepturilor partenerilor sociali de a încheia și aplica acorduri colective, în conformitate cu dreptul și practicile naționale. |
| --- | --- |

(18a)

Trebuie făcută diferența între procedurile de stabilire a remunerației administratorilor și sistemul de calcul al remunerației salariaților. În consecință, dispozițiile referitoare la remunerare nu ar trebui să aducă atingere exercitării fără restricții a drepturilor fundamentale garantate de articolul 153 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), principiilor generale de drept contractual și de drept al muncii de la nivel național și, după caz, drepturilor partenerilor sociali de a încheia și aplica acorduri colective, în conformitate cu dreptul și practicile naționale.

| (18b) | Dispozițiile privind remunerarea ar trebui, de asemenea, unde este cazul, să nu aducă atingere dispozițiilor referitoare la reprezentarea angajaților în cadrul organismelor administrative, de conducere sau de supraveghere prevăzute în legislația națională. |
| --- | --- |

(18b)

Dispozițiile privind remunerarea ar trebui, de asemenea, unde este cazul, să nu aducă atingere dispozițiilor referitoare la reprezentarea angajaților în cadrul organismelor administrative, de conducere sau de supraveghere prevăzute în legislația națională.

| (19) | Tranzacțiile dintre părți afiliate pot prejudicia societățile▌, deoarece pot oferi părții afiliate posibilitatea de a-și însuși valori care aparțin societății. Prin urmare, sunt importante măsurile de siguranță adecvate pentru protejarea intereselor
  societăților
  . Din acest motiv, statele membre ar trebui să se asigure că tranzacțiile
  semnificative
  cu părți afiliate
  sunt aprobate de acționari sau de organismul administrativ sau de supraveghere al societăților, în conformitate cu proceduri menite să împiedice o parte afiliată să profite de poziția sa, precum și să ofere o protecție adecvată a intereselor societății și ale acționarilor care nu sunt părți afiliate, printre care acționarii minoritari
  . Pentru tranzacțiile
  semnificative
  dintre părți afiliate, societățile cotate la bursă ar trebui să facă publice aceste tranzacții
  cel târziu
  la momentul încheierii lor, iar anunțul ar trebui să fie însoțit de un raport care să evalueze dacă tranzacția este realizată în condițiile pieței și care să confirme că tranzacția este corectă și rezonabilă din punctul de vedere al
  societății
  , inclusiv al acționarilor minoritari. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a exclude tranzacțiile încheiate între o societate și
  întreprinderile comune și unul sau mai mulți membri ai grupului său, cu condiția ca membrii respectivi ai grupului sau întreprinderile comune să fie deținute în totalitate de societate sau ca nicio altă parte afiliată a societății să nu aibă niciun interes față de membrii în cauză sau de întreprinderile comune respective, iar tranzacțiile să se încheie în cursul normal al activității și în condițiile normale ale pieței. |
| --- | --- |

(19)

Tranzacțiile dintre părți afiliate pot prejudicia societățile▌, deoarece pot oferi părții afiliate posibilitatea de a-și însuși valori care aparțin societății. Prin urmare, sunt importante măsurile de siguranță adecvate pentru protejarea intereselor
  societăților
  . Din acest motiv, statele membre ar trebui să se asigure că tranzacțiile
  semnificative
  cu părți afiliate
  sunt aprobate de acționari sau de organismul administrativ sau de supraveghere al societăților, în conformitate cu proceduri menite să împiedice o parte afiliată să profite de poziția sa, precum și să ofere o protecție adecvată a intereselor societății și ale acționarilor care nu sunt părți afiliate, printre care acționarii minoritari
  . Pentru tranzacțiile
  semnificative
  dintre părți afiliate, societățile cotate la bursă ar trebui să facă publice aceste tranzacții
  cel târziu
  la momentul încheierii lor, iar anunțul ar trebui să fie însoțit de un raport care să evalueze dacă tranzacția este realizată în condițiile pieței și care să confirme că tranzacția este corectă și rezonabilă din punctul de vedere al
  societății
  , inclusiv al acționarilor minoritari. Statele membre ar trebui să aibă dreptul de a exclude tranzacțiile încheiate între o societate și
  întreprinderile comune și unul sau mai mulți membri ai grupului său, cu condiția ca membrii respectivi ai grupului sau întreprinderile comune să fie deținute în totalitate de societate sau ca nicio altă parte afiliată a societății să nu aibă niciun interes față de membrii în cauză sau de întreprinderile comune respective, iar tranzacțiile să se încheie în cursul normal al activității și în condițiile normale ale pieței.

| (20) | Având în vedere cele de mai sus și dispozițiile din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 (6), este necesar să se găsească un echilibru între facilitarea exercitării drepturilor acționarilor și dreptul la confidențialitate și la protecția datelor cu caracter personal. Informațiile de identificare a acționarilor ar trebui să se limiteze la numele și datele de contact ale acționarilor respectivi
  , inclusiv adresa completă, numărul de telefon și, dacă este relevant, adresa de e-mail, și la numărul de acțiuni și de drepturi de vot pe care le dețin aceștia
  . Aceste informații ar trebui să fie exacte și actualizate, iar intermediarii și societățile ar trebui să permită rectificarea sau ștergerea tuturor datelor incorecte sau incomplete. Aceste informații de identificare a acționarilor nu ar trebui să fie utilizate în alte scopuri decât pentru facilitarea exercitării drepturilor acționarilor
  , a implicării acționarilor și a dialogului dintre societate și acționari
  . |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere cele de mai sus și dispozițiile din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 (6), este necesar să se găsească un echilibru între facilitarea exercitării drepturilor acționarilor și dreptul la confidențialitate și la protecția datelor cu caracter personal. Informațiile de identificare a acționarilor ar trebui să se limiteze la numele și datele de contact ale acționarilor respectivi
  , inclusiv adresa completă, numărul de telefon și, dacă este relevant, adresa de e-mail, și la numărul de acțiuni și de drepturi de vot pe care le dețin aceștia
  . Aceste informații ar trebui să fie exacte și actualizate, iar intermediarii și societățile ar trebui să permită rectificarea sau ștergerea tuturor datelor incorecte sau incomplete. Aceste informații de identificare a acționarilor nu ar trebui să fie utilizate în alte scopuri decât pentru facilitarea exercitării drepturilor acționarilor
  , a implicării acționarilor și a dialogului dintre societate și acționari
  .

| (21) | Pentru a asigura
  aplicarea uniformă a articolelor referitoare la
  identificarea acționarilor,
  la
  transmiterea de informații,
  la
  facilitarea exercitării drepturilor acționarilor și
  la rapoartele
  privind remunerarea
  , competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată
  Comisiei
  în ceea ce privește definirea cerințelor specifice referitoare la transmiterea informațiilor privind identitatea acționarilor, la transmiterea informațiilor între societate și acționari și la facilitarea de către intermediar a exercitării drepturilor acționarilor, precum și prezentarea standardizată a raportului de remunerare
  .
  Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a asigura
  aplicarea uniformă a articolelor referitoare la
  identificarea acționarilor,
  la
  transmiterea de informații,
  la
  facilitarea exercitării drepturilor acționarilor și
  la rapoartele
  privind remunerarea
  , competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată
  Comisiei
  în ceea ce privește definirea cerințelor specifice referitoare la transmiterea informațiilor privind identitatea acționarilor, la transmiterea informațiilor între societate și acționari și la facilitarea de către intermediar a exercitării drepturilor acționarilor, precum și prezentarea standardizată a raportului de remunerare
  .
  Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.

| (22) | Pentru a garanta că cerințele stabilite prin prezenta directivă sau măsurile de punere în aplicare a prezentei directive sunt puse în practică, orice încălcare a acestor cerințe ar trebui să fie sancționată. În acest scop, sancțiunile ar trebui să fie suficient de disuasive și de proporționale. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a garanta că cerințele stabilite prin prezenta directivă sau măsurile de punere în aplicare a prezentei directive sunt puse în practică, orice încălcare a acestor cerințe ar trebui să fie sancționată. În acest scop, sancțiunile ar trebui să fie suficient de disuasive și de proporționale.

| (23) | Deoarece obiectivele prezentei directive nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre, având în vedere caracterul internațional al pieței de capital a Uniunii și faptul că luarea de măsuri numai de către statele membre probabil ar genera seturi de reglementări diferite, care pot submina funcționarea pieței interne sau pot crea noi obstacole în calea acesteia, și având în vedere amploarea efectelor acțiunii, obiectivele pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, iar Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în articolul respectiv, directiva nu depășește ceea ce este necesar pentru a realiza aceste obiective. |
| --- | --- |

(23)

Deoarece obiectivele prezentei directive nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre, având în vedere caracterul internațional al pieței de capital a Uniunii și faptul că luarea de măsuri numai de către statele membre probabil ar genera seturi de reglementări diferite, care pot submina funcționarea pieței interne sau pot crea noi obstacole în calea acesteia, și având în vedere amploarea efectelor acțiunii, obiectivele pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, iar Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în articolul respectiv, directiva nu depășește ceea ce este necesar pentru a realiza aceste obiective.

| (24) | În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative din 28 septembrie 2011 (7), statele membre s-au angajat să anexeze, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor lor de transpunere, unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespondente din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente, |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative din 28 septembrie 2011 (7), statele membre s-au angajat să anexeze, în cazuri justificate, la notificarea măsurilor lor de transpunere, unul sau mai multe documente care explică relația dintre componentele unei directive și părțile corespondente din instrumentele naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări ale Directivei 2007/36/CE

Directiva 2007/36/CE se modifică după cum urmează:

| (1) | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), se adaugă următoarea teză:
  „Directiva stabilește, de asemenea, cerințe
  specifice pentru facilitarea implicării pe termen lung a acționarilor, printre care identificarea acționarilor, transmiterea de informații și facilitarea exercitării drepturilor acționarilor. În plus, directiva
  creează transparență în ceea ce privește politicile de implicare ale
  investitorilor instituționali și ale administratorilor de active, precum și în ceea ce privește activitățile consilierilor de vot și prevede anumite cerințe referitoare la remunerația administratorilor și la tranzacțiile dintre părți afiliate
  .” |
| --- | --- | --- |

(1)

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), se adaugă următoarea teză:

„Directiva stabilește, de asemenea, cerințe
  specifice pentru facilitarea implicării pe termen lung a acționarilor, printre care identificarea acționarilor, transmiterea de informații și facilitarea exercitării drepturilor acționarilor. În plus, directiva
  creează transparență în ceea ce privește politicile de implicare ale
  investitorilor instituționali și ale administratorilor de active, precum și în ceea ce privește activitățile consilierilor de vot și prevede anumite cerințe referitoare la remunerația administratorilor și la tranzacțiile dintre părți afiliate
  .”

| (aa) | După alineatul (3) se adaugă următorul alineat:




  „3a.
     
  Societățile menționate la alineatul (3) nu sunt în niciun caz scutite de respectarea dispozițiilor de la capitolul Ib.” |
| --- | --- |

(aa)

După alineatul (3) se adaugă următorul alineat:

„3a.
     
  Societățile menționate la alineatul (3) nu sunt în niciun caz scutite de respectarea dispozițiilor de la capitolul Ib.”

| (b) | După alineatul (3a)
  se adaugă următorul alineat:


  „3b.
     Capitolul Ib este aplicabil investitorilor instituționali și administratorilor de active în măsura în care aceștia investesc, direct sau prin intermediul unui organism de plasament colectiv, în numele investitorilor instituționali, în măsura în care investesc în acțiuni.
  De asemenea, este aplicabil consilierilor de vot.” |
| --- | --- |

(b)

După alineatul (3a)
  se adaugă următorul alineat:

„3b.
     Capitolul Ib este aplicabil investitorilor instituționali și administratorilor de active în măsura în care aceștia investesc, direct sau prin intermediul unui organism de plasament colectiv, în numele investitorilor instituționali, în măsura în care investesc în acțiuni.
  De asemenea, este aplicabil consilierilor de vot.”

| (ba) | După alineatul (3b) se adaugă următorul alineat:




  „3c.
     
  Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere dispozițiilor prevăzute de legislația sectorială a UE care reglementează tipuri specifice de societăți sau de entități cotate la bursă. Dispozițiile legislației sectoriale a UE prevalează asupra prezentei directive în măsura în care cerințele prevăzute de prezenta directivă intră în contradicție cu cerințele prevăzute în legislația sectorială a UE. În cazul în care prezenta directivă prevede norme mai specifice sau adaugă cerințe în comparație cu dispozițiile prevăzute de legislația sectorială a UE, dispozițiile respective se aplică în coroborare cu dispozițiile prezentei directive.” |
| --- | --- |

(ba)

După alineatul (3b) se adaugă următorul alineat:

„3c.
     
  Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere dispozițiilor prevăzute de legislația sectorială a UE care reglementează tipuri specifice de societăți sau de entități cotate la bursă. Dispozițiile legislației sectoriale a UE prevalează asupra prezentei directive în măsura în care cerințele prevăzute de prezenta directivă intră în contradicție cu cerințele prevăzute în legislația sectorială a UE. În cazul în care prezenta directivă prevede norme mai specifice sau adaugă cerințe în comparație cu dispozițiile prevăzute de legislația sectorială a UE, dispozițiile respective se aplică în coroborare cu dispozițiile prezentei directive.”

| (2) | La articolul 2, se adaugă următoarele litere (d)-
  (jc)
  :






  „(d) | «intermediar» înseamnă o persoană juridică ce are sediul social, administrația centrală sau un sediu principal de desfășurare a activității în Uniunea Europeană și administrează conturi de titluri pentru clienți; |
| --- | --- | --- |

(2)

La articolul 2, se adaugă următoarele litere (d)-
  (jc)
  :

„(d)

«intermediar» înseamnă o persoană juridică ce are sediul social, administrația centrală sau un sediu principal de desfășurare a activității în Uniunea Europeană și administrează conturi de titluri pentru clienți;

| (da) | «societate mare» înseamnă o societate care corespunde criteriilor stabilite la articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2013/34/UE; |
| --- | --- |

(da)

«societate mare» înseamnă o societate care corespunde criteriilor stabilite la articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2013/34/UE;

| (db) | «grup mare» înseamnă un grup care corespunde criteriilor stabilite la articolul 3 alineatul (7) din Directiva 2013/34/UE; |
| --- | --- |

(db)

«grup mare» înseamnă un grup care corespunde criteriilor stabilite la articolul 3 alineatul (7) din Directiva 2013/34/UE;

| (e) | «intermediar dintr-o țară terță» înseamnă o entitate cu caracter juridic care are sediul social, administrația centrală sau un sediu principal de desfășurare a activității în afara Uniunii și administrează conturi de titluri pentru clienți; |
| --- | --- |

(e)

«intermediar dintr-o țară terță» înseamnă o entitate cu caracter juridic care are sediul social, administrația centrală sau un sediu principal de desfășurare a activității în afara Uniunii și administrează conturi de titluri pentru clienți;

| (f) | «investitor instituțional» înseamnă o societate care desfășoară activități de asigurări de viață în sensul articolului 2 alineatul
  (3) literele
  (a)
  , (b) și (c) și activități de reasigurare pentru obligațiile de asigurare de viață
  și care nu este exclusă în temeiul
  articolelor
  3,
  4, 9, 10, 11 sau 12
  din Directiva
  2009/138/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului (8) și o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale care intră sub incidența Directivei 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) în conformitate cu articolul 2 din aceasta, cu excepția cazului în care un stat membru a hotărât să nu aplice directiva integral sau parțial pentru acea instituție în conformitate cu articolul 5 din directiva respectivă; |
| --- | --- |

(f)

«investitor instituțional» înseamnă o societate care desfășoară activități de asigurări de viață în sensul articolului 2 alineatul
  (3) literele
  (a)
  , (b) și (c) și activități de reasigurare pentru obligațiile de asigurare de viață
  și care nu este exclusă în temeiul
  articolelor
  3,
  4, 9, 10, 11 sau 12
  din Directiva
  2009/138/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului (8) și o instituție pentru furnizarea de pensii ocupaționale care intră sub incidența Directivei 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) în conformitate cu articolul 2 din aceasta, cu excepția cazului în care un stat membru a hotărât să nu aplice directiva integral sau parțial pentru acea instituție în conformitate cu articolul 5 din directiva respectivă;

| (g) | «administrator de active» înseamnă o firmă de investiții astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva
  2014/65/UE
  a Parlamentului European și a Consiliului (10) care furnizează servicii de administrare a portofoliului pentru investitori instituționali, un AFIA (administrator de fonduri de investiții alternative) astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11) care nu îndeplinește condițiile pentru o derogare conform articolului 3 din respectiva directivă sau o societate de administrare astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12); sau o societate de investiții autorizată în conformitate cu Directiva 2009/65/CE, cu condiția să nu fi desemnat o societate de administrare autorizată în temeiul acelei directive pentru a-i administra propria societate; |
| --- | --- |

(g)

«administrator de active» înseamnă o firmă de investiții astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva
  2014/65/UE
  a Parlamentului European și a Consiliului (10) care furnizează servicii de administrare a portofoliului pentru investitori instituționali, un AFIA (administrator de fonduri de investiții alternative) astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11) care nu îndeplinește condițiile pentru o derogare conform articolului 3 din respectiva directivă sau o societate de administrare astfel cum este definită la articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12); sau o societate de investiții autorizată în conformitate cu Directiva 2009/65/CE, cu condiția să nu fi desemnat o societate de administrare autorizată în temeiul acelei directive pentru a-i administra propria societate;

| (h) | «implicarea acționarului» înseamnă monitorizarea efectuată de un acționar, singur sau împreună cu alți acționari, a societăților cu privire la aspecte
  relevante
  precum strategia, performanța
  financiară și nefinanciară
  , riscurile, structura de capital,
  resursele umane, impactul social și de mediu
  și guvernanța corporativă, realizând un dialog cu societățile
  și cu părțile interesate din cadrul lor
  cu privire la aceste aspecte și
  exercitându-și drepturile de vot și celelalte drepturi aferente acțiunilor
  ; |
| --- | --- |

(h)

«implicarea acționarului» înseamnă monitorizarea efectuată de un acționar, singur sau împreună cu alți acționari, a societăților cu privire la aspecte
  relevante
  precum strategia, performanța
  financiară și nefinanciară
  , riscurile, structura de capital,
  resursele umane, impactul social și de mediu
  și guvernanța corporativă, realizând un dialog cu societățile
  și cu părțile interesate din cadrul lor
  cu privire la aceste aspecte și
  exercitându-și drepturile de vot și celelalte drepturi aferente acțiunilor
  ;

| (i) | «consilier de vot» înseamnă o persoană juridică ce furnizează acționarilor, cu titlu profesional, recomandări cu privire la modul în care aceștia își exercită drepturile de vot; |
| --- | --- |

(i)

«consilier de vot» înseamnă o persoană juridică ce furnizează acționarilor, cu titlu profesional, recomandări cu privire la modul în care aceștia își exercită drepturile de vot;

| (l) | «administrator» înseamnă






  — | orice membru al organismelor administrative, de conducere sau de supraveghere al unei societăți; |
| --- | --- | --- |

(l)

«administrator» înseamnă

—

orice membru al organismelor administrative, de conducere sau de supraveghere al unei societăți;

| — | director general și directori generali adjuncți, chiar dacă nu sunt membri ai organelor administrative, de conducere sau de supraveghere
  ; |
| --- | --- |

—

director general și directori generali adjuncți, chiar dacă nu sunt membri ai organelor administrative, de conducere sau de supraveghere
  ;

| (j) | «parte afiliată» are același înțeles cu cel din standardele internaționale de contabilitate adoptate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (13); |
| --- | --- |

(j)

«parte afiliată» are același înțeles cu cel din standardele internaționale de contabilitate adoptate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (13);

| (ja) | «active» înseamnă valoarea totală a activului prezentată în bilanțul consolidat al societății elaborat în conformitate cu standardele internaționale de raportare financiară; |
| --- | --- |

(ja)

«active» înseamnă valoarea totală a activului prezentată în bilanțul consolidat al societății elaborat în conformitate cu standardele internaționale de raportare financiară;

| (jb) | «parte interesată» înseamnă o persoană, un grup, o organizație sau o comunitate locală care este afectată sau interesată de activitățile și performanțele unei societăți; |
| --- | --- |

(jb)

«parte interesată» înseamnă o persoană, un grup, o organizație sau o comunitate locală care este afectată sau interesată de activitățile și performanțele unei societăți;

| (jc) | «informații privind identitatea acționarului» înseamnă orice informații care permit stabilirea identității unui acționar, incluzând cel puțin:








  — | numele acționarului și datele sale de contact (inclusiv adresa completă, numărul de telefon și adresa de e-mail), precum și, în cazul în care acționarul este persoană juridică, numărul său unic de identificare sau, în cazul în care acesta nu este disponibil, alte date de identificare; |
| --- | --- | --- |

(jc)

«informații privind identitatea acționarului» înseamnă orice informații care permit stabilirea identității unui acționar, incluzând cel puțin:

—

numele acționarului și datele sale de contact (inclusiv adresa completă, numărul de telefon și adresa de e-mail), precum și, în cazul în care acționarul este persoană juridică, numărul său unic de identificare sau, în cazul în care acesta nu este disponibil, alte date de identificare;

| — | numărul acțiunilor deținute și drepturile de vot aferente acțiunilor respective.” |
| --- | --- |

—

numărul acțiunilor deținute și drepturile de vot aferente acțiunilor respective.”

(8)  
  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1).
  "

(9)  Directiva 2003/41/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 iunie 2003 privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale (JO L 235, 23.9.2003, p. 10)."

(10)  
  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (reformare) (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).
  "

(11)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr 1095/2010 (JO L 174, 1.7.2011, p. 1)."

(12)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32)."

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (JO L 243, 11.9.2002, p.1)."

| (2a) | La articolul 2 se adaugă următorul alineat:




  „În sensul prezentei directive, statele membre pot include în definiția «administratorului» menționată la litera (l) de la primul paragraf și alte persoane care ocupă funcții similare.” |
| --- | --- |

(2a)

La articolul 2 se adaugă următorul alineat:

„În sensul prezentei directive, statele membre pot include în definiția «administratorului» menționată la litera (l) de la primul paragraf și alte persoane care ocupă funcții similare.”

| (2b) | După articolul 2 se introduce un articol cu următorul text:




  „Articolul 2a




  Protecția datelor




  Statele membre se asigură că orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentei directive se face în conformitate cu legile naționale de transpunere a Directivei 95/46/CE.” |
| --- | --- |

(2b)

După articolul 2 se introduce un articol cu următorul text:

„Articolul 2a

Protecția datelor

Statele membre se asigură că orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentei directive se face în conformitate cu legile naționale de transpunere a Directivei 95/46/CE.”

| (3) | După articolul 3, se introduc Capitolele Ia și Ib după cum urmează:
  „CAPITOLUL IA
  IDENTIFICAREA ACȚIONARILOR, TRANSMITEREA DE INFORMAȚII ȘI FACILITAREA EXERCITĂRII DREPTURILOR ACȚIONARILOR
  Articolul 3a
  Identificarea acționarilor
  1.   Statele membre se asigură că
  societățile au dreptul de a-și identifica acționarii, ținând seama de sistemele naționale existente
  .
  2.   Statele membre se asigură că, la cererea societății, intermediarul comunică societății, fără întârzieri nejustificate,
  informațiile privind identitatea acționarului
  . În cazul în care există mai mulți intermediari într-un lanț de dețineri, cererea societății
  este transmisă
  între intermediari, fără întârzieri nejustificate.
  Intermediarul care deține informațiile cu privire la identitatea acționarului le transmite direct societății.




  Statele membre pot prevedea că responsabilitatea pentru colectarea informațiilor referitoare la identitatea acționarului și pentru trimiterea acestora direct societății le revine depozitarilor centrali pentru instrumente financiare (CSD), în calitate de intermediari.


  3.   Intermediarul va informa în mod corespunzător acționarii că
  informațiile referitoare la identitatea lor
  pot fi
  prelucrate
  în conformitate cu prezentul articol
  și, dacă este cazul, că aceste informații au fost transmise efectiv societății
  . Aceste informații pot fi utilizate numai pentru a facilita exercitarea drepturilor acționarului
  , implicarea și dialogul dintre societate și acționar cu privire la chestiuni referitoare la societate
  .
  Societăților li se permite în orice situație să ofere părților terțe o imagine de ansamblu privind structura acționariatului societății prin dezvăluirea diferitelor categorii de acționari.
  Societatea și intermediarul se asigură că persoanele fizice
  și juridice
  pot să rectifice sau să șteargă datele incomplete sau inexacte
  . Statele membre se asigură că societățile
  și
  intermediarii
  nu
  stochează
  informațiile referitoare la
  identitatea acționarului care le-au fost transmise, în conformitate cu prezentul articol,
  pentru
  mai mult timp decât este necesar și, în nicio eventualitate, pentru
  o perioadă mai lungă de 24 luni
  de la data la care societatea sau intermediarii află că persoana în cauză a încetat să mai fie acționar
  .
  4.   Statele membre se asigură că atunci când un intermediar raportează
  societății informații referitoare la acționarii vizați la alineatul (2)
  nu se consideră că acesta încalcă restricții cu privire la divulgarea informațiilor impuse prin contract sau prin orice alt act cu putere de lege sau act administrativ.
  5.   
  Pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului articol,
  Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate, în conformitate cu articolul 14a,
  pentru a specifica cerințele
  minime
  de transmitere a informațiilor stipulate la alineatele (2) și (3) în ceea ce privește
  formatul informațiilor
  care urmează să fie transmise, formatul solicitării,
  inclusiv formatele securizate care trebuie utilizate,
  precum și termenele care trebuie să fie respectate. [AM 24]

  Articolul 3b
  Transmiterea de informații
  1.   Statele membre se asigură că, în cazul în care o societate nu
  comunică
  direct cu acționarii ei, ▌informațiile privind acțiunile
  acestora sunt puse la dispoziție pe site-ul de internet al societății și le sunt transmise acționarilor
  sau, în conformitate cu instrucțiunile furnizate de acționar, informațiile sunt transmise unui terț de către intermediar, fără întârzieri nejustificate în cazurile următoare:






  (a) | informațiile sunt necesare pentru a exercita un drept al acționarului care decurge din acțiunile sale; |
| --- | --- | --- |

(3)

După articolul 3, se introduc Capitolele Ia și Ib după cum urmează:

„CAPITOLUL IA

IDENTIFICAREA ACȚIONARILOR, TRANSMITEREA DE INFORMAȚII ȘI FACILITAREA EXERCITĂRII DREPTURILOR ACȚIONARILOR

Articolul 3a

Identificarea acționarilor

1.   Statele membre se asigură că
  societățile au dreptul de a-și identifica acționarii, ținând seama de sistemele naționale existente
  .

2.   Statele membre se asigură că, la cererea societății, intermediarul comunică societății, fără întârzieri nejustificate,
  informațiile privind identitatea acționarului
  . În cazul în care există mai mulți intermediari într-un lanț de dețineri, cererea societății
  este transmisă
  între intermediari, fără întârzieri nejustificate.
  Intermediarul care deține informațiile cu privire la identitatea acționarului le transmite direct societății.

Statele membre pot prevedea că responsabilitatea pentru colectarea informațiilor referitoare la identitatea acționarului și pentru trimiterea acestora direct societății le revine depozitarilor centrali pentru instrumente financiare (CSD), în calitate de intermediari.

3.   Intermediarul va informa în mod corespunzător acționarii că
  informațiile referitoare la identitatea lor
  pot fi
  prelucrate
  în conformitate cu prezentul articol
  și, dacă este cazul, că aceste informații au fost transmise efectiv societății
  . Aceste informații pot fi utilizate numai pentru a facilita exercitarea drepturilor acționarului
  , implicarea și dialogul dintre societate și acționar cu privire la chestiuni referitoare la societate
  .
  Societăților li se permite în orice situație să ofere părților terțe o imagine de ansamblu privind structura acționariatului societății prin dezvăluirea diferitelor categorii de acționari.
  Societatea și intermediarul se asigură că persoanele fizice
  și juridice
  pot să rectifice sau să șteargă datele incomplete sau inexacte
  . Statele membre se asigură că societățile
  și
  intermediarii
  nu
  stochează
  informațiile referitoare la
  identitatea acționarului care le-au fost transmise, în conformitate cu prezentul articol,
  pentru
  mai mult timp decât este necesar și, în nicio eventualitate, pentru
  o perioadă mai lungă de 24 luni
  de la data la care societatea sau intermediarii află că persoana în cauză a încetat să mai fie acționar
  .

4.   Statele membre se asigură că atunci când un intermediar raportează
  societății informații referitoare la acționarii vizați la alineatul (2)
  nu se consideră că acesta încalcă restricții cu privire la divulgarea informațiilor impuse prin contract sau prin orice alt act cu putere de lege sau act administrativ.

5.   
  Pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului articol,
  Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate, în conformitate cu articolul 14a,
  pentru a specifica cerințele
  minime
  de transmitere a informațiilor stipulate la alineatele (2) și (3) în ceea ce privește
  formatul informațiilor
  care urmează să fie transmise, formatul solicitării,
  inclusiv formatele securizate care trebuie utilizate,
  precum și termenele care trebuie să fie respectate. [AM 24]

Articolul 3b

Transmiterea de informații

1.   Statele membre se asigură că, în cazul în care o societate nu
  comunică
  direct cu acționarii ei, ▌informațiile privind acțiunile
  acestora sunt puse la dispoziție pe site-ul de internet al societății și le sunt transmise acționarilor
  sau, în conformitate cu instrucțiunile furnizate de acționar, informațiile sunt transmise unui terț de către intermediar, fără întârzieri nejustificate în cazurile următoare:

(a)

informațiile sunt necesare pentru a exercita un drept al acționarului care decurge din acțiunile sale;

| (b) | informațiile sunt destinate tuturor acționarilor cu acțiuni din acea categorie. |
| --- | --- |

(b)

informațiile sunt destinate tuturor acționarilor cu acțiuni din acea categorie.

2.   Statele membre impun societăților să ofere și să furnizeze intermediarului informații referitoare la exercitarea drepturilor care decurg din acțiuni, în conformitate cu alineatul (1), într-un format standard și la timp.

3.   Statele membre obligă intermediarul să transmită societății, conform instrucțiunilor primite de la acționari, fără întârzieri nejustificate, informațiile primite de la acționari legate de exercitarea drepturilor care decurg din acțiunile acestora.

4.   În cazul în care există mai mulți intermediari într-un lanț de dețineri, informațiile menționate la alineatele (1) și (3) se transmit între intermediari, fără întârzieri nejustificate.

5.   
  Pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului articol,
  Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate, în conformitate cu articolul 14a,
  pentru a preciza cerințele
  minime
  de transmitere a informațiilor prevăzute la alineatele (1) – (4) în ceea ce privește conținutul care urmează să fie transmis, termenele care trebuie respectate și tipurile și formatul informațiilor care urmează să fie transmise
  , inclusiv formatele securizate care trebuie utilizate
  .

Articolul 3c

Facilitarea exercitării drepturilor acționarului

1.   Statele membre se asigură că
  intermediari
  facilitează exercitarea drepturilor
  de acționar
  de către acționar, inclusiv dreptul de a participa la adunările generale și de a vota în cadrul acestora. Astfel de facilitări trebuie să conțină cel puțin
  unul dintre
  elementele următoare:

| (a) | intermediarul ia măsurile necesare pentru ca acționarul sau un terț nominalizat de acționar să poată să își exercite drepturile; |
| --- | --- |

(a)

intermediarul ia măsurile necesare pentru ca acționarul sau un terț nominalizat de acționar să poată să își exercite drepturile;

| (b) | intermediarul exercită drepturile care decurg din acțiuni în baza autorizării și instrucțiunilor explicite ale acționarului și în beneficiul acestuia. |
| --- | --- |

(b)

intermediarul exercită drepturile care decurg din acțiuni în baza autorizării și instrucțiunilor explicite ale acționarului și în beneficiul acestuia.

2.   Statele membre se asigură că societățile
  fac publice, pe site-ul lor de internet, procesul-verbal al adunărilor generale și rezultatele voturilor. Statele membre se asigură că societățile
  confirmă voturile exprimate la adunările generale de către sau în numele acționarilor
  atunci când votarea se face prin mijloace electronice
  . În cazul în care votul este exprimat de către intermediar, acesta transmite confirmarea de vot acționarilor. În cazul în care există mai mulți intermediari în lanțul de participații, confirmarea este transmisă între intermediari, fără întârzieri nejustificate.

3.   
  Pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului articol,
  Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate în conformitate cu articolul 14a
  pentru a specifica cerințele
  minime
  de facilitare a exercitării drepturilor acționarilor prevăzute la alineatele (1) și (2) din prezentul articol în ceea ce privește
  tipurile de facilitare
  , forma în care s-a confirmat votul și termenele care trebuie respectate.

Articolul 3d

Transparența în ceea ce privește costurile

1.   Statele membre
  pot permite
  intermediarilor să perceapă de la societăți
  costurile serviciilor
  furnizate în temeiul prezentului capitol. Intermediarii fac publice prețurile, onorariile sau orice alte taxe, separat pentru fiecare serviciu la care se face trimitere în prezentul capitol.

2.   
  În cazul în care intermediarii pot percepe costuri în conformitate cu alineatul (1), statele membre se asigură că intermediarii publică, separat pentru fiecare serviciu, costurile percepute pentru serviciile menționate în prezentul capitol.

Statele membre se asigură că orice costuri care pot fi percepute de către un intermediar acționarilor, societăților și altor intermediari sunt nediscriminatorii
  , rezonabile
  și proporționale. Diferențele dintre taxele percepute pentru exercitarea drepturilor la nivel local și cele percepute pentru exercitarea transfrontalieră a drepturilor
  sunt permise numai dacă sunt
  justificate în mod corespunzător
  și dacă reflectă variația costurilor efective suportate pentru prestarea serviciilor
  .

Articolul 3e

Intermediari din țări terțe

Un intermediar dintr-o țară terță care a înființat o sucursală în Uniune intră sub incidența prezentului capitol.

CAPITOLUL IB

TRANSPARENȚA INVESTITORILOR INSTITUȚIONALI, A ADMINISTRATORILOR DE ACTIVE ȘI A CONSILIERILOR DE VOT

Articolul 3f

Politica de implicare

1.   
  Fără a aduce atingere articolului 3f alineatul (4),
  statele membre se asigură că investitorii instituționali și administratorii de active elaborează o politică cu privire la implicarea acționarului («politica de implicare»). Prin această politică de implicare se stabilește modul în care investitorii instituționali și administratorii de active realizează toate acțiunile următoare:

| (a) | să integreze implicarea acționarului în strategiile lor de investiție; |
| --- | --- |

(a)

să integreze implicarea acționarului în strategiile lor de investiție;

| (b) | să monitorizeze societățile în care s-a investit, inclusiv în ceea ce privește performanțele nefinanciare
  și diminuarea riscurilor sociale și de mediu
  ale acestora; |
| --- | --- |

(b)

să monitorizeze societățile în care s-a investit, inclusiv în ceea ce privește performanțele nefinanciare
  și diminuarea riscurilor sociale și de mediu
  ale acestora;

| (c) | să poarte dialoguri cu societățile în care au investit; |
| --- | --- |

(c)

să poarte dialoguri cu societățile în care au investit;

| (d) | să exercite drepturi de vot; |
| --- | --- |

(d)

să exercite drepturi de vot;

| (e) | să utilizeze serviciile furnizate de consilierii de vot; |
| --- | --- |

(e)

să utilizeze serviciile furnizate de consilierii de vot;

| (f) | să coopereze cu alți acționari; |
| --- | --- |

(f)

să coopereze cu alți acționari;

| (fa) | să poarte un dialog și să coopereze cu alte părți interesate ale societăților în care s-a investit. |
| --- | --- |

(fa)

să poarte un dialog și să coopereze cu alte părți interesate ale societăților în care s-a investit.

2.   
  Fără a aduce atingere articolului 3f alineatul (4),
  statele membre se asigură că politicile de implicare includ politici de gestionare a conflictelor de interese reale sau potențiale din punctul de vedere al implicării acționarului. Aceste politici sunt elaborate în special pentru toate situațiile următoare:

| (a) | investitorul instituțional, administratorul de active sau alte societăți afiliate acestora oferă produse financiare societății în care s-a investit sau are alte relații comerciale cu aceasta; |
| --- | --- |

(a)

investitorul instituțional, administratorul de active sau alte societăți afiliate acestora oferă produse financiare societății în care s-a investit sau are alte relații comerciale cu aceasta;

| (b) | un administrator al investitorului instituțional sau al administratorului de active este, de asemenea, administrator al societății în care s-a investit; |
| --- | --- |

(b)

un administrator al investitorului instituțional sau al administratorului de active este, de asemenea, administrator al societății în care s-a investit;

| (c) | un administrator de active care administrează activele unei instituții de furnizare de pensii ocupaționale investește într-o societate care contribuie la acea instituție; |
| --- | --- |

(c)

un administrator de active care administrează activele unei instituții de furnizare de pensii ocupaționale investește într-o societate care contribuie la acea instituție;

| (d) | investitorul instituțional sau administratorul de active este afiliat cu o societate pentru ale cărei acțiuni a fost lansată o ofertă de preluare. |
| --- | --- |

(d)

investitorul instituțional sau administratorul de active este afiliat cu o societate pentru ale cărei acțiuni a fost lansată o ofertă de preluare.

3.   Statele membre se asigură că investitorii instituționali și administratorii de active publică anual politica lor de implicare, modul în care a fost pusă în aplicare și rezultatele acesteia. Informațiile la care se face referire în prima
  teză
  sunt disponibile
  , gratuit,
  cel puțin pe
  site-ul de
  internet al societății. Investitorii
  investiţionali le furnizează anual clienţilor lor aceste informaţii.

Pentru fiecare societate în cadrul căreia dețin acțiuni, investitorii instituționali și administratorii de active fac cunoscut dacă și cum și-au exprimat voturile în adunările generale ale societăților în cauză și prezintă o explicație pentru comportamentul lor de vot. În cazul în care un administrator de active votează în numele un investitor instituțional, investitorul instituțional menționează locul în care administratorul de active a publicat informațiile despre acel vot. Informațiile la care se face referire în prezentul paragraf sunt disponibile, gratuit, cel puțin pe site-ul de internet al societății.

4.   Atunci când investitorii instituționali sau administratorii de active hotărăsc să nu elaboreze o politică de implicare sau hotărăsc să nu divulge modul în care au aplicat-o și rezultatele acesteia, aceștia vor transmite o justificare clară și rezonabilă a acestei decizii. [AM 25]

Articolul 3 g

Strategia de investiții a investitorilor instituționali și acordurile cu administratorii de active

1.   Statele membre se asigură că investitorii instituționali fac public modul în care strategia lor de investiții («strategia de
  investiții
  ») este aliniată la profilul și durata datoriilor lor și modul în care aceasta contribuie la performanța pe termen mediu și lung a activelor lor. Informațiile la care se face referire în prima
  teză
  sunt disponibile
  , gratuit,
  cel puțin pe
  site-ul de
  internet al societății, atât timp cât sunt aplicabile
  , și se transmit anual clienților societății împreună cu informațiile privind politica lor de implicare
  .

2.   În cazul în care un administrator de active investește în numele unui investitor instituțional, fie în mod discreționar și personalizat pentru fiecare client, fie prin intermediul unui organism de plasament colectiv, investitorul instituțional publică anual elementele principale ale acordului cu administratorul de active cu privire la următoarele aspecte:

| (a) | dacă și în ce măsură acesta stimulează administratorul de active să alinieze strategia de investiții și deciziile cu profilul și durata datoriile sale; |
| --- | --- |

(a)

dacă și în ce măsură acesta stimulează administratorul de active să alinieze strategia de investiții și deciziile cu profilul și durata datoriile sale;

| (b) | dacă și în ce măsură acesta stimulează administratorul de active să ia decizii de investiții bazate pe performanța societății pe termen mediu și lung, inclusiv performanțele nefinanciare, și să se implice în activitatea societăților ca modalitate de îmbunătățire a performanței societății pentru a obține un bun randament al investițiilor; |
| --- | --- |

(b)

dacă și în ce măsură acesta stimulează administratorul de active să ia decizii de investiții bazate pe performanța societății pe termen mediu și lung, inclusiv performanțele nefinanciare, și să se implice în activitatea societăților ca modalitate de îmbunătățire a performanței societății pentru a obține un bun randament al investițiilor;

| (c) | metoda și perioada de evaluare a performanței administratorului de active și, în special, măsura și modul în care această evaluare ia în considerare activitatea absolută pe termen lung, spre deosebire de performanțele raportate la un indice de referință sau la alți administratori de active care urmăresc strategii de investiții similare; |
| --- | --- |

(c)

metoda și perioada de evaluare a performanței administratorului de active și, în special, măsura și modul în care această evaluare ia în considerare activitatea absolută pe termen lung, spre deosebire de performanțele raportate la un indice de referință sau la alți administratori de active care urmăresc strategii de investiții similare;

| (d) | modul în care structura avută în vedere pentru contravaloarea serviciilor de administrare a activelor contribuie la alinierea deciziilor de investiție ale administratorului de active cu profilul și durata datoriilor investitorului instituțional; |
| --- | --- |

(d)

modul în care structura avută în vedere pentru contravaloarea serviciilor de administrare a activelor contribuie la alinierea deciziilor de investiție ale administratorului de active cu profilul și durata datoriilor investitorului instituțional;

| (e) | rotația sau plaja de rotații ale portofoliului vizate, metoda utilizată pentru calculul rotației și dacă este stabilită o procedură pentru cazul în care administratorul de active depășește această valoare; |
| --- | --- |

(e)

rotația sau plaja de rotații ale portofoliului vizate, metoda utilizată pentru calculul rotației și dacă este stabilită o procedură pentru cazul în care administratorul de active depășește această valoare;

| (f) | durata acordului cu administratorul de active. |
| --- | --- |

(f)

durata acordului cu administratorul de active.

În cazul în care acordul cu administratorul de active nu conține unul sau mai multe dintre elementele menționate la punctele (a)-(f), investitorul instituțional furnizează o justificare clară și argumentată a acestui fapt. [AM 26]

Articolul 3h

Transparența administratorilor de active

1.   Statele membre se asigură că administratorii de active transmit
  , astfel cum se prevede la alineatele (2) și (2a),
  modul în care strategia de investiție și punerea în aplicare a acesteia respectă acordul
  menționat la articolul 3 g alineatul (2)
  .

2.   Statele membre se asigură că administratorii de active
  publică anual
  toate informațiile următoare:

| (a) | dacă și, în caz afirmativ, sub ce formă aceștia iau decizii de investiție pe baza evaluărilor privind performanțele pe termen mediu și lung ale societății în care s-a investit, inclusiv performanțele nefinanciare;
  ▌ |
| --- | --- |

(a)

dacă și, în caz afirmativ, sub ce formă aceștia iau decizii de investiție pe baza evaluărilor privind performanțele pe termen mediu și lung ale societății în care s-a investit, inclusiv performanțele nefinanciare;

▌

| (b) | nivelul cifrei de afaceri a portofoliului, metoda de calcul utilizată și o explicație, în cazul în care cifra de afaceri a depășit nivelul vizat;
  ▌ |
| --- | --- |

(b)

nivelul cifrei de afaceri a portofoliului, metoda de calcul utilizată și o explicație, în cazul în care cifra de afaceri a depășit nivelul vizat;

▌

| (c) | dacă și, în caz afirmativ, ce conflict de interese existent sau potențial a apărut în legătură cu activitățile de administrare și modul în care administratorul de active l-a soluționat; |
| --- | --- |

(c)

dacă și, în caz afirmativ, ce conflict de interese existent sau potențial a apărut în legătură cu activitățile de administrare și modul în care administratorul de active l-a soluționat;

| (d) | dacă și, în caz afirmativ, sub ce formă administratorul de active utilizează consilieri de vot în scopul activităților de implicare; |
| --- | --- |

(d)

dacă și, în caz afirmativ, sub ce formă administratorul de active utilizează consilieri de vot în scopul activităților de implicare;

| (e) | modul în care, per ansamblu, strategia de investiții și punerea în aplicare a acesteia contribuie la performanța pe termen mediu și lung a activelor deținute de investitorul instituțional. |
| --- | --- |

(e)

modul în care, per ansamblu, strategia de investiții și punerea în aplicare a acesteia contribuie la performanța pe termen mediu și lung a activelor deținute de investitorul instituțional.

2a.
     
  Statele membre se asigură că administratorii de active transmit anual investitorului instituțional cu care au încheiat acordul menționat la articolul 3 g alineatul (2) toate informațiile următoare:

| (a) | modul în care a fost format portofoliul și explicații privind orice schimbare semnificativă din portofoliu din perioada precedentă; |
| --- | --- |

(a)

modul în care a fost format portofoliul și explicații privind orice schimbare semnificativă din portofoliu din perioada precedentă;

| (b) | costurile asociate rotației portofoliului; |
| --- | --- |

(b)

costurile asociate rotației portofoliului;

| (c) | politica acestora privind împrumutul de titluri de valoare și punerea în aplicare a acesteia. |
| --- | --- |

(c)

politica acestora privind împrumutul de titluri de valoare și punerea în aplicare a acesteia.

3.   Informațiile publicate în conformitate cu alineatul (2)
  sunt disponibile, gratuit, cel puțin pe site-ul internet al administratorului de active
  .
  Informațiile publicate în conformitate cu alineatul (2a)
  se furnizează în mod gratuit iar, în cazul în care administratorul de active nu administrează activele discreționar, în mod personalizat pentru fiecare client, informațiile sunt furnizate, de asemenea, la cerere și altor investitori.

3a.
     
  Statele membre pot dispune ca, în cazuri excepționale, un administrator de active să aibă posibilitatea, dacă acest lucru este aprobat de autoritatea competentă, de a nu publica o anumită parte a informațiilor care trebuie publicate în temeiul prezentului articol, dacă partea respectivă se referă la dezvoltări în curs sau chestiuni care fac obiectul unor negocieri și dacă publicarea ar aduce prejudicii grave poziției comerciale a administratorului de active.

Articolul 3i

Transparența consilierilor de vot

1.   Statele membre se asigură că consilierii de vot adoptă și pun în aplicare măsuri adecvate pentru a garanta că
  analizele și
  recomandările lor de vot sunt corecte și fiabile și că,
  în măsura posibilului,
  se bazează pe o analiză aprofundată a tuturor informațiilor de care dispun
  și că sunt formulate în interesul exclusiv al clienților lor
  .

1a.
     
  Statele membre se asigură că consilierii de vot fac trimitere la un cod de conduită pe care îl aplică. În cazul în care derogă de la vreuna dintre recomandările codului de conduită în cauză, consilierii de vot declară acest lucru, explicând motivele care stau la baza derogării și indicând măsurile alternative adoptate. Aceste informații, împreună cu trimiterea la codul de conduită aplicat se publică pe site-ul de internet al consilierilor de vot.

Consilierii de vot prezintă anual un raport privind aplicarea codului de conduită respectiv. Rapoartele anuale sunt publicate pe site-ul de internet al consilierilor de vot și rămân disponibile, gratuit, pentru cel puțin trei ani de la data publicării.

2.   
  Statele membre se asigură că
  consilierii de vot fac publice anual toate informațiile următoare în legătură cu elaborarea
  analizelor și
  recomandărilor lor de vot:

| (a) | caracteristicile esențiale ale metodologiilor și modelelor pe care le aplică; |
| --- | --- |

(a)

caracteristicile esențiale ale metodologiilor și modelelor pe care le aplică;

| (b) | principalele surse de informații pe care le utilizează; |
| --- | --- |

(b)

principalele surse de informații pe care le utilizează;

| (c) | dacă și, în caz afirmativ, modul în care iau în considerare condițiile de pe piața națională, cadrul național legislativ și de reglementare
  , precum și condițiile specifice societății
  ; |
| --- | --- |

(c)

dacă și, în caz afirmativ, modul în care iau în considerare condițiile de pe piața națională, cadrul național legislativ și de reglementare
  , precum și condițiile specifice societății
  ;

| (ca) | caracteristicile esențiale ale analizelor realizate și ale politicilor de vot aplicate pentru fiecare piață; |
| --- | --- |

(ca)

caracteristicile esențiale ale analizelor realizate și ale politicilor de vot aplicate pentru fiecare piață;

| (d) | dacă mențin
  comunicarea sau
  dialogul cu societățile care fac obiectul
  analizelor și
  recomandărilor lor de vot
  , precum și cu părțile implicate
  și, în caz afirmativ, amploarea și natura
  acestora
  ; |
| --- | --- |

(d)

dacă mențin
  comunicarea sau
  dialogul cu societățile care fac obiectul
  analizelor și
  recomandărilor lor de vot
  , precum și cu părțile implicate
  și, în caz afirmativ, amploarea și natura
  acestora
  ;

| (da) | politica privind prevenirea și gestionarea conflictelor de interese potențiale; |
| --- | --- |

(da)

politica privind prevenirea și gestionarea conflictelor de interese potențiale;

| (e) | numărul total al membrilor personalului implicat în pregătirea recomandărilor de vot
  și calificările acestora
  ; |
| --- | --- |

(e)

numărul total al membrilor personalului implicat în pregătirea recomandărilor de vot
  și calificările acestora
  ;

| (f) | numărul total de recomandări de vot furnizate în ultimul an. |
| --- | --- |

(f)

numărul total de recomandări de vot furnizate în ultimul an.

Aceste informații sunt publicate pe site-ul de internet al consilierilor de vot și rămân disponibile
  , gratuit,
  pentru cel puțin trei ani de la data publicării.

3.   Statele membre se asigură că consilierii de vot identifică și transmit fără întârzieri nejustificate clienților orice conflict de interese existent sau potențial sau orice relație de afaceri existentă sau potențială care le poate influența
  analizele sau
  recomandările de vot și măsurile pe care le-au luat pentru a elimina sau reduce conflictul de interese existent sau potențial.”

| (4) | Se inserează următoarele articole:
  „Articolul 9a
  Dreptul de vot privind politica de remunerare
  1.   Statele membre se asigură că
  societățile elaborează o politică
  de remunerare în ceea ce privește administratorii
  , pe care o supun votului obligatoriu în cadrul adunării generale a acționarilor
  . Societățile plătesc o remunerație administratorilor lor numai în conformitate cu o politică de remunerare care a fost
  votată în cadrul adunării generale a acționarilor
  .
  Orice modificare a politicii este votată la adunarea generală a acționarilor și, în orice caz,
  politica este transmisă spre aprobare
  adunării generale a
  acționarilor cel puțin o dată la trei ani.


  Statele membre pot să prevadă ca votul adunării generale pe politica de remunerare să fie consultativ.




  În situația în care anterior nu a fost pusă în aplicare o politică de remunerare, iar acționarii resping proiectul de politică ce le-a fost transmis, societatea are posibilitatea ca, în timpul revizuirii proiectului, fără însă a depăși o perioadă de un an înaintea adoptării proiectului, să își remunereze administratorii în conformitate cu practicile curente.




  În situația în care există deja o politică de remunerare, iar acționarii resping un proiect de politică ce le-a fost transmis în conformitate cu primul paragraf, societatea are posibilitatea ca, în timpul revizuirii proiectului, fără însă a depăși o perioadă de un an înaintea adoptării proiectului, să își remunereze administratorii în conformitate cu politica existentă.


  2.   Politica este clară și ușor de înțeles, în conformitate cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale societății și cuprinde măsuri pentru evitarea conflictelor de interese.
  3.   Politica
  explică
  modul în care contribuie la interesele pe termen lung și la sustenabilitatea societății
  . Ea
  stabilește criterii clare privind acordarea de remunerații fixe și variabile, inclusiv privind toate
  primele și
  beneficiile, indiferent de formă.
  Politica
  indică proporția adecvată a diferitelor componente
  ale remunerației fixe și ale celei variabile
  . Ea
  explică modul în care s-a ținut cont de remunerațiile și condițiile de angajare ale angajaților societății cu ocazia stabilirii politicii de remunerare sau a remunerației administratorilor.
  În cazul remunerației variabile, politica indică criteriile privind performanța financiară și nefinanciară
  inclusiv, dacă este cazul, considerații referitoare la programele și rezultatele privind responsabilitatea socială a întreprinderilor,
  care trebuie utilizate și explică modul în care acestea contribuie la interesele și sustenabilitatea pe termen lung ale societății, precum și metodele care trebuie aplicate pentru a stabili în ce măsură au fost îndeplinite criteriile de performanță
  ; ea
  precizează perioadele de amânare, perioadele de calificare pentru remunerația bazată pe acțiuni și reținerea acțiunilor după atribuirea definitivă, precum și informații privind posibilitatea societății de a recupera remunerațiile variabile.


  Statele membre se asigură că valoarea acțiunilor nu joacă un rol precumpănitor în criteriile de performanță financiară.




  Statele membre se asigură că remunerația bazată pe acțiuni nu reprezintă cea mai importantă parte din remunerația variabilă a administratorilor. Statele membre pot să prevadă exceptări de la prevederile acestui paragraf, cu condiția ca politica în materie de remunerare să includă o explicație clară și motivată cu privire la modul în care astfel de exceptări servesc intereselor pe termen lung și sustenabilității întreprinderilor.


  Politica indică principalele condiții ale contractelor administratorilor, inclusiv durata acestora, perioadele de preaviz aplicabile
  , condițiile rezilierii
  și plățile aferente rezilierii contractelor
  , precum și caracteristicile pensiei suplimentare sau ale regimului de pensionare anticipată
  .
  În cazul în care legislația națională permite ca societățile să întrețină relații cu administratori în lipsa unui contract, politica indică în acest caz principalele condiții ale relațiilor cu administratorii, inclusiv durata acestora și perioadele de notificare aplicabile, condițiile rezilierii și plățile aferente rezilierii, precum și caracteristicile pensiei suplimentare sau ale regimului de pensionare anticipată.




  Politica specifică procedurile aplicate de societate pentru determinarea remunerației administratorilor, inclusiv rolul și funcționarea comitetului de remunerare.


  Politica explică procesul
  specific
  de luare a deciziilor care conduce la stabilirea acesteia. În cazul revizuirii politicii, revizuirea include o explicație a tuturor schimbărilor semnificative ale politicii și a modului în care se ține cont în cadrul acesteia de
  voturile și de
  punctele de vedere ale acționarilor cu privire la politica de remunerare și la raportul referitor la remunerare din
  cel puțin trei exerciții financiare consecutive anterioare
  .
  4.   Statele membre se asigură că, după aprobarea
  acționarilor
  , politica este făcută publică fără întârziere și este disponibilă
  , gratuit,
  pe site-ul de internet al societății cel puțin atât timp cât este aplicabilă. [AM 27 rev]

  Articolul 9b
  Informații care trebuie să fie furnizate în raportul privind remunerarea și dreptul de vot în ceea ce privește raportul privind remunerarea
  1.   Statele membre se asigură că societatea întocmește un raport
  privind remunerarea,
  clar și ușor de înțeles, care să ofere o imagine de ansamblu cuprinzătoare a remunerațiilor, inclusiv a tuturor beneficiilor, indiferent de formă, acordate
  , în conformitate cu politica de remunerare menționată la articolul 9a,
  administratorilor individuali, inclusiv celor nou recrutați și celor anteriori, în ultimul exercițiu financiar. După caz, raportul conține toate elementele următoare:






  (a) | remunerația totală acordată
  , plătită
  sau
  datorată
  , defalcată pe componente, proporțiile relative ale remunerației fixe și ale celei variabile, o explicație a modului în care remunerația totală este corelată cu performanța pe termen lung și informații privind modul în care au fost aplicate criteriile de performanță
  financiară și de altă natură
  ; |
| --- | --- | --- |

(4)

Se inserează următoarele articole:

„Articolul 9a

Dreptul de vot privind politica de remunerare

1.   Statele membre se asigură că
  societățile elaborează o politică
  de remunerare în ceea ce privește administratorii
  , pe care o supun votului obligatoriu în cadrul adunării generale a acționarilor
  . Societățile plătesc o remunerație administratorilor lor numai în conformitate cu o politică de remunerare care a fost
  votată în cadrul adunării generale a acționarilor
  .
  Orice modificare a politicii este votată la adunarea generală a acționarilor și, în orice caz,
  politica este transmisă spre aprobare
  adunării generale a
  acționarilor cel puțin o dată la trei ani.

Statele membre pot să prevadă ca votul adunării generale pe politica de remunerare să fie consultativ.

În situația în care anterior nu a fost pusă în aplicare o politică de remunerare, iar acționarii resping proiectul de politică ce le-a fost transmis, societatea are posibilitatea ca, în timpul revizuirii proiectului, fără însă a depăși o perioadă de un an înaintea adoptării proiectului, să își remunereze administratorii în conformitate cu practicile curente.

În situația în care există deja o politică de remunerare, iar acționarii resping un proiect de politică ce le-a fost transmis în conformitate cu primul paragraf, societatea are posibilitatea ca, în timpul revizuirii proiectului, fără însă a depăși o perioadă de un an înaintea adoptării proiectului, să își remunereze administratorii în conformitate cu politica existentă.

2.   Politica este clară și ușor de înțeles, în conformitate cu strategia de afaceri, obiectivele, valorile și interesele pe termen lung ale societății și cuprinde măsuri pentru evitarea conflictelor de interese.

3.   Politica
  explică
  modul în care contribuie la interesele pe termen lung și la sustenabilitatea societății
  . Ea
  stabilește criterii clare privind acordarea de remunerații fixe și variabile, inclusiv privind toate
  primele și
  beneficiile, indiferent de formă.

Politica
  indică proporția adecvată a diferitelor componente
  ale remunerației fixe și ale celei variabile
  . Ea
  explică modul în care s-a ținut cont de remunerațiile și condițiile de angajare ale angajaților societății cu ocazia stabilirii politicii de remunerare sau a remunerației administratorilor.

În cazul remunerației variabile, politica indică criteriile privind performanța financiară și nefinanciară
  inclusiv, dacă este cazul, considerații referitoare la programele și rezultatele privind responsabilitatea socială a întreprinderilor,
  care trebuie utilizate și explică modul în care acestea contribuie la interesele și sustenabilitatea pe termen lung ale societății, precum și metodele care trebuie aplicate pentru a stabili în ce măsură au fost îndeplinite criteriile de performanță
  ; ea
  precizează perioadele de amânare, perioadele de calificare pentru remunerația bazată pe acțiuni și reținerea acțiunilor după atribuirea definitivă, precum și informații privind posibilitatea societății de a recupera remunerațiile variabile.

Statele membre se asigură că valoarea acțiunilor nu joacă un rol precumpănitor în criteriile de performanță financiară.

Statele membre se asigură că remunerația bazată pe acțiuni nu reprezintă cea mai importantă parte din remunerația variabilă a administratorilor. Statele membre pot să prevadă exceptări de la prevederile acestui paragraf, cu condiția ca politica în materie de remunerare să includă o explicație clară și motivată cu privire la modul în care astfel de exceptări servesc intereselor pe termen lung și sustenabilității întreprinderilor.

Politica indică principalele condiții ale contractelor administratorilor, inclusiv durata acestora, perioadele de preaviz aplicabile
  , condițiile rezilierii
  și plățile aferente rezilierii contractelor
  , precum și caracteristicile pensiei suplimentare sau ale regimului de pensionare anticipată
  .
  În cazul în care legislația națională permite ca societățile să întrețină relații cu administratori în lipsa unui contract, politica indică în acest caz principalele condiții ale relațiilor cu administratorii, inclusiv durata acestora și perioadele de notificare aplicabile, condițiile rezilierii și plățile aferente rezilierii, precum și caracteristicile pensiei suplimentare sau ale regimului de pensionare anticipată.

Politica specifică procedurile aplicate de societate pentru determinarea remunerației administratorilor, inclusiv rolul și funcționarea comitetului de remunerare.

Politica explică procesul
  specific
  de luare a deciziilor care conduce la stabilirea acesteia. În cazul revizuirii politicii, revizuirea include o explicație a tuturor schimbărilor semnificative ale politicii și a modului în care se ține cont în cadrul acesteia de
  voturile și de
  punctele de vedere ale acționarilor cu privire la politica de remunerare și la raportul referitor la remunerare din
  cel puțin trei exerciții financiare consecutive anterioare
  .

4.   Statele membre se asigură că, după aprobarea
  acționarilor
  , politica este făcută publică fără întârziere și este disponibilă
  , gratuit,
  pe site-ul de internet al societății cel puțin atât timp cât este aplicabilă. [AM 27 rev]

Articolul 9b

Informații care trebuie să fie furnizate în raportul privind remunerarea și dreptul de vot în ceea ce privește raportul privind remunerarea

1.   Statele membre se asigură că societatea întocmește un raport
  privind remunerarea,
  clar și ușor de înțeles, care să ofere o imagine de ansamblu cuprinzătoare a remunerațiilor, inclusiv a tuturor beneficiilor, indiferent de formă, acordate
  , în conformitate cu politica de remunerare menționată la articolul 9a,
  administratorilor individuali, inclusiv celor nou recrutați și celor anteriori, în ultimul exercițiu financiar. După caz, raportul conține toate elementele următoare:

(a)

remunerația totală acordată
  , plătită
  sau
  datorată
  , defalcată pe componente, proporțiile relative ale remunerației fixe și ale celei variabile, o explicație a modului în care remunerația totală este corelată cu performanța pe termen lung și informații privind modul în care au fost aplicate criteriile de performanță
  financiară și de altă natură
  ;

| (b) | modificarea relativă a remunerației administratorilor
  executivi
  în cursul ultimelor trei exerciții financiare, legătura
  cu performanța generală a
  societății și variația remunerației medii a angajaților
  din aceeași perioadă
  ; |
| --- | --- |

(b)

modificarea relativă a remunerației administratorilor
  executivi
  în cursul ultimelor trei exerciții financiare, legătura
  cu performanța generală a
  societății și variația remunerației medii a angajaților
  din aceeași perioadă
  ;

| (c) | orice remunerație primită
  sau datorată administratorilor
  societății de
  către
  orice societate care aparține aceluiași grup; |
| --- | --- |

(c)

orice remunerație primită
  sau datorată administratorilor
  societății de
  către
  orice societate care aparține aceluiași grup;

| (d) | numărul de acțiuni și opțiuni pe acțiuni acordate sau oferite, precum și principalele condiții pentru exercitarea drepturilor aferente, inclusiv prețul de exercitare și data, împreună cu orice modificări ale acestora; |
| --- | --- |

(d)

numărul de acțiuni și opțiuni pe acțiuni acordate sau oferite, precum și principalele condiții pentru exercitarea drepturilor aferente, inclusiv prețul de exercitare și data, împreună cu orice modificări ale acestora;

| (e) | informații privind utilizarea posibilității de a pretinde remunerații variabile; |
| --- | --- |

(e)

informații privind utilizarea posibilității de a pretinde remunerații variabile;

| (f) | informații privind modul în care a fost stabilită remunerația administratorilor, inclusiv informații privind rolul comitetului de remunerare. |
| --- | --- |

(f)

informații privind modul în care a fost stabilită remunerația administratorilor, inclusiv informații privind rolul comitetului de remunerare.

2.   Statele membre se asigură că, atunci când sunt prelucrate datele cu caracter personal ale unui administrator, se protejează dreptul la confidențialitate al persoanelor fizice în conformitate cu Directiva 95/46/CE.

3.   Statele membre se asigură că acționarii au dreptul
  la organizarea unui vot consultativ pe
  raportul privind remunerarea din anul financiar precedent în cadrul adunării generale anuale. În cazul în care acționarii votează împotriva raportului privind remunerarea, societatea
  , dacă este necesar, intră în dialog cu acționarii pentru a identifica motivele respingerii. Societatea
  explică în următorul raport privind
  remunerarea
  modul în care votul acționarilor a fost luat în considerare.

3a.
     
  Dispozițiile privind remunerarea de la prezentul articol și de la articolul 9a nu aduc atingere sistemelor naționale de formare a salariilor angajaților și, după caz, dispozițiilor naționale privind reprezentarea angajaților în cadrul consiliilor de administrație.

4.   
  Pentru a asigura aplicarea uniformă a prezentului articol,
  Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate, în conformitate cu articolul 14a,
  pentru a specifica prezentarea standard a informațiilor prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol. [AM 28]

Articolul 9c

Dreptul de vot privind tranzacțiile dintre părți afiliate

1.   Statele membre se asigură că, în cazul tranzacțiilor
  semnificative
  dintre părți afiliate ▌, societățile fac publice aceste tranzacții
  cel mai târziu
  la momentul încheierii lor, iar anunțul este însoțit de un raport ▌care să evalueze dacă tranzacția este realizată în condițiile pieței, să confirme că tranzacția este corectă și rezonabilă din punctul de vedere al
  societății,
  inclusiv al acționarilor minoritari
  , și să furnizeze o explicație privind examinările pe care se întemeiază evaluarea
  . Anunțul cuprinde informații privind natura relației cu partea afiliată, denumirea părții afiliate, valoarea tranzacției, precum și orice alte informații esențiale necesare pentru a evalua
  corectitudinea economică a tranzacției din perspectiva societății, inclusiv a acționarilor minoritari
  .

Statele membre definesc norme specifice cu privire la raportul care trebuie adoptat în conformitate cu primul paragraf, inclusiv cu privire la persoana responsabilă pentru realizarea rapoartelor, care este una dintre următoarele:

| — | o terță parte independentă; |
| --- | --- |

—

o terță parte independentă;

| — | organul de supraveghere al societății sau |
| --- | --- |

—

organul de supraveghere al societății sau

| — | un comitet de administratori independenți. |
| --- | --- |

—

un comitet de administratori independenți.

2.   Statele membre se asigură că tranzacțiile
  semnificative
  cu părți afiliate
  sunt aprobate de acționari sau de organismul de conducere sau de supraveghere al societății, în conformitate cu proceduri menite să împiedice o parte afiliată să profite de poziția sa, precum și să ofere o protecție adecvată a intereselor societății și ale acționarilor care nu sunt părți afiliate, inclusiv ale acționarilor minoritari
  .

Statele membre pot prevedea că acționarii au drept de vot cu privire la tranzacțiile semnificative aprobate de organismul de conducere sau de supraveghere al societății.

Acest lucru este menit să împiedice părțile afiliate să profite de poziția lor, precum și să asigure o protecția adecvată a intereselor societății.

2a.
     
  Statele membre se asigură că părțile afiliate și reprezentanții lor sunt excluși de la întocmirea raportului menționat la alineatul (1) și de la voturile și deciziile care au loc în conformitate cu alineatul (2). În cazul în care o tranzacție dintre părți afiliate implică un acționar, acel acționar este exclus de la toate votările privind tranzacția. Statele membre pot permite unui acționar care este parte afiliată să ia parte la vot, cu condiția ca prin legislația națională să se garanteze măsuri adecvate de protecție care să se aplice pe durata procesului de votare pentru a proteja interesele acționarilor care nu sunt părți afiliate, inclusiv ale acționarilor minoritari, și care să împiedice partea afiliată să aprobe tranzacția în ciuda opiniei contrare a majorității acționarilor care nu sunt părți afiliate sau în ciuda opiniei contrare a majorității administratorilor independenți.

3.   
  Statele membre se asigură că
  tranzacțiile cu aceeași parte afiliată care au fost încheiate în
  orice perioadă de
  12 luni
  sau în cadrul aceluiași exercițiu financiar și care nu au făcut obiectul obligațiilor prevăzute la alineatele (1), (2) și (3)
  sunt cumulate în scopul aplicării
  alineatelor respective
  .

4.   Statele membre pot exclude de la obligația respectării cerințelor prevăzute la alineatele (1), (2) și (3):

| — | tranzacțiile efectuate între o societate și unul sau mai mulți membri din grupul acesteia
  sau din întreprinderile comune
  , cu condiția ca membrii respectivi ai grupului
  sau ai întreprinderii comune
  să fie deținuți în totalitate de societate
  și ca nicio altă parte afiliată a societății să nu aibă interese în ceea ce privește membrii respectivi sau întreprinderile comune respective
  ; |
| --- | --- |

—

tranzacțiile efectuate între o societate și unul sau mai mulți membri din grupul acesteia
  sau din întreprinderile comune
  , cu condiția ca membrii respectivi ai grupului
  sau ai întreprinderii comune
  să fie deținuți în totalitate de societate
  și ca nicio altă parte afiliată a societății să nu aibă interese în ceea ce privește membrii respectivi sau întreprinderile comune respective
  ;

| — | tranzacțiile încheiate în cursul activității obișnuite și în condiții de piață normale. |
| --- | --- |

—

tranzacțiile încheiate în cursul activității obișnuite și în condiții de piață normale.

4a.
     
  Statele membre definesc tranzacțiile semnificative cu părți afiliate. Tranzacțiile semnificative cu părți afiliate sunt definite luând în considerare următoarele:

| (a) | impactul pe care informațiile cu privire la tranzacție îl pot avea asupra deciziilor subiecților implicați în procesul de aprobare; |
| --- | --- |

(a)

impactul pe care informațiile cu privire la tranzacție îl pot avea asupra deciziilor subiecților implicați în procesul de aprobare;

| (b) | impactul tranzacției asupra rezultatelor, activelor, capitalizării sau cifrei de afaceri a societății, precum și poziția părții afiliate; |
| --- | --- |

(b)

impactul tranzacției asupra rezultatelor, activelor, capitalizării sau cifrei de afaceri a societății, precum și poziția părții afiliate;

| (c) | riscurile pe care tranzacția le generează pentru societate și pentru acționarii minoritari ai acesteia. |
| --- | --- |

(c)

riscurile pe care tranzacția le generează pentru societate și pentru acționarii minoritari ai acesteia.

Atunci când definesc tranzacțiile semnificative cu părți afiliate, statele membre pot stabili unul sau mai multe raporturi cantitative în funcție de impactul tranzacției asupra veniturilor, activelor, capitalizării sau cifrei de afaceri ale societății sau iau în considerare natura tranzacției și poziția părții afiliate.”

| (5) | După articolul 14, se inserează următorul capitol:
  „CAPITOLUL IIA
  ACTE
  DELEGATE
  ȘI SANCȚIUNI
  Articolul 14a


  Exercitarea delegării de competențe


  1.   
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.




  2.
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3a alineatul (5), articolul 3b alineatul (5), articolul 3c alineatul (3) și articolul 9b se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată de la ...*.




  3.
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 3a alineatul (5), articolul 3b alineatul (5), articolul 3c alineatul (3) și articolul 9a poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.




  4.
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.




  5.
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3a alineatul (5), articolului 3b alineatul (5), articolului 3c alineatul (3) și articolului 9b intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de trei luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu trei luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului
  .
  Articolul 14b
  Sancțiuni
  Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate ca urmare a prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până cel târziu la [data transpunerii] și informează Comisia fără întârziere cu privire la orice modificări ulterioare ale acestora.” |
| --- | --- |

(5)

După articolul 14, se inserează următorul capitol:

„CAPITOLUL IIA

ACTE
  DELEGATE
  ȘI SANCȚIUNI

Articolul 14a

Exercitarea delegării de competențe

1.   
  Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

2.
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3a alineatul (5), articolul 3b alineatul (5), articolul 3c alineatul (3) și articolul 9b se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată de la ...*.

3.
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 3a alineatul (5), articolul 3b alineatul (5), articolul 3c alineatul (3) și articolul 9a poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

5.
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3a alineatul (5), articolului 3b alineatul (5), articolului 3c alineatul (3) și articolului 9b intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de trei luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu trei luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului
  .

Articolul 14b

Sancțiuni

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate ca urmare a prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până cel târziu la [data transpunerii] și informează Comisia fără întârziere cu privire la orice modificări ulterioare ale acestora.”

Articolul 2

Modificări ale Directivei 2013/34/EU

Directiva 2013/34/EU se modifică după cum urmează:

| (-1) | La articolul 2, se adaugă următorul punct:










  „(17) | «decizie fiscală» înseamnă orice interpretare sau aplicare în avans a unei dispoziții legale privind o situație sau o tranzacție transfrontalieră a unei societăți, care poate conduce la pierderi fiscale în statele membre sau care poate conduce la economii fiscale pentru societate, care rezultă din transferurile artificiale ale profiturilor în interiorul grupului.” |
| --- | --- | --- |

(-1)

La articolul 2, se adaugă următorul punct:

„(17)

| (-1a) | La articolul 18, după alineatul (2) se introduce următorul alineat:




  „2a.
     
  În notele explicative la declarațiile financiare, întreprinderile mari și entitățile de interes public dezvăluie, de asemenea, specificând, defalcat pentru fiecare stat membru și pentru fiecare țară terță în care au o sucursală, următoarele informații pe bază consolidată pentru exercițiul financiar:










  (a) | numele, tipul activităților și localizarea geografică; |
| --- | --- | --- |

(-1a)

La articolul 18, după alineatul (2) se introduce următorul alineat:

„2a.
     
  În notele explicative la declarațiile financiare, întreprinderile mari și entitățile de interes public dezvăluie, de asemenea, specificând, defalcat pentru fiecare stat membru și pentru fiecare țară terță în care au o sucursală, următoarele informații pe bază consolidată pentru exercițiul financiar:

(a)

numele, tipul activităților și localizarea geografică;

| (b) | cifra de afaceri; |
| --- | --- |

(b)

cifra de afaceri;

| (c) | numărul de angajați în echivalent normă întreagă; |
| --- | --- |

(c)

numărul de angajați în echivalent normă întreagă;

| (d) | valoarea activelor și costul anual de menținere a acestor active; |
| --- | --- |

(d)

valoarea activelor și costul anual de menținere a acestor active;

| (e) | vânzările și achizițiile; |
| --- | --- |

(e)

vânzările și achizițiile;

| (f) | profitul sau pierderea înainte de impozitare; |
| --- | --- |

(f)

profitul sau pierderea înainte de impozitare;

| (g) | impozitul pe profit sau pierderea; |
| --- | --- |

(g)

impozitul pe profit sau pierderea;

| (h) | subvențiile publice primite; |
| --- | --- |

(h)

subvențiile publice primite;

| (i) | societățile-mamă prezintă o listă a filialelor din fiecare stat membru sau țară terță, împreună cu informațiile relevante.” |
| --- | --- |

(i)

societățile-mamă prezintă o listă a filialelor din fiecare stat membru sau țară terță, împreună cu informațiile relevante.”

| (-1b) | La articolul 18, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:




  „3.
     
  Statele membre pot prevedea că alineatul (1) litera (b) și alineatul (2a) nu se aplică declarațiilor financiare anuale ale unei întreprinderi atunci când această întreprindere este inclusă în declarațiile financiare consolidate care trebuie întocmite în temeiul articolului 22, cu condiția ca aceste informații să fie furnizate în notele explicative la declarațiile financiare consolidate.” |
| --- | --- |

(-1b)

La articolul 18, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„3.
     
  Statele membre pot prevedea că alineatul (1) litera (b) și alineatul (2a) nu se aplică declarațiilor financiare anuale ale unei întreprinderi atunci când această întreprindere este inclusă în declarațiile financiare consolidate care trebuie întocmite în temeiul articolului 22, cu condiția ca aceste informații să fie furnizate în notele explicative la declarațiile financiare consolidate.”

| (-1c) | Se inserează următorul articol:




  „Articolul 18a




  Prezentarea de informații suplimentare de către întreprinderile mari




  1.
     
  În notele explicative la situațiile financiare, pe lângă informațiile prevăzute la articolele 16, 17, 18, precum și în orice alte dispoziții ale prezentei directive, întreprinderile mari publică elemente esențiale ale deciziilor fiscale și informații cu privire la acestea, defalcat pentru fiecare stat membru și pentru fiecare țară terță în care au sucursale. Comisia este împuternicită să stabilească, prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 49, forma și conținutul datelor publicate.




  2.
     
  Întreprinderile al căror număr mediu de angajați pe bază consolidată în cursul exercițiului financiar nu depășește 500 și care, conform datelor din bilanț, nu depășesc pe bază consolidată un total al activului bilanțier de 86 de milioane de euro și nici o cifră de afaceri netă de 100 de milioane de euro, sunt exceptate de la obligația prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol.




  3.
     
  Obligația prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol nu se aplică niciunei întreprinderi reglementate de legislația unui stat membru în cazul în care întreprinderea-mamă intră sub incidența legislației unui stat membru, iar informațiile relevante sunt incluse printre informațiile făcute publice de respectiva întreprindere-mamă în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol.




  4.
     
  Informațiile menționate la alineatul (1) fac obiectul unui audit în conformitate cu Directiva 2006/43/CE.” |
| --- | --- |

(-1c)

Se inserează următorul articol:

„Articolul 18a

Prezentarea de informații suplimentare de către întreprinderile mari

1.
     
  În notele explicative la situațiile financiare, pe lângă informațiile prevăzute la articolele 16, 17, 18, precum și în orice alte dispoziții ale prezentei directive, întreprinderile mari publică elemente esențiale ale deciziilor fiscale și informații cu privire la acestea, defalcat pentru fiecare stat membru și pentru fiecare țară terță în care au sucursale. Comisia este împuternicită să stabilească, prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 49, forma și conținutul datelor publicate.

2.
     
  Întreprinderile al căror număr mediu de angajați pe bază consolidată în cursul exercițiului financiar nu depășește 500 și care, conform datelor din bilanț, nu depășesc pe bază consolidată un total al activului bilanțier de 86 de milioane de euro și nici o cifră de afaceri netă de 100 de milioane de euro, sunt exceptate de la obligația prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol.

3.
     
  Obligația prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol nu se aplică niciunei întreprinderi reglementate de legislația unui stat membru în cazul în care întreprinderea-mamă intră sub incidența legislației unui stat membru, iar informațiile relevante sunt incluse printre informațiile făcute publice de respectiva întreprindere-mamă în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol.

4.
     
  Informațiile menționate la alineatul (1) fac obiectul unui audit în conformitate cu Directiva 2006/43/CE.”

| (1) | Articolul 20 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), se adaugă următoarea literă:






  „(h) | raportul privind remunerarea
  definit
  la articolul 9b din Directiva 2007/36/CE.” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Articolul 20 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), se adaugă următoarea literă:

„(h)

raportul privind remunerarea
  definit
  la articolul 9b din Directiva 2007/36/CE.”

| (b) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Auditorul statutar sau societatea de audit trebuie să exprime o opinie în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) paragraful al doilea, cu privire la informațiile pregătite în conformitate cu alineatul (1) literele (c) și (d) din prezentul articol și să se asigură că au fost furnizate informațiile menționate la alineatul (1) literele (a), (b), (e), (f), (g) și (h) din prezentul articol”. |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Auditorul statutar sau societatea de audit trebuie să exprime o opinie în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) paragraful al doilea, cu privire la informațiile pregătite în conformitate cu alineatul (1) literele (c) și (d) din prezentul articol și să se asigură că au fost furnizate informațiile menționate la alineatul (1) literele (a), (b), (e), (f), (g) și (h) din prezentul articol”.

| (c) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text
  :
  „4.   Statele membre pot scuti societățile menționate la alineatul (1) care au emis numai alte titluri de valoare decât acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată în sensul articolul 4 alineatul (1) punctul (14) din Directiva 2004/39/CE, de la aplicarea alineatului (1) literele (a), (b), (e), (f), (g) și (h) din prezentul articol, cu excepția cazului în care astfel de societăți au emis acțiuni care sunt tranzacționate în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare, în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul (15) din Directiva 2004/39/CE.” |
| --- | --- |

(c)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text
  :

„4.   Statele membre pot scuti societățile menționate la alineatul (1) care au emis numai alte titluri de valoare decât acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată în sensul articolul 4 alineatul (1) punctul (14) din Directiva 2004/39/CE, de la aplicarea alineatului (1) literele (a), (b), (e), (f), (g) și (h) din prezentul articol, cu excepția cazului în care astfel de societăți au emis acțiuni care sunt tranzacționate în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare, în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul (15) din Directiva 2004/39/CE.”

Articolul 2a

Modificări ale Directivei 2004/109/CE

Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (14)

  se modifică după cum urmează:

| (1) | La articolul 2 alineatul (1), se adaugă următoarea literă:










  „(r) | «decizie fiscală» înseamnă orice interpretare sau aplicare în avans a unei dispoziții legale privind o situație sau o tranzacție transfrontalieră a unei societăți, care poate conduce la pierderi fiscale în statele membre sau care poate conduce la economii fiscale pentru societate, care rezultă din transferurile artificiale ale profiturilor în interiorul grupului.” |
| --- | --- | --- |

(1)

La articolul 2 alineatul (1), se adaugă următoarea literă:

„(r)

«decizie fiscală» înseamnă orice interpretare sau aplicare în avans a unei dispoziții legale privind o situație sau o tranzacție transfrontalieră a unei societăți, care poate conduce la pierderi fiscale în statele membre sau care poate conduce la economii fiscale pentru societate, care rezultă din transferurile artificiale ale profiturilor în interiorul grupului.”

| (2) | Se inserează următorul articol:




  „Articolul 16a




  Prezentarea de informații suplimentare de către emitenți




  1.
     
  Statele membre solicită fiecărui emitent să publice anual, defalcat pentru fiecare stat membru și pentru fiecare țară terță în care are o sucursală, următoarele informații pe bază consolidată pentru exercițiul financiar:










  (a) | numele, tipul activităților și localizarea geografică; |
| --- | --- | --- |

(2)

Se inserează următorul articol:

„Articolul 16a

Prezentarea de informații suplimentare de către emitenți

1.
     
  Statele membre solicită fiecărui emitent să publice anual, defalcat pentru fiecare stat membru și pentru fiecare țară terță în care are o sucursală, următoarele informații pe bază consolidată pentru exercițiul financiar:

(a)

numele, tipul activităților și localizarea geografică;

| (b) | cifra de afaceri; |
| --- | --- |

(b)

cifra de afaceri;

| (c) | numărul de angajați în echivalent normă întreagă; |
| --- | --- |

(c)

numărul de angajați în echivalent normă întreagă;

| (d) | profitul sau pierderea înainte de impozitare; |
| --- | --- |

(d)

profitul sau pierderea înainte de impozitare;

| (e) | impozitul pe profit sau pierderea; |
| --- | --- |

(e)

impozitul pe profit sau pierderea;

| (f) | subvențiile publice primite. |
| --- | --- |

(f)

subvențiile publice primite.

2.
     
  Obligația prevăzută la alineatul (1) nu se aplică niciunui emitent reglementat de legislația unui stat membru în cazul în care societatea-mamă intră sub incidența legislației unui stat membru, iar informațiile relevante sunt incluse printre informațiile dezvăluite de societatea-mamă respectivă în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol.

3.
     
  Informațiile menționate la alineatul (1) sunt auditate în conformitate cu Directiva 2006/43/CE și sunt publicate, dacă este posibil, ca anexă la situațiile financiare anuale sau, după caz, la situațiile financiare consolidate ale emitentului în cauză.

Articolul 16b

Prezentarea de informații suplimentare de către emitenți

1.
     
  Statele membre solicită fiecărui emitent să publice anual, defalcat pentru fiecare stat membru și pentru fiecare țară terță în care are o sucursală, pe bază consolidată pentru exercițiul financiar, elemente esențiale ale deciziilor fiscale și informații referitoare la acestea. Comisia este împuternicită să stabilească, prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 27 alineatele (2a), (2b) și (2c), forma și conținutul datelor publicate.

2.
     
  Obligația prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol nu se aplică niciunui emitent reglementat de legislația unui stat membru în cazul în care societatea-mamă intră sub incidența legislației unui stat membru, iar informațiile relevante sunt incluse printre informațiile dezvăluite de societatea-mamă respectivă în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol.

3.
     
  Informațiile menționate la alineatul (1) sunt auditate în conformitate cu Directiva 2006/43/CE și sunt publicate, dacă este posibil, ca anexă la situațiile financiare anuale sau, după caz, la situațiile financiare consolidate ale emitentului în cauză.”

| (3) | La articolul 27, alineatul (2a) se înlocuiește cu următorul text:




  „(2a)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 2 alineatul (3), articolul 5 alineatul (6), articolul 9 alineatul (7), articolul 12 alineatul (8), articolul 13 alineatul (2), articolul 14 alineatul (2), articolul 16a alineatul (1), articolul 17 alineatul (4), articolul 18 alineatul (5), articolul 19 alineatul (4), articolul 21 alineatul (4) și articolul 23 alineatele (4), (5) și (7) este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând cu ianuarie 2011. Comisia redactează un raport cu privire la competența delegată cu cel puțin șase luni înainte de sfârșitul perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se extinde automat pentru perioade de o durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă în conformitate cu articolul 27a.” |
| --- | --- |

(3)

La articolul 27, alineatul (2a) se înlocuiește cu următorul text:

„(2a)
     
  Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 2 alineatul (3), articolul 5 alineatul (6), articolul 9 alineatul (7), articolul 12 alineatul (8), articolul 13 alineatul (2), articolul 14 alineatul (2), articolul 16a alineatul (1), articolul 17 alineatul (4), articolul 18 alineatul (5), articolul 19 alineatul (4), articolul 21 alineatul (4) și articolul 23 alineatele (4), (5) și (7) este conferită Comisiei pentru o perioadă de patru ani începând cu ianuarie 2011. Comisia redactează un raport cu privire la competența delegată cu cel puțin șase luni înainte de sfârșitul perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se extinde automat pentru perioade de o durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă în conformitate cu articolul 27a.”

Articolul 3

Transpunere

1.   Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive cel târziu până la [18 luni de la intrarea în vigoare]. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.

Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modul în care fac această trimitere.

2.   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziții din legislația națională pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 4

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 5

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0158/2015).

1

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*1

(2)  JO C 451, 16.12.2014, p. 87.

2

(3)  Directiva 2007/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 iulie 2007 privind exercitarea anumitor drepturi ale acționarilor în cadrul societăților comerciale cotate la bursă (JO L 184, 14.7.2007, p. 17).

3

(4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

4

(5)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

5

(6)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

6

(7)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

7

(14)  
  Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38).

14

Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38).

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/198 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/198

---

P8_TA(2015)0258

Rezerva pentru stabilitatea pieţei aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (COM(2014)0020 – C8-0016/2014 – 2014/0011(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 265/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2014)0020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2014)0020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0016/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0016/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 4 iunie 2014 (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 4 iunie 2014 (1)

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 mai 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 mai 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0029/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0029/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 424, 26.11.2014, p. 46.

---

P8_TC1-COD(2014)0011

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iulie 2015 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2015/1814)

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/199 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/199

---

P8_TA(2015)0259

Navigatorii ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind navigatorii, de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE, 2002/14/CE, 98/59/CE și 2001/23/CE (COM(2013)0798 – C7-0409/2013 – 2013/0390(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 265/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0798), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0798),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0409/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0409/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 martie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 martie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 aprilie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 aprilie 2014 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 mai 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 mai 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru pescuit (A8-0127/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru pescuit (A8-0127/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 226, 16.7.2014, p. 35.

(2)  JO C 174, 7.6.2014, p. 50.

---

P8_TC1-COD(2013)0390

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 8 iulie 2015 în vederea adoptării Directivei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2008/94/CE, 2009/38/CE și 2002/14/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 98/59/CE și 2001/23/CE ale Consiliului în ceea ce privește navigatorii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2015/1794)

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/200 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/200

---

P8_TA(2015)0260

Cooperarea științifică și tehnologică cu Elveția: Orizont 2020 și activitățile ITER ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare – și la Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice de completare a programului Orizont 2020, și prin care se reglementează participarea Confederației Elvețiene la activitățile ITER desfășurate de întreprinderea comună, Fusion for Energy (05662/2015 – C8-0056/2015 – 2014/0304(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 265/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05662/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05662/2015),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare – și la Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice de completare a programului Orizont 2020, și care reglementează participarea Confederației Elvețiene la activitățile ITER desfășurate de întreprinderea comună, Fusion for Energy (15369/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare – și la Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice de completare a programului Orizont 2020, și care reglementează participarea Confederației Elvețiene la activitățile ITER desfășurate de întreprinderea comună, Fusion for Energy (15369/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu, în conformitate cu articolul 186, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), articolul 218 alineatul (7) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0056/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu, în conformitate cu articolul 186, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), articolul 218 alineatul (7) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0056/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0181/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0181/2015),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/201 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/201

---

P8_TA(2015)0261

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2015)0098 – C8-0075/2015 – 2015/0051(NLE))

(Procedura de consultare)

(2017/C 265/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0098),

| — | având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0075/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0075/2015),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0205/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0205/2015),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Statele membre și Uniunea ar trebui să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă
  și, în special
  , pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate
  și adaptabile
  , precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, având în vedere practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Statele membre și Uniunea ar trebui să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă
  și, în special
  , pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate
  și adaptabile
  , precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, având în vedere practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens.

| (1) | Statele membre și Uniunea ar trebui să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii
  eficace și
  coordonate pentru ocuparea forței de muncă
  , menită să contracareze efectele grave ale șomajului
  , pentru promovarea unei forțe de muncă competente
  și
  calificate, precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze la evoluția economiei,
  la evoluțiile sociale și cele de mediu, în special prin promovarea specifică a formării în domeniul științei, tehnologiilor, ingineriei și matematicii și prin adaptarea sistemului de învățământ,
  în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană.
  Ar trebui depuse eforturi speciale pentru sporirea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor cu niveluri foarte scăzute de școlarizare sau de competențe și în rândul celor care nu sunt în măsură să dobândească competențe sau să se formeze rapid, precum și pentru reducerea nivelului șomajului pe termen lung și la scară largă în continuă creștere, acordând o atenție specială regiunilor care înregistrează întârzieri.
  Statele membre, având în vedere practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o
  prioritate și o
  chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens.
  Uniunea ar trebui să însoțească aceste eforturi cu propuneri de politică care să îndeplinească obiectivele din tratat și să asigure o piață a forței de muncă integrată, favorabilă incluziunii, precum și condiții de muncă decente în toată Uniunea, inclusiv salarii adecvate, realizate și prin intermediul contractelor colective. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre și Uniunea ar trebui să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii
  eficace și
  coordonate pentru ocuparea forței de muncă
  , menită să contracareze efectele grave ale șomajului
  , pentru promovarea unei forțe de muncă competente
  și
  calificate, precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze la evoluția economiei,
  la evoluțiile sociale și cele de mediu, în special prin promovarea specifică a formării în domeniul științei, tehnologiilor, ingineriei și matematicii și prin adaptarea sistemului de învățământ,
  în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social enunțate la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană.
  Ar trebui depuse eforturi speciale pentru sporirea gradului de ocupare a forței de muncă în rândul lucrătorilor cu niveluri foarte scăzute de școlarizare sau de competențe și în rândul celor care nu sunt în măsură să dobândească competențe sau să se formeze rapid, precum și pentru reducerea nivelului șomajului pe termen lung și la scară largă în continuă creștere, acordând o atenție specială regiunilor care înregistrează întârzieri.
  Statele membre, având în vedere practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o
  prioritate și o
  chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens.
  Uniunea ar trebui să însoțească aceste eforturi cu propuneri de politică care să îndeplinească obiectivele din tratat și să asigure o piață a forței de muncă integrată, favorabilă incluziunii, precum și condiții de muncă decente în toată Uniunea, inclusiv salarii adecvate, realizate și prin intermediul contractelor colective.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Eurostat estimează că, în ianuarie 2015, numărul șomerilor din Uniune ajunsese la 23 815 000 , din care 18 059 000 se aflau în zona euro. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Eurostat estimează că, în ianuarie 2015, numărul șomerilor din Uniune ajunsese la 23 815 000 , din care 18 059 000 se aflau în zona euro.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | În prezent se impune stabilirea unor indicatori fiabili privind situația de sărăcie în care se găsesc mulți cetățeni ai Uniunii, comparativ cu datele precedente cuprinse în Decizia 2010/707/UE a Consiliului

   (1bis)

  care indicau necesitatea de a elimina riscul sărăciei și excluderii pentru cel puțin 20 de milioane de persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

În prezent se impune stabilirea unor indicatori fiabili privind situația de sărăcie în care se găsesc mulți cetățeni ai Uniunii, comparativ cu datele precedente cuprinse în Decizia 2010/707/UE a Consiliului

   (1bis)

  care indicau necesitatea de a elimina riscul sărăciei și excluderii pentru cel puțin 20 de milioane de persoane.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Uniunea trebuie să combată excluziunea socială și discriminarea, să asigure accesul egal la drepturile fundamentale și să promoveze justiția și protecția socială. În definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea ar trebui să țină seama de cerințele referitoare la garantarea unei protecții sociale corespunzătoare
  și
  la combaterea excluziunii sociale, precum și la un nivel ridicat de educație și de formare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Uniunea trebuie să combată excluziunea socială și discriminarea, să asigure accesul egal la drepturile fundamentale și să promoveze justiția și protecția socială. În definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea ar trebui să țină seama de cerințele referitoare la garantarea unei protecții sociale corespunzătoare
  și
  la combaterea excluziunii sociale, precum și la un nivel ridicat de educație și de formare.

| (2) | Uniunea trebuie să combată excluziunea socială
  , toate formele de sărăcie, precum
  și discriminarea, să asigure accesul egal la drepturile fundamentale și să promoveze justiția și protecția socială.
  Acest obiectiv general nu trebuie să fie afectat de efectele produse de alte acte legislative sau de alte politici.
  În definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea ar trebui să țină seama de cerințele referitoare la garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, la combaterea excluziunii sociale, precum și la un nivel ridicat de educație și de formare. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea trebuie să combată excluziunea socială
  , toate formele de sărăcie, precum
  și discriminarea, să asigure accesul egal la drepturile fundamentale și să promoveze justiția și protecția socială.
  Acest obiectiv general nu trebuie să fie afectat de efectele produse de alte acte legislative sau de alte politici.
  În definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea ar trebui să țină seama de cerințele referitoare la garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, la combaterea excluziunii sociale, precum și la un nivel ridicat de educație și de formare.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Statele membre ar trebui să își considere politicile economice drept o chestiune de interes comun și să le coordoneze în cadrul Consiliului. Orientările privind ocuparea forței de muncă și orientările generale de politică economică ar trebui să fie adoptate de către Consiliu pentru a ghida politicile statelor membre și ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Statele membre ar trebui să își considere politicile economice drept o chestiune de interes comun și să le coordoneze în cadrul Consiliului. Orientările privind ocuparea forței de muncă și orientările generale de politică economică ar trebui să fie adoptate de către Consiliu pentru a ghida politicile statelor membre și ale Uniunii.

| (4) | Statele membre ar trebui să își considere politicile economice
  , precum și politicile lor sociale,
  drept o chestiune de interes comun și să le coordoneze în cadrul Consiliului. Orientările privind ocuparea forței de muncă și orientările generale de politică economică ar trebui să fie adoptate de către Consiliu pentru a ghida politicile statelor membre și ale Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Statele membre ar trebui să își considere politicile economice
  , precum și politicile lor sociale,
  drept o chestiune de interes comun și să le coordoneze în cadrul Consiliului. Orientările privind ocuparea forței de muncă și orientările generale de politică economică ar trebui să fie adoptate de către Consiliu pentru a ghida politicile statelor membre și ale Uniunii.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Pentru a asigura un proces decizional mai democratic cu privire la orientările integrate, care afectează cetățenii și piețele forței de muncă din întreaga Uniune, este important ca atât orientările privind ocuparea forței de muncă, cât și orientările generale de politică economică să fie stabilite de Parlamentul European și de Consiliul. Orientările integrate trebuie să permită statelor membre, ca prioritate, să adopte modele economice sustenabile și integrate la nivel european, național și local. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Pentru a asigura un proces decizional mai democratic cu privire la orientările integrate, care afectează cetățenii și piețele forței de muncă din întreaga Uniune, este important ca atât orientările privind ocuparea forței de muncă, cât și orientările generale de politică economică să fie stabilite de Parlamentul European și de Consiliul. Orientările integrate trebuie să permită statelor membre, ca prioritate, să adopte modele economice sustenabile și integrate la nivel european, național și local.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea
  economică și bugetară
  multilaterală integrată. Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie,
  vor continua
  să îmbunătățească funcționarea acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea
  economică și bugetară
  multilaterală integrată. Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie,
  vor continua
  să îmbunătățească funcționarea acestuia.

| (5) | În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale
  care au un impact puternic asupra situației sociale și a ocupării forței de muncă din Uniune
  .
  Aceste politici pot determina apariția unei tendințe de stagnare și deflație în unele părți ale Uniunii, factori care pot descuraja creșterea economică și ocuparea forței de muncă. În această privință, este indispensabil să se ia în considerare noii indicatori sociali și șocurile asimetrice pe care criza financiară și economică le-a produs în unele state membre.
  Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată
  a politicilor economice, bugetare, sociale și de ocupare a forței de muncă și ar trebui să fie mai bine adaptat pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020
  . Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie,
  pot
  să îmbunătățească
  și mai mult
  funcționarea acestuia
  , însă acest instrument nu a îmbunătățit încă situația economică din statele membre care sunt cel mai mult afectate de criză
  . |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și politicile macrostructurale
  care au un impact puternic asupra situației sociale și a ocupării forței de muncă din Uniune
  .
  Aceste politici pot determina apariția unei tendințe de stagnare și deflație în unele părți ale Uniunii, factori care pot descuraja creșterea economică și ocuparea forței de muncă. În această privință, este indispensabil să se ia în considerare noii indicatori sociali și șocurile asimetrice pe care criza financiară și economică le-a produs în unele state membre.
  Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată
  a politicilor economice, bugetare, sociale și de ocupare a forței de muncă și ar trebui să fie mai bine adaptat pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020
  . Simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie,
  pot
  să îmbunătățească
  și mai mult
  funcționarea acestuia
  , însă acest instrument nu a îmbunătățit încă situația economică din statele membre care sunt cel mai mult afectate de criză
  .

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Potrivit Observatorului social european (OSE), 26 de state membre au deja sisteme de susținere a veniturilor și de protecție socială

   (1bis)

  . Comisarul pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale, competențe și mobilitatea forței de muncă, Marianne Thyssen, a declarat că, dacă ar putea decide personal cu privire la politicile tuturor statelor membre ale UE, atunci în toate țările europene ar exista un venit minim. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Potrivit Observatorului social european (OSE), 26 de state membre au deja sisteme de susținere a veniturilor și de protecție socială

   (1bis)

  . Comisarul pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale, competențe și mobilitatea forței de muncă, Marianne Thyssen, a declarat că, dacă ar putea decide personal cu privire la politicile tuturor statelor membre ale UE, atunci în toate țările europene ar exista un venit minim.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | La nivelul Uniunii nu există o competență de reglementare în ceea ce privește crearea unui cadru normativ pentru un salariu minim european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

La nivelul Uniunii nu există o competență de reglementare în ceea ce privește crearea unui cadru normativ pentru un salariu minim european.

Amendamentul 47

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe
  importante
  în
  economia Uniunii și a statelor sale membre
  . Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică coordonată
  și
  ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții,
  un
  angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe
  importante
  în
  economia Uniunii și a statelor sale membre
  . Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică coordonată
  și
  ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții,
  un
  angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale.

| (6) | Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe
  grave
  în
  economiile statelor membre și în mecanismele de coordonare ale UE
  . Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă
  , ceea ce presupune eliminarea nivelurilor ridicate de șomaj, apărute în anumite părți ale teritoriului său,
  reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică
  hotărâtă
  , coordonată, ambițioasă
  , dar mai ales eficace
  , atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții,
  mai ales pentru acelea care urmăresc dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, a microîntreprinderilor, a întreprinderilor noi inovatoare și a companiilor care promovează locuri de muncă favorabile mediului și
  angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale.
  Aceste acțiuni ar trebui să includă, de asemenea, crearea unei piețe a forței de muncă mai integratoare, bazate pe drepturi, însoțită de măsuri adecvate de protecție socială. Aceste acțiuni ar trebui, de asemenea, să conțină măsuri de protecție socială, precum un venit minim garantat, care urmează să fie introduse în conformitate cu practicile naționale și care trebuie să aibă ca scop combaterea sărăciei extreme și a excluderii sociale
  . |
| --- | --- |

(6)

Criza financiară și economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe
  grave
  în
  economiile statelor membre și în mecanismele de coordonare ale UE
  . Ea a subliniat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o creștere economică puternică, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă
  , ceea ce presupune eliminarea nivelurilor ridicate de șomaj, apărute în anumite părți ale teritoriului său,
  reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică
  hotărâtă
  , coordonată, ambițioasă
  , dar mai ales eficace
  , atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții,
  mai ales pentru acelea care urmăresc dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, a microîntreprinderilor, a întreprinderilor noi inovatoare și a companiilor care promovează locuri de muncă favorabile mediului și
  angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale.
  Aceste acțiuni ar trebui să includă, de asemenea, crearea unei piețe a forței de muncă mai integratoare, bazate pe drepturi, însoțită de măsuri adecvate de protecție socială. Aceste acțiuni ar trebui, de asemenea, să conțină măsuri de protecție socială, precum un venit minim garantat, care urmează să fie introduse în conformitate cu practicile naționale și care trebuie să aibă ca scop combaterea sărăciei extreme și a excluderii sociale
  .

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți
  bazate pe coeziune
  , în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială și înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii. De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor
  regiunilor
  la beneficiile creșterii economice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți
  bazate pe coeziune
  , în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială și înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii. De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor
  regiunilor
  la beneficiile creșterii economice.

| (7) | Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei
  , punând la dispoziție date mai fiabile privind sărăcia extremă,
  și să vizeze construirea unei societăți
  mai integratoare și mai juste
  , în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități
  nediscriminatorii
  pentru toți și să se reducă
  în mod substanțial
  sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială
  adecvate
  și înlăturarea
  barierelor administrative inutile și a
  barierelor din calea participării pe piața muncii
  , în special a celor care afectează persoanele cu handicap
  . De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor
  entităților locale și regionale
  la beneficiile creșterii economice.
  Tabelul comparativ al indicatorilor-cheie privind ocuparea forței de muncă și aspectele sociale din cadrul Raportului comun privind ocuparea forței de muncă este un instrument deosebit de util în această privință, prin faptul că ajută la detectarea la timp a problemelor principale privind aspectele sociale și ocuparea forței de muncă și a divergențelor și identifică domeniile în care reacția politică este necesară în cea mai mare măsură. Totuși, următoarele ediții ale tabelului comparativ ar trebui să includă și date defalcate pe sexe. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei
  , punând la dispoziție date mai fiabile privind sărăcia extremă,
  și să vizeze construirea unei societăți
  mai integratoare și mai juste
  , în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități
  nediscriminatorii
  pentru toți și să se reducă
  în mod substanțial
  sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și prin sisteme de protecție socială
  adecvate
  și înlăturarea
  barierelor administrative inutile și a
  barierelor din calea participării pe piața muncii
  , în special a celor care afectează persoanele cu handicap
  . De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și al tuturor
  entităților locale și regionale
  la beneficiile creșterii economice.
  Tabelul comparativ al indicatorilor-cheie privind ocuparea forței de muncă și aspectele sociale din cadrul Raportului comun privind ocuparea forței de muncă este un instrument deosebit de util în această privință, prin faptul că ajută la detectarea la timp a problemelor principale privind aspectele sociale și ocuparea forței de muncă și a divergențelor și identifică domeniile în care reacția politică este necesară în cea mai mare măsură. Totuși, următoarele ediții ale tabelului comparativ ar trebui să includă și date defalcate pe sexe.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Curtea de Conturi Europeană a identificat trei riscuri ce pot afecta implementarea reușită a Garanției pentru tineret: adecvarea finanțării totale, definiția „ofertei de înaltă calitate” și modalitățile de monitorizare și raportare de către Comisie a rezultatelor acestui sistem. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Curtea de Conturi Europeană a identificat trei riscuri ce pot afecta implementarea reușită a Garanției pentru tineret: adecvarea finanțării totale, definiția „ofertei de înaltă calitate” și modalitățile de monitorizare și raportare de către Comisie a rezultatelor acestui sistem.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 7 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7b) | Decizia 2010/707/UE

   (1bis)

  a Consiliului stabilește următoarele obiective: aducerea la 75 % până în 2020 a ratei de ocupare a forței de muncă pentru femeile și bărbații cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, reducerea ratei de abandon sub 10 %, creșterea la cel puțin 40 % a cotei persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care absolvesc ciclul de învățământ terțiar sau un nivel de instruire echivalent și promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei, vizându-se scoaterea a cel puțin 20 de milioane de persoane în afara riscului de sărăcie și excluziune. Realizarea Strategiei Europa 2020 în domeniul social și al ocupării forței de muncă rămâne un obiectiv-cheie al politicii statelor membre din domeniul ocupării forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7b)

Decizia 2010/707/UE

   (1bis)

  a Consiliului stabilește următoarele obiective: aducerea la 75 % până în 2020 a ratei de ocupare a forței de muncă pentru femeile și bărbații cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, reducerea ratei de abandon sub 10 %, creșterea la cel puțin 40 % a cotei persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care absolvesc ciclul de învățământ terțiar sau un nivel de instruire echivalent și promovarea incluziunii sociale, îndeosebi prin reducerea sărăciei, vizându-se scoaterea a cel puțin 20 de milioane de persoane în afara riscului de sărăcie și excluziune. Realizarea Strategiei Europa 2020 în domeniul social și al ocupării forței de muncă rămâne un obiectiv-cheie al politicii statelor membre din domeniul ocupării forței de muncă.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor
  structurale
  coordonate, o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor
  structurale
  coordonate, o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020.

| (8) | O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020
  , obiective care nu au fost încă atinse
  .
  Rezultatul consultării publice din 2014 privind Strategia Europa 2020 indică cu claritate faptul că obiectivele privind ocuparea forței de muncă, sărăcia, excluziunea socială și educația prevăzute în strategie sunt încă extrem de pertinente și au același grad de importanță, sunt interdependente și se întăresc reciproc.
  Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor coordonate
  menite să reducă inegalitățile și să sporească bunăstarea cetățenilor
  , o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(8)

O acțiune coerentă cu orientările reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020
  , obiective care nu au fost încă atinse
  .
  Rezultatul consultării publice din 2014 privind Strategia Europa 2020 indică cu claritate faptul că obiectivele privind ocuparea forței de muncă, sărăcia, excluziunea socială și educația prevăzute în strategie sunt încă extrem de pertinente și au același grad de importanță, sunt interdependente și se întăresc reciproc.
  Orientările constituie o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor coordonate
  menite să reducă inegalitățile și să sporească bunăstarea cetățenilor
  , o combinație de politici economice globale corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale,
  printr-o asociere strânsă
  cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale,
  printr-o asociere strânsă
  cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.

| (9) | La elaborarea și punerea în aplicare a politicilor naționale, statele membre ar trebui să asigure o guvernanță eficace.
  Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare
  , monitorizate și evaluate
  în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile. |
| --- | --- |

(9)

La elaborarea și punerea în aplicare a politicilor naționale, statele membre ar trebui să asigure o guvernanță eficace.
  Cu toate că aceste orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui să fie puse în aplicare
  , monitorizate și evaluate
  în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Orientările generale pentru politicile economice oferă statelor membre un ghid pentru punerea în aplicare a reformelor
  , reflectând interdependența. Ele sunt coerente cu Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările
  ar trebui să formeze baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Orientările generale pentru politicile economice oferă statelor membre un ghid pentru punerea în aplicare a reformelor
  , reflectând interdependența. Ele sunt coerente cu Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările
  ar trebui să formeze baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre,

| (10) | Orientările generale pentru politicile economice
  și orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă
  oferă statelor membre un ghid pentru punerea în aplicare a reformelor
  și
  ar trebui să formeze baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre.
  Dată fiind strânsa interdependență a economiilor și piețelor forței de muncă ale statelor membre, Consiliul ar trebui să țină seama, atunci când adoptă recomandări specifice fiecărei țări, de situația din țările vecine, precum și din țările cu care respectivul stat membru are legături clare, urmând tendința migrației lucrătorilor și a oricărui alt indicator pertinent. În această privință, Comisia ar trebui să dispună de statistici și date exacte și actualizate în cazul în care recomandările specifice fiecărei țări trebuie ajustate. |
| --- | --- |

(10)

Orientările generale pentru politicile economice
  și orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă
  oferă statelor membre un ghid pentru punerea în aplicare a reformelor
  și
  ar trebui să formeze baza pentru orice recomandări specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre.
  Dată fiind strânsa interdependență a economiilor și piețelor forței de muncă ale statelor membre, Consiliul ar trebui să țină seama, atunci când adoptă recomandări specifice fiecărei țări, de situația din țările vecine, precum și din țările cu care respectivul stat membru are legături clare, urmând tendința migrației lucrătorilor și a oricărui alt indicator pertinent. În această privință, Comisia ar trebui să dispună de statistici și date exacte și actualizate în cazul în care recomandările specifice fiecărei țări trebuie ajustate.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă, să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, să promoveze antreprenoriatul și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea
  micilor întreprinderi
  cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați.
  De asemenea,
  statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ. | Statele membre
  , în cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să
  soluționeze în mod eficace și prompt problema gravă a șomajului, să
  faciliteze
  și să investească în
  crearea de locuri de muncă
  durabile și de calitate
  , să
  soluționeze problema accesibilității pentru grupurile cele mai vulnerabile și să
  reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi,
  la toate nivelurile de calificare și în toate sectoarele pieței muncii, inclusiv prin reducerea birocrației excesive, respectând totodată standardele de muncă și sociale,
  să promoveze antreprenoriatul
  în rândul tinerilor
  și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea
  microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii
  cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați. Statele membre ar trebui să promoveze
  , printre altele, locurile de muncă din sectoarele verzi, albe și albastre și
  economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă, să reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi, să promoveze antreprenoriatul și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea
  micilor întreprinderi
  cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați.
  De asemenea,
  statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.

Statele membre
  , în cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să
  soluționeze în mod eficace și prompt problema gravă a șomajului, să
  faciliteze
  și să investească în
  crearea de locuri de muncă
  durabile și de calitate
  , să
  soluționeze problema accesibilității pentru grupurile cele mai vulnerabile și să
  reducă barierele din calea angajărilor de personal în întreprinderi,
  la toate nivelurile de calificare și în toate sectoarele pieței muncii, inclusiv prin reducerea birocrației excesive, respectând totodată standardele de muncă și sociale,
  să promoveze antreprenoriatul
  în rândul tinerilor
  și, în special, să sprijine înființarea și dezvoltarea
  microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii
  cu scopul de a spori rata de ocupare a locurilor de muncă pentru femei și bărbați. Statele membre ar trebui să promoveze
  , printre altele, locurile de muncă din sectoarele verzi, albe și albastre și
  economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Sarcina fiscală ar trebui să fie transferată de la impozitarea muncii la alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și creșterea economică, protejând în același timp veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor de
  stimulare a creșterii economice
  . Reducerea impozitării muncii ar trebui să vizeze componentele relevante ale sarcinii fiscale și eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii. | Sarcina fiscală ar trebui să fie transferată de la impozitarea muncii la alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și creșterea economică, protejând în același timp veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor
  direcționate către investițiile publice, inovare și crearea
  de
  locuri de muncă
  . Reducerea impozitării muncii ar trebui să vizeze componentele relevante ale sarcinii fiscale
  , combaterea discriminării
  și eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, în special pentru persoanele
  cu dizabilități și persoanele
  cele mai îndepărtate de piața muncii
  , respectând totodată standardele de muncă existente
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Sarcina fiscală ar trebui să fie transferată de la impozitarea muncii la alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și creșterea economică, protejând în același timp veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor de
  stimulare a creșterii economice
  . Reducerea impozitării muncii ar trebui să vizeze componentele relevante ale sarcinii fiscale și eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii.

Sarcina fiscală ar trebui să fie transferată de la impozitarea muncii la alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și creșterea economică, protejând în același timp veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor
  direcționate către investițiile publice, inovare și crearea
  de
  locuri de muncă
  . Reducerea impozitării muncii ar trebui să vizeze componentele relevante ale sarcinii fiscale
  , combaterea discriminării
  și eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, în special pentru persoanele
  cu dizabilități și persoanele
  cele mai îndepărtate de piața muncii
  , respectând totodată standardele de muncă existente
  .

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 5 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui, în colaborare cu partenerii sociali, să încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire a salariilor care să permită o reacție a salariilor la evoluția productivității. În acest sens, ar trebui
  luate în considerare
  diferențele în materie de calificări și de
  condițiile
  de pe piețele locale ale muncii,
  precum și divergențele de performanță economică între diversele regiuni
  ,
  sectoare și întreprinderi. În cazul stabilirii unui salariu minim,
  statele membre și partenerii sociali ar trebui să analizeze impactul acestuia asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, creării de locuri de muncă și competitivității. | Politicile care asigură că salariile permit un trai decent sunt în continuare importante pentru crearea de locuri de muncă și reducerea sărăciei în Uniune. Prin urmare,
  statele membre ar trebui, în colaborare cu partenerii sociali, să
  respecte și să
  încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire a salariilor care să permită o reacție a salariilor
  reale
  la evoluția productivității
  , contribuind la corectarea divergențelor din trecut fără a alimenta presiuni deflaționiste
  .
  Aceste mecanisme ar trebui să asigure suficiente resurse pentru satisfacerea nevoilor fundamentale, ținând cont de indicatorii de sărăcie specifici fiecărui stat membru.
  În acest sens, ar trebui
  evaluate în mod adecvat
  diferențele în materie de calificări și de
  condiții
  de pe piețele locale ale muncii,
  pentru a asigura un nivel de trai și venituri decente în întreaga Uniune. La stabilirea salariului minim în conformitate cu legislația și practicile naționale
  , statele membre și partenerii sociali ar trebui să
  asigure caracterul adecvat al acestuia și să
  analizeze impactul acestuia asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă,
  veniturilor gospodăriilor, cererii agregate,
  creării de locuri de muncă și competitivității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui, în colaborare cu partenerii sociali, să încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire a salariilor care să permită o reacție a salariilor la evoluția productivității. În acest sens, ar trebui
  luate în considerare
  diferențele în materie de calificări și de
  condițiile
  de pe piețele locale ale muncii,
  precum și divergențele de performanță economică între diversele regiuni
  ,
  sectoare și întreprinderi. În cazul stabilirii unui salariu minim,
  statele membre și partenerii sociali ar trebui să analizeze impactul acestuia asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, creării de locuri de muncă și competitivității.

Politicile care asigură că salariile permit un trai decent sunt în continuare importante pentru crearea de locuri de muncă și reducerea sărăciei în Uniune. Prin urmare,
  statele membre ar trebui, în colaborare cu partenerii sociali, să
  respecte și să
  încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire a salariilor care să permită o reacție a salariilor
  reale
  la evoluția productivității
  , contribuind la corectarea divergențelor din trecut fără a alimenta presiuni deflaționiste
  .
  Aceste mecanisme ar trebui să asigure suficiente resurse pentru satisfacerea nevoilor fundamentale, ținând cont de indicatorii de sărăcie specifici fiecărui stat membru.
  În acest sens, ar trebui
  evaluate în mod adecvat
  diferențele în materie de calificări și de
  condiții
  de pe piețele locale ale muncii,
  pentru a asigura un nivel de trai și venituri decente în întreaga Uniune. La stabilirea salariului minim în conformitate cu legislația și practicile naționale
  , statele membre și partenerii sociali ar trebui să
  asigure caracterul adecvat al acestuia și să
  analizeze impactul acestuia asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă,
  veniturilor gospodăriilor, cererii agregate,
  creării de locuri de muncă și competitivității.

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 5 – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre ar trebui să reducă birocrația excesivă, pentru a diminua sarcina întreprinderilor mici și mijlocii, deoarece acestea contribuie în mod semnificativ la crearea de locuri de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să reducă birocrația excesivă, pentru a diminua sarcina întreprinderilor mici și mijlocii, deoarece acestea contribuie în mod semnificativ la crearea de locuri de muncă.

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante. Statele membre ar trebui să realizeze
  investițiile necesare
  în sistemele de educație și de formare profesională, îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de competență al forței de muncă, permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală.
  Statele membre
  ar trebui să
  își intensifice eforturile
  pentru
  a îmbunătăți accesul tuturor la un proces de învățare în rândul adulților de calitate și pentru a pune în aplicare strategii de îmbătrânire activă, care să permită prelungirea vieții profesionale
  . | Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea
  sustenabilă
  și capacitatea de inserție profesională
  în locuri de muncă de calitate
  printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante
  puse la dispoziția și accesibile tuturor
  .
  Ar trebui să se acorde o atenție specială îngrijirii medicale, serviciilor sociale și serviciilor de transport care se confruntă sau se vor confrunta cu deficiențe de personal pe termen mediu.
  Statele membre ar trebui să realizeze
  investiții eficace
  în sistemele de educație și de formare profesională
  calitative și favorabile incluziunii de timpuriu
  , îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de
  know-how și de
  competență al forței de muncă
  și a spori diversitatea competențelor
  , permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală.
  În acest scop,
  ar trebui să
  se țină cont de faptul că o serie de „competențe netehnice”, cum sunt cele de comunicare, devin tot mai importante
  pentru
  un număr mare de ocupații
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante. Statele membre ar trebui să realizeze
  investițiile necesare
  în sistemele de educație și de formare profesională, îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de competență al forței de muncă, permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală.
  Statele membre
  ar trebui să
  își intensifice eforturile
  pentru
  a îmbunătăți accesul tuturor la un proces de învățare în rândul adulților de calitate și pentru a pune în aplicare strategii de îmbătrânire activă, care să permită prelungirea vieții profesionale
  .

Statele membre ar trebui să promoveze productivitatea
  sustenabilă
  și capacitatea de inserție profesională
  în locuri de muncă de calitate
  printr-o furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante
  puse la dispoziția și accesibile tuturor
  .
  Ar trebui să se acorde o atenție specială îngrijirii medicale, serviciilor sociale și serviciilor de transport care se confruntă sau se vor confrunta cu deficiențe de personal pe termen mediu.
  Statele membre ar trebui să realizeze
  investiții eficace
  în sistemele de educație și de formare profesională
  calitative și favorabile incluziunii de timpuriu
  , îmbunătățind, în același timp, eficiența și eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de
  know-how și de
  competență al forței de muncă
  și a spori diversitatea competențelor
  , permițând acesteia să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală.
  În acest scop,
  ar trebui să
  se țină cont de faptul că o serie de „competențe netehnice”, cum sunt cele de comunicare, devin tot mai importante
  pentru
  un număr mare de ocupații
  .

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre ar trebui să promoveze antreprenoriatul în rândul tinerilor, printre altele prin introducerea unor cursuri opționale de antreprenoriat și prin încurajarea creării de întreprinderi ale elevilor sau studenților în licee și facultăți. Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să intensifice eforturile menite să îi împiedice pe tineri să renunțe la școală și să asigure o trecere ușoară de la educație și formare la viața profesională, să îmbunătățească accesul și să înlăture barierele din calea învățării de înaltă calitate în rândul adulților, acordând o atenție specială grupurilor cel mai vulnerabile și nevoilor acestora, prin oferirea unor cursuri de recalificare profesională în situațiile în care pierderea locului de muncă și schimbările de pe piața muncii necesită o reintegrare activă. În același timp, statele membre ar trebui să pună în aplicare strategii de îmbătrânire activă, pentru a permite încadrarea sănătoasă în muncă până la vârsta reală de pensionare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să promoveze antreprenoriatul în rândul tinerilor, printre altele prin introducerea unor cursuri opționale de antreprenoriat și prin încurajarea creării de întreprinderi ale elevilor sau studenților în licee și facultăți. Statele membre, în cooperare cu autoritățile locale și regionale, ar trebui să intensifice eforturile menite să îi împiedice pe tineri să renunțe la școală și să asigure o trecere ușoară de la educație și formare la viața profesională, să îmbunătățească accesul și să înlăture barierele din calea învățării de înaltă calitate în rândul adulților, acordând o atenție specială grupurilor cel mai vulnerabile și nevoilor acestora, prin oferirea unor cursuri de recalificare profesională în situațiile în care pierderea locului de muncă și schimbările de pe piața muncii necesită o reintegrare activă. În același timp, statele membre ar trebui să pună în aplicare strategii de îmbătrânire activă, pentru a permite încadrarea sănătoasă în muncă până la vârsta reală de pensionare.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În timp ce asigură nivelul necesar de competențe impus de o piață a forței de muncă în continuă schimbare și sprijină programele de educație și formare în paralel cu programele de învățare în rândul adulților, statele membre ar trebui să țină cont de faptul că locurile de muncă cu un nivel scăzut de calificare sunt, de asemenea, necesare și că persoanele cu un nivel înalt de calificare beneficiază de oportunități de încadrare în muncă mai bune decât persoanele cu calificare medie sau slab calificate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În timp ce asigură nivelul necesar de competențe impus de o piață a forței de muncă în continuă schimbare și sprijină programele de educație și formare în paralel cu programele de învățare în rândul adulților, statele membre ar trebui să țină cont de faptul că locurile de muncă cu un nivel scăzut de calificare sunt, de asemenea, necesare și că persoanele cu un nivel înalt de calificare beneficiază de oportunități de încadrare în muncă mai bune decât persoanele cu calificare medie sau slab calificate.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Accesul la îngrijirea și educația accesibile și de înaltă calitate a copiilor preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate pentru politici și investiții cuprinzătoare, cuplate cu măsuri de sprijin pentru familii și părinți și cu măsuri de reconciliere, care ajută părinții să își echilibreze viața profesională cu viața de familie, ca o contribuție la prevenirea abandonului școlar și la îmbunătățirea șanselor tinerilor pe piața muncii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Accesul la îngrijirea și educația accesibile și de înaltă calitate a copiilor preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate pentru politici și investiții cuprinzătoare, cuplate cu măsuri de sprijin pentru familii și părinți și cu măsuri de reconciliere, care ajută părinții să își echilibreze viața profesională cu viața de familie, ca o contribuție la prevenirea abandonului școlar și la îmbunătățirea șanselor tinerilor pe piața muncii.

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ar trebui abordat nivelul
  ridicat al șomajului
  și
  ar trebui
  prevenit șomajul pe termen lung
  . Numărul șomerilor pe termen lung ar trebui
  redus în mod semnificativ
  prin intermediul unor strategii cuprinzătoare și care să se consolideze reciproc, inclusiv prin furnizarea de sprijin activ
  specific
  șomerilor pe termen lung pentru a reveni pe piața muncii. Ar trebui să fie abordat pe larg șomajul în rândul tinerilor,
  inclusiv
  prin dotarea
  instituțiilor relevante
  cu mijloacele necesare pentru a pune în aplicare pe deplin și în mod coerent planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret. | Problema șomajului, în special a șomajului pe termen lung și a nivelului
  ridicat al șomajului
  regional
  ar trebui
  soluționată în mod eficace și prompt, dar și prevenită prin intermediul unei combinații de măsuri vizând cererea și oferta
  . Numărul șomerilor pe termen lung
  și problema necorelării și perimării competențelor
  ar trebui
  soluționate
  prin intermediul unor strategii cuprinzătoare și care să se consolideze reciproc, inclusiv prin furnizarea de sprijin activ
  și personalizat bazat pe nevoi și a unor forme de protecție socială adecvate
  șomerilor pe termen lung pentru a reveni pe piața muncii
  în mod conștient și responsabil
  . Ar trebui să fie abordat pe larg șomajul în rândul tinerilor, prin
  intermediul unei strategii generale de ocupare a forței de muncă a tinerilor. Aceasta include investiții în sectoare care pot crea locuri de muncă de calitate pentru tineri și
  dotarea
  factorilor relevanți, precum servicii de sprijin pentru tineri, furnizori de educație și formare, organizații de tineret și servicii publice de ocupare a forței de muncă,
  cu mijloacele necesare pentru a pune în aplicare pe deplin și în mod coerent planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret
  , dar și prin preluarea rapidă a resurselor de către statele membre
  .
  Accesul la finanțare pentru cei care aleg să demareze o afacere ar trebui facilitat printr-o accesibilitate mai extinsă a informațiilor, prin reducerea birocrației excesive și prin posibilitatea transformării ajutorului de șomaj aferent mai multor luni într-o subvenție inițială de înființare a unei întreprinderi după prezentarea unui plan de afaceri și în conformitate cu legislația națională. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Ar trebui abordat nivelul
  ridicat al șomajului
  și
  ar trebui
  prevenit șomajul pe termen lung
  . Numărul șomerilor pe termen lung ar trebui
  redus în mod semnificativ
  prin intermediul unor strategii cuprinzătoare și care să se consolideze reciproc, inclusiv prin furnizarea de sprijin activ
  specific
  șomerilor pe termen lung pentru a reveni pe piața muncii. Ar trebui să fie abordat pe larg șomajul în rândul tinerilor,
  inclusiv
  prin dotarea
  instituțiilor relevante
  cu mijloacele necesare pentru a pune în aplicare pe deplin și în mod coerent planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret.

Problema șomajului, în special a șomajului pe termen lung și a nivelului
  ridicat al șomajului
  regional
  ar trebui
  soluționată în mod eficace și prompt, dar și prevenită prin intermediul unei combinații de măsuri vizând cererea și oferta
  . Numărul șomerilor pe termen lung
  și problema necorelării și perimării competențelor
  ar trebui
  soluționate
  prin intermediul unor strategii cuprinzătoare și care să se consolideze reciproc, inclusiv prin furnizarea de sprijin activ
  și personalizat bazat pe nevoi și a unor forme de protecție socială adecvate
  șomerilor pe termen lung pentru a reveni pe piața muncii
  în mod conștient și responsabil
  . Ar trebui să fie abordat pe larg șomajul în rândul tinerilor, prin
  intermediul unei strategii generale de ocupare a forței de muncă a tinerilor. Aceasta include investiții în sectoare care pot crea locuri de muncă de calitate pentru tineri și
  dotarea
  factorilor relevanți, precum servicii de sprijin pentru tineri, furnizori de educație și formare, organizații de tineret și servicii publice de ocupare a forței de muncă,
  cu mijloacele necesare pentru a pune în aplicare pe deplin și în mod coerent planurile lor naționale de punere în aplicare a garanției pentru tineret
  , dar și prin preluarea rapidă a resurselor de către statele membre
  .
  Accesul la finanțare pentru cei care aleg să demareze o afacere ar trebui facilitat printr-o accesibilitate mai extinsă a informațiilor, prin reducerea birocrației excesive și prin posibilitatea transformării ajutorului de șomaj aferent mai multor luni într-o subvenție inițială de înființare a unei întreprinderi după prezentarea unui plan de afaceri și în conformitate cu legislația națională.

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre ar trebui să țină cont de disparitățile locale și regionale la elaborarea și aplicarea măsurilor de combatere a șomajului și să colaboreze cu serviciile locale de ocupare a forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să țină cont de disparitățile locale și regionale la elaborarea și aplicarea măsurilor de combatere a șomajului și să colaboreze cu serviciile locale de ocupare a forței de muncă.

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ar trebui abordate deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare, pentru a se asigura un învățământ de calitate și pentru a preveni și a combate părăsirea timpurie a școlii. Statele membre ar trebui să crească
  nivelul
  de studii, să
  analizeze sistemele
  de învățare duale și
  să modernizeze învățământul profesional
  ,
  sporind,
  în același timp,
  oportunitățile de recunoaștere a
  competențelor dobândite în afara sistemului de învățământ oficial. | Ar trebui abordate deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare, pentru a se asigura un învățământ de calitate și pentru a preveni și a combate părăsirea timpurie a școlii
  și pentru a promova o educație atotcuprinzătoare, de înaltă calitate, pornind de la nivelul de bază
  .
  În acest scop sunt necesare sisteme educaționale flexibile orientate înspre practică.
  Statele membre
  , în cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să crească
  calitatea nivelului
  de studii,
  făcându-l accesibil pentru toți,
  să
  instituie și să îmbunătățească sisteme
  de învățare duale
  , adaptate nevoilor acestora, prin modernizarea învățământului profesional
  și
  a cadrelor existente
  ,
  cum este europass, asigurând
  în același timp,
  unde este cazul, o reconversie profesională corespunzătoare și recunoașterea
  competențelor
  profesionale
  dobândite în afara sistemului de învățământ oficial.
  Ar trebui consolidate legăturile dintre educație și piața muncii, asigurându-se în același timp că educația este suficient de vastă pentru a oferi o bază solidă pentru încadrarea în muncă pe tot parcursul vieții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Ar trebui abordate deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare, pentru a se asigura un învățământ de calitate și pentru a preveni și a combate părăsirea timpurie a școlii. Statele membre ar trebui să crească
  nivelul
  de studii, să
  analizeze sistemele
  de învățare duale și
  să modernizeze învățământul profesional
  ,
  sporind,
  în același timp,
  oportunitățile de recunoaștere a
  competențelor dobândite în afara sistemului de învățământ oficial.

Ar trebui abordate deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare, pentru a se asigura un învățământ de calitate și pentru a preveni și a combate părăsirea timpurie a școlii
  și pentru a promova o educație atotcuprinzătoare, de înaltă calitate, pornind de la nivelul de bază
  .
  În acest scop sunt necesare sisteme educaționale flexibile orientate înspre practică.
  Statele membre
  , în cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  ar trebui să crească
  calitatea nivelului
  de studii,
  făcându-l accesibil pentru toți,
  să
  instituie și să îmbunătățească sisteme
  de învățare duale
  , adaptate nevoilor acestora, prin modernizarea învățământului profesional
  și
  a cadrelor existente
  ,
  cum este europass, asigurând
  în același timp,
  unde este cazul, o reconversie profesională corespunzătoare și recunoașterea
  competențelor
  profesionale
  dobândite în afara sistemului de învățământ oficial.
  Ar trebui consolidate legăturile dintre educație și piața muncii, asigurându-se în același timp că educația este suficient de vastă pentru a oferi o bază solidă pentru încadrarea în muncă pe tot parcursul vieții.

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre ar trebui să își orienteze sistemele de formare mai mult către piața forței de muncă, vizând o tranziție mai bună de la formare la angajare. În special în contextul digitalizării și în ceea ce privește noile tehnologii, locurile de muncă verzi și asistența medicală sunt esențiale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să își orienteze sistemele de formare mai mult către piața forței de muncă, vizând o tranziție mai bună de la formare la angajare. În special în contextul digitalizării și în ceea ce privește noile tehnologii, locurile de muncă verzi și asistența medicală sunt esențiale.

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Barierele din calea participării
  pe piața muncii
  ar trebui să fie reduse
  , în special în cazul
  femeilor, al lucrătorilor
  vârstnici,
  al tinerilor, al persoanelor
  cu handicap și
  al migranților
  legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari. | Discriminarea
  pe piața muncii,
  precum și
  în
  ceea ce privește accesul pe piața muncii trebuie redusă în continuare, în
  special în cazul
  grupurilor care se confruntă cu discriminare sau excludere, cum sunt femeile, lucrătorii
  vârstnici,
  tinerii, persoanele
  cu handicap și
  migranții
  legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare, trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari
  , precum și prin flexibilitatea necesară pentru a preveni excluderea celor care și-au întrerupt carierele din cauza responsabilităților familiale, cum sunt persoanele care îngrijesc membri ai familiei
  .
  În acest sens, Directiva privind femeile în consiliile de administrație ar trebui deblocată de statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Barierele din calea participării
  pe piața muncii
  ar trebui să fie reduse
  , în special în cazul
  femeilor, al lucrătorilor
  vârstnici,
  al tinerilor, al persoanelor
  cu handicap și
  al migranților
  legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari.

Discriminarea
  pe piața muncii,
  precum și
  în
  ceea ce privește accesul pe piața muncii trebuie redusă în continuare, în
  special în cazul
  grupurilor care se confruntă cu discriminare sau excludere, cum sunt femeile, lucrătorii
  vârstnici,
  tinerii, persoanele
  cu handicap și
  migranții
  legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de remunerare, trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari
  , precum și prin flexibilitatea necesară pentru a preveni excluderea celor care și-au întrerupt carierele din cauza responsabilităților familiale, cum sunt persoanele care îngrijesc membri ai familiei
  .
  În acest sens, Directiva privind femeile în consiliile de administrație ar trebui deblocată de statele membre.

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În această privință, statele membre ar trebui să țină seama de faptul că numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) este mai ridicat în cazul femeilor decât al bărbaților și că fenomenul NEET este cauzat, în primul rând, de creșterea șomajului în rândul tinerilor, dar și de inactivitatea corelată cu lipsa studiilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În această privință, statele membre ar trebui să țină seama de faptul că numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) este mai ridicat în cazul femeilor decât al bărbaților și că fenomenul NEET este cauzat, în primul rând, de creșterea șomajului în rândul tinerilor, dar și de inactivitatea corelată cu lipsa studiilor.

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 6 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri
  de sprijin
  ale Uniunii
  în vederea îmbunătățirii ocupării forței
  de muncă,
  a incluziunii sociale, a educației și a administrației publice
  . | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin
  , cu eficiență și eficacitate,
  Fondul social european și
  sprijinul primit din
  alte fonduri ale Uniunii
  pentru a combate sărăcia, pentru a îmbunătăți calitatea locurilor
  de muncă,
  incluziunea socială, educația, administrația publică și serviciile publice
  .
  Fondul european pentru investiții strategice și platformele sale de investiții ar trebui să fie, de asemenea, mobilizate pentru a se asigura că sunt create locuri de muncă calitative și că lucrătorii sunt dotați cu competențele necesare pentru tranziția Uniunii către un model de creștere sustenabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri
  de sprijin
  ale Uniunii
  în vederea îmbunătățirii ocupării forței
  de muncă,
  a incluziunii sociale, a educației și a administrației publice
  .

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin
  , cu eficiență și eficacitate,
  Fondul social european și
  sprijinul primit din
  alte fonduri ale Uniunii
  pentru a combate sărăcia, pentru a îmbunătăți calitatea locurilor
  de muncă,
  incluziunea socială, educația, administrația publică și serviciile publice
  .
  Fondul european pentru investiții strategice și platformele sale de investiții ar trebui să fie, de asemenea, mobilizate pentru a se asigura că sunt create locuri de muncă calitative și că lucrătorii sunt dotați cu competențele necesare pentru tranziția Uniunii către un model de creștere sustenabilă.

Amendamentul 33

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să reducă segmentarea pieței muncii. Normele de protecție a ocupării forței de muncă și instituțiile ar trebui să asigure un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, un nivel adecvat de protecție persoanelor încadrate în muncă și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă sau angajate pe baza unor contracte temporare sau
  cu
  contracte de muncă
  independente
  . Ar trebui să
  fie asigurate
  locuri de muncă de calitate
  în ceea ce privește
  securitatea socioeconomică, oportunitățile de educație și formare profesională,
  condițiile
  de muncă (inclusiv sănătatea și securitatea)
  și
  echilibrul dintre viața profesională și cea privată. | Statele membre ar trebui să reducă segmentarea pieței muncii
  , soluționând problemele legate de locurile de muncă precare, munca nedeclarată și contractele în care nu se menționează numărul de ore de lucru
  . Normele de protecție a ocupării forței de muncă și instituțiile ar trebui să asigure un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, un nivel adecvat de protecție persoanelor încadrate în muncă și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă sau angajate pe baza unor contracte temporare
  , cu fracțiune de normă, atipice
  sau contracte de muncă
  independentă, implicând în mod activ partenerii sociali și promovând contractele colective de muncă
  . Ar trebui să
  se asigure
  locuri de muncă de calitate
  pentru toți, avându-se în vedere
  securitatea socioeconomică
  , sustenabilitatea, salarii adecvate, drepturile la locul de muncă, condiții
  de muncă
  decente
  (inclusiv
  în ceea ce privește
  sănătatea și securitatea)
  , protecția prin securitatea socială
  ,
  egalitatea de gen și
  oportunitățile de educație și formare profesională
  . Prin urmare
  ,
  trebuie promovate intrarea tinerilor pe piața muncii, reintegrarea profesională a persoanelor care sunt șomere de foarte mult timp
  și echilibrul dintre viața profesională și cea privată
  , precum și asigurarea unor programe de îngrijire la prețuri accesibile și modernizarea organizării muncii
  .
  În ceea ce privește condițiile de muncă, ar trebui promovată convergența ascendentă în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să reducă segmentarea pieței muncii. Normele de protecție a ocupării forței de muncă și instituțiile ar trebui să asigure un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, un nivel adecvat de protecție persoanelor încadrate în muncă și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă sau angajate pe baza unor contracte temporare sau
  cu
  contracte de muncă
  independente
  . Ar trebui să
  fie asigurate
  locuri de muncă de calitate
  în ceea ce privește
  securitatea socioeconomică, oportunitățile de educație și formare profesională,
  condițiile
  de muncă (inclusiv sănătatea și securitatea)
  și
  echilibrul dintre viața profesională și cea privată.

Statele membre ar trebui să reducă segmentarea pieței muncii
  , soluționând problemele legate de locurile de muncă precare, munca nedeclarată și contractele în care nu se menționează numărul de ore de lucru
  . Normele de protecție a ocupării forței de muncă și instituțiile ar trebui să asigure un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, un nivel adecvat de protecție persoanelor încadrate în muncă și persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă sau angajate pe baza unor contracte temporare
  , cu fracțiune de normă, atipice
  sau contracte de muncă
  independentă, implicând în mod activ partenerii sociali și promovând contractele colective de muncă
  . Ar trebui să
  se asigure
  locuri de muncă de calitate
  pentru toți, avându-se în vedere
  securitatea socioeconomică
  , sustenabilitatea, salarii adecvate, drepturile la locul de muncă, condiții
  de muncă
  decente
  (inclusiv
  în ceea ce privește
  sănătatea și securitatea)
  , protecția prin securitatea socială
  ,
  egalitatea de gen și
  oportunitățile de educație și formare profesională
  . Prin urmare
  ,
  trebuie promovate intrarea tinerilor pe piața muncii, reintegrarea profesională a persoanelor care sunt șomere de foarte mult timp
  și echilibrul dintre viața profesională și cea privată
  , precum și asigurarea unor programe de îngrijire la prețuri accesibile și modernizarea organizării muncii
  .
  În ceea ce privește condițiile de muncă, ar trebui promovată convergența ascendentă în întreaga Uniune.

Amendamentul 34

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Accesul la piața muncii ar trebui să faciliteze activitatea antreprenorială, crearea de locuri de muncă sustenabile în toate sectoarele, inclusiv crearea de locuri de muncă verzi, precum și asistența și inovarea socială pentru a utiliza în mod optim competențele persoanelor, pentru a stimula dezvoltarea acestora pe întreaga durată a vieții și pentru a încuraja inovarea inițiată de angajați. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Accesul la piața muncii ar trebui să faciliteze activitatea antreprenorială, crearea de locuri de muncă sustenabile în toate sectoarele, inclusiv crearea de locuri de muncă verzi, precum și asistența și inovarea socială pentru a utiliza în mod optim competențele persoanelor, pentru a stimula dezvoltarea acestora pe întreaga durată a vieții și pentru a încuraja inovarea inițiată de angajați.

Amendamentul 35

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale
  și
  partenerii sociali în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și
  a
  politicilor relevante, în conformitate cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național. | Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale, partenerii sociali
  , organizațiile societății civile și autoritățile regionale și locale
  în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și politicilor relevante, în conformitate cu
  principiul parteneriatului și cu
  practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național
  , în special în țările cu probleme majore legate de devalorizarea salariilor cauzată de dereglementarea recentă a piețelor forței de muncă și de deficiențele negocierii colective
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale
  și
  partenerii sociali în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și
  a
  politicilor relevante, în conformitate cu practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național.

Statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale, partenerii sociali
  , organizațiile societății civile și autoritățile regionale și locale
  în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și politicilor relevante, în conformitate cu
  principiul parteneriatului și cu
  practicile naționale, sprijinind totodată îmbunătățirea funcționării și a eficacității dialogului social la nivel național
  , în special în țările cu probleme majore legate de devalorizarea salariilor cauzată de dereglementarea recentă a piețelor forței de muncă și de deficiențele negocierii colective
  .

Amendamentul 36

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să
  consolideze
  politicile active pe piața muncii, prin
  ameliorarea direcționării
  , a impactului,
  a acoperirii
  și a interacțiunii
  acestora
  cu măsurile
  pasive
  . Aceste politici ar trebui să vizeze îmbunătățirea
  corelării cererii și a ofertei
  și sprijinirea tranzițiilor durabile pe piața muncii,
  serviciile
  publice de ocupare a forței de muncă
  furnizând
  asistență personalizată și
  punând în aplicare
  sisteme de măsurare a performanțelor. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de protecție socială activează și abilitează în mod eficient persoanele care pot participa pe piața muncii, protejează persoanele (temporar) excluse de pe piața muncii și/sau care se află în imposibilitatea de a participa la aceasta și pregătesc persoanele pentru riscurile potențiale, prin investiții în capitalul uman. Statele membre ar trebui să promoveze piețe incluzive ale muncii deschise tuturor și, de asemenea, să instituie măsuri eficace de combatere a discriminării. | Statele membre ar trebui să
  asigure standarde de calitate fundamentale în ceea ce privește
  politicile active pe piața muncii, prin
  îmbunătățirea obiectivelor
  , a impactului
  și a razei de acțiune a acestora
  ,
  precum
  și a interacțiunii
  lor
  cu măsurile
  de sprijin, precum securitatea socială
  . Aceste politici ar trebui să vizeze îmbunătățirea
  accesului pe piața muncii, consolidarea negocierii colective și a dialogului social
  și sprijinirea tranzițiilor durabile pe piața muncii,
  oferind servicii
  publice de ocupare a forței de muncă
  înalt calificate, care să furnizeze
  asistență personalizată și
  să introducă
  sisteme de măsurare a performanțelor. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de protecție socială activează și abilitează în mod eficient persoanele care pot participa pe piața muncii, protejează persoanele excluse (temporar) de pe piața muncii și/sau care se află în imposibilitatea de a participa la aceasta și pregătesc persoanele pentru riscurile potențiale
  și condițiile sociale și economice în schimbare
  , prin investiții în capitalul uman.
  Pentru a reduce sărăcia, una dintre măsurile care ar trebui introduse de statele membre, în conformitate cu practicile la nivel național, ar trebui să fie stabilirea unui venit minim proporțional cu situația socioeconomică specifică a acestora.
  Statele membre ar trebui să promoveze piețe incluzive ale muncii deschise tuturor și, de asemenea, să instituie măsuri eficace de combatere a discriminării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să
  consolideze
  politicile active pe piața muncii, prin
  ameliorarea direcționării
  , a impactului,
  a acoperirii
  și a interacțiunii
  acestora
  cu măsurile
  pasive
  . Aceste politici ar trebui să vizeze îmbunătățirea
  corelării cererii și a ofertei
  și sprijinirea tranzițiilor durabile pe piața muncii,
  serviciile
  publice de ocupare a forței de muncă
  furnizând
  asistență personalizată și
  punând în aplicare
  sisteme de măsurare a performanțelor. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de protecție socială activează și abilitează în mod eficient persoanele care pot participa pe piața muncii, protejează persoanele (temporar) excluse de pe piața muncii și/sau care se află în imposibilitatea de a participa la aceasta și pregătesc persoanele pentru riscurile potențiale, prin investiții în capitalul uman. Statele membre ar trebui să promoveze piețe incluzive ale muncii deschise tuturor și, de asemenea, să instituie măsuri eficace de combatere a discriminării.

Statele membre ar trebui să
  asigure standarde de calitate fundamentale în ceea ce privește
  politicile active pe piața muncii, prin
  îmbunătățirea obiectivelor
  , a impactului
  și a razei de acțiune a acestora
  ,
  precum
  și a interacțiunii
  lor
  cu măsurile
  de sprijin, precum securitatea socială
  . Aceste politici ar trebui să vizeze îmbunătățirea
  accesului pe piața muncii, consolidarea negocierii colective și a dialogului social
  și sprijinirea tranzițiilor durabile pe piața muncii,
  oferind servicii
  publice de ocupare a forței de muncă
  înalt calificate, care să furnizeze
  asistență personalizată și
  să introducă
  sisteme de măsurare a performanțelor. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure că sistemele lor de protecție socială activează și abilitează în mod eficient persoanele care pot participa pe piața muncii, protejează persoanele excluse (temporar) de pe piața muncii și/sau care se află în imposibilitatea de a participa la aceasta și pregătesc persoanele pentru riscurile potențiale
  și condițiile sociale și economice în schimbare
  , prin investiții în capitalul uman.
  Pentru a reduce sărăcia, una dintre măsurile care ar trebui introduse de statele membre, în conformitate cu practicile la nivel național, ar trebui să fie stabilirea unui venit minim proporțional cu situația socioeconomică specifică a acestora.
  Statele membre ar trebui să promoveze piețe incluzive ale muncii deschise tuturor și, de asemenea, să instituie măsuri eficace de combatere a discriminării.

Amendamentul 37

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ar trebui să
  fie asigurată
  mobilitatea lucrătorilor în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în același timp, să
  prevină încălcările normelor existente
  . | Ar trebui să
  se asigure
  mobilitatea lucrătorilor
  , care ar trebui să reprezinte un drept fundamental și să rămână la libera alegere a acestora,
  în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii
  efective a
  calificărilor
  și a competențelor și prin eliminarea birocrației și a altor obstacole existente
  . Statele membre ar trebui, în același timp, să
  soluționeze problemele legate de barierele lingvistice, îmbunătățind sistemele de formare în acest domeniu
  .
  Statele membre ar trebui de asemenea să utilizeze în mod adecvate rețeaua EURES pentru a încuraja mobilitatea lucrătorilor. Ar trebui promovate investițiile în regiunile care se confruntă cu plecarea forței de muncă în vederea reducerii exodului de creiere și a încurajării revenirii lucrătorilor care participă la programe de mobilitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Ar trebui să
  fie asigurată
  mobilitatea lucrătorilor în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în același timp, să
  prevină încălcările normelor existente
  .

Ar trebui să
  se asigure
  mobilitatea lucrătorilor
  , care ar trebui să reprezinte un drept fundamental și să rămână la libera alegere a acestora,
  în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie și a recunoașterii
  efective a
  calificărilor
  și a competențelor și prin eliminarea birocrației și a altor obstacole existente
  . Statele membre ar trebui, în același timp, să
  soluționeze problemele legate de barierele lingvistice, îmbunătățind sistemele de formare în acest domeniu
  .
  Statele membre ar trebui de asemenea să utilizeze în mod adecvate rețeaua EURES pentru a încuraja mobilitatea lucrătorilor. Ar trebui promovate investițiile în regiunile care se confruntă cu plecarea forței de muncă în vederea reducerii exodului de creiere și a încurajării revenirii lucrătorilor care participă la programe de mobilitate.

Amendamentul 38

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7a (nouă) – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Îmbunătățirea calității și performanțelor sistemelor de educație și formare la toate nivelurile |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Îmbunătățirea calității și performanțelor sistemelor de educație și formare la toate nivelurile

Amendamentul 39

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 7 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Accesul la îngrijire și la o educație de calitate, accesibilă din punct de vedere financiar, pentru copiii preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate pentru statele membre, întrucât acestea reprezintă măsuri importante de sprijin pentru actorii de pe piața forței de muncă și contribuie la creșterea nivelului general al ocupării forței de muncă, sprijinind, în același timp, cetățenii în ceea ce privește responsabilitățile lor. Statele membre ar trebui să elaboreze politici cuprinzătoare și să asigure investițiile necesare pentru a îmbunătăți măsurile de sprijin pentru familii și părinți și măsurile de reconciliere, care ajută părinții să ajungă la un echilibru între viața profesională și viața de familie, contribuind astfel la prevenirea renunțării timpurii la școală și la sporirea șanselor tinerilor pe piața forței de muncă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Accesul la îngrijire și la o educație de calitate, accesibilă din punct de vedere financiar, pentru copiii preșcolari ar trebui să reprezinte o prioritate pentru statele membre, întrucât acestea reprezintă măsuri importante de sprijin pentru actorii de pe piața forței de muncă și contribuie la creșterea nivelului general al ocupării forței de muncă, sprijinind, în același timp, cetățenii în ceea ce privește responsabilitățile lor. Statele membre ar trebui să elaboreze politici cuprinzătoare și să asigure investițiile necesare pentru a îmbunătăți măsurile de sprijin pentru familii și părinți și măsurile de reconciliere, care ajută părinții să ajungă la un echilibru între viața profesională și viața de familie, contribuind astfel la prevenirea renunțării timpurii la școală și la sporirea șanselor tinerilor pe piața forței de muncă.

Amendamentul 40

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Asigurarea
  echității,
  combaterea sărăciei și promovarea egalității de șanse | Asigurarea
  justiției sociale,
  combaterea sărăciei și promovarea egalității de șanse |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Asigurarea
  echității,
  combaterea sărăciei și promovarea egalității de șanse

Asigurarea
  justiției sociale,
  combaterea sărăciei și promovarea egalității de șanse

Amendamentul 41

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să își
  modernizeze
  sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și
  adecvată
  pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând echitatea și abordând inegalitățile. Este nevoie de politici sociale simplificate
  și
  mai bine orientate,
  completate de
  servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor,
  de
  formare și
  de
  asistență în căutarea unui loc de muncă,
  de
  ajutoare pentru locuință și
  de
  servicii medicale accesibile,
  de
  accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la
  un cont bancar
  și la internet, precum și
  de
  adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea excluziunii sociale. | În cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  statele membre ar trebui să își
  îmbunătățească
  sistemele de protecție socială
  asigurând standarde de bază
  pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și
  sustenabilă
  pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând
  viața demnă, accesul la protecția socială, respectarea deplină a drepturilor sociale,
  echitatea și abordând inegalitățile
  , precum și asigurând incluziunea în vederea eliminării sărăciei, în special pentru persoanele excluse de pe piața forței de muncă și pentru grupurile mai vulnerabile
  . Este nevoie de politici sociale simplificate, mai bine orientate
  și mai ambițioase
  ,
  care să includă
  servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, formare și asistență
  eficiente
  în căutarea unui loc de muncă, ajutoare pentru locuință și servicii medicale
  de înaltă calitate și
  accesibile
  tuturor
  , accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la
  conturi bancare
  și la internet, precum și adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea
  sărăciei extreme și a
  excluziunii sociale
  și, mai general, a tuturor formelor de sărăcie
  .
  În special, sărăcia în rândul copiilor trebuie soluționată în mod decisiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să își
  modernizeze
  sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și
  adecvată
  pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând echitatea și abordând inegalitățile. Este nevoie de politici sociale simplificate
  și
  mai bine orientate,
  completate de
  servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor,
  de
  formare și
  de
  asistență în căutarea unui loc de muncă,
  de
  ajutoare pentru locuință și
  de
  servicii medicale accesibile,
  de
  accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la
  un cont bancar
  și la internet, precum și
  de
  adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea excluziunii sociale.

În cooperare cu autoritățile locale și regionale,
  statele membre ar trebui să își
  îmbunătățească
  sistemele de protecție socială
  asigurând standarde de bază
  pentru a oferi o protecție eficace, eficientă și
  sustenabilă
  pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând
  viața demnă, accesul la protecția socială, respectarea deplină a drepturilor sociale,
  echitatea și abordând inegalitățile
  , precum și asigurând incluziunea în vederea eliminării sărăciei, în special pentru persoanele excluse de pe piața forței de muncă și pentru grupurile mai vulnerabile
  . Este nevoie de politici sociale simplificate, mai bine orientate
  și mai ambițioase
  ,
  care să includă
  servicii de calitate și abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, formare și asistență
  eficiente
  în căutarea unui loc de muncă, ajutoare pentru locuință și servicii medicale
  de înaltă calitate și
  accesibile
  tuturor
  , accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la
  conturi bancare
  și la internet, precum și adoptarea de măsuri pentru prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea
  sărăciei extreme și a
  excluziunii sociale
  și, mai general, a tuturor formelor de sărăcie
  .
  În special, sărăcia în rândul copiilor trebuie soluționată în mod decisiv.

Amendamentul 42

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente, inclusiv de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze includerea tuturor persoanelor
  îndreptățite
  , să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei. | În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente, inclusiv de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile individuale.
  În acest sens, este de competența fiecărui stat membru să stabilească niveluri ale venitului minim în funcție de practicile naționale și proporționale cu situația socioeconomică specifică în statele membre respective.
  Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze
  accesul și
  includerea tuturor persoanelor
  într-un mod nediscriminatoriu
  , să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei
  și a excluderii sociale, precum și a altor riscuri, precum cele la adresa sănătății și lipsa unui loc de muncă
  .
  Ar trebui acordată o atenție specială copiilor sărăci, ca urmare a faptului că părinții se află în șomajul de foarte mult timp. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente, inclusiv de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze includerea tuturor persoanelor
  îndreptățite
  , să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei.

În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente, inclusiv de facilitare a activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri, orientate spre nevoile individuale.
  În acest sens, este de competența fiecărui stat membru să stabilească niveluri ale venitului minim în funcție de practicile naționale și proporționale cu situația socioeconomică specifică în statele membre respective.
  Sistemele de protecție socială ar trebui concepute în așa fel încât să faciliteze
  accesul și
  includerea tuturor persoanelor
  într-un mod nediscriminatoriu
  , să sprijine investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei
  și a excluderii sociale, precum și a altor riscuri, precum cele la adresa sănătății și lipsa unui loc de muncă
  .
  Ar trebui acordată o atenție specială copiilor sărăci, ca urmare a faptului că părinții se află în șomajul de foarte mult timp.

Amendamentul 43

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Sistemele de pensii ar trebui să fie reformate pentru a garanta caracterul durabil și adecvat al acestora pentru femei și bărbați în contextul unei longevități sporite și al unor schimbări demografice, inclusiv prin asocierea vârstelor legale de pensionare cu speranța de viață, prin creșterea vârstelor efective de pensionare și prin dezvoltarea economiilor complementare pentru pensii. | Sistemele de pensii ar trebui să fie structurate în așa fel încât să se asigure caracterul sustenabil, sigur și adecvat al acestora pentru femei și bărbați prin consolidarea sistemelor de pensii, cu scopul de a asigura un venit decent la pensie, cel puțin deasupra nivelului de sărăcie.
  Sistemele de pensii ar trebui să includă consolidarea, dezvoltarea în continuare și îmbunătățirea celor trei piloni ai sistemelor de economii pentru pensii. Stabilirea vârstei de pensionare în funcție de speranța de viață nu este singurul instrument cu ajutorul căruia se pot soluționa problemele legate de îmbătrânire. Reformele sistemele de pensii ar trebui să reflecte, printre altele, tendințele de pe piața forței de muncă, situația demografică, situația în ceea ce privește sănătatea și bogăția, condițiile de lucru și raportul de dependență economică. Cea mai bună modalitate de a soluționa problemele legate de îmbătrânire este creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în general, cu ajutorul, printre altele, al investițiilor sociale în îmbătrânirea activă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Sistemele de pensii ar trebui să fie reformate pentru a garanta caracterul durabil și adecvat al acestora pentru femei și bărbați în contextul unei longevități sporite și al unor schimbări demografice, inclusiv prin asocierea vârstelor legale de pensionare cu speranța de viață, prin creșterea vârstelor efective de pensionare și prin dezvoltarea economiilor complementare pentru pensii.

Sistemele de pensii ar trebui să fie structurate în așa fel încât să se asigure caracterul sustenabil, sigur și adecvat al acestora pentru femei și bărbați prin consolidarea sistemelor de pensii, cu scopul de a asigura un venit decent la pensie, cel puțin deasupra nivelului de sărăcie.
  Sistemele de pensii ar trebui să includă consolidarea, dezvoltarea în continuare și îmbunătățirea celor trei piloni ai sistemelor de economii pentru pensii. Stabilirea vârstei de pensionare în funcție de speranța de viață nu este singurul instrument cu ajutorul căruia se pot soluționa problemele legate de îmbătrânire. Reformele sistemele de pensii ar trebui să reflecte, printre altele, tendințele de pe piața forței de muncă, situația demografică, situația în ceea ce privește sănătatea și bogăția, condițiile de lucru și raportul de dependență economică. Cea mai bună modalitate de a soluționa problemele legate de îmbătrânire este creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în general, cu ajutorul, printre altele, al investițiilor sociale în îmbătrânirea activă.

Amendamentul 44

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre ar trebui să îmbunătățească accesibilitatea, eficiența și eficacitatea sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung
  pentru a se asigura că acestea sunt efectiv funcționale și accesibile
  , protejând, în același timp, sustenabilitatea
  fiscală
  . | Statele membre ar trebui să îmbunătățească
  calitatea, accesibilitatea din punct de vedere financiar
  , accesibilitatea
  în general,
  eficiența și eficacitatea sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung,
  precum și serviciile sociale și condițiile de muncă decente în sectoarele conexe,
  protejând, în același timp, sustenabilitatea
  financiară a acestor sisteme prin îmbunătățirea finanțării bazate pe solidaritate
  . |
| | (Notă: versiunea în limba română a propunerii Comisiei este diferită față de versiunea în limba engleză.) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să îmbunătățească accesibilitatea, eficiența și eficacitatea sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung
  pentru a se asigura că acestea sunt efectiv funcționale și accesibile
  , protejând, în același timp, sustenabilitatea
  fiscală
  .

Statele membre ar trebui să îmbunătățească
  calitatea, accesibilitatea din punct de vedere financiar
  , accesibilitatea
  în general,
  eficiența și eficacitatea sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung,
  precum și serviciile sociale și condițiile de muncă decente în sectoarele conexe,
  protejând, în același timp, sustenabilitatea
  financiară a acestor sisteme prin îmbunătățirea finanțării bazate pe solidaritate
  .

(Notă: versiunea în limba română a propunerii Comisiei este diferită față de versiunea în limba engleză.)

Amendamentul 45

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin sprijinul oferit de Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii în vederea combaterii sărăciei, a excluziunii sociale și a discriminării, a îmbunătățirii accesibilității persoanelor cu dizabilități, a promovării egalității între femei și bărbați și a îmbunătățirii administrației publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin sprijinul oferit de Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii în vederea combaterii sărăciei, a excluziunii sociale și a discriminării, a îmbunătățirii accesibilității persoanelor cu dizabilități, a promovării egalității între femei și bărbați și a îmbunătățirii administrației publice.

Amendamentul 46

Propunere de decizie

Anexă – orientarea 8 – paragraful 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020, pe baza cărora statele membre își stabilesc propriile obiective naționale, ținând seama de pozițiile lor de plecare respective și de circumstanțele naționale, urmăresc să crească rata de ocupare a forței de muncă la 75 % pentru femeile și bărbații cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, să reducă rata de abandon la mai puțin de 10 %, să crească la cel puțin 40 % cota persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care termină ciclul de învățământ terțiar sau un nivel de instruire echivalent, și să promoveze incluziunea socială, îndeosebi prin reducerea sărăciei, vizându-se ca cel puțin 20 de milioane de persoane să nu mai fie expuse riscului de sărăcie și excluziune

   (1bis)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020, pe baza cărora statele membre își stabilesc propriile obiective naționale, ținând seama de pozițiile lor de plecare respective și de circumstanțele naționale, urmăresc să crească rata de ocupare a forței de muncă la 75 % pentru femeile și bărbații cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani, să reducă rata de abandon la mai puțin de 10 %, să crească la cel puțin 40 % cota persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care termină ciclul de învățământ terțiar sau un nivel de instruire echivalent, și să promoveze incluziunea socială, îndeosebi prin reducerea sărăciei, vizându-se ca cel puțin 20 de milioane de persoane să nu mai fie expuse riscului de sărăcie și excluziune

   (1bis)

  .

---

(1bis)  
  Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 308, 24.11.2010, p. 46).

(1bis)  
  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(1bis)  
  Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 308, 24.11.2010, p. 46).

(1bis)  
  Populația se definește ca numărul de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune, în conformitate cu următorii trei indicatori (riscul de sărăcie, starea de sărăcie, gospodării fără persoane ocupate), statele membre având libertatea de decizie în ceea ce privește stabilirea obiectivelor naționale pe baza celor mai adecvați indicatori, ținând seama de circumstanțele și prioritățile lor naționale.

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/223 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/223

---

P8_TA(2015)0262

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2015/001 FI/Broadcom – Finlanda

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2015/001 FI/Broadcom introdusă de Finlanda) (COM(2015)0232 – C8-0135/2015 – 2015/2125(BUD))

(2017/C 265/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0232 – C8-0135/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0232 – C8-0135/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1)(Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1)(Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0210/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0210/2015),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG);

| C. | întrucât adoptarea noului Regulament privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța stimulente pentru înființarea unor afaceri proprii; |
| --- | --- |

C.

întrucât adoptarea noului Regulament privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța stimulente pentru înființarea unor afaceri proprii;

| D. | întrucât Finlanda a prezentat cererea EGF/2015/001 FI/Broadcom pentru o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a celor 568 de disponibilizări operate în cadrul întreprinderii Broadcom Communications Finland, a cărei activitate se încadrează în diviziunea 46 din NACE a doua revizuire („Vânzarea cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor”) (4), și în cadrul a doi furnizori sau producători din aval; |
| --- | --- |

D.

întrucât Finlanda a prezentat cererea EGF/2015/001 FI/Broadcom pentru o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a celor 568 de disponibilizări operate în cadrul întreprinderii Broadcom Communications Finland, a cărei activitate se încadrează în diviziunea 46 din NACE a doua revizuire („Vânzarea cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor”) (4), și în cadrul a doi furnizori sau producători din aval;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Finlanda are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară în valoare de 1 365 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Finlanda are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară în valoare de 1 365 000 EUR;

| 2. | ia act de faptul că autoritățile finlandeze au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 30 ianuarie 2015, iar Comisia a pus la dispoziție evaluarea cererii la 2 iunie 2015; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în mai puțin de cinci luni; |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că autoritățile finlandeze au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 30 ianuarie 2015, iar Comisia a pus la dispoziție evaluarea cererii la 2 iunie 2015; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în mai puțin de cinci luni;

| 3. | reamintește că, în anii 2000, efectivele de personal din filialele finlandeze de pe toate continentele au crescut, însă după aceea, începând din 2004, Asia a devenit în mod clar cel mai mare angajator din industria produselor electronice și industria electrică, ceea ce a dus la scăderea efectivelor de personal din Europa; este de părere că disponibilizările din cadrul întreprinderii Broadcom sunt parțial legate de tendința care afectează întreaga industrie finlandeză a produselor electronice și care a culminat cu anunțul referitor la concedierile masive operate de Nokia în 2011; conchide totuși că evenimentele respective sunt legate în mare măsură de schimbările intervenite în structura comerțului mondial din cauza globalizării; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, în anii 2000, efectivele de personal din filialele finlandeze de pe toate continentele au crescut, însă după aceea, începând din 2004, Asia a devenit în mod clar cel mai mare angajator din industria produselor electronice și industria electrică, ceea ce a dus la scăderea efectivelor de personal din Europa; este de părere că disponibilizările din cadrul întreprinderii Broadcom sunt parțial legate de tendința care afectează întreaga industrie finlandeză a produselor electronice și care a culminat cu anunțul referitor la concedierile masive operate de Nokia în 2011; conchide totuși că evenimentele respective sunt legate în mare măsură de schimbările intervenite în structura comerțului mondial din cauza globalizării;

| 4. | observă că aceste concedieri vor agrava și mai mult situația șomajului, în special în regiunea Ostrobotnia de Nord (care face parte din regiunea FI1A de nivel NUTS (5) 2), unde au avut loc 424 dintre cele 568 de disponibilizări; constată că, în această regiune, rata șomajului este permanent mai mare cu câteva puncte procentuale decât media națională; observă că, în august 2014, în timp ce rata națională a șomajului era de 12,2 %, în Ostrobotnia de Nord aceasta s-a ridicat la 14,1 %, iar în orașul cel mai afectat, Oulu, a fost de 16,1 %, această regiune fiind puternic afectată, începând cu 2011, și de disponibilizările masive de la Nokia; |
| --- | --- |

4.

observă că aceste concedieri vor agrava și mai mult situația șomajului, în special în regiunea Ostrobotnia de Nord (care face parte din regiunea FI1A de nivel NUTS (5) 2), unde au avut loc 424 dintre cele 568 de disponibilizări; constată că, în această regiune, rata șomajului este permanent mai mare cu câteva puncte procentuale decât media națională; observă că, în august 2014, în timp ce rata națională a șomajului era de 12,2 %, în Ostrobotnia de Nord aceasta s-a ridicat la 14,1 %, iar în orașul cel mai afectat, Oulu, a fost de 16,1 %, această regiune fiind puternic afectată, începând cu 2011, și de disponibilizările masive de la Nokia;

| 5. | consideră că anchetele și vizitele efectuate în întreprinderi sunt acțiuni care nu numai că aduc beneficii lucrătorilor disponibilizați vizați de această cerere, ci pot contribui și la perfecționarea cunoștințelor referitoare la problemele legate de ocuparea forței de muncă în acest sector, ceea ce poate fi util în cazul unor concedieri viitoare; observă că aceste acțiuni specifice reprezintă deja o continuare a unei măsuri asemănătoare puse în aplicare într-un caz anterior în care s-a solicitat asistența FEG în Finlanda (EGF/2013/001 FI/Nokia); |
| --- | --- |

5.

consideră că anchetele și vizitele efectuate în întreprinderi sunt acțiuni care nu numai că aduc beneficii lucrătorilor disponibilizați vizați de această cerere, ci pot contribui și la perfecționarea cunoștințelor referitoare la problemele legate de ocuparea forței de muncă în acest sector, ceea ce poate fi util în cazul unor concedieri viitoare; observă că aceste acțiuni specifice reprezintă deja o continuare a unei măsuri asemănătoare puse în aplicare într-un caz anterior în care s-a solicitat asistența FEG în Finlanda (EGF/2013/001 FI/Nokia);

| 6. | observă că, până în prezent, sectorul „Vânzarea cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor” a făcut obiectul unei alte cereri FEG (cererea EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), care s-a bazat, de asemenea, pe criteriul globalizării; |
| --- | --- |

6.

observă că, până în prezent, sectorul „Vânzarea cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor” a făcut obiectul unei alte cereri FEG (cererea EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), care s-a bazat, de asemenea, pe criteriul globalizării;

| 7. | salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile finlandeze au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 11 august 2014, cu mult înainte de decizia și chiar de cererea de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile finlandeze au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 11 august 2014, cu mult înainte de decizia și chiar de cererea de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 8. | constată că Finlanda are în vedere trei tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de cerere: să îi ajute să găsească un nou loc de muncă, (ii) să îi ajute să își înceapă propria afacere și (iii) să le furnizeze servicii de formare sau de educație; |
| --- | --- |

8.

constată că Finlanda are în vedere trei tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de cerere: să îi ajute să găsească un nou loc de muncă, (ii) să îi ajute să își înceapă propria afacere și (iii) să le furnizeze servicii de formare sau de educație;

| 9. | ia act de faptul că autoritățile intenționează să folosească un procent 17,46 % din totalul costurilor pentru indemnizații și stimulente acordate sub forma unor subvenții salariale (în cadrul salariului, pentru fiecare raport de muncă stabilit pentru un anumit lucrător) și indemnizații pentru călătorie, cazare pe timp de noapte și mutare, procent care reprezintă jumătate din suma maximă permisă pentru astfel de măsuri, și anume 35 % din totalul costurilor; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că autoritățile intenționează să folosească un procent 17,46 % din totalul costurilor pentru indemnizații și stimulente acordate sub forma unor subvenții salariale (în cadrul salariului, pentru fiecare raport de muncă stabilit pentru un anumit lucrător) și indemnizații pentru călătorie, cazare pe timp de noapte și mutare, procent care reprezintă jumătate din suma maximă permisă pentru astfel de măsuri, și anume 35 % din totalul costurilor;

| 10. | salută procedurile adoptate de autoritățile finlandeze pentru consultarea beneficiarilor vizați sau a reprezentanților acestora ori a partenerilor sociali, precum și a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

10.

salută procedurile adoptate de autoritățile finlandeze pentru consultarea beneficiarilor vizați sau a reprezentanților acestora ori a partenerilor sociali, precum și a autorităților locale și regionale;

| 11. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

11.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 12. | reamintește că, potrivit articolului 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate ar trebui să se anticipeze perspectivele viitoare de pe piața muncii și competențele necesare, iar pachetul în cauză ar trebui să fie compatibil cu trecerea la o economie durabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

12.

reamintește că, potrivit articolului 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate ar trebui să se anticipeze perspectivele viitoare de pe piața muncii și competențele necesare, iar pachetul în cauză ar trebui să fie compatibil cu trecerea la o economie durabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 13. | salută complementaritatea intervențiilor finanțate din FEG propuse cu alte acțiuni finanțate din fonduri naționale sau fonduri ale Uniunii; |
| --- | --- |

13.

salută complementaritatea intervențiilor finanțate din FEG propuse cu alte acțiuni finanțate din fonduri naționale sau fonduri ale Uniunii;

| 14. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu măsurile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile finlandeze confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

14.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu măsurile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile finlandeze confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 15. | salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și a posibilului impact asupra eficacității administrării dosarelor; |
| --- | --- |

15.

salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului de a accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și a posibilului impact asupra eficacității administrării dosarelor;

| 16. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

16.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea EGF/2015/001 FI/Broadcom depusă de Finlanda)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2015/1477)

---

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/226 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/226

---

P8_TA(2015)0263

Bugetul 2016 – Mandat pentru trilog

Rezoluţia Parlamentului European din 8 iulie 2015 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2016 (2015/2074(BUD))

(2017/C 265/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 312 și 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 312 și 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar2016, adoptat de Comisie la 24 iunie 2015 (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar2016, adoptat de Comisie la 24 iunie 2015 (COM(2015)0300),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2016, secțiunea III – Comisia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2016, secțiunea III – Comisia (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 17 februarie 2015 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 17 februarie 2015 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2016,

| — | având în vedere titlul II capitolul 8 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul II capitolul 8 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisorile Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A8-0217/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A8-0217/2015),

Proiectul de buget pentru 2016: respectarea angajamentelor și a priorităților în materie de finanțare

| 1. | reamintește că, în rezoluția sa din 11 martie 2015, menționată mai sus, Parlamentul a plasat crearea de locuri de muncă decente și de calitate și dezvoltarea în toată Uniunea a întreprinderilor și a antreprenoriatului pentru o creștere economică inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (cele trei obiective), împreună cu solidaritatea internă și externă în cadrul unei Europe sigure, în centrul priorităților sale pentru bugetul 2016; își reafirmă atașamentul față de respectarea angajamentelor juridice, precum și a celor politice și solicită din nou instituțiilor să-și respecte promisiunile; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, în rezoluția sa din 11 martie 2015, menționată mai sus, Parlamentul a plasat crearea de locuri de muncă decente și de calitate și dezvoltarea în toată Uniunea a întreprinderilor și a antreprenoriatului pentru o creștere economică inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii (cele trei obiective), împreună cu solidaritatea internă și externă în cadrul unei Europe sigure, în centrul priorităților sale pentru bugetul 2016; își reafirmă atașamentul față de respectarea angajamentelor juridice, precum și a celor politice și solicită din nou instituțiilor să-și respecte promisiunile;

| 2. | subliniază, în acest context, faptul că în cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020 s-au stabilit plafoane pentru toate rubricile, însă s-a prevăzut și un nivel maxim de flexibilitate specifică pentru ca Uniunea să-și poată îndeplini obligațiile legale și s-au prevăzut instrumente speciale prin intermediul cărora Uniunea să poată reacționa la anumite circumstanțe neprevăzute sau să finanțeze cheltuieli identificate cu precizie care depășesc plafoanele; |
| --- | --- |

2.

subliniază, în acest context, faptul că în cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020 s-au stabilit plafoane pentru toate rubricile, însă s-a prevăzut și un nivel maxim de flexibilitate specifică pentru ca Uniunea să-și poată îndeplini obligațiile legale și s-au prevăzut instrumente speciale prin intermediul cărora Uniunea să poată reacționa la anumite circumstanțe neprevăzute sau să finanțeze cheltuieli identificate cu precizie care depășesc plafoanele;

| 3. | salută faptul că proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 elaborat de Comisie consolidează prioritățile menționate și propune creșterea sprijinului acordat de UE programelor orientate către investiții, cunoaștere, locuri de muncă și creștere și, în special, unui program de mobilitate emblematic, așa cum este Erasmus+; consideră că proiectul de buget pe 2016 reprezintă o evoluție binevenită în ceea ce privește sprijinirea statelor membre în depășirea dificultăților structurale, îndeosebi a pierderii competitivității; își exprimă satisfacția față de faptul că, în plus față de majorările așteptate în mod justificat la rubrica 3 (Securitate și cetățenie) și la rubrica 4 (Europa globală), Comisia acceptă provocarea de a reacționa la noi evoluții, cum ar fi crizele din Ucraina, Siria și bazinul Mării Mediterane, răspunzând nevoilor legate de securitate și migrație ale UE și ale statelor membre și făcând dovada unei voințe politice puternice în domeniul acțiunii externe și a unui angajament bugetar față de țările de origine și de tranzit; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016 elaborat de Comisie consolidează prioritățile menționate și propune creșterea sprijinului acordat de UE programelor orientate către investiții, cunoaștere, locuri de muncă și creștere și, în special, unui program de mobilitate emblematic, așa cum este Erasmus+; consideră că proiectul de buget pe 2016 reprezintă o evoluție binevenită în ceea ce privește sprijinirea statelor membre în depășirea dificultăților structurale, îndeosebi a pierderii competitivității; își exprimă satisfacția față de faptul că, în plus față de majorările așteptate în mod justificat la rubrica 3 (Securitate și cetățenie) și la rubrica 4 (Europa globală), Comisia acceptă provocarea de a reacționa la noi evoluții, cum ar fi crizele din Ucraina, Siria și bazinul Mării Mediterane, răspunzând nevoilor legate de securitate și migrație ale UE și ale statelor membre și făcând dovada unei voințe politice puternice în domeniul acțiunii externe și a unui angajament bugetar față de țările de origine și de tranzit;

| 4. | salută includerea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) în proiectul de buget pentru 2016 și, în special, mobilizarea marjei globale pentru angajamente în scopul acoperirii unei părți din cheltuielile necesare pentru finanțarea Fondului de garantare al FEIS în valoare de 8 miliarde EUR, în loc de a se baza în exclusivitate pe reducerile bugetare de la programul Orizont 2020 și de la Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE); subliniază că Parlamentul a urmărit să reducă la maximum efectul asupra acestor două programe, iar acordul la care au ajuns colegiuitorii a dus la micșorarea cu încă 1 miliard EUR a reducerilor respective, cruțând în special cercetarea fundamentală; se așteaptă ca acordul final privind FEIS să se reflecte cât mai curând posibil în bugetul pe 2016, în baza unei scrisori rectificative; |
| --- | --- |

4.

salută includerea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) în proiectul de buget pentru 2016 și, în special, mobilizarea marjei globale pentru angajamente în scopul acoperirii unei părți din cheltuielile necesare pentru finanțarea Fondului de garantare al FEIS în valoare de 8 miliarde EUR, în loc de a se baza în exclusivitate pe reducerile bugetare de la programul Orizont 2020 și de la Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE); subliniază că Parlamentul a urmărit să reducă la maximum efectul asupra acestor două programe, iar acordul la care au ajuns colegiuitorii a dus la micșorarea cu încă 1 miliard EUR a reducerilor respective, cruțând în special cercetarea fundamentală; se așteaptă ca acordul final privind FEIS să se reflecte cât mai curând posibil în bugetul pe 2016, în baza unei scrisori rectificative;

| 5. | reamintește, cu toate acestea, că decizia privind autorizarea creditelor anuale pentru constituirea Fondului de garantare al FEIS va fi luată exclusiv de autoritatea bugetară, în cadrul procedurii bugetare anuale; se angajează, în acest context, să compenseze într-o măsură mai mare reducerile ce afectează programele Orizont 2020 și MIE, care sunt în continuare semnificative, pentru a permite acestor programe să-și realizeze în totalitate obiectivele, care au fost stabilite abia acum doi ani în urma negocierilor asupra temeiului juridic al fiecăruia; intenționează, de asemenea, că analizeze în detaliu dacă aceste reduceri ar trebui concentrate în perioada 2016-2018, astfel cum propune Comisia, sau dacă ar trebui repartizate și în anii 2019-2020 pentru a reduce cât mai mult impactul asupra acestor programe; |
| --- | --- |

5.

reamintește, cu toate acestea, că decizia privind autorizarea creditelor anuale pentru constituirea Fondului de garantare al FEIS va fi luată exclusiv de autoritatea bugetară, în cadrul procedurii bugetare anuale; se angajează, în acest context, să compenseze într-o măsură mai mare reducerile ce afectează programele Orizont 2020 și MIE, care sunt în continuare semnificative, pentru a permite acestor programe să-și realizeze în totalitate obiectivele, care au fost stabilite abia acum doi ani în urma negocierilor asupra temeiului juridic al fiecăruia; intenționează, de asemenea, că analizeze în detaliu dacă aceste reduceri ar trebui concentrate în perioada 2016-2018, astfel cum propune Comisia, sau dacă ar trebui repartizate și în anii 2019-2020 pentru a reduce cât mai mult impactul asupra acestor programe;

| 6. | regretă faptul că programul „Competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii” (COSME) suferă o reducere nominală a creditelor de angajament pentru perioada 2015-2016; evidențiază semnalul negativ pe care l-ar transmite o astfel de reducere într-un moment în care este mare nevoie de potențialul în materie de inovare și de creare de locuri de muncă al IMM-urilor pentru a stimula redresarea UE, a reduce deficitul de investiții și a contribui la prosperitatea Uniuni în viitor; reamintește că promovarea antreprenoriatului, îmbunătățirea competitivității și a accesului la piețe pentru întreprinderile din Uniune, inclusiv pentru întreprinderile sociale, precum și îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IMM-uri, care contribuie semnificativ la economia și competitivitatea Europei, sunt priorități comune, în mod evident, tuturor instituțiilor, care au justificat finanțarea anticipată și consolidarea creditelor destinate COSME în ultimii doi ani, având în vedere ratele ridicate de implementare ale acestui program; intenționează, prin urmare, să se asigure că acest program evoluează pozitiv în 2016; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că programul „Competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii” (COSME) suferă o reducere nominală a creditelor de angajament pentru perioada 2015-2016; evidențiază semnalul negativ pe care l-ar transmite o astfel de reducere într-un moment în care este mare nevoie de potențialul în materie de inovare și de creare de locuri de muncă al IMM-urilor pentru a stimula redresarea UE, a reduce deficitul de investiții și a contribui la prosperitatea Uniuni în viitor; reamintește că promovarea antreprenoriatului, îmbunătățirea competitivității și a accesului la piețe pentru întreprinderile din Uniune, inclusiv pentru întreprinderile sociale, precum și îmbunătățirea accesului la finanțare pentru IMM-uri, care contribuie semnificativ la economia și competitivitatea Europei, sunt priorități comune, în mod evident, tuturor instituțiilor, care au justificat finanțarea anticipată și consolidarea creditelor destinate COSME în ultimii doi ani, având în vedere ratele ridicate de implementare ale acestui program; intenționează, prin urmare, să se asigure că acest program evoluează pozitiv în 2016;

| 7. | își reafirmă îngrijorarea cu privire la finanțarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ca instrument de bază în lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor din Uniune, care reprezintă o prioritate de prim rang pentru toți factorii de decizie europeni; constată concentrarea în 2014 și 2015 a alocării complementare pentru Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; regretă faptul că pentru 2016 nu sunt propuse noi angajamente; reamintește că în CFM s-a prevăzut o marjă globală pentru angajamente, care urmează să fie pusă la dispoziție peste nivelul plafoanelor începând cu 2016, fiind destinată obiectivelor de politică legate de creștere și de ocuparea forței de muncă, mai ales de ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; reamintește că, în consecință, în Regulamentul privind Fondul social european s-a prevăzut posibilitatea de a se revizui în sens crescător, în cadrul procedurii bugetare, resursele alocate Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pentru perioada 2016-2020; solicită, prin urmare, continuarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor prin recurgerea la oricare dintre dispozițiile privind flexibilitatea prevăzute în CFM și intenționează să asigure includerea în bugetul pe 2016 a sumelor necesare; |
| --- | --- |

7.

își reafirmă îngrijorarea cu privire la finanțarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ca instrument de bază în lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor din Uniune, care reprezintă o prioritate de prim rang pentru toți factorii de decizie europeni; constată concentrarea în 2014 și 2015 a alocării complementare pentru Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; regretă faptul că pentru 2016 nu sunt propuse noi angajamente; reamintește că în CFM s-a prevăzut o marjă globală pentru angajamente, care urmează să fie pusă la dispoziție peste nivelul plafoanelor începând cu 2016, fiind destinată obiectivelor de politică legate de creștere și de ocuparea forței de muncă, mai ales de ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; reamintește că, în consecință, în Regulamentul privind Fondul social european s-a prevăzut posibilitatea de a se revizui în sens crescător, în cadrul procedurii bugetare, resursele alocate Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor pentru perioada 2016-2020; solicită, prin urmare, continuarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor prin recurgerea la oricare dintre dispozițiile privind flexibilitatea prevăzute în CFM și intenționează să asigure includerea în bugetul pe 2016 a sumelor necesare;

| 8. | constată că, datorită unui acord încheiat în timp util cu privire la reprogramarea, în cadrul gestiunii partajate, a angajamentelor din cadrul financiar multianual 2014-2020, la care s-a ajuns ca urmare a adoptării cu întârziere a normelor și programelor corespunzătoare, Comisia a inclus în proiectul său de buget pe 2016 (rubricile 2 și 3) 4,5 miliarde EUR în credite de angajament, care nu au putut fi utilizate în 2014; amintește că bugetul rectificativ nr. 1/2015 a permis deja realizarea unui transfer de 16,5 miliarde EUR din 2014 în 2015 la rubricile 1b, 2 și 3; subliniază faptul că este vorba totuși de simple transferuri ale creditelor convenite deja pentru 2014 și, prin urmare, ar trebui ca, din motive de comparabilitate, aceste sume să fie eliminate din orice evaluare a evoluției bugetului pe 2016 în raport cu bugetul pe 2015; indică, prin urmare, că programele în cauză beneficiază, de fapt, de credite de angajament consolidate în cadrul proiectului de buget pe 2016; |
| --- | --- |

8.

constată că, datorită unui acord încheiat în timp util cu privire la reprogramarea, în cadrul gestiunii partajate, a angajamentelor din cadrul financiar multianual 2014-2020, la care s-a ajuns ca urmare a adoptării cu întârziere a normelor și programelor corespunzătoare, Comisia a inclus în proiectul său de buget pe 2016 (rubricile 2 și 3) 4,5 miliarde EUR în credite de angajament, care nu au putut fi utilizate în 2014; amintește că bugetul rectificativ nr. 1/2015 a permis deja realizarea unui transfer de 16,5 miliarde EUR din 2014 în 2015 la rubricile 1b, 2 și 3; subliniază faptul că este vorba totuși de simple transferuri ale creditelor convenite deja pentru 2014 și, prin urmare, ar trebui ca, din motive de comparabilitate, aceste sume să fie eliminate din orice evaluare a evoluției bugetului pe 2016 în raport cu bugetul pe 2015; indică, prin urmare, că programele în cauză beneficiază, de fapt, de credite de angajament consolidate în cadrul proiectului de buget pe 2016;

| 9. | este preocupat de demararea mai lentă decât s-a preconizat a unor noi programe aferente perioadei CFM 2014-2020, din cauza aprobării cu întârziere a temeiurilor juridice și a programelor operaționale, precum și a deficitelor de credite de plată în 2014; se angajează să analizeze dacă creditele de angajament și creditele de plată solicitate vor permite în realitate acestor noi programe să atingă viteza de croazieră; îndeamnă Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a recupera întârzierile în punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

9.

este preocupat de demararea mai lentă decât s-a preconizat a unor noi programe aferente perioadei CFM 2014-2020, din cauza aprobării cu întârziere a temeiurilor juridice și a programelor operaționale, precum și a deficitelor de credite de plată în 2014; se angajează să analizeze dacă creditele de angajament și creditele de plată solicitate vor permite în realitate acestor noi programe să atingă viteza de croazieră; îndeamnă Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a recupera întârzierile în punerea în aplicare a acestora;

| 10. | ia notă de faptul că proiectul de buget al UE pentru 2016 se ridică la 153,5 miliarde EUR în credite de angajament (inclusiv 4,5 miliarde EUR reprogramate din 2014) și 143,5 miliarde EUR în credite de plată; subliniază că, dacă se face abstracție de efectul reprogramării în 2015 și 2016, acest lucru corespunde unei creșteri de 2,4 % în credite de angajament și de 1,6 % în credite de plată față de bugetul pe 2015; subliniază că acestea sunt creșteri globale moderate, care urmează traiectoria stabilită de CFM, iar dacă se ia în considerare și inflația, acestea nu reprezintă aproape nicio creștere în termeni reali, fapt care scoate în evidență importanța asigurării eficienței și eficacității în efectuarea cheltuielilor; |
| --- | --- |

10.

ia notă de faptul că proiectul de buget al UE pentru 2016 se ridică la 153,5 miliarde EUR în credite de angajament (inclusiv 4,5 miliarde EUR reprogramate din 2014) și 143,5 miliarde EUR în credite de plată; subliniază că, dacă se face abstracție de efectul reprogramării în 2015 și 2016, acest lucru corespunde unei creșteri de 2,4 % în credite de angajament și de 1,6 % în credite de plată față de bugetul pe 2015; subliniază că acestea sunt creșteri globale moderate, care urmează traiectoria stabilită de CFM, iar dacă se ia în considerare și inflația, acestea nu reprezintă aproape nicio creștere în termeni reali, fapt care scoate în evidență importanța asigurării eficienței și eficacității în efectuarea cheltuielilor;

| 11. | subliniază faptul că Comisia prevede, sub plafoanele CFM, o marjă de 2,2 miliarde EUR în credite de angajament (din care 1,2 miliarde EUR sunt la rubrica 2) și de 1,6 miliarde EUR în credite de plată; reamintește faptul că marjele disponibile în credite de angajament și în credite de plată, precum și plățile neexecutate alimentează marjele globale care urmează să fie utilizate în anii următori, atunci când este necesar; ia act de faptul că este prima dată când se mobilizează marja globală pentru angajamente, iar o parte a acesteia va fi utilizată pentru FEIS; salută, în principiu, utilizarea propusă a Instrumentului de flexibilitate pentru cheltuieli identificate cu precizie ca aparținând noilor inițiative ale UE în domeniul azilului și migrației și care nu pot fi finanțate în limitele stabilite pentru rubrica 3; intenționează să recurgă la o parte din marjele rămase și la dispozițiile de flexibilitate corespunzătoare prevăzute de CFM pentru a consolida prioritățile esențiale; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că Comisia prevede, sub plafoanele CFM, o marjă de 2,2 miliarde EUR în credite de angajament (din care 1,2 miliarde EUR sunt la rubrica 2) și de 1,6 miliarde EUR în credite de plată; reamintește faptul că marjele disponibile în credite de angajament și în credite de plată, precum și plățile neexecutate alimentează marjele globale care urmează să fie utilizate în anii următori, atunci când este necesar; ia act de faptul că este prima dată când se mobilizează marja globală pentru angajamente, iar o parte a acesteia va fi utilizată pentru FEIS; salută, în principiu, utilizarea propusă a Instrumentului de flexibilitate pentru cheltuieli identificate cu precizie ca aparținând noilor inițiative ale UE în domeniul azilului și migrației și care nu pot fi finanțate în limitele stabilite pentru rubrica 3; intenționează să recurgă la o parte din marjele rămase și la dispozițiile de flexibilitate corespunzătoare prevăzute de CFM pentru a consolida prioritățile esențiale;

Plăți: restabilirea încrederii

| 12. | reamintește că deficitul de credite de plată, cauzat în mare parte de plafoanele insuficient de ridicate ale creditelor de plată și de insuficiența fondurilor prevăzute în buget, a atins niveluri fără precedent în 2014 și rămâne critic în 2015; își exprimă temerea că acest lucru va pune în pericol și în continuare buna implementare a noilor programe din CFM 2014-2020 și va penaliza beneficiarii, mai ales autoritățile locale, regionale și naționale, care se confruntă cu dificultăți economice și sociale; deși sprijină gestionarea activă a plăților de către Comisie, este preocupat de amânarea cererilor de propuneri, de reducerea prefinanțării și de întârzierile în efectuarea plăților, ceea ce poate afecta realizarea obiectivelor ce țin de coeziunea economică, socială și teritorială; își reafirmă preocuparea cu privire la reducerile ad-hoc aplicate de Consiliu creditelor de plată în cadrul examinării sale a bugetelor anuale, inclusiv programelor de la rubrica 1a pentru competitivitate, creștere și creare de locuri de muncă; invită Comisia să elaboreze, cel târziu până la 31 martie 2016, un raport privind impactul asupra beneficiarilor ale căror plăți din partea Uniunii au fost amânate în 2013-2015, precum și impactul asupra implementării programelor; |
| --- | --- |

12.

reamintește că deficitul de credite de plată, cauzat în mare parte de plafoanele insuficient de ridicate ale creditelor de plată și de insuficiența fondurilor prevăzute în buget, a atins niveluri fără precedent în 2014 și rămâne critic în 2015; își exprimă temerea că acest lucru va pune în pericol și în continuare buna implementare a noilor programe din CFM 2014-2020 și va penaliza beneficiarii, mai ales autoritățile locale, regionale și naționale, care se confruntă cu dificultăți economice și sociale; deși sprijină gestionarea activă a plăților de către Comisie, este preocupat de amânarea cererilor de propuneri, de reducerea prefinanțării și de întârzierile în efectuarea plăților, ceea ce poate afecta realizarea obiectivelor ce țin de coeziunea economică, socială și teritorială; își reafirmă preocuparea cu privire la reducerile ad-hoc aplicate de Consiliu creditelor de plată în cadrul examinării sale a bugetelor anuale, inclusiv programelor de la rubrica 1a pentru competitivitate, creștere și creare de locuri de muncă; invită Comisia să elaboreze, cel târziu până la 31 martie 2016, un raport privind impactul asupra beneficiarilor ale căror plăți din partea Uniunii au fost amânate în 2013-2015, precum și impactul asupra implementării programelor;

| 13. | salută faptul că proiectul de buget al UE reflectă declarația comună privind un plan de plăți pentru perioada 2015-2016 convenit de Parlament, Consiliu și Comisie în urma diagnosticului stabilit de cele trei instituții și a angajamentului comun asumat de acestea de a reduce volumul restanțelor; reamintește că, în conformitate cu articolul 310 din TFUE, veniturile și cheltuielile din bugetul UE trebuie să fie în echilibru; observă că, potrivit estimărilor Comisiei, creditele de plată solicitate în proiectul de buget ar reduce volumul facturilor neplătite până la un nivel sustenabil de aproximativ 2 miliarde EUR; se angajează, așadar, să sprijine pe deplin propunerea Comisiei și solicită Consiliului să-și respecte angajamentele în această privință; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că proiectul de buget al UE reflectă declarația comună privind un plan de plăți pentru perioada 2015-2016 convenit de Parlament, Consiliu și Comisie în urma diagnosticului stabilit de cele trei instituții și a angajamentului comun asumat de acestea de a reduce volumul restanțelor; reamintește că, în conformitate cu articolul 310 din TFUE, veniturile și cheltuielile din bugetul UE trebuie să fie în echilibru; observă că, potrivit estimărilor Comisiei, creditele de plată solicitate în proiectul de buget ar reduce volumul facturilor neplătite până la un nivel sustenabil de aproximativ 2 miliarde EUR; se angajează, așadar, să sprijine pe deplin propunerea Comisiei și solicită Consiliului să-și respecte angajamentele în această privință;

| 14. | subliniază că Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat să evite pe viitor acumularea la finele anului a unui volum nesustenabil de plăți restante, respectând totodată pe deplin și punând în aplicare acordurile convenite în cadrul financiar multianual și în cadrul procedurilor bugetare anuale; reafirmă, în această privință, necesitatea de a monitoriza îndeaproape și în mod activ evoluția plăților restante; își reafirmă îngrijorarea cu privire la faptul că particularitățile ciclurilor de plată exercită o presiune suplimentară asupra nivelului creditelor de plată, în special la sfârșitul CFM; reamintește Comisiei angajamentul asumat în cadrul unei declarații comune referitoare la un plan de plăți de a-și dezvolta instrumentele de previzionare pe termen mediu și lung și de a crea un sistem de avertizare timpurie, pentru a putea prezenta primele previziuni ale plăților în iulie, astfel încât în viitor autoritatea bugetară să poată lua decizii în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

14.

subliniază că Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat să evite pe viitor acumularea la finele anului a unui volum nesustenabil de plăți restante, respectând totodată pe deplin și punând în aplicare acordurile convenite în cadrul financiar multianual și în cadrul procedurilor bugetare anuale; reafirmă, în această privință, necesitatea de a monitoriza îndeaproape și în mod activ evoluția plăților restante; își reafirmă îngrijorarea cu privire la faptul că particularitățile ciclurilor de plată exercită o presiune suplimentară asupra nivelului creditelor de plată, în special la sfârșitul CFM; reamintește Comisiei angajamentul asumat în cadrul unei declarații comune referitoare la un plan de plăți de a-și dezvolta instrumentele de previzionare pe termen mediu și lung și de a crea un sistem de avertizare timpurie, pentru a putea prezenta primele previziuni ale plăților în iulie, astfel încât în viitor autoritatea bugetară să poată lua decizii în cunoștință de cauză;

| 15. | salută faptul că centrul de greutate al creditelor de plată globale se schimbă, în sfârșit, trecând de la finalizarea programelor anterioare aferente perioadei 2007-2013 la executarea programelor noi aferente perioadei 2014-2020; subliniază, însă, că nivelul creditelor de plată din proiectul de buget 2016, îndeosebi la rubrica 1b, este scăzut față de nivelul creditelor de angajament, ceea ce prezintă riscul unor restanțe de plată similare la sfârșitul CFM în curs; pune la îndoială, așadar, conformitatea acestei situații cu perspectiva pe termen lung a planului de plăți; |
| --- | --- |

15.

salută faptul că centrul de greutate al creditelor de plată globale se schimbă, în sfârșit, trecând de la finalizarea programelor anterioare aferente perioadei 2007-2013 la executarea programelor noi aferente perioadei 2014-2020; subliniază, însă, că nivelul creditelor de plată din proiectul de buget 2016, îndeosebi la rubrica 1b, este scăzut față de nivelul creditelor de angajament, ceea ce prezintă riscul unor restanțe de plată similare la sfârșitul CFM în curs; pune la îndoială, așadar, conformitatea acestei situații cu perspectiva pe termen lung a planului de plăți;

Subrubrica 1a – Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

| 16. | constată că, în comparație cu 2015, propunerea Comisiei pentru 2016 corespunde unei creșteri cu 6,1 %, până la 18,6 miliarde EUR, a angajamentelor de la subrubrica 1a; subliniază că creșterea nivelului creditelor de angajament se datorează, în mare parte, integrării FEIS, majorărilor destinate programului Erasmus+ și Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) și, în mai mică măsură, majorărilor destinate programului „Vamă, Fiscalis și combaterea fraudei”, precum și programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială; va acorda o atenție deosebită reducerii inegalităților dintre ucenicii și învățământul superior din Europa, în special prin asigurarea accesului egal la mobilitate; |
| --- | --- |

16.

constată că, în comparație cu 2015, propunerea Comisiei pentru 2016 corespunde unei creșteri cu 6,1 %, până la 18,6 miliarde EUR, a angajamentelor de la subrubrica 1a; subliniază că creșterea nivelului creditelor de angajament se datorează, în mare parte, integrării FEIS, majorărilor destinate programului Erasmus+ și Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) și, în mai mică măsură, majorărilor destinate programului „Vamă, Fiscalis și combaterea fraudei”, precum și programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială; va acorda o atenție deosebită reducerii inegalităților dintre ucenicii și învățământul superior din Europa, în special prin asigurarea accesului egal la mobilitate;

| 17. | cu toate acestea, regretă reducerile creditelor destinate proiectelor mari de infrastructură, Orizont 2020 și COSME, precum și avansarea lentă a programelor de transporturi din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei, din cauza redistribuirilor către FEIS; reamintește că propunerea inițială a Comisiei privind FEIS ar fi dus la o reducere de 170 de milioane EUR pentru Orizont 2020 în 2016 comparativ cu 2015, transmițând astfel un semnal contradictoriu în ceea ce privește acest program recunoscut ca o prioritate emblematică în actualul CFM; regretă efectul de domino asupra finanțării destinate cercetării, inclusiv în domeniile energiei, IMM-urilor, climei și mediului, științelor sociale și științei în societate; se angajează să depună eforturi pentru a compensa în măsură mai mare reducerile propuse pentru aceste programe prin măsuri de consolidare în cadrul procedurii bugetare, utilizând marja de 200 de milioane EUR care este încă disponibilă sub plafonul de la rubrica 1a; subliniază că finanțarea destinată investițiilor, cercetării, dezvoltării și inovării ar trebui să se axeze pe domeniile în care se poate realiza cea mai mare valoare adăugată, cum ar fi îmbunătățirea eficienței energetice, TIC, subvențiile pentru cercetarea de bază și tehnologiile cu emisii reduse de dioxid de carbon și ale energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

17.

cu toate acestea, regretă reducerile creditelor destinate proiectelor mari de infrastructură, Orizont 2020 și COSME, precum și avansarea lentă a programelor de transporturi din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei, din cauza redistribuirilor către FEIS; reamintește că propunerea inițială a Comisiei privind FEIS ar fi dus la o reducere de 170 de milioane EUR pentru Orizont 2020 în 2016 comparativ cu 2015, transmițând astfel un semnal contradictoriu în ceea ce privește acest program recunoscut ca o prioritate emblematică în actualul CFM; regretă efectul de domino asupra finanțării destinate cercetării, inclusiv în domeniile energiei, IMM-urilor, climei și mediului, științelor sociale și științei în societate; se angajează să depună eforturi pentru a compensa în măsură mai mare reducerile propuse pentru aceste programe prin măsuri de consolidare în cadrul procedurii bugetare, utilizând marja de 200 de milioane EUR care este încă disponibilă sub plafonul de la rubrica 1a; subliniază că finanțarea destinată investițiilor, cercetării, dezvoltării și inovării ar trebui să se axeze pe domeniile în care se poate realiza cea mai mare valoare adăugată, cum ar fi îmbunătățirea eficienței energetice, TIC, subvențiile pentru cercetarea de bază și tehnologiile cu emisii reduse de dioxid de carbon și ale energiei din surse regenerabile;

| 18. | își reafirmă sprijinul pentru programul ITER și este hotărât să asigure un nivel corespunzător de finanțare; este totuși preocupat de faptul că prezentarea unui calendar revizuit și a planificării financiare aferente ITER, prevăzute pentru noiembrie 2015, nu va permite autorității bugetare să țină seama de aceste noi informații în cadrul procedurii bugetare anuale pentru 2016; îndeamnă, de asemenea, ITER și întreprinderea comună europeană conexă pentru dezvoltarea energiei de fuziune să prezinte fără întârziere rapoartele solicitate privind descărcarea de gestiune a acestora pe 2013 și să dea curs recomandărilor corespunzătoare formulate de Parlament; |
| --- | --- |

18.

își reafirmă sprijinul pentru programul ITER și este hotărât să asigure un nivel corespunzător de finanțare; este totuși preocupat de faptul că prezentarea unui calendar revizuit și a planificării financiare aferente ITER, prevăzute pentru noiembrie 2015, nu va permite autorității bugetare să țină seama de aceste noi informații în cadrul procedurii bugetare anuale pentru 2016; îndeamnă, de asemenea, ITER și întreprinderea comună europeană conexă pentru dezvoltarea energiei de fuziune să prezinte fără întârziere rapoartele solicitate privind descărcarea de gestiune a acestora pe 2013 și să dea curs recomandărilor corespunzătoare formulate de Parlament;

| 19. | subliniază că alocarea în bugetele trecute de credite de plată insuficiente a lărgit discrepanța dintre creditele de angajament și cele de plată în cazul mai multor programe de la rubrica 1a, contribuind astfel la creșterea bruscă a nivelului angajamentelor restante în raport cu celelalte rubrici; este preocupat de faptul că Comisia a trebuit să reducă volumul prefinanțării și, mai îngrijorător, să amâne lansarea unor noi cereri de propuneri și să întârzie semnarea unor contracte; remarcă, de pildă, că, în cadrul programului Orizont 2020, Comisia apreciază că, în condiții de punere în aplicare normale, fără limite pentru creditele de plată, până la sfârșitul lui 2014 s-ar fi cheltuit cu circa 1 miliard în plus; deși salută eforturile Comisiei de a menține situația plăților sub control, reafirmă că nu va tolera nicio întârziere a programelor aferente perioadei 2014-2020 ca o modalitate de a face față deficitelor de credite de plată; |
| --- | --- |

19.

subliniază că alocarea în bugetele trecute de credite de plată insuficiente a lărgit discrepanța dintre creditele de angajament și cele de plată în cazul mai multor programe de la rubrica 1a, contribuind astfel la creșterea bruscă a nivelului angajamentelor restante în raport cu celelalte rubrici; este preocupat de faptul că Comisia a trebuit să reducă volumul prefinanțării și, mai îngrijorător, să amâne lansarea unor noi cereri de propuneri și să întârzie semnarea unor contracte; remarcă, de pildă, că, în cadrul programului Orizont 2020, Comisia apreciază că, în condiții de punere în aplicare normale, fără limite pentru creditele de plată, până la sfârșitul lui 2014 s-ar fi cheltuit cu circa 1 miliard în plus; deși salută eforturile Comisiei de a menține situația plăților sub control, reafirmă că nu va tolera nicio întârziere a programelor aferente perioadei 2014-2020 ca o modalitate de a face față deficitelor de credite de plată;

| 20. | salută, prin urmare, majorarea creditelor de plată cu 11,4 %, până la 17,5 miliarde EUR, față de exercițiul 2015, precum și creșterea raportului dintre creditele de plată și creditele de angajament prevăzute pentru 2016; remarcă, în special, faptul că, pentru o serie de programe (Copernicus, Erasmus+, Orizont 2020, MIE-Transporturi, securitatea nucleară și dezafectarea), nivelul creditelor de plată îl depășește pe cel al creditelor de angajament; |
| --- | --- |

20.

salută, prin urmare, majorarea creditelor de plată cu 11,4 %, până la 17,5 miliarde EUR, față de exercițiul 2015, precum și creșterea raportului dintre creditele de plată și creditele de angajament prevăzute pentru 2016; remarcă, în special, faptul că, pentru o serie de programe (Copernicus, Erasmus+, Orizont 2020, MIE-Transporturi, securitatea nucleară și dezafectarea), nivelul creditelor de plată îl depășește pe cel al creditelor de angajament;

Subrubrica 1b — Coeziune economică, socială și teritorială

| 21. | ia act de faptul că, la subrubrica 1b, se propune alocarea sumei de 50,8 miliarde EUR sub formă de credite de angajament (+3,2 % față de exercițiul 2015, impactul reprogramării fiind neutralizat) și a sumei de 49,1 miliarde EUR sub formă de credite de plată (-4 %), astfel încât o mică marjă de 15,3 milioane EUR va rămâne disponibilă sub plafonul aferent angajamentelor; reamintește că politica de coeziune reprezintă principala politică de investiții a UE, al cărei obiectiv este reducerea disparităților dintre regiunile europene prin întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale; subliniază că instrumente precum FSE, FEDR, Fondul de coeziune sau Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor sunt instrumente pentru stimularea convergenței, reducerea diferențelor de dezvoltare și sprijinirea creării de locuri de muncă de calitate și durabile; subliniază rolul esențial al politicii de coeziune a UE în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

ia act de faptul că, la subrubrica 1b, se propune alocarea sumei de 50,8 miliarde EUR sub formă de credite de angajament (+3,2 % față de exercițiul 2015, impactul reprogramării fiind neutralizat) și a sumei de 49,1 miliarde EUR sub formă de credite de plată (-4 %), astfel încât o mică marjă de 15,3 milioane EUR va rămâne disponibilă sub plafonul aferent angajamentelor; reamintește că politica de coeziune reprezintă principala politică de investiții a UE, al cărei obiectiv este reducerea disparităților dintre regiunile europene prin întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale; subliniază că instrumente precum FSE, FEDR, Fondul de coeziune sau Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor sunt instrumente pentru stimularea convergenței, reducerea diferențelor de dezvoltare și sprijinirea creării de locuri de muncă de calitate și durabile; subliniază rolul esențial al politicii de coeziune a UE în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 22. | subliniază faptul că 44 % din totalul creditelor de plată propuse pentru exercițiul 2016 urmează să fie folosite pentru a acoperi cererile de plată restante din perioadele de programare anterioare, astfel încât creditele de plată care ar putea fi utilizate în vederea lansării de noi programe aferente politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 se ridică la numai 26,8 miliarde EUR; consideră că aceste credite de plată propuse reprezintă, prin urmare, minimul absolut care este necesar pentru finanțarea acestei subrubrici; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că 44 % din totalul creditelor de plată propuse pentru exercițiul 2016 urmează să fie folosite pentru a acoperi cererile de plată restante din perioadele de programare anterioare, astfel încât creditele de plată care ar putea fi utilizate în vederea lansării de noi programe aferente politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 se ridică la numai 26,8 miliarde EUR; consideră că aceste credite de plată propuse reprezintă, prin urmare, minimul absolut care este necesar pentru finanțarea acestei subrubrici;

| 23. | reamintește că este necesar să se prevadă în cadrul bugetului 2016 o sumă de 21,6 miliarde EUR pentru a putea reduce nivelul cererilor de plată restante aferente programelor din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 de la 24,7 miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2014, respectiv 20 de miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2015, până la aproximativ 2 miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2016, după cum se precizează în evaluarea Comisiei, anexată la declarația comună privind planul de plăți 2015-2016; recomandă ca, pe viitor, să se evite o astfel de acumulare „anormală” de plăți restante, pentru a nu pune în pericol credibilitatea UE; |
| --- | --- |

23.

reamintește că este necesar să se prevadă în cadrul bugetului 2016 o sumă de 21,6 miliarde EUR pentru a putea reduce nivelul cererilor de plată restante aferente programelor din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 de la 24,7 miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2014, respectiv 20 de miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2015, până la aproximativ 2 miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2016, după cum se precizează în evaluarea Comisiei, anexată la declarația comună privind planul de plăți 2015-2016; recomandă ca, pe viitor, să se evite o astfel de acumulare „anormală” de plăți restante, pentru a nu pune în pericol credibilitatea UE;

| 24. | subliniază că, pe lângă solicitarea sa privind continuarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), se impune de urgență o accelerare eficientă și eficace a punerii în aplicare a acestei inițiative în statele membre; încurajează statele membre și Comisia să întreprindă toate măsurile necesare pentru a demara în mod prioritar sistemele naționale de Garanții pentru tineret, ținând seama, dacă este cazul, de recomandările incluse de Curtea de Conturi Europeană în Raportul său special nr. 3/2015; reiterează faptul că majorarea ratei de prefinanțare până la 30 %, recent aprobată, care a beneficiat de un sprijin puternic din partea Parlamentului, depinde de depunerea cât mai promptă a cererilor de plăți intermediare de către statele membre, într-un interval de un an, astfel încât toate aceste cereri să fie disponibile în 2016; insistă asupra faptului că o majorare a prefinanțării destinate YEI nu ar trebui să afecteze în mod negativ punerea în aplicare a altor componente ale FSE; |
| --- | --- |

24.

subliniază că, pe lângă solicitarea sa privind continuarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), se impune de urgență o accelerare eficientă și eficace a punerii în aplicare a acestei inițiative în statele membre; încurajează statele membre și Comisia să întreprindă toate măsurile necesare pentru a demara în mod prioritar sistemele naționale de Garanții pentru tineret, ținând seama, dacă este cazul, de recomandările incluse de Curtea de Conturi Europeană în Raportul său special nr. 3/2015; reiterează faptul că majorarea ratei de prefinanțare până la 30 %, recent aprobată, care a beneficiat de un sprijin puternic din partea Parlamentului, depinde de depunerea cât mai promptă a cererilor de plăți intermediare de către statele membre, într-un interval de un an, astfel încât toate aceste cereri să fie disponibile în 2016; insistă asupra faptului că o majorare a prefinanțării destinate YEI nu ar trebui să afecteze în mod negativ punerea în aplicare a altor componente ale FSE;

Rubrica 2 — Creștere durabilă: resurse naturale

| 25. | ia act de faptul că, la rubrica 2, se propune alocarea sumei de 63,1 miliarde EUR sub formă de credite de angajament (-0,1 % față de exercițiul 2015, impactul reprogramării fiind neutralizat) și a sumei de 55,9 miliarde EUR sub formă de credite de plată (-0,2 %), ceea ce înseamnă că sub plafonul aferent angajamentelor va rămâne o marjă de 1,2 miliarde EUR, iar sub subplafonul aferent Fondului european de garantare agricolă (FEGA) va rămâne disponibilă o marjă de 1,1 miliarde EUR; relevă faptul că mecanismul de disciplină financiară este pus în aplicare doar în scopul instituirii unei rezerve pentru situații de criză în sectorul agricol; așteaptă cu interes scrisoarea rectificativă a Comisiei, care urmează să fie finalizată în luna octombrie 2015 și care se va baza pe informații actualizate privind finanțarea FEGA; subliniază că transferurile realizate între cei doi piloni ai PAC vor avea drept rezultat o majorare globală a sumei disponibile pentru dezvoltarea rurală; |
| --- | --- |

25.

ia act de faptul că, la rubrica 2, se propune alocarea sumei de 63,1 miliarde EUR sub formă de credite de angajament (-0,1 % față de exercițiul 2015, impactul reprogramării fiind neutralizat) și a sumei de 55,9 miliarde EUR sub formă de credite de plată (-0,2 %), ceea ce înseamnă că sub plafonul aferent angajamentelor va rămâne o marjă de 1,2 miliarde EUR, iar sub subplafonul aferent Fondului european de garantare agricolă (FEGA) va rămâne disponibilă o marjă de 1,1 miliarde EUR; relevă faptul că mecanismul de disciplină financiară este pus în aplicare doar în scopul instituirii unei rezerve pentru situații de criză în sectorul agricol; așteaptă cu interes scrisoarea rectificativă a Comisiei, care urmează să fie finalizată în luna octombrie 2015 și care se va baza pe informații actualizate privind finanțarea FEGA; subliniază că transferurile realizate între cei doi piloni ai PAC vor avea drept rezultat o majorare globală a sumei disponibile pentru dezvoltarea rurală;

| 26. | evidențiază faptul că, în cadrul proiectului de buget pentru 2016, se constată o diminuare a nevoilor de intervenție pe piețele agricole, comparativ cu bugetul pentru 2015, în special datorită impactului măsurilor de urgență adoptate în 2015 ca răspuns la embargoul impus de Rusia importurilor de anumite produse agricole provenind din UE; ia act de faptul că, potrivit Comisiei, nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul bugetului pentru 2016; subliniază obiectivele de creștere a competitivității și sustenabilității agriculturii europene și solicită să fie puse la dispoziție resurse pentru îndeplinirea acestor obiective; |
| --- | --- |

26.

evidențiază faptul că, în cadrul proiectului de buget pentru 2016, se constată o diminuare a nevoilor de intervenție pe piețele agricole, comparativ cu bugetul pentru 2015, în special datorită impactului măsurilor de urgență adoptate în 2015 ca răspuns la embargoul impus de Rusia importurilor de anumite produse agricole provenind din UE; ia act de faptul că, potrivit Comisiei, nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul bugetului pentru 2016; subliniază obiectivele de creștere a competitivității și sustenabilității agriculturii europene și solicită să fie puse la dispoziție resurse pentru îndeplinirea acestor obiective;

| 27. | subliniază faptul că reformarea politicii comune în domeniul pescuitului a permis introducerea unui cadru juridic ambițios, astfel încât să poată fi îndeplinite condițiile necesare pentru un pescuit responsabil, inclusiv prin colectarea de date, și ia act cu satisfacție de faptul că Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime a beneficiat de un transfer al creditelor neutilizate din exercițiul 2014 către bugetul pentru 2015, în condițiile în care, neutralizând impactul acestei reprogramări, nivelul creditelor de angajament destinate acestui fond continuă să crească în 2016; remarcă, pe de altă parte, că, în ceea ce privește creditele de plată, închiderea treptată a programului anterior este doar parțial compensată prin lansarea noului program, astfel încât în 2016 nivelul creditelor de plată este mai scăzut; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că reformarea politicii comune în domeniul pescuitului a permis introducerea unui cadru juridic ambițios, astfel încât să poată fi îndeplinite condițiile necesare pentru un pescuit responsabil, inclusiv prin colectarea de date, și ia act cu satisfacție de faptul că Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime a beneficiat de un transfer al creditelor neutilizate din exercițiul 2014 către bugetul pentru 2015, în condițiile în care, neutralizând impactul acestei reprogramări, nivelul creditelor de angajament destinate acestui fond continuă să crească în 2016; remarcă, pe de altă parte, că, în ceea ce privește creditele de plată, închiderea treptată a programului anterior este doar parțial compensată prin lansarea noului program, astfel încât în 2016 nivelul creditelor de plată este mai scăzut;

| 28. | salută majorarea creditelor destinate obiectivelor referitoare la mediu și la schimbările climatice în cadrul Programului LIFE, atât în ceea ce privește angajamentele, cât și în ceea ce privește plățile; salută primele măsuri de ecologizare a bugetului UE și subliniază necesitatea accelerării acestui proces; |
| --- | --- |

28.

salută majorarea creditelor destinate obiectivelor referitoare la mediu și la schimbările climatice în cadrul Programului LIFE, atât în ceea ce privește angajamentele, cât și în ceea ce privește plățile; salută primele măsuri de ecologizare a bugetului UE și subliniază necesitatea accelerării acestui proces;

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie

| 29. | salută faptul că sprijinul acordat de proiectul de buget 2016 este majorat pentru toate programele de la rubrica 3, ridicându-se la 2,5 miliarde EUR în credite de angajament (+12.6 % față de exercițiul 2015, impactul reprogramării fiind neutralizat) și la 2,3 miliarde EUR în credite de plată (+9,7 %); subliniază că nu mai rămân marje disponibile pentru consolidare ulterioară sau pentru proiecte-pilot ori acțiuni pregătitoare în cadrul rubricii 3; consideră că, în contextul geopolitic actual, mai ales din cauza presiunii tot mai puternice a fluxurilor de migranți, nivelul plafoanelor stabilite pentru cea mai mică rubrică din CFM ar putea să nu mai fie actual și, prin urmare, ar trebui tratat în contextul revizuirii postelectorale a CFM; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că sprijinul acordat de proiectul de buget 2016 este majorat pentru toate programele de la rubrica 3, ridicându-se la 2,5 miliarde EUR în credite de angajament (+12.6 % față de exercițiul 2015, impactul reprogramării fiind neutralizat) și la 2,3 miliarde EUR în credite de plată (+9,7 %); subliniază că nu mai rămân marje disponibile pentru consolidare ulterioară sau pentru proiecte-pilot ori acțiuni pregătitoare în cadrul rubricii 3; consideră că, în contextul geopolitic actual, mai ales din cauza presiunii tot mai puternice a fluxurilor de migranți, nivelul plafoanelor stabilite pentru cea mai mică rubrică din CFM ar putea să nu mai fie actual și, prin urmare, ar trebui tratat în contextul revizuirii postelectorale a CFM;

| 30. | salută agenda europeană a Comisiei privind migrația și își reafirmă sprijinul pentru consolidarea mijloacelor UE și pentru dezvoltarea unei culturi a partajării echitabile a sarcinilor și a solidarității în domeniile azilului, migrației și gestionării frontierelor externe; salută, așadar, majorarea creditelor de angajament alocate Fondului pentru securitate internă și Fondului pentru azil, migrație și integrare, ceea ce include dezvoltarea sistemului european comun de azil (SECA); salută propunerea Comisiei de a mobiliza, cu ajutorul Instrumentului de flexibilitate, suma de 124 de milioane EUR pentru a putea răspunde tendințelor actuale în materie de migrație din zona mediteraneeană; se întreabă dacă fondurile propuse vor fi suficiente; subliniază necesitatea de a controla cu strictețe destinația acestor fonduri; |
| --- | --- |

30.

salută agenda europeană a Comisiei privind migrația și își reafirmă sprijinul pentru consolidarea mijloacelor UE și pentru dezvoltarea unei culturi a partajării echitabile a sarcinilor și a solidarității în domeniile azilului, migrației și gestionării frontierelor externe; salută, așadar, majorarea creditelor de angajament alocate Fondului pentru securitate internă și Fondului pentru azil, migrație și integrare, ceea ce include dezvoltarea sistemului european comun de azil (SECA); salută propunerea Comisiei de a mobiliza, cu ajutorul Instrumentului de flexibilitate, suma de 124 de milioane EUR pentru a putea răspunde tendințelor actuale în materie de migrație din zona mediteraneeană; se întreabă dacă fondurile propuse vor fi suficiente; subliniază necesitatea de a controla cu strictețe destinația acestor fonduri;

| 31. | subliniază că, dat fiind numărul mare al persoanelor care sosesc la granițele sudice ale Uniunii și rolul tot mai important care îi revine EASO în gestionarea azilului, propunerea de a spori efectivele EASO cu doar 6 angajați este în mod evident insuficientă; solicită, așadar, ca efectivele de personal al EASO să fie aduse la un nivel adecvat și să i se aloce un buget adecvat pe 2016, pentru a permite acestei agenții să-și îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace; |
| --- | --- |

31.

subliniază că, dat fiind numărul mare al persoanelor care sosesc la granițele sudice ale Uniunii și rolul tot mai important care îi revine EASO în gestionarea azilului, propunerea de a spori efectivele EASO cu doar 6 angajați este în mod evident insuficientă; solicită, așadar, ca efectivele de personal al EASO să fie aduse la un nivel adecvat și să i se aloce un buget adecvat pe 2016, pentru a permite acestei agenții să-și îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace;

| 32. | consideră că impactul bugetar și sarcinile suplimentare aferente măsurilor prezentate în cadrul agendei UE privind migrația și al agendei UE privind securitatea, care vor afecta Europol, ar trebui evaluate în detaliu de Comisie, pentru a-i permite autorității bugetare să țină seama în mod adecvat de nevoile bugetare și de personal ale acestei agenții; subliniază rolul pe care îl joacă Europol în sprijinirea statelor membre la nivel transfrontalier și în schimbul de informații; subliniază nevoia asigurării unui buget adecvat și a unui nivel adecvat al efectivelor de personal pentru această agenție în 2016, pentru a-i permite să-și îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace; |
| --- | --- |

32.

consideră că impactul bugetar și sarcinile suplimentare aferente măsurilor prezentate în cadrul agendei UE privind migrația și al agendei UE privind securitatea, care vor afecta Europol, ar trebui evaluate în detaliu de Comisie, pentru a-i permite autorității bugetare să țină seama în mod adecvat de nevoile bugetare și de personal ale acestei agenții; subliniază rolul pe care îl joacă Europol în sprijinirea statelor membre la nivel transfrontalier și în schimbul de informații; subliniază nevoia asigurării unui buget adecvat și a unui nivel adecvat al efectivelor de personal pentru această agenție în 2016, pentru a-i permite să-și îndeplinească sarcinile și funcțiile în mod eficace;

| 33. | consideră că agențiile responsabile nu ar trebui să facă obiectul unor reduceri sau reafectări de personal și că acestea ar trebui să-și distribuie personalul în mod adecvat pentru a putea face față responsabilităților tot mai mari ce le revin; |
| --- | --- |

33.

consideră că agențiile responsabile nu ar trebui să facă obiectul unor reduceri sau reafectări de personal și că acestea ar trebui să-și distribuie personalul în mod adecvat pentru a putea face față responsabilităților tot mai mari ce le revin;

| 34. | reamintește, de asemenea, că Parlamentul a sprijinit în mod constant și ferm finanțarea adecvată a programelor din domeniul culturii și al mass-mediei; salută, așadar, majorarea creditelor alocate Programului „Europa creativă”, inclusiv acțiunilor multimedia, comparativ cu bugetul 2015, dar exprimă rezerve cu privire la separarea administrativă a elementelor „cultură” și „mass-media”; sprijină, de asemenea, propunerea de majorare a creditelor alocate Programului „Europa pentru cetățeni”, întrucât acest program este vital pentru participarea civică la procesele democratice de la nivel european; consideră că inițiativa cetățenească europeană (ICE) reprezintă un instrument central de promovare a democrației participative la nivelul UE și solicită să se îmbunătățească vizibilitatea și accesibilitatea acesteia; evidențiază rolul pozitiv al rețelelor paneuropene formate din mijloace de comunicare în masă locale și naționale, precum EuranetPlus; |
| --- | --- |

34.

reamintește, de asemenea, că Parlamentul a sprijinit în mod constant și ferm finanțarea adecvată a programelor din domeniul culturii și al mass-mediei; salută, așadar, majorarea creditelor alocate Programului „Europa creativă”, inclusiv acțiunilor multimedia, comparativ cu bugetul 2015, dar exprimă rezerve cu privire la separarea administrativă a elementelor „cultură” și „mass-media”; sprijină, de asemenea, propunerea de majorare a creditelor alocate Programului „Europa pentru cetățeni”, întrucât acest program este vital pentru participarea civică la procesele democratice de la nivel european; consideră că inițiativa cetățenească europeană (ICE) reprezintă un instrument central de promovare a democrației participative la nivelul UE și solicită să se îmbunătățească vizibilitatea și accesibilitatea acesteia; evidențiază rolul pozitiv al rețelelor paneuropene formate din mijloace de comunicare în masă locale și naționale, precum EuranetPlus;

| 35. | subliniază că siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, protecția consumatorilor și sănătatea reprezintă domenii-cheie de interes pentru cetățenii UE; salută, prin urmare, majorarea creditelor de angajament alocate pentru programul privind produsele alimentare și hrana pentru animale, pentru programul din domeniul sănătății și pentru programul privind protecția consumatorilor, comparativ cu bugetul pentru 2015; |
| --- | --- |

35.

subliniază că siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, protecția consumatorilor și sănătatea reprezintă domenii-cheie de interes pentru cetățenii UE; salută, prin urmare, majorarea creditelor de angajament alocate pentru programul privind produsele alimentare și hrana pentru animale, pentru programul din domeniul sănătății și pentru programul privind protecția consumatorilor, comparativ cu bugetul pentru 2015;

Rubrica 4 — Europa globală

| 36. | salută majorarea globală a finanțării acordate rubricii 4, care se ridică la 8,9 miliarde EUR sub formă de credite de angajament (+5,6 % comparativ cu bugetul pentru 2015), cu o marjă de 261,3 milioane EUR sub plafonul aferent; remarcă faptul că majorarea menționată denotă un nivel ridicat de solidaritate cu țările terțe; consideră că bugetul UE este un instrument util, care permite Uniunii să vină în întâmpinarea persoanelor care au nevoie de sprijin și să promoveze valorile europene fundamentale; constată cu satisfacție că dificultățile de natură economică și socială cu care s-a confruntat UE în ultimii ani nu au determinat o scădere a implicării sale în diferite regiuni ale globului; consideră, totuși, că va fi necesar să se consolideze anumite domenii prioritare, cum ar fi Instrumentul european de vecinătate, inclusiv asistența destinată procesului de pace din Orientul Mijlociu, Palestinei și UNRWA, dată fiind actuala criză umanitară și politică din zonele învecinate și dincolo de acestea; |
| --- | --- |

36.

salută majorarea globală a finanțării acordate rubricii 4, care se ridică la 8,9 miliarde EUR sub formă de credite de angajament (+5,6 % comparativ cu bugetul pentru 2015), cu o marjă de 261,3 milioane EUR sub plafonul aferent; remarcă faptul că majorarea menționată denotă un nivel ridicat de solidaritate cu țările terțe; consideră că bugetul UE este un instrument util, care permite Uniunii să vină în întâmpinarea persoanelor care au nevoie de sprijin și să promoveze valorile europene fundamentale; constată cu satisfacție că dificultățile de natură economică și socială cu care s-a confruntat UE în ultimii ani nu au determinat o scădere a implicării sale în diferite regiuni ale globului; consideră, totuși, că va fi necesar să se consolideze anumite domenii prioritare, cum ar fi Instrumentul european de vecinătate, inclusiv asistența destinată procesului de pace din Orientul Mijlociu, Palestinei și UNRWA, dată fiind actuala criză umanitară și politică din zonele învecinate și dincolo de acestea;

| 37. | salută faptul că Comisia a solicitat majorarea creditelor de plată pentru toate programele de la rubrica 4 (+28,5 %, până la suma de 9,5 miliarde EUR), astfel încât nivelul plăților îl depășește pe cel al angajamentelor, în special în ceea ce privește programele din domeniul dezvoltării, ajutorului umanitar și în ceea ce privește asistența acordată de UE Palestinei și UNRWA; consideră că aceste majorări sunt pe deplin justificate de nevoia de a atenua impactul deficitului dramatic în materie de credite de plată, constatat la această rubrică în 2014 și 2015, care a determinat Comisia să reducă nivelul prefinanțărilor și să amâne angajamentele juridice; reamintește că, în 2015, la rubrica 4 a fost necesar să se plătească penalități de întârziere în valoare de 1,7 milioane EUR; se așteaptă ca decalajul dintre angajamente și plăți să fie redus treptat și ca volumul plăților restante să revină la un nivel normal; subliniază că aceste măsuri sunt indispensabile pentru a asigura sustenabilitatea financiară a beneficiarilor vulnerabili și pentru a permite UE să își mențină statutul de partener de încredere în relația cu organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

37.

salută faptul că Comisia a solicitat majorarea creditelor de plată pentru toate programele de la rubrica 4 (+28,5 %, până la suma de 9,5 miliarde EUR), astfel încât nivelul plăților îl depășește pe cel al angajamentelor, în special în ceea ce privește programele din domeniul dezvoltării, ajutorului umanitar și în ceea ce privește asistența acordată de UE Palestinei și UNRWA; consideră că aceste majorări sunt pe deplin justificate de nevoia de a atenua impactul deficitului dramatic în materie de credite de plată, constatat la această rubrică în 2014 și 2015, care a determinat Comisia să reducă nivelul prefinanțărilor și să amâne angajamentele juridice; reamintește că, în 2015, la rubrica 4 a fost necesar să se plătească penalități de întârziere în valoare de 1,7 milioane EUR; se așteaptă ca decalajul dintre angajamente și plăți să fie redus treptat și ca volumul plăților restante să revină la un nivel normal; subliniază că aceste măsuri sunt indispensabile pentru a asigura sustenabilitatea financiară a beneficiarilor vulnerabili și pentru a permite UE să își mențină statutul de partener de încredere în relația cu organizațiile internaționale;

| 38. | consideră că instrumentele de finanțare externă oferă mecanismele necesare pentru a aborda, într-o manieră diversă și în conformitate cu obiectivele lor specifice, cauzele fundamentale ale problemelor legate de securitatea internă și de migrație, care reprezintă repere esențiale pentru bugetul aferent exercițiului următor, acordând o atenție deosebită frontierelor sudice și estice ale Uniunii și, la nivel mai general, regiunilor afectate de conflicte; în acest context, reamintește în special importanța Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a Instrumentului european de vecinătate, dar și a domeniilor de politică care au beneficiat de majorări mai puțin importante ale bugetului disponibil, cum ar fi ajutorul umanitar, Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace, politica externă și de securitate comună și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului; invită Comisia să identifice cu claritate domeniile care ar putea contribui la soluționarea acestor probleme de actualitate și în care o eventuală suplimentare a creditelor alocate ar putea fi absorbită în mod eficient; în acest context, reamintește importanța acordării de asistență pentru reducerea și, eventual, eliminarea sărăciei, precum și necesitatea menținerii în centrul activităților externe ale UE a drepturilor omului, egalității între femei și bărbați, coeziunii sociale și a combaterii inegalităților; |
| --- | --- |

38.

consideră că instrumentele de finanțare externă oferă mecanismele necesare pentru a aborda, într-o manieră diversă și în conformitate cu obiectivele lor specifice, cauzele fundamentale ale problemelor legate de securitatea internă și de migrație, care reprezintă repere esențiale pentru bugetul aferent exercițiului următor, acordând o atenție deosebită frontierelor sudice și estice ale Uniunii și, la nivel mai general, regiunilor afectate de conflicte; în acest context, reamintește în special importanța Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, a Instrumentului european de vecinătate, dar și a domeniilor de politică care au beneficiat de majorări mai puțin importante ale bugetului disponibil, cum ar fi ajutorul umanitar, Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace, politica externă și de securitate comună și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului; invită Comisia să identifice cu claritate domeniile care ar putea contribui la soluționarea acestor probleme de actualitate și în care o eventuală suplimentare a creditelor alocate ar putea fi absorbită în mod eficient; în acest context, reamintește importanța acordării de asistență pentru reducerea și, eventual, eliminarea sărăciei, precum și necesitatea menținerii în centrul activităților externe ale UE a drepturilor omului, egalității între femei și bărbați, coeziunii sociale și a combaterii inegalităților;

| 39. | relevă majorarea semnificativă a provizioanelor care urmează a fi plătite din bugetul 2016 pentru alimentarea Fondului de garantare pentru acțiuni externe gestionat de Banca Europeană de Investiții și remarcă faptul că acest lucru se datorează, printre altele, demarării programului de împrumuturi pentru asistență macrofinanciară acordate Ucrainei; |
| --- | --- |

39.

relevă majorarea semnificativă a provizioanelor care urmează a fi plătite din bugetul 2016 pentru alimentarea Fondului de garantare pentru acțiuni externe gestionat de Banca Europeană de Investiții și remarcă faptul că acest lucru se datorează, printre altele, demarării programului de împrumuturi pentru asistență macrofinanciară acordate Ucrainei;

| 40. | invită Comisia și SEAE să se asigure că, în ceea ce privește țările cu o importanță strategică, cum ar fi Ucraina și Tunisia, cărora UE le pune la dispoziție fonduri importante din surse multiple, se aplică o abordare comună; consideră că, pentru a asigura un impact mai puternic al măsurilor adoptate de UE pe plan politic și economic, ar trebui să se garanteze că principalii actori acționează într-un mod mai coerent și mai coordonat, atât la nivelul UE, cât și pe teren, iar în acest scop ar trebui să se simplifice și să se scurteze procedurile și să se sporească transparența acțiunilor UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia și SEAE să se asigure că, în ceea ce privește țările cu o importanță strategică, cum ar fi Ucraina și Tunisia, cărora UE le pune la dispoziție fonduri importante din surse multiple, se aplică o abordare comună; consideră că, pentru a asigura un impact mai puternic al măsurilor adoptate de UE pe plan politic și economic, ar trebui să se garanteze că principalii actori acționează într-un mod mai coerent și mai coordonat, atât la nivelul UE, cât și pe teren, iar în acest scop ar trebui să se simplifice și să se scurteze procedurile și să se sporească transparența acțiunilor UE în acest domeniu;

Rubrica 5 — Administrație

| 41. | constată că, la rubrica 5, cheltuielile prevăzute sunt majorate cu 2,9 % față de bugetul pentru 2015, până la suma de 8 908,7 milioane EUR, care cuprinde, la nivel global, atât cheltuielile administrative ale instituțiilor (+2,2 %), cât și cheltuielile pentru pensii și școlile europene (+5,4 %); constată că sub plafonul acestei rubrici rămâne o marjă de 547,3 milioane EUR; constată că rubrica 5 își păstrează aceeași pondere în bugetul total al UE, și anume de 5,8 %; reamintește, totuși, că această cifră nu ține seama de asistența tehnică, înregistrată cu titlu de cheltuieli operaționale; |
| --- | --- |

41.

constată că, la rubrica 5, cheltuielile prevăzute sunt majorate cu 2,9 % față de bugetul pentru 2015, până la suma de 8 908,7 milioane EUR, care cuprinde, la nivel global, atât cheltuielile administrative ale instituțiilor (+2,2 %), cât și cheltuielile pentru pensii și școlile europene (+5,4 %); constată că sub plafonul acestei rubrici rămâne o marjă de 547,3 milioane EUR; constată că rubrica 5 își păstrează aceeași pondere în bugetul total al UE, și anume de 5,8 %; reamintește, totuși, că această cifră nu ține seama de asistența tehnică, înregistrată cu titlu de cheltuieli operaționale;

Instrumente speciale

| 42. | subliniază încă o dată că instrumentele speciale sunt cruciale pentru a asigura respectarea deplină și punerea în aplicare integrală a CFM și ar trebui, prin însăși natura lor, să fie stabilite peste plafoanele existente, atât în ceea ce privește creditele de angajament, cât și în ceea ce privește creditele de plată, cu scopul de a determina marja globală pentru plăți; salută faptul că, în cazul rezervei pentru ajutoare de urgență, s-a propus paritatea între creditele de angajament și creditele de plată; constată că, în ceea ce privește rezerva pentru ajutoare de urgență (RAU), Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) și Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE), finanțarea prevăzută în proiectul de buget 2016 este, în termeni generali, stabilă sau a suferit o ușoară creștere; |
| --- | --- |

42.

subliniază încă o dată că instrumentele speciale sunt cruciale pentru a asigura respectarea deplină și punerea în aplicare integrală a CFM și ar trebui, prin însăși natura lor, să fie stabilite peste plafoanele existente, atât în ceea ce privește creditele de angajament, cât și în ceea ce privește creditele de plată, cu scopul de a determina marja globală pentru plăți; salută faptul că, în cazul rezervei pentru ajutoare de urgență, s-a propus paritatea între creditele de angajament și creditele de plată; constată că, în ceea ce privește rezerva pentru ajutoare de urgență (RAU), Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) și Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE), finanțarea prevăzută în proiectul de buget 2016 este, în termeni generali, stabilă sau a suferit o ușoară creștere;

Proiecte-pilot – acțiuni pregătitoare

| 43. | salută importanța proiectelor-pilot (PP) și a acțiunilor pregătitoare (AP) ca instrumente utile pentru formularea priorităților politice și introducerea unor noi inițiative care s-ar putea materializa în activități și programe permanente ale UE, inclusiv inițiative menite să reflecte și să integreze schimbările economice, ecologice și sociale din UE; ia act cu preocupare de faptul că Comisia nu a prevăzut credite pentru continuarea proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare care au înregistrat un succes deosebit, în special a celor aferente rubricii 3; intenționează să ia măsuri pentru a identifica un mix echilibrat de PP-PA; constată că, în cadrul propunerii actuale, marjele aferente anumitor rubrici sunt destul de limitate, uneori chiar inexistente, și intenționează să exploreze noi modalități de a permite finanțarea unor eventuale PP-PA; |
| --- | --- |

43.

salută importanța proiectelor-pilot (PP) și a acțiunilor pregătitoare (AP) ca instrumente utile pentru formularea priorităților politice și introducerea unor noi inițiative care s-ar putea materializa în activități și programe permanente ale UE, inclusiv inițiative menite să reflecte și să integreze schimbările economice, ecologice și sociale din UE; ia act cu preocupare de faptul că Comisia nu a prevăzut credite pentru continuarea proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare care au înregistrat un succes deosebit, în special a celor aferente rubricii 3; intenționează să ia măsuri pentru a identifica un mix echilibrat de PP-PA; constată că, în cadrul propunerii actuale, marjele aferente anumitor rubrici sunt destul de limitate, uneori chiar inexistente, și intenționează să exploreze noi modalități de a permite finanțarea unor eventuale PP-PA;

Agențiile descentralizate

| 44. | subliniază rolul-cheie pe care agențiile descentralizate îl joacă în procesul decizional al UE și este hotărât să evalueze, de la caz la caz, nevoile bugetare și de personal ale tuturor agențiilor, pentru a asigura personal și credite adecvate pentru toate agențiile și, în special, pentru cele cărora li s-au atribuit recent noi sarcini sau care se confruntă cu un volum de muncă mai mare, din motive ce țin de prioritățile de politică sau din alte motive; este foarte hotărât să ofere agențiilor din domeniul justiției și afacerilor interne resursele necesare pentru a face față provocărilor actuale în materie de migrație; subliniază încă o dată opoziția sa față de rezerva de redistribuire a personalului și se așteaptă să găsească o soluție în cursul procedurii bugetare care să pună capăt reducerilor suplimentare de personal din agențiile descentralizate; își reafirmă, de asemenea, intenția de a utiliza Grupul de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate pentru a se ajunge la un numitor comun între instituții cu privire la tratamentul agențiilor din punct de vedere bugetar, inclusiv în vederea procedurii de conciliere privind bugetul pe 2016; |
| --- | --- |

44.

subliniază rolul-cheie pe care agențiile descentralizate îl joacă în procesul decizional al UE și este hotărât să evalueze, de la caz la caz, nevoile bugetare și de personal ale tuturor agențiilor, pentru a asigura personal și credite adecvate pentru toate agențiile și, în special, pentru cele cărora li s-au atribuit recent noi sarcini sau care se confruntă cu un volum de muncă mai mare, din motive ce țin de prioritățile de politică sau din alte motive; este foarte hotărât să ofere agențiilor din domeniul justiției și afacerilor interne resursele necesare pentru a face față provocărilor actuale în materie de migrație; subliniază încă o dată opoziția sa față de rezerva de redistribuire a personalului și se așteaptă să găsească o soluție în cursul procedurii bugetare care să pună capăt reducerilor suplimentare de personal din agențiile descentralizate; își reafirmă, de asemenea, intenția de a utiliza Grupul de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate pentru a se ajunge la un numitor comun între instituții cu privire la tratamentul agențiilor din punct de vedere bugetar, inclusiv în vederea procedurii de conciliere privind bugetul pe 2016;

o

o o

| 45. | solicită să se depună eforturi susținute prin intermediul resurselor bugetare pentru a oferi servicii adecvate de formare și recalificare profesională în sectoarele care duc lipsă de lucrători și în sectoarele-cheie cu un potențial ridicat de creare de locuri de muncă, cum ar fi economia ecologică, economica circulară, serviciile din domeniul sănătății și sectorul TIC; subliniază că bugetul 2016 ar trebui să ofere sprijin adecvat pentru promovarea incluziunii sociale și pentru acțiuni cu scopul de a eradica sărăcia și de a capacita persoanele care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială; reamintește că problema egalității de gen ar trebui să fie integrată în politicile UE și abordată în cadrul procesului bugetar; solicită să se ofere sprijin financiar pentru toate programele care sprijină crearea de locuri de muncă și incluziunea socială pentru persoanele afectate de diferite dezavantaje, cum ar fi șomerii de lungă durată, persoanele cu dizabilități, persoanele aparținând unor minorități, precum și persoanele inactive și cele descurajate; |
| --- | --- |

45.

solicită să se depună eforturi susținute prin intermediul resurselor bugetare pentru a oferi servicii adecvate de formare și recalificare profesională în sectoarele care duc lipsă de lucrători și în sectoarele-cheie cu un potențial ridicat de creare de locuri de muncă, cum ar fi economia ecologică, economica circulară, serviciile din domeniul sănătății și sectorul TIC; subliniază că bugetul 2016 ar trebui să ofere sprijin adecvat pentru promovarea incluziunii sociale și pentru acțiuni cu scopul de a eradica sărăcia și de a capacita persoanele care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială; reamintește că problema egalității de gen ar trebui să fie integrată în politicile UE și abordată în cadrul procesului bugetar; solicită să se ofere sprijin financiar pentru toate programele care sprijină crearea de locuri de muncă și incluziunea socială pentru persoanele afectate de diferite dezavantaje, cum ar fi șomerii de lungă durată, persoanele cu dizabilități, persoanele aparținând unor minorități, precum și persoanele inactive și cele descurajate;

| 46. | reamintește că, odată cu intrarea preconizată a programelor într-o fază avansată de desfășurare, cu integrarea unor noi inițiative de importanță majoră în domeniile investițiilor și migrației, cu posibilitatea de a soluționa problemele din trecut, cum ar fi cele legate de plăți și de instrumentele speciale, și odată cu activarea pentru prima dată a unor dispoziții din noul CFM, cum ar fi marja globală pentru angajamente, procedura bugetară 2016 va fi un test pentru modul în care Consiliul abordează planul de plăți, precum și pentru evaluarea actualului cadru financiar multianual; reamintește Comisiei obligația sa legală de a prezenta o analiză a funcționării CFM înainte de sfârșitul lui 2016 și de a însoți această analiză bugetară cu o propunere legislativă în vederea revizuirii Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a CFM pentru perioada 2014-2020; reamintește că, în paralel cu acest proces, Comisia trebuie să evalueze și noile inițiative privind resursele proprii, pe baza rezultatelor activității Grupului de lucru la nivel înalt pentru resursele proprii, care urmează să fie prezentate în 2016; |
| --- | --- |

46.

reamintește că, odată cu intrarea preconizată a programelor într-o fază avansată de desfășurare, cu integrarea unor noi inițiative de importanță majoră în domeniile investițiilor și migrației, cu posibilitatea de a soluționa problemele din trecut, cum ar fi cele legate de plăți și de instrumentele speciale, și odată cu activarea pentru prima dată a unor dispoziții din noul CFM, cum ar fi marja globală pentru angajamente, procedura bugetară 2016 va fi un test pentru modul în care Consiliul abordează planul de plăți, precum și pentru evaluarea actualului cadru financiar multianual; reamintește Comisiei obligația sa legală de a prezenta o analiză a funcționării CFM înainte de sfârșitul lui 2016 și de a însoți această analiză bugetară cu o propunere legislativă în vederea revizuirii Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a CFM pentru perioada 2014-2020; reamintește că, în paralel cu acest proces, Comisia trebuie să evalueze și noile inițiative privind resursele proprii, pe baza rezultatelor activității Grupului de lucru la nivel înalt pentru resursele proprii, care urmează să fie prezentate în 2016;

| 47. | ia act de consensul general care s-a aflat în spatele examinării proiectelor de bugete rectificative pe 2015, precum și, până în prezent, în spatele procesului de negociere a planului de plăți, fapt care a demonstrat existența unei voințe comune de a respecta CFM, de a pune în aplicare temeiurile juridice minuțios negociate și de a asigura finanțarea noilor programe; solicită să fie menținut în continuare spiritul de cooperare dintre Comisie și cele două componente ale autorității bugetare a UE și speră că acest lucru va avea ca rezultat, în cele din urmă, soluționarea cauzelor care duc la creșterea volumului de plăți restante, cauze ce sunt inerente actualei proceduri bugetare; se așteaptă ca același spirit să predomine în cadrul negocierii bugetului pe 2016 și în încercarea de a găsi mijloacele necesare pentru soluționarea în viitor a provocărilor emergente și neprevăzute; |
| --- | --- |

47.

ia act de consensul general care s-a aflat în spatele examinării proiectelor de bugete rectificative pe 2015, precum și, până în prezent, în spatele procesului de negociere a planului de plăți, fapt care a demonstrat existența unei voințe comune de a respecta CFM, de a pune în aplicare temeiurile juridice minuțios negociate și de a asigura finanțarea noilor programe; solicită să fie menținut în continuare spiritul de cooperare dintre Comisie și cele două componente ale autorității bugetare a UE și speră că acest lucru va avea ca rezultat, în cele din urmă, soluționarea cauzelor care duc la creșterea volumului de plăți restante, cauze ce sunt inerente actualei proceduri bugetare; se așteaptă ca același spirit să predomine în cadrul negocierii bugetului pe 2016 și în încercarea de a găsi mijloacele necesare pentru soluționarea în viitor a provocărilor emergente și neprevăzute;

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0061.

---

ANEXA I: DECLARAȚIE COMUNĂ REEFRITOARE LA CALENDARUL PROCEDURII BUGETARE ȘI LA MODALITĂȚILE DE FUNCȚIONARE A COMITETULUI DE CONCILIERE ÎN 2015

| A. | În conformitate cu partea A a anexei la Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin asupra următoarelor date principale ale procedurii bugetare aferente exercițiului financiar 2016:






  1. | La 14 iulie va fi convocat un trilog înainte de adoptarea poziției Consiliului; |
| --- | --- | --- |

A.

În conformitate cu partea A a anexei la Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin asupra următoarelor date principale ale procedurii bugetare aferente exercițiului financiar 2016:

1.

La 14 iulie va fi convocat un trilog înainte de adoptarea poziției Consiliului;

| 2. | Consiliul va depune eforturi pentru a-și adopta poziția și pentru a o transmite Parlamentului European până în săptămâna 38 (a treia săptămână a lunii septembrie), pentru a facilita un acord în timp util cu Parlamentul European; |
| --- | --- |

2.

Consiliul va depune eforturi pentru a-și adopta poziția și pentru a o transmite Parlamentului European până în săptămâna 38 (a treia săptămână a lunii septembrie), pentru a facilita un acord în timp util cu Parlamentul European;

| 3. | Comisia pentru bugete a Parlamentului European va depune eforturi pentru a vota amendamentele la poziția Consiliului cel târziu până la sfârșitul săptămânii 42 (jumătatea lunii octombrie); |
| --- | --- |

3.

Comisia pentru bugete a Parlamentului European va depune eforturi pentru a vota amendamentele la poziția Consiliului cel târziu până la sfârșitul săptămânii 42 (jumătatea lunii octombrie);

| 4. | La 19 octombrie va fi convocat un trilog, înaintea lecturii Parlamentului European; |
| --- | --- |

4.

La 19 octombrie va fi convocat un trilog, înaintea lecturii Parlamentului European;

| 5. | Parlamentul European va vota în plen cu privire la poziția sa în săptămâna 44 (ședința plenară din 26-29 octombrie); |
| --- | --- |

5.

Parlamentul European va vota în plen cu privire la poziția sa în săptămâna 44 (ședința plenară din 26-29 octombrie);

| 6. | Perioada de conciliere va începe la 29 octombrie. În conformitate cu dispozițiile articolului 314 alineatul (4) litera (c) din TFUE, perioada disponibilă pentru conciliere va expira la 18 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

6.

Perioada de conciliere va începe la 29 octombrie. În conformitate cu dispozițiile articolului 314 alineatul (4) litera (c) din TFUE, perioada disponibilă pentru conciliere va expira la 18 noiembrie 2015;

| 7. | Reuniunea comitetului de conciliere din 9 noiembrie va fi găzduită de Parlamentul European, iar cea din 13 noiembrie, de Consiliu, și poate fi continuată dacă este cazul; reuniunile comitetului de conciliere vor fi pregătite prin trilog(uri). La 11 noiembrie este programat un trilog. Pe parcursul perioadei de conciliere de 21 de zile ar putea fi convocat(e) un trilog (triloguri) suplimentar(e). |
| --- | --- |

7.

Reuniunea comitetului de conciliere din 9 noiembrie va fi găzduită de Parlamentul European, iar cea din 13 noiembrie, de Consiliu, și poate fi continuată dacă este cazul; reuniunile comitetului de conciliere vor fi pregătite prin trilog(uri). La 11 noiembrie este programat un trilog. Pe parcursul perioadei de conciliere de 21 de zile ar putea fi convocat(e) un trilog (triloguri) suplimentar(e).

| B. | Modalitățile de funcționare a comitetului de conciliere figurează în partea E a anexei la Acordul interinstituțional menționat anterior. |
| --- | --- |

B.

Modalitățile de funcționare a comitetului de conciliere figurează în partea E a anexei la Acordul interinstituțional menționat anterior.

---

ANEXA II: DECLARAȚIA COMUNĂ PRIVIND PLANUL DE PLĂȚI 2015-2016

În baza declarației comune cu privire la un plan de plăți convenit în decembrie 2014 în cadrul acordului atins cu privire la bugetele pe 2014 și 2015, cele trei instituții au evaluat în comun situația curentă a plăților și previziunile privind plățile din bugetul UE pe baza documentului transmis de Comisie la 23 martie 2015.

Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit cu privire la următoarele:

1.   Situația actuală

Parlamentul European și Consiliul iau act de evaluarea detaliată efectuată de Comisie și prezentată în documentul „Elemente ale unui plan de plăți care să permită readucerea pe o traiectorie sustenabilă a bugetului UE” (în anexă), aceasta reprezentând o bază analitică pentru identificarea cauzelor principale care au determinat creșterea nivelului plăților restante la sfârșit de an și pentru realizarea obiectivului de reducere a nivelului facturilor neplătite, acordându-se o atenție deosebită implementării programelor din perioada 2007-2013 aferente politicii de coeziune.

| a) | Constrângerile ce au afectat creditele de plată autorizate în cadrul bugetelor anterioare, împreună cu ciclul de implementare a programelor de coeziune au dus la acumularea treptată a unui volum nesustenabil de restanțe de plată la sfârșit de an, care a atins la sfârșitul lui 2014 un nivel fără precedent de 24,7 miliarde EUR. Cu toate acestea, instituțiile recunosc faptul că deciziile dificile adoptate cu privire la bugetele 2014 și 2015 au dus la stabilizarea generală a restanțelor. |
| --- | --- |

a)

Constrângerile ce au afectat creditele de plată autorizate în cadrul bugetelor anterioare, împreună cu ciclul de implementare a programelor de coeziune au dus la acumularea treptată a unui volum nesustenabil de restanțe de plată la sfârșit de an, care a atins la sfârșitul lui 2014 un nivel fără precedent de 24,7 miliarde EUR. Cu toate acestea, instituțiile recunosc faptul că deciziile dificile adoptate cu privire la bugetele 2014 și 2015 au dus la stabilizarea generală a restanțelor.

| b) | De asemenea, deficitul de credite de plată a condus la încetinirea implementării programelor prevăzute la alte rubrici pentru perioada 2014-2020, în special pentru a se face față obligațiilor contractuale ce decurg din angajamente anterioare, evitându-se astfel riscul plății unor dobânzi pentru întârziere, într-o perioadă în care o serie de programe principale trebuie să contribuie la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă în Europa și să mențină rolul Uniunii pe plan internațional. |
| --- | --- |

b)

De asemenea, deficitul de credite de plată a condus la încetinirea implementării programelor prevăzute la alte rubrici pentru perioada 2014-2020, în special pentru a se face față obligațiilor contractuale ce decurg din angajamente anterioare, evitându-se astfel riscul plății unor dobânzi pentru întârziere, într-o perioadă în care o serie de programe principale trebuie să contribuie la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă în Europa și să mențină rolul Uniunii pe plan internațional.

2.   Perspective

| c) | Parlamentul European și Consiliul iau act de perspectiva pentru 2015 și 2016 prezentată de Comisie: potrivit analizei prezentate, volumul plăților restante la sfârșit de an aferente programelor de coeziune din perioada 2007-2013 ar putea fi redus la un nivel de aproximativ 2 miliarde EUR până la sfârșitul lui 2016, ținând seama în special de faptul că programele de coeziune se apropie de stadiul de încheiere și cu condiția ca în bugetul 2016 să fie autorizate suficiente credite de plată. Acest lucru ar trebui să contribuie la evitarea unor consecințe negative și a unor întârzieri nejustificate în ceea ce privește implementarea programelor prevăzute pentru 2014-2020. |
| --- | --- |

c)

Parlamentul European și Consiliul iau act de perspectiva pentru 2015 și 2016 prezentată de Comisie: potrivit analizei prezentate, volumul plăților restante la sfârșit de an aferente programelor de coeziune din perioada 2007-2013 ar putea fi redus la un nivel de aproximativ 2 miliarde EUR până la sfârșitul lui 2016, ținând seama în special de faptul că programele de coeziune se apropie de stadiul de încheiere și cu condiția ca în bugetul 2016 să fie autorizate suficiente credite de plată. Acest lucru ar trebui să contribuie la evitarea unor consecințe negative și a unor întârzieri nejustificate în ceea ce privește implementarea programelor prevăzute pentru 2014-2020.

| d) | Parlamentul European și Consiliul subliniază angajamentul lor de a elimina treptat volumul nesustenabil al restanțelor de plată aferente programelor de coeziune din perioada 2007-2013. Cele două instituții se angajează să coopereze pe deplin în vederea autorizării în bugetul 2016 a unui volum al creditelor de plată care să permită realizarea acestui obiectiv. În cadrul dezbaterilor se va ține seama de perspectivele actuale, care urmează să fie reflectate și precizate de către Comisie în estimările sale pentru proiectul de buget pe 2016. |
| --- | --- |

d)

Parlamentul European și Consiliul subliniază angajamentul lor de a elimina treptat volumul nesustenabil al restanțelor de plată aferente programelor de coeziune din perioada 2007-2013. Cele două instituții se angajează să coopereze pe deplin în vederea autorizării în bugetul 2016 a unui volum al creditelor de plată care să permită realizarea acestui obiectiv. În cadrul dezbaterilor se va ține seama de perspectivele actuale, care urmează să fie reflectate și precizate de către Comisie în estimările sale pentru proiectul de buget pe 2016.

| e) | Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape evoluția restanțelor, iar dacă va fi necesar, va propune măsuri corespunzătoare pentru a asigura majorarea ordonată a creditelor de plată, coerentă cu volumul autorizat al creditelor de angajament. |
| --- | --- |

e)

Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape evoluția restanțelor, iar dacă va fi necesar, va propune măsuri corespunzătoare pentru a asigura majorarea ordonată a creditelor de plată, coerentă cu volumul autorizat al creditelor de angajament.

| f) | Cele trei instituții își reamintesc angajamentul de a monitoriza în mod activ pe parcursul lui 2015 situația execuției plăților. Acestea își confirmă disponibilitatea de a organiza la 26 mai, 14 iulie și 19 octombrie, în cadrul schimburilor periodice de opinii, reuniuni interinstituționale specifice, pentru a asigura elaborarea unui buget sustenabil. Astfel, aceste reuniuni interinstituționale ar trebui să trateze și previziunile pe termen lung privind evoluția preconizată a creditelor de plată până la sfârșitul CFM în curs, iar Comisia este rugată să prezinte, dacă este cazul, scenarii alternative în această privință. |
| --- | --- |

f)

Cele trei instituții își reamintesc angajamentul de a monitoriza în mod activ pe parcursul lui 2015 situația execuției plăților. Acestea își confirmă disponibilitatea de a organiza la 26 mai, 14 iulie și 19 octombrie, în cadrul schimburilor periodice de opinii, reuniuni interinstituționale specifice, pentru a asigura elaborarea unui buget sustenabil. Astfel, aceste reuniuni interinstituționale ar trebui să trateze și previziunile pe termen lung privind evoluția preconizată a creditelor de plată până la sfârșitul CFM în curs, iar Comisia este rugată să prezinte, dacă este cazul, scenarii alternative în această privință.

| g) | Pentru a facilita procesul de monitorizare a situației curente a programelor din perioada 2007-2013, Comisia va prezenta, în iulie și în octombrie, rapoarte privind execuția bugetului, atât în comparație cu previziunile lunare aferente exercițiului, cât și în comparație cu perioada corespunzătoare din exercițiul precedent, precum și privind evoluția volumului restanțelor de plăți aferente subrubricii 1b. |
| --- | --- |

g)

Pentru a facilita procesul de monitorizare a situației curente a programelor din perioada 2007-2013, Comisia va prezenta, în iulie și în octombrie, rapoarte privind execuția bugetului, atât în comparație cu previziunile lunare aferente exercițiului, cât și în comparație cu perioada corespunzătoare din exercițiul precedent, precum și privind evoluția volumului restanțelor de plăți aferente subrubricii 1b.

| h) | Întrucât s-au angajat să evite în viitor o acumulare similară de restanțe de plată, Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să monitorizeze îndeaproape implementarea programelor în perioada 2014-2020 și să instituie un sistem de avertizare timpurie. Pentru aceasta, Comisia se angajează să elaboreze instrumente adecvate cu ajutorul cărora să prezinte în permanență pe parcursul procedurii bugetare previziuni privind plățile pe (sub)rubrici pentru (sub)rubricile 1b, 2 și 5 și pe programe pentru (sub)rubricile 1a, 3 și 4, axate pe anii N și N+1, inclusiv în ceea ce privește evoluția facturilor neplătite și a angajamentelor restante (RAL). Aceste previziuni vor fi actualizate cu regularitate pe baza deciziilor bugetare și a eventualelor evoluții pertinente care pot afecta capacitatea de plată a programelor. Previziunile referitoare la plăți vor fi prezentate în iulie, în cadrul reuniunilor interinstituționale privind plățile prevăzute la punctul 36 subpunctul 3 din anexa la AII. |
| --- | --- |

h)

Întrucât s-au angajat să evite în viitor o acumulare similară de restanțe de plată, Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să monitorizeze îndeaproape implementarea programelor în perioada 2014-2020 și să instituie un sistem de avertizare timpurie. Pentru aceasta, Comisia se angajează să elaboreze instrumente adecvate cu ajutorul cărora să prezinte în permanență pe parcursul procedurii bugetare previziuni privind plățile pe (sub)rubrici pentru (sub)rubricile 1b, 2 și 5 și pe programe pentru (sub)rubricile 1a, 3 și 4, axate pe anii N și N+1, inclusiv în ceea ce privește evoluția facturilor neplătite și a angajamentelor restante (RAL). Aceste previziuni vor fi actualizate cu regularitate pe baza deciziilor bugetare și a eventualelor evoluții pertinente care pot afecta capacitatea de plată a programelor. Previziunile referitoare la plăți vor fi prezentate în iulie, în cadrul reuniunilor interinstituționale privind plățile prevăzute la punctul 36 subpunctul 3 din anexa la AII.

| i) | Acest lucru ar trebui să-i permită autorității bugetare să adopte în timp util deciziile necesare pentru a evita, pe viitor, acumularea la finele anului a unui volum nesustenabil de plăți restante, respectând totodată pe deplin și punând în aplicare acordurile convenite în cadrul financiar multianual și în cadrul procedurilor bugetare anuale. |
| --- | --- |

i)

Acest lucru ar trebui să-i permită autorității bugetare să adopte în timp util deciziile necesare pentru a evita, pe viitor, acumularea la finele anului a unui volum nesustenabil de plăți restante, respectând totodată pe deplin și punând în aplicare acordurile convenite în cadrul financiar multianual și în cadrul procedurilor bugetare anuale.

ANEXĂ LA ANEXA II: ELEMENTE ALE UNUI PLAN DE PLĂȚI CARE SĂ PERMITĂ READUCEREA PE O TRAIECTORIE SUSTENABILĂ A BUGETULUI UE
   (1)

Rezumat

Decalajul tot mai mare dintre creditele de plată autorizate și angajamentele anterioare luate de către instituțiile europene a reprezentat una dintre principalele evoluții în ceea ce privește execuția bugetului UE, în special începând cu 2012. Acest decalaj a dus la o serie de consecințe negative în diferitele domenii de cheltuieli și, mai ales, la o acumulare a cererilor de plată restante pentru programele aferente politicii de coeziune din perioada 2007-2013 (rubrica 1b), care a atins un vârf fără precedent la sfârșitul lui 2014.

Această acumulare a cererilor de plată restante este cauzată de intersecția vârfului ciclului de programare 2007-2013 cu scăderea din 2014 a plafonului de plăți din cadrul financiar multianual (CFM), într-un context general de consolidare a finanțelor publice la nivel național. Doi factori diferiți sunt, prin urmare, esențiali pentru a înțelege această evoluție.

În primul rând, creșterea ciclică a cererilor de plată determinată de punerea în aplicare susținută a programelor aferente politicii de coeziune din perioada 2007-2013, care urmează să fie plătite în primele exerciții ale CFM 2014-2020. După un debut lent al programelor din perioada 2007-2009, care a fost urmarea (printre altele) a efectelor crizei financiare și a contramăsurilor luate, punerea în aplicare s-a accelerat începând cu anul 2012, cererile de plată crescând anual în domeniul politicii de coeziune până la recordul istoric de 61 de miliarde EUR în 2013, provocat de termenele pentru punerea în aplicare și de normele privind dezangajarea automată prevăzute în legislația din domeniul politicii de coeziune (2).

A fost dificil să se ajusteze bugetul UE pentru a reflecta o creștere atât de bruscă a cererilor de plată aferente politicii de coeziune din perioada 2007-2013, având în vedere că alte programe erau în ritmul normal de implementare, că plafonul pentru plăți s-a redus în 2014 și că este în curs un proces de consolidare fiscală în statele membre.

Într-adevăr, al doilea factor-cheie care explică această evoluție este reducerea semnificativă a plafoanelor de plăți în noul CFM, deosebit de accentuată în 2014 (o reducere cu peste 8 miliarde EUR). Insuficiența creditelor de plată care rezultă din acest fapt afectează nu numai domeniul Coeziune (rubrica 1b), ci și alte domenii de cheltuieli și, în special, domeniile de politică Creștere și locuri de muncă (rubrica 1a), Europa în lume (rubrica 4) și Securitate (rubrica 3).

Pentru a face față acestei provocări, Comisia a luat măsuri pentru a asigura o gestionare activă a creditelor de plată limitate, și anume: accelerarea acțiunilor de recuperare a sumelor plătite nejustificat; limitarea sumelor inactive din conturile fiduciare; reducerea procentajelor prefinanțărilor; utilizarea mai eficace a termenelor maxime de plată permise; amânarea cererilor de propuneri/procedurilor de ofertare și a contractelor aferente și acordarea de prioritate țărilor care beneficiază de asistență financiară.

În plus, autoritatea bugetară a fost informată în timp util în legătură cu diversele provocări și evoluții, fiind propuse diferite bugete rectificative pentru a majora nivelul creditelor de plată autorizate.

În pofida consolidărilor creditelor de plată prin intermediul bugetelor rectificative autorizate de Parlament și de Consiliu (3), precum și în ciuda gestionării active de către Comisie a creditelor de plată disponibile, cererile de plată restante au continuat să se acumuleze: numai în cazul politicii de coeziune din perioada 2007-2013, volumul acestora a ajuns la 24,7 miliarde EUR la sfârșitul lui 2014
   (4).

Datorită măsurilor de atenuare întreprinse de Comisie, acumularea cererilor respective a fost limitată în mare măsură în alte domenii de politică gestionate direct de către Comisie. Majoritatea creditelor de plată disponibile în 2014 au fost utilizate pentru a onora obligațiile contractuale rezultate din perioada de programare anterioară și, prin urmare, pentru a reduce la minimum penalizările pentru plățile întârziate, care totuși au înregistrat o creștere anuală de cinci ori (până la 3 milioane EUR) (5). Deși au evitat un impact financiar negativ mai mare asupra bugetului UE, aceste acțiuni au presupus amânarea unor date scadente ale plăților până în 2015, cu un impact asupra așteptărilor legitime ale părților interesate care, probabil, au trebuit să amâne începerea proiectului și/sau să îl cofinanțeze temporar într-o măsură mai ridicată.

Etapa finală a programelor de coeziune din perioada 2007-2013 se apropie. În 2014, nivelul total al cererilor de plată primite a scăzut la 53 de miliarde EUR (față de 61 de miliarde EUR în 2013). În ultimele lor previziuni (ianuarie 2015), statele membre se așteaptă să transmită cereri de plată în valoare de aproximativ 48 de miliarde EUR în 2015 și 18 miliarde EUR în 2016. Totuși, aceste cifre nu pot fi luate ca atare, deoarece în perioada 2015-2016 cererile exigibile vor fi plafonate la un nivel de 95 % din întregul pachet financiar destinat acestui program, astfel cum stabilește legislația relevantă (6). Creanțele exigibile rezultate pentru 2015 sunt estimate de către Comisie la aproximativ 35 de miliarde EUR și la un nivel de până la 3,5 miliarde EUR pentru 2016.

Bugetul pentru 2015 autorizează un nivel al creditelor de plată de aproape 40 de miliarde EUR pentru politica de coeziune din perioada 2007-2013. Acest buget va acoperi atât plățile restante (24,7 miliarde EUR, consumând 62 % din bugetul politicii de coeziune 2007-2013), cât și noile cereri sosite în timp util pentru a fi plătite (estimate la 35 de miliarde EUR). Prin urmare, cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015 se estimează că vor scădea la 20 de miliarde EUR.

În acest stadiu, Comisia estimează că va fi necesară o sumă de până la 23,5 miliarde EUR pentru a acoperi cererile de plată rămase înainte de încheierea programelor și pentru a plăti treptat sumele restante. În proiectul său de buget pentru 2016, Comisia va ajusta nivelul creditelor de plată de la rubrica 1b, pentru a asigura realizarea acestui lucru împreună cu o punere în aplicare adecvată a programelor din perioada 2014-2020.

Exercițiul bugetar 2015 pentru politica de coeziune (miliarde EUR)

| Credite de plată disponibile în bugetul 2015 | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | Din care cereri de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2014 |

Credite de plată disponibile în bugetul 2015

(1)

39,5

—

Din care cereri de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2014

(2)

24,7

| — | Din care previziuni pentru 2015 plafonate la pragul de 95 % |
| --- | --- |

—

Din care previziuni pentru 2015 plafonate la pragul de 95 %

(3)

~35

Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

Exercițiul bugetar 2016 pentru politica de coeziune
  (miliarde EUR)

| Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015 | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| Nivelul maxim al cererilor de plată rămase care sunt preconizate a fi primite în 2016 înainte de încheierea programelor | (2) | ~3,5 |
| Nivelul maxim al cererilor de plată aferente bugetului 2016 | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015

(1)

~20

Nivelul maxim al cererilor de plată rămase care sunt preconizate a fi primite în 2016 înainte de încheierea programelor

(2)

~3,5

Nivelul maxim al cererilor de plată aferente bugetului 2016

(3)=(1)+(2)

~23,5

De asemenea, nivelul creditelor de plată care urmează să fie propus pentru alte domenii de politică în bugetul 2016 ar trebui să permită îndeplinirea obligațiilor ce decurg din angajamentele anterioare și reducerea la minimum a riscului penalităților de întârziere, dar și garantarea unui nivel adecvat de punere în aplicare și de contractare pentru programele din perioada 2014-2020.

Caracterul multianual al unei părți importante din bugetul UE explică existența unui decalaj între momentul înregistrării angajamentului și momentul plății efective corespunzătoare acestui angajament. Acumularea unui volum structural de angajamente restante (așa-numitele „RAL-uri”, acronimul în limba franceză al sintagmei „reste à liquider”) este așadar normală și prevăzută. Având în vedere termenul legal pentru plata cererilor de către Comisie (7), concentrarea cererilor la încheierea exercițiului legată de cerința de a se evita dezangajarea și eventualele întreruperi, existența unui anumit număr de cereri de plată restante la încheierea exercițiului este considerată „normală”. Cu toate acestea, acumularea tot mai însemnată a acestor cereri în ultimii ani a atins niveluri „anormale” (8), care impun utilizarea unei cote semnificative și crescânde a bugetului din exercițiul următor și nu sunt sustenabile din perspectiva bunei gestiuni financiare.

Comisia estimează că aproximativ jumătate din acumularea de cereri produsă în cadrul politicii de coeziune la sfârșitul lui 2013 și 2014 a fost „anormală”, adică legată de insuficiența creditelor de plată autorizate în buget, creând un „efect de bulgăre de zăpadă”. Întrucât se apropie etapa încheierii programelor, în 2015 și 2016 vor fi necesare niveluri mai scăzute de plăți, iar volumul cererilor de plată restante va scădea în mod automat. Nivelul întreruperilor și suspendărilor este, de asemenea, prevăzut să scadă pe măsură ce se încheie programele. În condițiile în care în 2016 se va înregistra un nivel al creditelor de plată de aproximativ 21,5 miliarde EUR pentru programele din perioada 2007-2013, volumul cererilor de plată restante se estimează a fi de aproximativ 2 miliarde EUR la sfârșitul lui 2016.

Programele din cadrul politicii de coeziune din perioada 2007-2013: evoluția cererilor de plată restante acumulate la sfârșitul exercițiului în perioada 2007-2016

Image

Necesitatea reducerii treptate a acumulării „anormale” a fost recunoscută de către cele două componente ale autorității bugetare, Consiliul și Parlamentul European, care au convenit în timpul negocierilor privind bugetul pe 2015 să reducă nivelul „de facturi neplătite, cu un accent deosebit pe politica de coeziune, la sfârșitul anului, până la nivel structural, pe parcursul actualului CFM” și să se angajeze „să pună în aplicare, începând din 2015, un plan de reducere a nivelului de facturi neplătite, care să corespundă punerii în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013, până la nivelul convenit de comun acord și până la momentul revizuirii la jumătatea perioadei a actualului cadru financiar multianual”.

Prezentul document oferă o bază solidă pentru o înțelegere comună între cele două componente ale autorității bugetare, care se așteaptă să facă tot posibilul pentru a adopta decizii care să permită reducerea treptată a volumului „anormal” de facturi neplătite pentru programele din perioada 2007-2013 până la sfârșitul lui 2016.

Acest plan de plăți oferă, de asemenea, posibilitatea de a trage învățăminte cu privire la gestiunea bugetară pentru viitor:

| 1. | Acordul privind bugetul rectificativ nr. 2/2014 (9) la sfârșitul lui 2014 a fost foarte important pentru a stabiliza, în mare parte, volumul cererilor de plată restante la un nivel care poate fi redus treptat pe o perioadă de doi ani. Instituțiile și-au asumat responsabilitatea care le revine în contextul situației fiscale foarte dificile din numeroase state membre. |
| --- | --- |

1.

Acordul privind bugetul rectificativ nr. 2/2014 (9) la sfârșitul lui 2014 a fost foarte important pentru a stabiliza, în mare parte, volumul cererilor de plată restante la un nivel care poate fi redus treptat pe o perioadă de doi ani. Instituțiile și-au asumat responsabilitatea care le revine în contextul situației fiscale foarte dificile din numeroase state membre.

| 2. | Măsurile de gestiune activă a bugetului luate de către Comisie s-au dovedit indispensabile pentru a face față deficitului de credite de plată în numeroase domenii de politică. Aceste măsuri vor trebui să fie menținute atât timp cât este necesar pentru a evita perturbările disproporționate pentru beneficiari și/sau penalitățile de întârziere. |
| --- | --- |

2.

Măsurile de gestiune activă a bugetului luate de către Comisie s-au dovedit indispensabile pentru a face față deficitului de credite de plată în numeroase domenii de politică. Aceste măsuri vor trebui să fie menținute atât timp cât este necesar pentru a evita perturbările disproporționate pentru beneficiari și/sau penalitățile de întârziere.

| 3. | Deși există un ciclu recurent în punerea în aplicare a programelor aferente politicii de coeziune, amploarea variațiilor poate fi redusă prin implementarea programelor cât mai rapid posibil la începutul perioadei de programare. Acest lucru este de dorit în special în condițiile economice actuale când investițiile sunt imperios necesare pentru a stimula redresarea economică și competitivitatea. |
| --- | --- |

3.

Deși există un ciclu recurent în punerea în aplicare a programelor aferente politicii de coeziune, amploarea variațiilor poate fi redusă prin implementarea programelor cât mai rapid posibil la începutul perioadei de programare. Acest lucru este de dorit în special în condițiile economice actuale când investițiile sunt imperios necesare pentru a stimula redresarea economică și competitivitatea.

| 4. | Este necesară o transmitere periodică a cererilor. Statele membre ar trebui să evite întârzierile administrative inutile la trimiterea cererilor lor de plată pe parcursul întregului an. Transmiterea periodică a cererilor îmbunătățește gestiunea bugetară și contribuie la reducerea la minimum a volumului cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului. |
| --- | --- |

4.

Este necesară o transmitere periodică a cererilor. Statele membre ar trebui să evite întârzierile administrative inutile la trimiterea cererilor lor de plată pe parcursul întregului an. Transmiterea periodică a cererilor îmbunătățește gestiunea bugetară și contribuie la reducerea la minimum a volumului cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului.

| 5. | Pe de altă parte, includerea în buget a unor credite de plată suficiente este o condiție necesară pentru o execuție adecvată a bugetului și pentru a evita acumularea unui nivel nesustenabil de cereri de plată restante la sfârșitul exercițiului. În plus, va trebui să fie aplicată „flexibilitatea specifică și maximă”, menționată în concluziile Consiliului European și declarația Președintelui Barroso din februarie 2013, în vederea respectării obligațiilor juridice ale Uniunii. În plus, deciziile autorității bugetare ar trebui, pe cât posibil, să permită un profil de plată constant pe durata CFM. |
| --- | --- |

5.

Pe de altă parte, includerea în buget a unor credite de plată suficiente este o condiție necesară pentru o execuție adecvată a bugetului și pentru a evita acumularea unui nivel nesustenabil de cereri de plată restante la sfârșitul exercițiului. În plus, va trebui să fie aplicată „flexibilitatea specifică și maximă”, menționată în concluziile Consiliului European și declarația Președintelui Barroso din februarie 2013, în vederea respectării obligațiilor juridice ale Uniunii. În plus, deciziile autorității bugetare ar trebui, pe cât posibil, să permită un profil de plată constant pe durata CFM.

| 6. | Capacitatea de previzionare trebuie să fie consolidată. Pe lângă diversele analize deja furnizate (10), Comisia va continua să își îmbunătățească previziunile pe termen mediu și lung cu scopul de a identifica problemele probabile, în măsura posibilului într-o etapă timpurie. În special, aceasta va informa cele două componente ale autorității bugetare de îndată ce identifică eventuale evoluții legate de punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 care prezintă un risc pentru un profil de plată constant. |
| --- | --- |

6.

Capacitatea de previzionare trebuie să fie consolidată. Pe lângă diversele analize deja furnizate (10), Comisia va continua să își îmbunătățească previziunile pe termen mediu și lung cu scopul de a identifica problemele probabile, în măsura posibilului într-o etapă timpurie. În special, aceasta va informa cele două componente ale autorității bugetare de îndată ce identifică eventuale evoluții legate de punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 care prezintă un risc pentru un profil de plată constant.

1.   CONTEXT

Începând din 2011, Comisia s-a confruntat cu o creștere a nivelului de cereri de plată restante la sfârșitul exercițiului, în ciuda utilizării integrale a plafoanelor de plăți în 2013 și 2014 și a recurgerii la marja pentru situații neprevăzute pentru efectuarea de plăți în 2014. Deși au fost epuizate aproape toate creditele de plată autorizate în bugetele anuale, volumul cererilor de plată restante acumulate la sfârșitul exercițiului în cazul politicii de coeziune (rubrica 1b) și al programelor specifice de la alte rubrici (cum ar fi rubrica 4 „Europa în lume”) a crescut constant.

Comisia a dat curs invitației Parlamentului și Consiliului de a monitoriza situația pe tot parcursul anului și au avut loc reuniuni interinstituționale ad-hoc în ultimii ani pentru a furniza informații cu privire la evaluarea situației. Începând cu 2011, Comisia a trebuit să prezinte proiecte de bugete rectificative (PBR) care vizau o creștere semnificativă a nivelului creditelor de plată pentru a aborda problema insuficienței acestora. Niveluri inițiale mai scăzute ale creditelor de plată autorizate au condus la PBR repetate, făcând mai complex procesul decizional privind proiectul de buget, care ar trebui să fie principalul subiect al procedurii de conciliere. Bugetele rectificative au fost votate cu întârziere, îngreunând gestionarea procesului de plată.

Pe fundalul unor niveluri sistematic mai mari ale creditelor de angajament, graficul de mai jos ilustrează faptul că bugetele și plafoanele anuale de plată sunt tot mai strânse, precum și reducerea progresivă a decalajului dintre plafonul de plăți și creditele votate, culminând cu necesitatea de a utiliza marja pentru situații neprevăzute în 2014.

Image

În decembrie 2014, în cadrul acordului la care s-a ajuns cu privire la bugetele 2014 și 2015, Parlamentul European și Consiliul au convenit asupra următoarei declarații comune:

| | Instituțiile sunt de acord cu obiectivul de reducere a nivelului de facturi neplătite, cu un accent deosebit pe politica de coeziune, la sfârșitul anului, până la nivel structural, pe parcursul actualului CFM.


  În vederea atingerii acestui obiectiv:







  — | Comisia este de acord să prezinte, alături de concluziile comune referitoare la bugetul pentru 2015, cea mai recentă previziune privind nivelul facturilor neplătite până la sfârșitul lui 2014; Comisia va actualiza aceste cifre și va prezenta scenarii alternative în martie 2015, când va fi disponibilă o imagine globală a nivelului de facturi neplătite la sfârșitul anului 2014, pentru principalele domenii de politică; |
| --- | --- | --- |

Instituțiile sunt de acord cu obiectivul de reducere a nivelului de facturi neplătite, cu un accent deosebit pe politica de coeziune, la sfârșitul anului, până la nivel structural, pe parcursul actualului CFM.

În vederea atingerii acestui obiectiv:

—

Comisia este de acord să prezinte, alături de concluziile comune referitoare la bugetul pentru 2015, cea mai recentă previziune privind nivelul facturilor neplătite până la sfârșitul lui 2014; Comisia va actualiza aceste cifre și va prezenta scenarii alternative în martie 2015, când va fi disponibilă o imagine globală a nivelului de facturi neplătite la sfârșitul anului 2014, pentru principalele domenii de politică;

| — | pe această bază, cele trei instituții vor depune toate eforturile pentru a cădea de acord asupra unui nivel-țintă maxim de facturi neplătite la sfârșit de an, care poate fi considerat sustenabil; |
| --- | --- |

—

pe această bază, cele trei instituții vor depune toate eforturile pentru a cădea de acord asupra unui nivel-țintă maxim de facturi neplătite la sfârșit de an, care poate fi considerat sustenabil;

| — | pe această bază și respectând în același timp Regulamentul privind CFM, pachetele financiare convenite aferente programelor, precum și orice alt acord cu caracter obligatoriu, cele trei instituții se vor angaja să pună în aplicare, începând din 2015, un plan de reducere a nivelului de facturi neplătite, care să corespundă punerii în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013, până la nivelul convenit de comun acord și până la momentul revizuirii la jumătatea perioadei a actualului cadru financiar multianual. Un astfel de plan va fi convenit de cele trei instituții în timp util, înainte de prezentarea proiectului de buget pentru 2016. Dat fiind nivelul excepțional de mare al facturilor neplătite, cele trei instituții convin să examineze orice mijloc posibil de a reduce nivelul acestor facturi. |
| --- | --- |

—

pe această bază și respectând în același timp Regulamentul privind CFM, pachetele financiare convenite aferente programelor, precum și orice alt acord cu caracter obligatoriu, cele trei instituții se vor angaja să pună în aplicare, începând din 2015, un plan de reducere a nivelului de facturi neplătite, care să corespundă punerii în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013, până la nivelul convenit de comun acord și până la momentul revizuirii la jumătatea perioadei a actualului cadru financiar multianual. Un astfel de plan va fi convenit de cele trei instituții în timp util, înainte de prezentarea proiectului de buget pentru 2016. Dat fiind nivelul excepțional de mare al facturilor neplătite, cele trei instituții convin să examineze orice mijloc posibil de a reduce nivelul acestor facturi.

| — | Comisia este de acord ca în fiecare an să alăture proiectului său de buget un document de evaluare a nivelului de facturi neplătite și de explicare a modului în care proiectul de buget va înlesni reducerea acestui nivel și cu cât. Acest document anual va realiza un bilanț al progreselor înregistrate până la momentul respectiv și va propune ajustări ale planului în conformitate cu cifrele actualizate. |
| --- | --- |

—

Comisia este de acord ca în fiecare an să alăture proiectului său de buget un document de evaluare a nivelului de facturi neplătite și de explicare a modului în care proiectul de buget va înlesni reducerea acestui nivel și cu cât. Acest document anual va realiza un bilanț al progreselor înregistrate până la momentul respectiv și va propune ajustări ale planului în conformitate cu cifrele actualizate.

Dând curs imediat declarației comune, Comisia a prezentat, la 15 decembrie 2014, o prognoză actualizată cu privire la nivelul cererilor de plată restante până la sfârșitul lui 2014, care figurează în anexa 1.

Prezentul document oferă o privire de ansamblu asupra stadiului punerii în aplicare la sfârșitul lui 2014, concentrându-se asupra plăților restante acumulate în legătură cu programele din perioada 2007-2013 aferente politicii de coeziune, în vederea reducerii acestora la un nivel convenit până în momentul evaluării la jumătatea perioadei a actualului cadru financiar multianual în 2016. Documentul abordează, de asemenea, evoluția volumului cererilor de plată restante de la celelalte rubrici, deși problema acumulării acestora este mult mai puțin gravă din perspectiva dimensiunii absolute decât la rubrica 1b: volumul cererilor de plată restante de la alte rubrici la sfârșitul lui 2014 se ridica la aproximativ 1,8 miliarde EUR.

2.   SITUAȚIA LA SFÂRȘITUL LUI 2014

2.1.   Execuția la sfârșitul lui 2014

La sfârșitul lui 2014, execuția creditelor de plată (înainte de reportări) se ridica la 134,6 miliarde EUR (99 % din creditele finale autorizate în bugetul 2014). Nivelul plăților neexecutate (după reportări) este cel mai mic înregistrat vreodată și s-a ridicat la 32 de milioane EUR, față de 107 milioane EUR în 2013 și 66 de milioane EUR în 2012. Un nivel atât de ridicat de execuție, în ciuda adoptării târzii a proiectului de buget rectificativ nr. 3/2014, confirmă constrângerile semnificative impuse asupra creditelor de plată, în special pentru finalizarea programelor din perioada 2007-2013. În multe cazuri, liniile bugetare corespunzătoare au fost consolidate și cu credite prevăzute inițial pentru prefinanțarea unor programe nou-adoptate pentru perioada 2014-2020.

În 2014, creditele de plată pentru programele de coeziune din perioada 2007-2013 au fost consolidate cu 4,6 miliarde EUR, din care 2,5 miliarde EUR prin proiectul de buget rectificativ nr. 3/2014, 0,6 miliarde EUR din transferul de la sfârșitul exercițiului (11) și 1,5 miliarde EUR prin transferuri interne de la programele din perioada 2014-2020. Aceste sume suplimentare au contribuit la stabilizarea restanțelor pentru programele de coeziune din perioada 2007-2013 la sfârșitul lui 2014.

Un cuantum ridicat de credite de angajament neutilizate a fost reportat sau reprogramat în 2015, nu numai pentru politica de coeziune, ci și pentru programe de dezvoltare rurală (rubrica 2) și pentru fondurile destinate migrației și securității (rubrica 3). Drept urmare, valoarea angajamentelor restante (RAL-uri) a scăzut la 189 de miliarde EUR la sfârșitul lui 2014, înregistrând o reducere de 32 de miliarde EUR comparativ cu nivelul de la sfârșitul lui 2013. Cu toate acestea, reducerea este artificială oarecum, deoarece a fost generată în cea mai mare parte de subutilizarea creditelor de angajament pentru programele din perioada 2014-2020, reportate și reprogramate pentru 2015 și exercițiile ulterioare, când RAL-urile vor „reapărea”. Dacă în 2014 ar fi fost angajate toate creditele pentru noile programe, RAL-urile ar fi rămas la un nivel mai apropiat de cel din 2013 (224 de miliarde EUR).

Graficul de mai jos arată evoluția nivelului RAL-urilor în perioada 2007-2014 și o proiecție pentru nivelul de la sfârșitul lui 2015, pentru întreg bugetul, precum și pentru programele în gestiune partajată de la rubricile 1b, 2 și 3 și celelalte programe/rubrici. După cum se vede în grafic, se așteaptă ca nivelul general al RAL-urilor la sfârșitul lui 2015 să revină la un nivel comparabil cu cel de la sfârșitul lui 2013. Cu toate acestea, graficul arată, de asemenea, diferența dintre programele în gestiune partajată de la rubricile 1b, 2 și 3, pentru care la sfârșitul lui 2015 se așteaptă ca RAL-urile să scadă, comparativ cu 2013, și celelalte programe/rubrici, pentru care la sfârșitul lui 2015 se așteaptă ca RAL-urile să crească.

Image

2.2.   Măsuri de atenuare luate în 2014

La 28 mai 2014, Comisia a prezentat propunerea de buget rectificativ nr. 3/2014, solicitând credite de plată suplimentare pentru 2014. După un proces îndelungat de adoptare, PBR 3/2014 a fost aprobat în final la 17 decembrie 2014. Până la adoptarea bugetului rectificativ, în cursul exercițiului 2014 Comisia a instituit măsuri de atenuare, pentru a onora obligații legale generate de angajamente anterioare, lansând, în același timp, noua generație de programe, într-un cadru bugetar extrem de auster.

Pentru a pune în aplicare politicile convenite în limita creditelor autorizate din buget, Comisia a aplicat o abordare bazată pe gestionarea proactivă a bugetului, plecând de la trei principii esențiale:

| — | minimizarea impactului financiar pe care penalizările de întârziere și potențialele daune le au asupra bugetului UE; |
| --- | --- |

—

minimizarea impactului financiar pe care penalizările de întârziere și potențialele daune le au asupra bugetului UE;

| — | maximizarea implementării programelor; |
| --- | --- |

—

maximizarea implementării programelor;

| — | minimizarea impactului negativ potențial pe care deciziile îl au asupra terților și economiei, în general. |
| --- | --- |

—

minimizarea impactului negativ potențial pe care deciziile îl au asupra terților și economiei, în general.

Prin urmare, printre măsurile care au vizat asigurarea unei gestionări active a creditelor de plată în cuantum limitat s-au numărat: recuperarea activă a oricăror sume plătite nejustificat; limitarea sumelor inactive din conturile fiduciare; reducerea procentajelor prefinanțărilor; utilizarea mai eficace a termenelor maxime de plată permise; amânarea cererilor de propuneri și procedurilor de ofertare și a contractelor aferente.

Măsurile de atenuare au ajutat Comisia să își protejeze statutul de investitor de prim rang și reputația de partener de încredere și sigur. Comisia a reușit să reducă la minimum posibil efectele negative ale creditelor de plată insuficiente, de exemplu prin limitarea penalităților de întârziere. Deși au crescut de aproape cinci ori comparativ cu 2013, penalitățile de întârziere au fost totuși limitate la sfârșitul lui 2014 (3 milioane EUR). Creșterea ceva mai ridicată pentru rubrica 1a (Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă) și rubrica 4 (Europa în lume), prezentată în tabelul de mai jos, ilustrează presiunea asupra creditelor de plată.

Penalități de întârziere
  (în EUR)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rubrica 1a | 294 855 | 157 950 | 173 748 | 329 615 | 137 906 | 243 748 | 1 047 488 |
| Rubrica 1b | 1 440 | 5 324 | 6 220 | 11 255 | 31 726 | 71 620 | 103 960 |
| Rubrica 2 | 27 819 | 1 807 | 9 576 | 15 713 | 61 879 | 30 991 | 61 985 |
| Rubrica 3 | 13 417 | 59 852 | 48 673 | 50 397 | 29 375 | 13 060 | 7 252 |
| Rubrica 4 | 250 204 | 178 468 | 257 818 | 1 266 425 | 335 820 | 247 786 | 1 797 825 |
| Rubrica 5 | 43 915 | 442 678 | 237 367 | 60 825 | 142 254 | 46 187 | 8 614 |
| Total | 631 651 | 846 079 | 733 403 | 1 734 230 | 738 960 | 653 392 | 3 027 124 |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Rubrica 1a

294 855

157 950

173 748

329 615

137 906

243 748

1 047 488

Rubrica 1b

1 440

5 324

6 220

11 255

31 726

71 620

103 960

Rubrica 2

27 819

1 807

9 576

15 713

61 879

30 991

61 985

Rubrica 3

13 417

59 852

48 673

50 397

29 375

13 060

7 252

Rubrica 4

250 204

178 468

257 818

1 266 425

335 820

247 786

1 797 825

Rubrica 5

43 915

442 678

237 367

60 825

142 254

46 187

8 614

Total

631 651

846 079

733 403

1 734 230

738 960

653 392

3 027 124

Penalitățile de întârziere în cadrul politicii de coeziune (rubrica 1b) nu sunt semnificative deoarece această rubrică intră în cea mai mare parte sub incidența gestiunii partajate, care nu conduce la dobânzi de întârziere. Cu toate acestea, nerespectarea termenelor regulamentare pentru politicile în gestiune partajată este extrem de dăunătoare din punctul de vedere al credibilității.

3.   TERMINOLOGIE

Prezenta secțiune explică câteva definiții utilizate în prezentul document.

3.1.   Ciclul proiectului

Înainte de aprobarea unui program operațional sau a unui proiect, Comisia rezervă creditele prin crearea unui angajament la o linie bugetară pentru un anumit cuantum. Această tranzacție consumă o parte a creditelor de angajament autorizate.

Foarte des, semnarea contractului pentru proiect sau aprobarea programului operațional conduce la un anumit nivel de prefinanțare, care îi permite beneficiarului să demareze proiectul fără să contracteze împrumuturi. Atingerea unor puncte de referință prestabilite îi permite beneficiarului să prezinte cereri intermediare de plată și să beneficieze de rambursări pentru cheltuielile legate de program.

Cu toate acestea, în cazul unor programe majore, cum ar fi cercetarea (Orizont 2020), fondurile structurale, Fondul european pentru pescuit și dezvoltarea rurală, odată ce este atins un anumit stadiu de punere în aplicare, cererile intermediare de plată nu mai dau naștere unor plăți, deoarece sunt acoperite de prefinanțare. În plus, un anumit procentaj din totalul fondurilor angajate pentru proiect sau program se plătește doar la final, după ce Comisia a verificat că toate lucrările au fost executate în conformitate cu acordul inițial. Dacă nu este cazul, fondurile sunt parțial dezangajate. În anumite cazuri Comisia poate, de asemenea, să emită ordine de recuperare a sumelor plătite nejustificat.

3.2.   Angajamente restante (RAL-uri)

Angajamentele restante sunt denumite în general „RAL-uri”, de la acronimul din limba franceză pentru „reste à liquider”. Ele reprezintă partea unui angajament care nu a fost consumată prin intermediul unei plăți la un moment dat. În proiectele multianuale, angajamentele se contractează la începutul proiectului, cu o prefinanțare limitată, iar plățile intermediare se efectuează ulterior, atunci când proiectul este în curs de realizare. Plata finală se face la încheierea programului.

Investițiile reprezintă o mare parte din bugetul UE, iar realizarea lor se efectuează pe parcursul mai multor ani. Diferența dintre creditele de angajament și creditele de plată autorizate în bugetul anual determină modificarea nivelului global al RAL-urilor. Astfel, viteza cu care cresc angajamentele și ritmul de realizare a programelor determină evoluția normală a RAL-urilor. Cu toate acestea, angajamentele restante cresc și atunci când în buget sunt prevăzute credite de plată insuficiente, indiferent de ritmul de realizare. În acest din urmă caz, se înregistrează o creștere a nivelului cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului.

Raportul dintre RAL-uri și angajamentele exercițiului reprezintă un bun indicator pentru a compara cuantumul RAL-urilor pentru programe specifice cu pachetul lor financiar. De exemplu, pentru programele și acțiunile cu caracter anual, cum ar fi programul Erasmus sau ajutorul umanitar, raportul RAL-uri/angajamente este subunitar, ceea ce arată că majoritatea angajamentelor sunt plătite în cursul unui exercițiu. Pentru programele de coeziune, pe de altă parte, raportul RAL-uri/angajamente se situează, în general, între 21⁄2 și 3, ceea ce reflectă impactul normelor privind dezangajarea automată prevăzute în legislație (așa-numitele reguli „n + 2”/„n + 3”, a se vedea secțiunea 4.1 de mai jos). Pentru anumite programe de la rubrica 4 raportul este mai mare, din cauza ciclului de negocieri complexe legate de punerea lor în aplicare. În solicitările sale de plată, Comisia are în vedere acești indicatori.

3.3.   Constrângerile în materie de lichidități vs. deficitul de credite de plată

Fluxul de lichidități al Comisiei este determinat în cea mai mare parte de sumele solicitate lunar de la statele membre conform normelor privind resursele proprii. Comisia nu are dreptul să împrumute bani pentru a acoperi deficitul de lichidități. Constrângerile în materie de lichidități pot duce la întârzieri temporare în efectuarea plăților către beneficiarii de fonduri europene, în ciuda faptului că în bugetul pentru exercițiul financiar respectiv sunt autorizate suficiente credite de plată. Acest lucru se poate întâmpla, de obicei în prima parte a anului, deoarece valoarea însumată a cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului precedent și a celor care trebuie plătite în primele luni ale exercițiului curent (de exemplu, în cazul Fondului european de garantare agricolă) este mai mare decât valoarea maximă lunară a resurselor proprii puse la dispoziția Comisiei. Pe măsură ce sunt plătite treptat sumele restante din exercițiul precedent, iar Comisia continuă să primească lunar noi resurse, constrângerile în materie de lichidități scad în următoarele luni ale exercițiului.

Constrângerile în materie de lichidități de la începutul exercițiului sunt amplificate de insuficiența creditelor de plată, deoarece cererea de fonduri lunare se bazează pe veniturile prevăzute în bugetul aprobat, înainte de adoptarea bugetelor rectificative care cresc nivelul plăților și care intervin, de obicei, spre sfârșitul exercițiului.

În funcție de data exactă de adoptare (adică înainte sau după data de 16 noiembrie a exercițiului respectiv), cererile suplimentare corespunzătoare de resurse proprii, destinate să acopere creditele de plată suplimentare autorizate în bugetele rectificative adoptate la sfârșitul exercițiului, pot conduce la disponibilitatea de lichidități numai la începutul următorului exercițiu financiar, ceea ce poate genera dificultăți în execuția bugetelor rectificative în cursul aceluiași exercițiu.

3.4.   Acumularea de cereri de plată restante la sfârșitul exercițiului

La sfârșitul fiecărui exercițiu se acumulează o serie de cereri de plată restante – cereri trimise de beneficiarii de fonduri europene care trebuie onorate într-un anumit termen (în general mai puțin de 2 luni), dar care nu au fost încă plătite (12), din una dintre următoarele trei cauze:

| a) | întreruperi/suspendări în curs: plățile au fost întrerupte/suspendate pentru anumiți beneficiari/anumite programe. Întreruperea plăților reprezintă în mod normal acțiuni formale pe termen scurt prin care Comisia amână plata în așteptarea unor informații lipsă sau a unor controale ale sistemului de gestionare și control; |
| --- | --- |

a)

întreruperi/suspendări în curs: plățile au fost întrerupte/suspendate pentru anumiți beneficiari/anumite programe. Întreruperea plăților reprezintă în mod normal acțiuni formale pe termen scurt prin care Comisia amână plata în așteptarea unor informații lipsă sau a unor controale ale sistemului de gestionare și control;

| b) | momentul depunerii cererilor: cererile de plată nu au fost plătite deoarece au fost transmise în ultimele zile ale exercițiului, nelăsând suficient timp pentru prelucrare înainte de sfârșitul anului; |
| --- | --- |

b)

momentul depunerii cererilor: cererile de plată nu au fost plătite deoarece au fost transmise în ultimele zile ale exercițiului, nelăsând suficient timp pentru prelucrare înainte de sfârșitul anului;

| c) | lipsa de credite: cererile de plată nu fost onorate din cauză că au fost epuizate creditele de plată autorizate la linia bugetară relevantă. |
| --- | --- |

c)

lipsa de credite: cererile de plată nu fost onorate din cauză că au fost epuizate creditele de plată autorizate la linia bugetară relevantă.

O parte din acumularea de cereri de plată restante este considerată „normală” [a se vedea literele (a) și (b)]. Acumularea „anormală” tot mai mare de cereri de plată restante, în cea mai mare parte în cadrul politicii de coeziune, este asociată cu deficitul de credite de plată [litera (c)], dar au un impact și constrângerile în materie de lichidități de la începutul exercițiului (a se vedea punctul 3.3 mai sus). În secțiunea 4 este prezentat mai pe larg cazul politicii de coeziune.

4.   RUBRICA 1B: EVOLUȚIA ACUMULĂRII DE PLĂȚI RESTANTE ȘI PERSPECTIVE

Prezentul capitol tratează cazul specific al politicii de coeziune (rubrica 1b). În primul rând, capitolul prezintă principalele caracteristici ale fondurilor structurale și explică modul în care anumite evenimente din trecut sau legate de cadrul legislativ au condus la situația dificilă din prezent. Mai apoi, explorează modul în care poate fi definită o acumulare „normală”de plăți restante și prezintă o analiză detaliată a situației la sfârșitul lui 2014.

4.1.   Utilizarea fondurilor structurale în perioada 2007-2013:

Fondurile structurale în perioada 2007-2013: principalele elemente

Proiectele finanțate din fondurile din cadrul rubricii 1b sunt organizate în programe operaționale. Aceste programe operaționale sunt propuse de statele membre și negociate și adoptate de Comisie la începutul perioadei, pentru întreaga perioadă. Fiecare program operațional este executat în cadrul gestionării partajate, prin intermediul unor proiecte individuale. Aceasta presupune că statele membre sunt cele care utilizează fondurile. Comisia participă la comitete de monitorizare, în cadrul cărora îndeplinește un rol consultativ și monitorizează executarea proiectelor prin intermediul rapoartelor anuale de punere în aplicare.

Programele sunt cofinanțate de la bugetul UE, aceasta însemnând că Comisia nu plătește costul integral al programelor. Statele membre trebuie să găsească surse de „cofinanțare” pentru a finanța parțial programele.

De îndată ce un program este adoptat, Uniunea Europeană contractează o obligație juridică pentru întreaga perioadă. Comisia a angajat creditele în mod automat și anual, înainte de sfârșitul lunii aprilie, în perioada 2007-2013, pe baza planului financiar al programului și nu în funcție de executarea efectivă a proiectelor care alcătuiesc programul. Plățile UE nu pot depăși în niciun caz angajamentele bugetare ale UE, iar cheltuielile sunt eligibile încă de la începutul perioadei (și anume, chiar înainte de adoptarea programului) până la sfârșitul perioadei de eligibilitate.

După aprobarea programului, Comisia plătește o prefinanțare. Aceste plăți se efectuează automat către statul membru și rămân la dispoziția sa până la lichidarea lor la încheierea programului.

În cursul executării diverselor proiecte, statele membre transmit cereri de plată intermediare cu ajutorul autorității lor de certificare. Cererile de plată intermediare sunt plătite de către Comisie pe baza ratei de cofinanțare în vigoare și cu condiția să nu se decidă nicio întrerupere sau suspendare.

Acest mecanism funcționează atât timp cât valoarea totală a prefinanțării plătite de Comisie și cererile de plată intermediare transmise de statele membre în cadrul programelor nu depășesc 95 % din contribuția bugetară la aceste programe. Odată atins acest prag, statul membru mai poate încă transmite cereri de plată, dar ele sunt utilizate pentru a compensa prefinanțările restante. Restul va fi achitat la încheierea programului. Statele membre trebuie să justifice cheltuielile eligibile pentru a acoperi valoarea prefinanțării primite la începutul perioadei și suma reținută pentru încheierea programului (5 % din suma totală alocată).

După încheierea perioadei de eligibilitate, este prevăzut un termen de 15 luni pentru pregătirea și prezentarea către Comisie a documentelor de încheiere a programelor, precum și pentru solicitarea efectuării plății finale. Înainte ca plata finală să poată fi efectuată, Comisia examinează pachetul de încheiere a programelor (și anume, declarația de încheiere, raportul final privind punerea în aplicare și cererea finală de plată). Având în vedere faptul că aceste documente sunt așteptate până la 31 martie 2017, decizia privind încheierea și plățile finale aferente se vor produce între 2017 și 2019.

În funcție de rezultatele acestui exercițiu, procentajul de 5 % reținut la încheierea programelor este utilizat pentru a efectua plățile restante. În caz contrar, Comisia nu plătește suma integrală la încheierea programelor. Suma care nu este plătită va fi dezangajată. În cazul în care corecțiile sunt mai mari de 5 %, Comisia va recupera suma plătită în mod necuvenit.

Regula N+2/N+3

Regula N+2/N+3 a fost stabilită inițial pentru perioada de programare 2000-2006. Regula prevede că angajamentul asumat în anul N trebuie să fie acoperit de aceeași sumă de prefinanțare și de cereri de plată intermediare până la data de 31 decembrie a anului N+2 (regula N+2). De exemplu, un angajament asumat în 2012 trebuie să fie pe deplin acoperit de cereri de plată înainte de 31 decembrie 2014. Suma care nu a fost acoperită se dezangajează, ceea ce înseamnă că statul membru pierde finanțarea. Cu toate acestea, în prezent, nu există un istoric privind dezangajări semnificative în urma aplicării regulii N+2/N+3 în întreaga istorie a fondurilor structurale.

Scopul acestei reguli este de a asigura disciplina financiară în gestionarea fondurilor UE. Întrucât angajamentele se fac în mod automat, odată ce un program a fost aprobat, regula obligă statele membre să execute proiectele în mod dinamic și astfel încât să evite problemele chiar la sfârșitul ciclului. Existența sa permite, de asemenea, asigurarea unui profil de plată constant, obligând statele membre să transmită cererile de plată la intervale regulate. Cu toate acestea, după cum se explică în capitolul următor, „relaxarea” regulii, în special în urma crizei financiare din 2008, i-a redus efectul de reglementare.

Această regulă este cauza concentrării cererilor de plată la sfârșitul exercițiului: Statele membre trebuie să își transmită cererile de plată înainte de data de 31 decembrie la miezul nopții, prin intermediul unui sistem informatic specific. Deși statele membre sunt obligate din punct de vedere juridic să își transmită cererile în mod regulat pe tot parcursul anului (13), experiența din trecut arată că multe dintre acestea așteaptă ultimele săptămâni pentru a transmite sume mari.

4.2.   Profilul cererilor de plată pentru perioada de programare 2007-2013

Principalii promotori ai ciclului de plăți

La începutul perioadei, sunt plătite sume importante ca prefinanțare, urmate, pe parcursul câtorva ani, de un nivel relativ scăzut de plăți intermediare, pe măsură ce programele își creează structurile și încep să execute proiectele. Întrucât regula N+2/N+3 începe să își producă efectele cel mai devreme doar la sfârșitul celui de-al treilea an al perioadei de programare, nu există nicio presiune la începutul cadrului pentru a depune cererile de plată. Mai mult, prefinanțarea acoperă încă o mare parte din angajamentele asumate la începutul perioadei de programare. Cu aproximativ 2-3 ani înainte de sfârșitul perioadei de programare, nivelul anual al plăților intermediare începe să crească întrucât programele ajung la maturitate, iar cererile de plată sunt regulate. Se poate observa un nivel maxim la sfârșitul perioadei/începutul următoarei perioade de programare, urmat de o scădere la aproape zero în anii următori, când programele ating pragul de 95 %. După cum se menționează anterior, plățile de la încheierea programelor sunt realizate între 1 an și 3 ani de la sfârșitul perioadei de eligibilitate.

Derogări

Trei evoluții ale cadrului legislativ aplicabil în perioada de programare 2007-2013 au amplificat caracterul ciclic al nivelului de plăți intermediare:

| 1. | Trecerea de la regula N+3 la regula N+2. Ca parte a compromisului global privind instituirea CFM 2007-2013, noile state membre, precum și Grecia și Portugalia au fost supuse regulii N+3 pentru tranșele de angajamente din perioada 2007-2010 și apoi regulii N+2 până la sfârșitul perioadei. Aceasta a însemnat că, până la sfârșitul anului 2013, aceste state membre au trebuit să acopere două tranșe de angajamente: tranșa din 2010 și pe cea din 2011. Desigur, statele membre nu au așteptat neapărat până la termenul de dezangajare pentru executarea programelor și prezentarea cererilor de plată și, prin urmare, nu a existat o dublare a cererilor de plată în 2013. Cu toate acestea, această regulă a consolidat puternic nivelul maxim din 2013, cu un efect de propagare în anii următori, printr-o acumulare din ce în ce mai mare a plăților restante. |
| --- | --- |

1.

Trecerea de la regula N+3 la regula N+2. Ca parte a compromisului global privind instituirea CFM 2007-2013, noile state membre, precum și Grecia și Portugalia au fost supuse regulii N+3 pentru tranșele de angajamente din perioada 2007-2010 și apoi regulii N+2 până la sfârșitul perioadei. Aceasta a însemnat că, până la sfârșitul anului 2013, aceste state membre au trebuit să acopere două tranșe de angajamente: tranșa din 2010 și pe cea din 2011. Desigur, statele membre nu au așteptat neapărat până la termenul de dezangajare pentru executarea programelor și prezentarea cererilor de plată și, prin urmare, nu a existat o dublare a cererilor de plată în 2013. Cu toate acestea, această regulă a consolidat puternic nivelul maxim din 2013, cu un efect de propagare în anii următori, printr-o acumulare din ce în ce mai mare a plăților restante.

| 2. | Statele membre au fost obligate să efectueze o verificare a conformității cu privire la sistemele lor de control pentru fonduri. Comisia a trebuit să aprobe rezultatele verificării conformității. Cererile de plată intermediare au putut fi depuse, dar nu au putut fi rambursate de Comisie înainte de aprobarea evaluării conformității. Deși majoritatea programelor au fost adoptate în 2007, prezentarea cererilor de plată (sau cel puțin rambursările efectuate de către Comisie) a fost amânată, aproape nicio plată intermediară nefiind efectuată în 2008. |
| --- | --- |

2.

Statele membre au fost obligate să efectueze o verificare a conformității cu privire la sistemele lor de control pentru fonduri. Comisia a trebuit să aprobe rezultatele verificării conformității. Cererile de plată intermediare au putut fi depuse, dar nu au putut fi rambursate de Comisie înainte de aprobarea evaluării conformității. Deși majoritatea programelor au fost adoptate în 2007, prezentarea cererilor de plată (sau cel puțin rambursările efectuate de către Comisie) a fost amânată, aproape nicio plată intermediară nefiind efectuată în 2008.

| 3. | Ca răspuns la criza financiară, au existat apeluri hotărâte din partea statelor membre pentru a neutraliza tranșa de angajamente din 2007 în ceea ce privește regula N+2/N+3. Această propunere a fost acceptată de către Comisie, însă, în loc de amânarea pragului de dezangajare pentru tranșa din 2007 cu un an, Consiliul, prin vot unanim, a relaxat regula N+2/N+3 în sensul repartizării obligației referitoare la această tranșă în șase șesimi pe parcursul întregii perioade de programare. Această măsură numită „regula elenă” a făcut posibilă transmiterea unui număr mai mic de cereri de plată la începutul perioadei, acesta urmând să fie echilibrat de mai multe cereri de plată la sfârșitul perioadei. |
| --- | --- |

3.

Ca răspuns la criza financiară, au existat apeluri hotărâte din partea statelor membre pentru a neutraliza tranșa de angajamente din 2007 în ceea ce privește regula N+2/N+3. Această propunere a fost acceptată de către Comisie, însă, în loc de amânarea pragului de dezangajare pentru tranșa din 2007 cu un an, Consiliul, prin vot unanim, a relaxat regula N+2/N+3 în sensul repartizării obligației referitoare la această tranșă în șase șesimi pe parcursul întregii perioade de programare. Această măsură numită „regula elenă” a făcut posibilă transmiterea unui număr mai mic de cereri de plată la începutul perioadei, acesta urmând să fie echilibrat de mai multe cereri de plată la sfârșitul perioadei.

În plus, tot ca răspuns la criză, perioada de eligibilitate a cheltuielilor pentru programele din perioada 2000-2006 a fost extinsă de la sfârșitul anului 2008 până în 2009 (prin modificarea deciziei Comisiei de aprobare a programului) și, prin urmare, statele membre au continuat să se concentreze asupra executării programelor din perioada 2000-2006. În consecință, executarea programelor din perioada 2007-2013 și transmiterea aferentă de cereri de plată intermediare din perioada 2007-2013 au fost amânate.

Compararea programelor din perioada 2000-2006 cu programele din perioada 2007-2013

În timp ce în perioada de programare 2007-2013 s-a trecut de la regula N+3 la regula N+2 la sfârșitul celui de-al patrulea an, perioada de programare 2000-2006 a făcut exclusiv obiectului regulii N+2, deși cu anumite ajustări în 2004 ca urmare a aderării a 10 state membre.

Graficul de mai jos compară plățile intermediare cumulate pentru perioada 2000-2006 care au fost efectuate în perioada 2001-2007, ca procentaj din pachetul total, cu plățile intermediare cumulate pentru programele din perioada 2007-2013, care au fost efectuate în perioada 2008-2014, din nou ca procentaj din pachetul total.

Graficul 1: Tendința anuală a plăților intermediare cumulate (cu un decalaj de 1 an): perioada 2000-2006 (UE- 15) față de perioada 2007-2013 (% din pachetul total, exceptând prefinanțarea)

Image

După cum se indică în grafic, plățile cumulate pentru programele din perioada 2007-2013 au rămas în mod constant sub nivelul înregistrat în perioada 2000-2006, deși au înregistrat o ușoară recuperare spre sfârșitul perioadei. Acest tendință a plăților întârziate pentru programele din perioada 2007-2013 a rezultat din combinația factorilor prezentați mai sus. Acest lucru explică subutilizarea creditelor de plată și plafonul de plăți de la începutul perioadei, deoarece profilul de plată pentru programele din perioada 2000-2006 a fost utilizat ca referință pentru stabilirea plafoanelor.

Cu toate acestea, în cazul în care cererile de plată au început să înregistreze o recuperare într-o etapă ulterioară, plățile au fost puternic limitate de nivelul creditelor de plată autorizate și/sau de plafonul pentru plăți, ceea ce a dus la acumularea de plăți restante.

Evoluția acumulării de plăți restante în perioada 2007-2014

Graficul de mai jos (14) prezintă evoluția acumulării de plăți restante pentru programele din perioada 2007-2013 în perioada 2007-2016.

Graficul 2: Programele din cadrul politicii de coeziune din perioada 2007-2013: evoluția cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului (în miliarde EUR)

Image

După cum se indică în grafic, plățile restante pentru programele din perioada 2007-2013 au început să crească în 2011, când au atins un nivel de 11 miliarde EUR, ajungând la o valoare maximă de 24,7 miliarde EUR în 2014. Conform explicațiilor de mai jos, previziunile indică încă un nivel ridicat al plăților restante la sfârșitul anului 2015, înainte de a reveni la o acumulare „normală” și sustenabilă de plăți restante la sfârșitul lui 2016.

4.3.   Componente și tipuri de acumulări de plăți restante

Pe parcursul anului, Comisia primește următoarele cereri de plată pentru fondurile structurale:

| a) | cereri de plată eligibile care sunt acoperite prin plăți în cursul anului; |
| --- | --- |

a)

cereri de plată eligibile care sunt acoperite prin plăți în cursul anului;

| b) | cereri de plată care au fost deja acoperite de prefinanțare la începutul perioadei de programare și care, în consecință, nu sunt urmate de plăți suplimentare; |
| --- | --- |

b)

cereri de plată care au fost deja acoperite de prefinanțare la începutul perioadei de programare și care, în consecință, nu sunt urmate de plăți suplimentare;

| c) | cereri de plată care pot fi onorate numai după încheierea programului și care vor trebui să aștepte până când Comisia și beneficiarul ajung la un acord cu privire la încheierea programului; |
| --- | --- |

c)

cereri de plată care pot fi onorate numai după încheierea programului și care vor trebui să aștepte până când Comisia și beneficiarul ajung la un acord cu privire la încheierea programului;

| d) | cereri de plată care nu sunt onorate deoarece au fost transmise în ultimele zile ale anului, nelăsând suficient timp pentru prelucrare înainte de sfârșitul anului; |
| --- | --- |

d)

cereri de plată care nu sunt onorate deoarece au fost transmise în ultimele zile ale anului, nelăsând suficient timp pentru prelucrare înainte de sfârșitul anului;

| e) | cereri de plată care sunt întrerupte/suspendate pentru anumiți beneficiari; suspendarea sau întreruperea plăților reprezintă în mod normal acțiuni formale pe termen scurt prin care Comisia amână plata în așteptarea unor informații lipsă sau a unor controale ale sistemului de gestionare și control; |
| --- | --- |

e)

cereri de plată care sunt întrerupte/suspendate pentru anumiți beneficiari; suspendarea sau întreruperea plăților reprezintă în mod normal acțiuni formale pe termen scurt prin care Comisia amână plata în așteptarea unor informații lipsă sau a unor controale ale sistemului de gestionare și control;

| f) | cereri de plată care nu sunt onorate la sfârșitul anului din cauza epuizării creditelor de plată autorizate la linia bugetară relevantă. |
| --- | --- |

f)

cereri de plată care nu sunt onorate la sfârșitul anului din cauza epuizării creditelor de plată autorizate la linia bugetară relevantă.

Deși ultimele patru categorii [literele (c) – (f)] rămân cereri restante la sfârșitul anului, acumularea de plăți restante include cereri de plată restante din motivele de la literele (d), (e) și (f). Un anumit nivel al cererilor de plată restante la sfârșitul anului este considerat „normal” atunci când acestea din urmă corespund motivelor de la literele (d) și (e). O acumulare „anormală” de plăți restante include cererile de plată neonorate din cauza motivului de la litera (f).

Următorul grafic ilustrează fluxul de cereri de plată pentru rubrica 1b, de la transmiterea lor de către statele membre până la identificarea „cererilor exigibile” și la acumularea „normală” și „anormală” de plăți restante.

Image

Concentrarea cererilor de plată de la sfârșitul anului și termenul de plată

Există o concentrare foarte ridicată de cereri de plată transmise de statele membre în luna decembrie, aceasta variind între 27 % și 35 % din cuantumul anual total din perioada 2011-2014. Pentru fiecare cerere de plată primită, Comisia trebuie să efectueze controale înainte de a proceda la efectuarea plății. Cu cât este mai mare numărul cererilor primite în ultimele săptămâni ale anului, cu atât este mai ridicat riscul ca cererile de plată să nu fie onorate înainte de sfârșitul anului.

Din acest motiv, Comisia încurajează în permanență statele membre să transmită cererile într-un mod mai regulat pe tot parcursul anului.

Graficul de mai jos prezintă evoluția lunară a cererilor de plată depuse pentru programele din perioada 2007-2013 între 2011 și 2014.

Graficul 3a: Tendința lunară de depunere a cererilor de plată intermediare cumulate pentru perioada 2007-2013 (% din total)

Image

Graficul de mai sus arată în mod clar o creștere recurentă foarte abruptă a cererilor de plată la sfârșitul anului.

Graficul 3b: Concentrația cererilor de plată depuse în cursul ultimelor două luni ale anului (procentaje primite în noiembrie și decembrie) între 2011 și 2014

Image

Graficele ilustrează faptul că din ce în ce mai multe cereri au sosit târziu în cursul anului, din cauza presiunii tot mai mari exercitate de regula N+2. Eliminarea regulii N+3 în 2013 a însemnat că toate statele membre au făcut obiectului regulii N+2, cu excepția României, Slovaciei și Croației. Acest lucru a avut un impact major asupra volumului de cereri primite în acel an. Valoarea cererilor care sosesc prea târziu pentru a fi plătite în anul respectiv depinde de suma totală a cererilor primite în cursul anului și de profilul plăților din anul respectiv.

Impactul întreruperilor și suspendărilor

Comisia utilizează o serie de mecanisme preventive menite să protejeze bugetul UE înainte de efectuarea plăților către statele membre atunci când are cunoștință de eventuale deficiențe. Aceste mecanisme sunt deosebit de importante pentru îmbunătățirea sistemelor de control ale statelor membre, reducând astfel necesitatea efectuării de către Comisie a unor viitoare corecții financiare.

În consecință, unele cereri de plată nu sunt imediat exigibile pentru că au fost întrerupte sau suspendate de către Comisie, în așteptarea realizării unor îmbunătățiri la nivelul sistemelor de control. Deși majoritatea acestor cereri nu vor fi în cele din urmă respinse, ele nu pot fi onorate imediat.

În conformitate cu regulamentul menționat (15), Comisia poate:

| — | întrerupe termenul de plată pentru o perioadă de maximum 6 luni pentru programele din perioada 2007-2013 în cazul în care există elemente doveditoare care sugerează o deficiență semnificativă în funcționarea sistemelor de gestionare și control ale statului membru în cauză; sau în cazul în care serviciile Comisiei trebuie să efectueze verificări suplimentare în urma unor informații primite conform cărora cheltuielile dintr-o declarație de cheltuieli certificată sunt legate de o neregulă gravă care nu a fost corectată; |
| --- | --- |

—

întrerupe termenul de plată pentru o perioadă de maximum 6 luni pentru programele din perioada 2007-2013 în cazul în care există elemente doveditoare care sugerează o deficiență semnificativă în funcționarea sistemelor de gestionare și control ale statului membru în cauză; sau în cazul în care serviciile Comisiei trebuie să efectueze verificări suplimentare în urma unor informații primite conform cărora cheltuielile dintr-o declarație de cheltuieli certificată sunt legate de o neregulă gravă care nu a fost corectată;

| — | suspenda în totalitate sau parțial o plată intermediară către un stat membru pentru programele din perioada 2007-2013 în cazul în care există elemente doveditoare privind o deficiență gravă în sistemul de gestionare și control al programului, iar statul membru nu a luat măsurile corective necesare; sau în cazul în care cheltuielile prezentate într-o declarație de cheltuieli certificată sunt legate de o neregulă gravă care nu a fost corectată; sau în caz de încălcare gravă de către un stat membru a obligațiilor sale de gestionare și control. În cazul în care statul membru nu ia măsurile care se impun, Comisia poate aplica o corecție financiară. |
| --- | --- |

—

suspenda în totalitate sau parțial o plată intermediară către un stat membru pentru programele din perioada 2007-2013 în cazul în care există elemente doveditoare privind o deficiență gravă în sistemul de gestionare și control al programului, iar statul membru nu a luat măsurile corective necesare; sau în cazul în care cheltuielile prezentate într-o declarație de cheltuieli certificată sunt legate de o neregulă gravă care nu a fost corectată; sau în caz de încălcare gravă de către un stat membru a obligațiilor sale de gestionare și control. În cazul în care statul membru nu ia măsurile care se impun, Comisia poate aplica o corecție financiară.

Estimarea acumulării „normale” de plăți restante

După cum s-a explicat anterior, acumularea „normală” de plăți restante este reprezentată de cuantumul total al cererilor întrerupte sau suspendate, precum și al cererilor care sosesc prea târziu pentru a fi plătite în cursul anului respectiv. Cererile care sosesc în cursul ultimelor zece zile calendaristice ale anului pot fi considerate drept cereri care sosesc prea târziu pentru a fi plătite, deoarece Comisia trebuie să dispună de suficiente asigurări că va fi în măsură să utilizeze pe deplin creditele disponibile în buget. Cu toate acestea, unele dintre cererile întrerupte sau suspendate fac, de asemenea, parte din cererile care sosesc prea târziu pentru a fi plătite și nu ar trebui să fie luate în considerare de două ori.

Prin urmare, acumularea „normală” de plăți restante va crește cu numărul total al cererilor primite în cursul anului și concentrarea relativă din ultimele zile ale anului.

Pentru perioada 2010-2014, graficul de mai jos oferă o imagine de ansamblu a cererilor de plată primite, acumularea de plăți restante la sfârșitul anului și cererile care sosesc prea târziu pentru a fi plătite sau cererile suspendate.

Graficul 4 rubrica 1b: Cereri de plată, acumularea de plăți restante, suspendări 2010-2014

Image

În ultimii trei ani (2012-2014), acumularea „normală” de plăți restante (și anume, cererile de plată restante primite în ultimele zece zile ale anului sau cererile întrerupte sau suspendate, chiar dacă au fost primite înainte de ultimele zece zile ale anului) poate fi estimată la aproximativ jumătate din valoarea totală a acumulării de plăți restante la care s-a ajuns la sfârșitul fiecărui an. Cealaltă jumătate este legată de insuficiența creditelor de plată autorizate în buget, ceea ce a creat un „efect al bulgărelui de zăpadă” (16).

Având în vedere diminuarea nivelului cererilor preconizate în 2015 și 2016, reducerea preconizată a cazurilor întrerupte/suspendate și absența presiunii exercitate de regula N+2 la sfârșitul anului 2015 (17), se preconizează, de asemenea, că acumularea „normală” de plăți restante va scădea brusc.

4.4.   Perspective pentru exercițiile 2015 și 2016 cu privire la plățile (cererile de plată) aferente perioadei 2007-2013

Estimări pentru exercițiile 2015 și 2016 pe baza previziunilor statelor membre

Regulamentul care reglementează intervențiile fondurilor în perioada 2007-2013 (18) impune statelor membre obligația de a transmite Comisiei în fiecare an, până la 30 aprilie, o estimare provizorie a cererilor probabile de plată intermediare pentru exercițiul în curs (N) și pentru cel următor (N+1). În ultimii ani, statele membre au convenit să actualizeze aceste informații în luna septembrie a exercițiului N, pentru a putea evalua cu mai multă precizie nivelul în creștere al cererilor de plată restante (acumularea de plăți restante), precum și o posibilă concentrare semnificativă a cererilor de plată transmise în ultimele luni ale anului.

Cu toate acestea, regulamentul care reglementează intervențiile fondurilor în perioada 2014-2020 (19) impune statelor membre obligația de a transmite Comisiei o estimare provizorie a cererilor probabile de plată intermediare pentru exercițiile N și N+1 până la data de 31 ianuarie a exercițiului N (actualizarea informațiilor realizându-se până la 31 iulie). Statele membre au pus în aplicare în mod voluntar acest nou termen-limită în 2015 pentru programele aferente perioadei 2007-2013, în urma unei cereri a Comisiei, confirmată în decembrie 2014. Potrivit informațiilor aflate la dispoziția Comisiei la 3 martie 2015, statele membre estimează, în prezent, că în 2015 vor transmite cereri de plată (exigibile și neexigibile) în valoare totală de aproximativ 48 de miliarde EUR, iar valoarea totală a acestor cereri de plată se va ridica la aproximativ 18 miliarde EUR în 2016 (20).

După cum s-a menționat anterior, nu toate cererile de plată vor avea drept consecință directă efectuarea plăților, deoarece trebuie să se țină seama de principiul referitor la „plafonul de 95 %” aplicabil plăților, prevăzut la articolul 79 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 (21). Întrucât tot mai multe programe se apropie de „plafonul de 95 %”, această corecție va deveni mult mai semnificativă în 2015 și în exercițiile ulterioare. În consecință, valoarea efectivă a cererilor de plată exigibile incluse în previziuni este mai redusă decât cea preconizată de statele membre, deoarece cererile de plată care depășesc plafonul de 95 % sunt luate în considerare doar în etapa de încheiere a programelor. Pe baza acestor previziuni ajustate, Comisia estimează că va primi cereri de plată exigibile în valoare totală de aproximativ 35 miliarde EUR în 2015. Cifra corespunzătoare pentru exercițiul 2016 este de aproximativ 3 miliarde EUR. Această valoare estimată a cererilor de plată pentru 2016 va fi determinată cu mai multă precizie (și ar putea fi ceva mai ridicată) după ce statele membre transmit informațiile lipsă sau revizuiesc informațiile transmise pentru anumite programe operaționale.

Anexa 2 oferă mai multe detalii cu privire la previziunile statelor membre referitoare la cererile de plată care urmează a fi transmise în 2015 și 2016 pentru programele de coeziune din perioada 2007-2013.

Estimările Comisiei bazate pe cifrele de execuție a bugetului

La sfârșitul exercițiului 2014, valoarea totală a prefinanțării și a plăților intermediare efectuate era de 266,1 miliarde EUR. Pachetul financiar total destinat programelor aferente politicii de coeziune din perioada 2007-2013 este de 347,3 miliarde EUR. Ținând seama de dezangajările care au avut loc până în prezent și de riscul unor dezangajări suplimentare, care ar putea surveni ca urmare a aplicării regulii N+2/N+3 la sfârșitul exercițiului 2014 și sub rezerva confirmării valorii exacte a plăților restante (o valoare maximă totală de 0,9 miliarde EUR de la începutul perioadei), cuantumul maxim al plăților restante este de aproximativ 80,3 miliarde EUR. Cu toate acestea, un procent de 5 % din pachetul aferent fiecărui program este reținut, urmând a fi plătit la încheierea programelor (17,3 miliarde EUR).

În consecință, nivelul estimat al cererilor de plată intermediare care sunt exigibile în 2015 sau în exercițiile următoare este de aproximativ 63 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă 18 % din pachetul financiar total, această sumă incluzând plățile restante acumulate la sfârșitul exercițiului 2014 (24,7 miliarde EUR). Nivelul maxim al noilor cereri de plată exigibile care vor fi transmise în 2015 sau în exercițiile următoare, înainte de încheierea programelor, este de 38,3 miliarde EUR. În cazul în care cererile de plată transmise în 2015 se ridică la o sumă de până la 35 de miliarde EUR, suma restantă de până la 3,5 miliarde EUR va fi plătită în 2016, pe baza cererilor de plată transmise pe parcursul acestui exercițiu.

Estimările privind acumularea de plăți restante la sfârșitul exercițiului 2015, pe baza previziunilor corectate ale statelor membre

Cuantumul creditelor de plată autorizate care au fost înscrise în bugetul pentru 2015 este de 39,5 miliarde EUR. Aceste credite vor fi utilizate atât pentru a efectua plățile restante acumulate înainte de exercițiul 2015 (24,7 miliarde EUR), cât și pentru noile cereri de plată (estimate la 35 de miliarde EUR). În consecință, se estimează că, la sfârșitul exercițiului 2015, plățile restante acumulate se vor ridica la 20 de miliarde EUR, din care cel puțin jumătate, respectiv 10 miliarde EUR, vor constitui o acumulare „anormală” de plăți restante.

| În miliarde EUR |
| --- |
| Acumularea de plăți restante (ajustate) la sfârșitul lui 2014 | Previziunile statelor membre privind cererile de plată pentru 2015, corectate conform plafonului de 95 % | Credite de plată autorizate înscrise în bugetul 2015 | Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015 |
| 24,7 | ~35 | 39,5 | ~20 |

În miliarde EUR

Acumularea de plăți restante (ajustate) la sfârșitul lui 2014

Previziunile statelor membre privind cererile de plată pentru 2015, corectate conform plafonului de 95 %

Credite de plată autorizate înscrise în bugetul 2015

Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015

24,7

~35

39,5

~20

4.5.   Estimări privind cererile de plată care vor fi transmise în 2016

După cum s-a menționat anterior, se estimează că la sfârșitul exercițiului 2015 se vor acumula cereri de plată restante în valoare de aproximativ 20 de miliarde EUR, cu condiția ca previziunile statelor membre să fie corecte. În plus, înainte de încheierea programelor se preconizează că vor fi transmise cereri de plată suplimentare în valoare de 3,5 miliarde EUR. Având în vedere acest cuantum limitat de cereri de plată, precum și faptul că nu vor mai exista presiuni legate de punerea în aplicare a regulii N+2, nu există suficiente motive pentru a presupune că o mare parte a acestor cereri de plată vor fi transmise prea târziu pentru a fi onorate în 2016.

Comisia va prezenta o cerere de finanțare mai precis definită în cadrul proiectului de buget pentru 2016, ținând seama de acumularea „normală” de plăți restante de la sfârșitul exercițiului 2016. Această acumulare „normală” de plăți restante – determinată de prezentarea cu mare întârziere a cererilor de plată și de alte situații de întrerupere/suspendare a plăților – se va situa totuși la un nivel foarte scăzut comparativ cu exercițiile anterioare, întrucât cuantumul noilor cereri de plată care vor fi transmise în 2016 este, de asemenea, foarte scăzut, iar Comisia se așteaptă ca statele membre să corecteze anumite deficiențe și să prezinte cereri de plată „curate”. Acumularea „normală” de plăți restante s-ar putea situa în jurul valorii de 2 miliarde EUR. Prin urmare, în bugetul pentru 2017 va trebui să se prevadă creditele necesare pentru a acoperi aceste plăți restante acumulate la sfârșitul exercițiului 2016. Suma care trebuie înscrisă în bugetul pentru 2016 este, așadar, de aproximativ 21,5 miliarde EUR.

4.6.   Un rezumat al informațiilor utilizate pentru a calcula cererile de plată și acumularea de plăți restante

Următorul tabel rezumă informațiile referitoare la pachetul financiar total aferent programelor, la utilizarea preconizată a creditelor bugetare disponibile în bugetul pentru 2015 și la nivelul maxim estimat al cererilor de plată transmise în 2016.

Plăți interimare restante pentru perioada 2015-2017 (în miliarde EUR)

| Pachetul financiar aferent programelor | (1) | 347,3 |
| --- | --- | --- |
| — | Din care prefinanțări și plăți intermediare efectuate până la sfârșitul anului 2014 |

Pachetul financiar aferent programelor

(1)

347,3

—

Din care prefinanțări și plăți intermediare efectuate până la sfârșitul anului 2014

(2)

266,1

| — | Din care sume reținute pentru încheierea programelor (5 %) și dezangajări |
| --- | --- |

—

Din care sume reținute pentru încheierea programelor (5 %) și dezangajări

(3)

18,2

Cuantumul maxim al plăților interimare exigibile (2015-2017)

(4)=(1)-(2)-(3)

~63,0

| — | Din care cereri de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2014 (acumulare de plăți restante) |
| --- | --- |

—

Din care cereri de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2014 (acumulare de plăți restante)

(5)

24,7

| — | Din care cuantumul maxim al plăților intermediare exigibile în 2015-2017 |
| --- | --- |

—

Din care cuantumul maxim al plăților intermediare exigibile în 2015-2017

(6)=(4)-(5)

38,3

Exercițiul bugetar 2015, în miliarde EUR

| Credite disponibile în bugetul 2015 | (1) | 39,5 |
| --- | --- | --- |
| — | Din care cereri de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2014 |

Credite disponibile în bugetul 2015

(1)

39,5

—

Din care cereri de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2014

(2)

24,7

| — | Din care previziuni pentru 2015, corectate conform plafonului de 95 % |
| --- | --- |

—

Din care previziuni pentru 2015, corectate conform plafonului de 95 %

(3)

~35

Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015

(4)=(1)-(2)-(3)

~20

Exercițiul bugetar 2016, în miliarde EUR

| Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015 | (1) | ~20 |
| --- | --- | --- |
| Nivelul maxim cererilor de plată rămase care vor fi transmise în 2016 înainte de încheierea programelor | (2) | ~3,5 |
| Nivelul maxim al cererilor de plată aferente bugetului 2016 | (3)=(1)+(2) | ~23,5 |

Estimări privind cererile de plată restante acumulate la sfârșitul lui 2015

(1)

~20

Nivelul maxim cererilor de plată rămase care vor fi transmise în 2016 înainte de încheierea programelor

(2)

~3,5

Nivelul maxim al cererilor de plată aferente bugetului 2016

(3)=(1)+(2)

~23,5

4.7.   Plățile efectuate la încheierea programelor

Încheierea programelor aferente fondurilor structurale se caracterizează printr-o dinamică specifică a plăților. Până cel târziu la data de 31 martie 2017, toate statele membre trebuie să transmită documentele de încheiere aferente fiecărui program. Comisia le transmite statelor membre opinia sa cu privire la conținutul declarației de încheiere în termen de cinci luni de la data primirii acesteia, cu condiția ca documentul inițial de încheiere să conțină toate informațiile necesare (22). De regulă, plata sumelor reținute pentru încheierea programelor se face numai după exercițiul 2016. Cuantumul maxim al sumelor reținute pentru încheierea programelor (5 % din totalul creditelor alocate) este de 17,3 miliarde EUR, însă volumul efectiv al plăților va fi influențat de calitatea execuției programelor pentru întreaga perioadă vizată. Este posibil ca, la încheierea programelor aferente politicii de coeziune, să aibă loc dezangajări, ceea ce va reduce necesitățile de plată.

Cu titlu de exemplu, în perioada 2000-2006, nivelul procentual al dezangajărilor care au avut loc la încheierea programelor a fost de 2,6 % din pachetul financiar total aferent Fondului Social European (FSE) și de 0,9 % din pachetul financiar total aferent Fondului European de Dezvoltare Regională (FEDR). Cu toate acestea, în ceea ce privește FSE, există și RAL-uri în valoare de 0,5 miliarde EUR care sunt asociate cu o serie de cazuri problematice în care s-au constatat nereguli și, prin urmare, Comisia estimează că nivelul final al dezangajărilor survenite la încheierea programului va fi de aproximativ 3 % din pachetul financiar aferent acestui fond. Comisia nu exclude posibilitatea ca nivelul dezangajărilor la încheierea programului să fie mai ridicat decât în perioadele anterioare, deci estimările menționate anterior trebuie privite cu prudență.

Cererile de plată prezentate la încheierea programelor nu sunt luate în considerare pentru a analiza tendința de reducere a acumulării „normale” de plăți restante, întrucât majoritatea acestora vor fi onorate în perioada 2017-2019 sau în exercițiile următoare și, în orice caz, ele nu vor determina, în mod obligatoriu, execuția plăților, deoarece mai întâi vor fi recuperate sumele plătite în mod necuvenit, iar ulterior vor fi efectuate plățile finale.

5.   ALTE RUBRICI: SITUAȚIA PROGRAMELOR DIN PERIOADA 2007-2013

5.1.   Context general

După realizarea unei analize detaliate a situației specifice a politicii de coeziune (rubrica 1b), în cadrul secțiunii 4 de mai sus, prezenta secțiune se concentrează asupra situației celorlalte rubrici, care poate fi rezumată după cum urmează:

| — | Creditele alocate Fondului european de garantare agricolă (rubrica 2) sunt nediferențiate, întrucât creditele de plată și creditele de angajament înscrise în buget se situează la același nivel. Prin urmare, nu există o acumulare de plăți restante la sfârșitul exercițiului; |
| --- | --- |

—

Creditele alocate Fondului european de garantare agricolă (rubrica 2) sunt nediferențiate, întrucât creditele de plată și creditele de angajament înscrise în buget se situează la același nivel. Prin urmare, nu există o acumulare de plăți restante la sfârșitul exercițiului;

| — | Programele de dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit (rubrica 2) și fondurile pentru azil, migrație, gestionarea frontierelor și securitate internă (rubrica 3) sunt executate în cadrul gestiunii partajate împreună cu statele membre, la fel ca și în cazul politicii de coeziune. Cu toate că în cazul programelor de dezvoltare rurală nu a existat o acumulare de plăți restante, acest lucru nu este valabil și în cazul celorlalte fonduri; |
| --- | --- |

—

Programele de dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit (rubrica 2) și fondurile pentru azil, migrație, gestionarea frontierelor și securitate internă (rubrica 3) sunt executate în cadrul gestiunii partajate împreună cu statele membre, la fel ca și în cazul politicii de coeziune. Cu toate că în cazul programelor de dezvoltare rurală nu a existat o acumulare de plăți restante, acest lucru nu este valabil și în cazul celorlalte fonduri;

| — | Celelalte programe sunt, în majoritatea lor (rubricile 1a și 4), gestionate de Comisie. În contextul unui deficit de credite de plată, multe dintre aceste programe au făcut obiectul unor măsuri de atenuare, pe care Comisia le-a pus în aplicare pe parcursul exercițiului 2014 (și în unele cazuri chiar în 2013), cum ar fi, spre exemplu, reducerea prefinanțărilor (ținând seama în mod adecvat de tipul și de soliditatea financiară a partenerilor de implementare, a destinatarilor finali și a beneficiarilor), amânarea plăților finale sau a plăților pentru sprijin bugetar, suspendarea inițiativelor de lansare a unor noi angajamente și amânarea termenelor de încheiere a contractelor. Totuși, majoritatea acestor măsuri de atenuare au drept efect o simplă amânare a efectuării plăților, însă obligația de a onora angajamentele subzistă. |
| --- | --- |

—

Celelalte programe sunt, în majoritatea lor (rubricile 1a și 4), gestionate de Comisie. În contextul unui deficit de credite de plată, multe dintre aceste programe au făcut obiectul unor măsuri de atenuare, pe care Comisia le-a pus în aplicare pe parcursul exercițiului 2014 (și în unele cazuri chiar în 2013), cum ar fi, spre exemplu, reducerea prefinanțărilor (ținând seama în mod adecvat de tipul și de soliditatea financiară a partenerilor de implementare, a destinatarilor finali și a beneficiarilor), amânarea plăților finale sau a plăților pentru sprijin bugetar, suspendarea inițiativelor de lansare a unor noi angajamente și amânarea termenelor de încheiere a contractelor. Totuși, majoritatea acestor măsuri de atenuare au drept efect o simplă amânare a efectuării plăților, însă obligația de a onora angajamentele subzistă.

Tabelul de mai jos oferă o imagine de ansamblu a evoluției plăților restante acumulate la rubricile 1a și 4. În timp ce la rubrica 4 se constată o tendință clară de majorare a plăților restante acumulate, iar în 2014 s-a înregistrat cel mai ridicat nivel al plăților restante în raport cu exercițiile anterioare, evoluția rubricii 1a este mai puțin clară.

Cereri de plată restante acumulate la sfârșitul exercițiului
  (în milioane EUR)

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rubrica 1a | 1 679 | 507 | 291 | 628 | 604 | 567 | 551 | 541 |
| Rubrica 4 | 172 | 178 | 284 | 226 | 387 | 367 | 389 | 630 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Rubrica 1a

1 679

507

291

628

604

567

551

541

Rubrica 4

172

178

284

226

387

367

389

630

5.2.   Programe în gestiune partajată aferente rubricilor 2 și 3

5.2.1.   Rubrica 2

Fondul european de garantare agricolă (FEGA)

În cazul Fondului european de garantare agricolă (FEGA) nu există o acumulare de plăți restante, deoarece creditele alocate acestui fond sunt nediferențiate.

Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)

Până în prezent, nu s-au acumulat cereri de plată restante în cazul programelor de dezvoltare rurală: Comisia a fost întotdeauna în măsură să onoreze toate cererile de plată în timp util. Având în vedere amploarea programului de dezvoltare rurală, precum și plafonul aplicabil de 95 %, nivelul maxim al plăților intermediare care ar putea fi efectuate înainte de încheierea programului este de aproximativ 8,7 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013. Creditele de plată autorizate în cadrul bugetului 2015 pentru programele aferente perioadei 2007-2013 se ridică la 5,9 miliarde EUR. Suma rămasă de 2,8 miliarde EUR urmează a fi plătită în 2016, după depunerea de către statele membre a declarației trimestriale finale, termenul-limită stabilit în acest scop fiind luna ianuarie 2016.

Suma totală reținută pentru încheierea programului este de aproximativ 4,8 miliarde EUR. Cuantumul exact al plății va depinde de eventualele dezangajări. Cu titlu de exemplu, dacă se ia în considerare o rată a dezangajării de 1,5 %, constatată în etapa de încheiere a programelor aferente perioadei 2000-2006, ar urma să se dezangajeze o sumă de 1,5 miliarde EUR. Se preconizează că sumele reținute pentru încheierea programului vor fi plătite între 2016-2019.

Fondul european pentru pescuit (FEP)

Metoda de gestiune aplicată în cazul FEP este similară cu cea utilizată pentru politica de coeziune (rubrica 1b). Cu toate acestea, având în vedere că în cazul FEP nu se aplică regula N+3, în execuția acestui fond nu a existat problema specifică a transformării regulii N+3 pentru tranșa de angajamente aferentă exercițiului 2010 în regula N+2 pentru tranșa de angajamente aferentă exercițiului 2011. În plus, în cazul acestui fond nu s-a aplicat nici „regula elenă”, deși execuția programelor a debutat cu o ușoară întârziere, ca urmare a faptului că trebuiau îndeplinite obligațiile referitoare la sistemele de gestiune și control. Cu toate acestea, în ultimii ani, acumularea de plăți restante aferente FEP a fost foarte importantă. La începutul exercițiului 2014, nivelul plăților restante acumulate era egal cu nivelul creditelor de plată aprobate pentru programele 2007-2013.

În ceea ce privește programarea cererilor de plată transmise pe parcursul exercițiului bugetar, în perioada 2010-2014, două treimi din cererile de plată anuale au fost primite în perioada noiembrie-decembrie. Graficul de mai jos ilustrează nivelul plăților restante acumulate între 2011 și 2014 în cadrul programelor finanțate de FEP în perioada 2007-2013, împreună cu creditele de plată inițiale aferente exercițiului bugetar următor.

Image

Principalele cauze ale reducerii cuantumului plăților restante aferente FEP acumulate la sfârșitul exercițiului 2014 sunt decizia de realocare a tuturor creditelor de plată disponibile în cadrul capitolului bugetar în cauză (inclusiv a tuturor creditelor de plată necesare pentru gestiunea partajată a FEPAM – ca urmare a întârzierii înregistrate în adoptarea noului temei juridic) și alocarea de credite suplimentare prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2014 (adoptat ca buget rectificativ nr. 2/2014) și al transferului de la sfârșitul exercițiului.

Nivelul mai ridicat al creditelor de plată autorizate în cadrul bugetului 2015 ar trebui să permită reducerea acumulării de plăți restante până la nivelul considerat normal, de aproximativ 0,1 miliarde EUR.

5.2.2.   Rubrica 3

Politicile privind azilul, migrația, gestionarea frontierelor și securitatea internă

Punerea în aplicare a politicilor comune în domeniul azilului și imigrației în perioada 2007-2013 s-a realizat, în principal, prin intermediul Programului general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii” (SOLID). Acest program general este alcătuit din patru instrumente: Fondul pentru frontierele externe (FFE), Fondul european de returnare, Fondul european pentru refugiați (FER) și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe.

Graficul de mai jos ilustrează tendința de creștere a nivelului cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului bugetar pentru programele din domeniul azilului, migrației, gestionării frontierelor și securității.

Image

RAL-urile au crescut de la 150 de milioane EUR la începutul exercițiului 2007 până la 2,6 miliarde EUR în 2014, în ciuda faptului că în perioada 2007-2014 a fost dezangajată o sumă de 300 de milioane EUR. Pentru programele aferente perioadei 2007-2013, plățile restante care vor trebui efectuate se ridică la aproximativ 1,9 miliarde EUR. Creditele de plată autorizate pentru finanțarea programelor incluse în cadrul bugetului 2015 depășesc cu puțin suma de 600 de milioane EUR, această sumă incluzând creditele alocate în vederea prefinanțării inițiale și anuale a noilor programe pentru perioada 2014-2020.

Având în vedere suma care urmează a fi plătită la încheierea programelor (estimată la 1 miliard EUR), precum și faptul că tranșa a doua de prefinanțare nu a putut fi plătită în 2013 și în 2014, ca urmare a deficitului de credite de plată, creditele necesare pentru a reduce acumularea de plăți restante aferente programelor din perioada 2007-2013 până la un nivel normal la sfârșitul exercițiului 2016 sunt estimate la 235 de milioane EUR.

5.3.   Programe în gestiune directă aferente rubricilor 1a și 4

5.3.1.   Rubrica 1a

Această secțiune conține o prezentare generală a situației plăților pentru programele de la rubrica 1a la sfârșitul exercițiului 2014.

Cereri de plată restante la sfârșitul exercițiului

Graficul de mai jos prezintă evoluția cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului pentru principalele programe de la rubrica 1a.

Image

Nivelul ridicat al cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului 2007 are drept cauză principală ciclul proiectelor celui de-al șaselea Program-cadru pentru cercetare (PC6), precum și numărul deosebit de mare de angajamente aflate în curs în acel moment. În plus, contractele de cercetare impuneau obligația realizării unor certificate de audit înainte ca declarațiile de cheltuieli să poată fi în cele din urmă plătite.

Măsurile de atenuare adoptate de Comisie în 2014 (a se vedea secțiunea 2.2 de mai sus) cu scopul de a găsi o soluție la insuficiența creditelor de plată au prevenit creșterea numărului cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului 2014. Printre aceste măsuri se numărau reducerea nivelului prefinanțărilor și amânarea semnării de noi contracte/acorduri de grant, transferând astfel o parte din plăți în exercițiul următor. Măsurile respective au limitat nivelul cererilor de plată restante, dar un efect secundar al acestora a fost încetinirea punerii în aplicare a programelor aferente perioadei 2014-2020. În unele cazuri, a fost nevoie să se adopte măsuri drastice pentru a se acorda prioritate plăților destinate beneficiarilor mai vulnerabili.

Evoluția angajamentelor restante (RAL-uri)

Nivelul în general stabil al cererilor de plată restante la sfârșitul exercițiului pentru programele de la rubrica 1a contrastează puternic cu tendința ascendentă evidentă a nivelului angajamentelor restante (RAL-uri), așa cum se arată în graficul de mai jos:

Image

Creșterea RAL-urilor de la rubrica 1a este cauzată, în mare măsură, de decalajul tot mai mare dintre creditele de angajament și creditele de plată destinate cercetării, care este cel mai mare program de cheltuieli de la această rubrică. Acest lucru este ilustrat în graficul de mai jos, care indică o tendință descendentă a raportului dintre plăți și angajamente.

Image

Ciclul proiectelor aferente programelor de cercetare este descris mai jos, ca un exemplu al modului în care sunt puse în aplicare proiectele de la rubrica 1a.

Ciclul proiectelor în domeniul cercetării

Programele de cercetare sunt puse în aplicare prin intermediul unor programe de lucru multianuale, care înglobează cereri de propuneri, achiziții publice, studii, grupuri de experți, participarea la organizații internaționale, seminare și ateliere, evaluarea și monitorizarea. Circa 90 % din programele de cercetare se referă la cereri de propuneri, iar restul de 10 %, la alte activități.

Programul de lucru anual pentru anul N este adoptat de Comisie la mijlocul anului N-1. Cererile de propuneri se lansează începând din a doua jumătate a anului N-1. În majoritatea cazurilor, propunerile se depun, de obicei, în termen de trei luni de la data publicării cererii de propuneri. Angajamentele globale se stabilesc în cursul anului N, după adoptarea programului de lucru, și cel târziu înainte de negocierile contractuale (de obicei, în momentul termenului-limită prevăzut în cererea de propuneri). Evaluarea propunerilor (trei luni) și selecția (una-două luni) sunt urmate de negocierea contractelor (între o lună și șase luni) și semnarea acestora (până la câteva luni). De la termenul-limită pentru depunerea propunerilor până la semnarea acordului de grant, Comisia/agenția executivă are la dispoziție opt luni (așa-numita „perioadă de acordare a granturilor”), dintre care cinci luni pentru a informa solicitanții cu privire la rezultatul evaluării științifice și trei luni pentru pregătirea acordului de grant. Odată ce angajamentul individual este stabilit, iar contractul este semnat, prefinanțarea ar trebui să fie plătită în termen de 30 de zile de la data semnării acordului sau cu 10 zile înainte de data de începere a acțiunii, aplicându-se data cea mai recentă. În urma măsurilor structurale adoptate de direcțiile generale din domeniul cercetării în 2014, în multe cazuri, prefinanțarea angajamentelor aferente anului N este acum plătită în anul N + 1 în loc de anul N. Plățile intermediare se bazează pe situațiile financiare și sunt legate de rapoartele periodice efectuate, de obicei, o dată la 18 luni. Plata finală de 10 % este efectuată la acceptarea raportului final.

Pentru toate celelalte acțiuni prevăzute în programul de lucru, angajamentele provizorii se stabilesc în anul N, plățile în avans fiind efectuate în același an. Restul se plătește în anul N+1.

Deficitele de credite de plată în domeniul cercetării: consecințe practice

Pentru a gestiona deficitul de credite de plată în cadrul programelor de cercetare, o sumă totală de 236,5 milioane EUR a fost transferată în 2014 de la liniile bugetare destinate „Orizont 2020” aferente perioadei 2014-2020 pentru a consolida liniile bugetare de finalizare a acelorași programe aferente perioadei 2007-2013, amânând până în 2015 prefinanțarea cererilor de propuneri pentru „Orizont 2020” lansate în 2015. Acest lucru nu s-a produs în anii anteriori și are drept rezultat o întârziere în punerea în aplicare a noilor programe.

Cercetarea necesită timp, iar întârzierile în ceea ce privește semnarea contractelor și finanțarea nu sunt coerente cu obiectivul de a intensifica eforturile de cercetare pentru a sprijini creșterea economică. Se preconizează că creșterea nivelului creditelor de plată autorizate pentru „Orizont 2020” în bugetul 2015 va permite recuperarea parțială a decalajului în cazul acestui important program.

Erasmus+

Erasmus+ oferă un bun exemplu de program anual pentru care nivelul plăților urmează îndeaproape nivelul angajamentelor, deoarece ciclul de viață al majorității acțiunilor este legat de calendarul academic.

Cu toate acestea, din cauza deficitului de credite de plată, majorarea creditelor de plată în 2014 nu a coincis cu majorarea creditelor de angajament, destinată să continue în perioada 2014-2020. Acest deficit al creditelor de plată în 2014 poate fi remarcat și în raportul dintre plăți și angajamente prezentat în graficul de mai jos.

Image

Prin urmare, în 2014 nu s-a putut efectua o parte din a doua plată aferentă prefinanțării către agențiile naționale, care au rolul de a finanța acțiunile de mobilitate. Deși situația ar trebui să se îmbunătățească ușor, se preconizează că Erasmus+ se va confrunta în continuare cu constrângeri similare în 2015.

Transporturile și energia

Graficul de mai jos arată diferența din ce în ce mai mare dintre nivelul angajamentelor și cel al plăților pentru domeniile de politică ale transporturilor și energiei.

Image

Creditele de plată autorizate în bugetul pe 2015 vor fi suficiente pentru a acoperi prima plată aferentă prefinanțării proiectelor din perioada 2014-2020 și pentru a onora parțial angajamentele restante din perioada 2007-2013, estimate la peste 2 miliarde EUR.

Planul european de redresare economică (PERE)

În comparație cu nivelul ridicat al angajamentelor din 2009 și 2010, execuția plăților pentru acest program a început într-un ritm lent, întrucât proiectele din cadrul PERE sunt, în cea mai mare parte, proiecte de infrastructură de mari dimensiuni.

Image

În special în 2014, creditele de plată nu au fost suficiente pentru a acoperi toate cererile de plată primite în cursul exercițiului, chiar și după adoptarea cu întârziere a proiectului de buget rectificativ nr. 3/2014, care prevedea credite de plată suplimentare. La sfârșitul exercițiului 2014, angajamentele restante (RAL-uri) însumau în continuare 2 miliarde EUR, adică jumătate din suma angajată inițial pentru PERE. Nivelul creditelor de plată autorizate în 2015 ajunge la 407 milioane EUR și se preconizează că acestea vor acoperi necesarul estimat pentru exercițiul respectiv.

5.3.2.   Rubrica 4

Graficul de mai jos prezintă nivelul angajamentelor restante (RAL-uri) pentru programele de la rubrica 4 începând cu 2007.

Image

Rubrica 4 cuprinde instrumente de răspuns în situații de criză pe termen scurt, instrumente pe termen mai lung bazate pe programarea multianuală, precum și instrumente ad-hoc, cum ar fi asistența macrofinanciară prin intermediul împrumuturilor și subvențiilor. Trei instrumente de mari dimensiuni – instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II), Instrumentul european de vecinătate (IEV) și Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) – bazate pe programarea multianuală reprezintă 73 % din cheltuielile efectuate în cadrul acestei rubrici. Sprijinul acordat țărilor terțe în cadrul acestor programe are, de regulă, un ciclu de viață de circa 6-8 ani. În schimb, instrumentele de răspuns în situații de criză (ajutorul umanitar, Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace, politica externă și de securitate comună) și asistența macrofinanciară au cicluri de plată mult mai scurte, de câte 12-18 luni.

Începând cu 2013, majoritatea instrumentelor de la rubrica 4 au înregistrat deficite grave ale creditelor de plată, care au afectat mai întâi instrumentele de ajutor umanitar și pe cele legate de situațiile de criză ale căror cicluri de punere în aplicare presupun plăți rapide și, ulterior, instrumente cum ar fi Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare și Instrumentul european de vecinătate, în cazul cărora plățile sunt legate în principal de contracte și angajamente existente. În 2014, din cauza reducerii generale a creditelor de plată disponibile în raport cu 2013, situația s-a înrăutățit. Pentru anumite programe, consolidarea prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2014 (și prin intermediul altor măsuri, cum ar fi transferurile) (23) a fost foarte tardivă și a fost insuficientă pentru a acoperi acumularea de plăți restante.

Măsurile puse în aplicare (a se vedea secțiunea 2.2 de mai sus) ar putea atenua doar parțial efectele deficitului de credite de plată prin amânarea momentului punerii la dispoziție a creditelor, însă angajamentele anterioare trebuie să fie în continuare onorate.

Cereri de plată restante la sfârșitul exercițiului

În ansamblu, cererile de plată restante la sfârșitul exercițiului 2014 pentru rubrica 4 au crescut considerabil. La fel ca în cazul Instrumentului european de vecinătate și al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare, acest lucru este cauzat în principal de creșterea accentuată a cererilor și de lipsa creditelor de plată aferente, așa cum se arată în graficul de mai jos.

Image

Pe de altă parte, majorările creditelor de plată autorizate în bugetele pe 2013 și 2014 au permis redresarea nivelului cererilor de plată restante ajutorul umanitar (24):

Image

După cum s-a precizat mai sus, RAL-urile aferente rubricii 4 și, în special, celor trei instrumente de mari dimensiuni pe termen lung au crescut constant în ultimii cinci ani, în concordanță cu nivelurile de angajament din CFM precedent. De exemplu, probabil că formalitățile pentru programele angajate inițial în 2010 au fost stabilite cu țara terță beneficiară pe parcursul exercițiului 2011, iar contractele au fost încheiate până în 2014. În consecință, în prezent trebuie efectuate plățile pentru multe dintre aceste programe mai ample, care au fost angajate într-un moment de creștere accentuată a angajamentelor. Se preconizează că nivelul creditelor de plată autorizate în bugetul 2015 va reduce decalajul, ceea ce ar trebui să contribuie la stabilizarea situației, însă aceasta va continua să fie tensionată, precum și că atât decalajul, cât și RAL-urile vor continua să crească în cazul mai multor instrumente, cum ar fi Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare.

6.   SITUAȚIA PROGRAMELOR DIN PERIOADA 2014-2020

Bugetul pe 2016 va trebui să includă credite de plată suficiente, nu doar pentru a reduce treptat nivelul anormal al cererilor de plată restante care decurg din creditele de angajament aferente programelor din perioada 2007-2013, ci și pentru programele din perioada 2014-2020 de la rubricile 1a și 4, a căror punere în aplicare a fost îngreunată de deficitele de plăți. Bugetul pe 2016 trebuie să includă, de asemenea, creditele de plată necesare pentru alte fonduri, cum ar fi, de exemplu, cel destinat dezvoltării rurale (rubrica 2), pentru a se evita formarea unei noi acumulări, care nu exista în trecut.

În proiectul de buget pe 2016, Comisia va evalua nevoile de plată pentru 2016 ale programelor din perioada 2014-2020.

7.   CONCLUZII

În ultimii ani, în special în 2014, nivelul creditelor de plată nu a fost suficient de mare pentru a acoperi toate cererile de plată primite. Acest lucru a dus, la rândul său, la o creștere a acumulării de cereri de plată restante la sfârșitul exercițiului, în special pentru programele din perioada 2007-2013 aferente politicii de coeziune. Comisia a luat o serie de măsuri de atenuare pentru a reduce la minimum efectele negative ale deficitului de credite de plată, îndeplinind, în măsura posibilului, obligațiile care decurgeau din angajamente anterioare. Cu toate acestea, ca efect secundar, punerea în aplicare a programelor 2014-2020 a fost îngreunată.

Ca rezultat al creditelor de plată prevăzute în bugetul pe 2015, este de așteptat să se reducă acumularea cererilor de plată restante pentru programele din perioada 2007-2013. Comisia a stabilit nivelul creditelor de plată care este necesar pentru a reduce treptat, până la sfârșitul exercițiului 2016, nivelul anormal al cererilor de plată restante pentru programele din perioada 2007-2013. În proiectul său de buget pe 2016, Comisia va propune credite de plată în funcție de acest lucru.

Comisia consideră că, pe baza elementelor de mai sus, cele trei instituții se pot angaja să pună în aplicare un plan de reducere la un nivel sustenabil, până la sfârșitul exercițiului 2016, a nivelului de facturi neplătite aferente punerii în aplicare a programelor pentru perioada 2007-2013.

---

(1)  Versiunea în limba engleză este versiunea autentică a prezentei anexe.

(2)  Această situație este rezultatul așa-numitelor reguli „n+2”/„n+3”, potrivit cărora plățile trebuie efectuate în termen de două (N+2) sau trei exerciții (N+3) după realizarea angajamentelor corespunzătoare. La sfârșitul lui 2013, cele două reguli privind dezangajarea s-au aplicat în același timp.

(3)  Volumul total al creditelor de plată suplimentare autorizate prin intermediul bugetelor rectificative s-a ridicat la 6,7 miliarde EUR în 2012, 11,6 miliarde EUR în 2013 și 3,5 miliarde EUR în 2014.

(4)  Volumul cererilor de plată restante pentru programele de coeziune din perioada 2007-2013 înregistrat la sfârșitul exercițiului a crescut de la 11 miliarde EUR în 2011 la 16 miliarde EUR în 2012, 23,4 miliarde EUR în 2013 și 24,7 miliarde EUR în 2014.

(5)  Trebuie menționat că, în cazul politicilor în gestiune partajată, cum ar fi politica de coeziune (în cazul cărora Comisia rambursează cheltuielile statelor membre), nu se aplică penalități de întârziere.

(6)  Restul de 5 % urmează să fie plătit la încheierea programului, care va avea loc în perioada 2017-2019, după ce Comisia va fi stabilit, în urma unei evaluări, că programul a fost pus în aplicare cu succes și că nu trebuie să se efectueze nicio corecție.

(7)  Legislația din domeniul politicii de coeziune prevede un termen regulamentar de 60 de zile.

(8)  Pentru definiția acumulării normale și anormale de cereri de plată restante, consultați secțiunile 3.4 și 4.3.

(9)  Bugetul rectificativ nr. 2/2014 a fost prezentat inițial ca proiectul de buget rectificativ nr. 3/2014.

(10)  Rapoarte lunare privind plățile intermediare și cererile în așteptare, alerta pentru previziunile bugetare (de două ori pe an).

(11)  DEC 54/2014.

(12)  Sumele neplătite care rezultă din reducerea ratelor de prefinanțare la o rată sub pragul minim legal/normal nu sunt incluse în definiția actuală a „cererilor de plată restante”; cu toate acestea, pentru o serie de programe s-a aplicat o reducere a ratelor de prefinanțare în 2014 (în anumite cazuri deja din 2013) pentru a amâna plățile pentru o dată ulterioară.

(13)  Articolul 87 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului: „[...] cererile de plată intermediare [...] sunt prezentate Comisiei în grup, în măsura posibilului de 3 ori pe an.”

(14)  Identic cu cel inclus în sinteză.

(15)  Articolele 91 și, respectiv, 92 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 cu privire la perioada de programare 2007-2013.

(16)  Din cauza constrângerile în materie de lichidități în primele luni ale anului (a se vedea secțiunea 3.3 de mai sus), o parte din această acumulare de plăți restante s-ar putea să nu fie plătită în termenele regulamentare la începutul anului.

(17)  Cu excepția Croației, României și Slovaciei.

(18)  Articolul 76 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

(19)  Articolul 112 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

(20)  Previziunile transmise de statele membre în ianuarie 2015 nu acopereau toate programele operaționale. În aceste cazuri, Comisia a utilizat previziunile transmise în luna septembrie a exercițiului anterior. Această extrapolare a previziunilor statelor membre de la un exercițiu la altul nu este posibilă pentru exercițiul 2016, deoarece previziunile transmise în septembrie 2014 vizau doar programele care se vor desfășura în 2014 și 2015 (nu și pe cele din 2016). Prin urmare, previziunile pentru exercițiul 2016 includ doar programele operaționale pentru care statele membre au transmis informațiile relevante și ar putea fi necesară revizuirea acestora în sens ascendent în momentul în care vor fi transmise informațiile lipsă.

(21)  Articolul 79 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului prevede că „Totalul cumulat al prefinanțării și al plăților intermediare efectuate de Comisie nu depășește 95 % din contribuția din fonduri la programul operațional aferentă perioadei de șapte ani; restul de 5 % din această contribuție se achită la încheierea programului operațional.”

(22)  Articolul 89 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

(23)  + 406 milioane de euro (creștere netă a creditelor de plată) pentru Instrumentul de ajutor umanitar, + 30 de milioane EUR pentru ICD și + 250 de milioane EUR pentru IEV.

(24)  Graficul nu reflectă totuși impactul reducerii nivelului prefinanțării.

Anexa 1: informații transmise de Comisie la 15 decembrie 2014

La 15 decembrie 2014, Comisia a prezentat estimările privind cererile de plată restante acumulate pentru programele de coeziune din perioada 2007-2013 la sfârșitul exercițiului 2014 și al exercițiului 2015, după cum urmează:

| | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014

   (*1) | 2015

   (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Facturi neplătite acumulate la sfârșitul exercițiului (în miliarde EUR) | 6,1 | 10,8 | 16,2 | 23,4 | până la

  25


   (1) | 19


   (2) |

2010

2011

2012

2013

2014

   (*1)

2015

   (*1)

Facturi neplătite acumulate la sfârșitul exercițiului (în miliarde EUR)

6,1

10,8

16,2

23,4

până la

  25


   (1)

19


   (2)

De asemenea Comisia a prezentat o defalcare a acumulării de cereri de plată restante preconizate pentru sfârșitul exercițiului 2014 în cazul programelor de coeziune din perioada 2007-2013. Potrivit tabelului de mai jos, nivelul total al cererilor de plată primite efectiv până la sfârșitul exercițiului 2014 a fost cu circa 1,5 miliarde EUR sub nivelul previziunilor elaborate de statele membre și cu circa 2,5 miliarde EUR peste limita superioară preconizată de Comisie.

ACUMULAREA DE CERERI DE PLATĂ RESTANTE PRECONIZATĂ PENTRU SFÂRȘITUL EXERCIȚIULUI 2014

| miliarde EUR |
| --- |
| (1) | Cereri de plată primite înainte de sfârșitul exercițiului 2013 și neplătite până la sfârșitul exercițiului 2013 (acumulare) | 23,4 |
| (2) | Cereri de plată primite înainte de sfârșitul lunii noiembrie 2014 | 31,4 |
| (3) = (1) + (2) | Cereri de plată solicitate până la sfârșitul lunii noiembrie și care urmează a fi plătite în 2014 | 54,8 |
| (4) | Nivelul autorizat al creditelor de plată (inclusiv bugetul rectificativ nr. 3/2014). | 49,4 |
| (5) = (3) – (4) | Cereri de plată restante înainte de sfârșitul lunii noiembrie 2014, pentru care s-a solicitat ca plata să fie efectuată până la sfârșitul exercițiului 2014 | 5,4 |

miliarde EUR

(1)

Cereri de plată primite înainte de sfârșitul exercițiului 2013 și neplătite până la sfârșitul exercițiului 2013 (acumulare)

23,4

(2)

Cereri de plată primite înainte de sfârșitul lunii noiembrie 2014

31,4

(3) = (1) + (2)

Cereri de plată solicitate până la sfârșitul lunii noiembrie și care urmează a fi plătite în 2014

54,8

(4)

Nivelul autorizat al creditelor de plată (inclusiv bugetul rectificativ nr. 3/2014).

49,4

(5) = (3) – (4)

Cereri de plată restante înainte de sfârșitul lunii noiembrie 2014, pentru care s-a solicitat ca plata să fie efectuată până la sfârșitul exercițiului 2014

5,4

| | Previziune | Realizare concretă |
| --- | --- | --- |
| Previziunile statelor membre privind cererile de plată care urmează a fi depuse în decembrie 2014 | 23 | 21,5 |
| Previziunile Comisiei privind cererile de plată care urmează a fi depuse în decembrie 2014 | 18 – 19 | 21,5 |

Previziune

Realizare concretă

Previziunile statelor membre privind cererile de plată care urmează a fi depuse în decembrie 2014

23

21,5

Previziunile Comisiei privind cererile de plată care urmează a fi depuse în decembrie 2014

18 – 19

21,5

Previziunile privind acumularea de facturi neplătite la sfârșitul exercițiului 2014 până la 25 miliarde EUR

În cele din urmă, Comisia a prezentat estimările statelor membre – defalcate în funcție de țară – privind cererile de plată care urmau să fie depuse în 2014 pentru politica de coeziune (54,33 miliarde EUR), cererile de plată transmise până la 31 octombrie 2014 (31,36 miliarde EUR) și, așadar, cererile de plată care urmau să fie depuse în lunile noiembrie și decembrie (22,97 miliarde EUR).

Comisia a adăugat că, ținând seama de ratele de eroare medii observate în previziunile „generale” din ultimii ani ale statelor membre și de plafonul de 95 % al plăților înainte de închidere impus prin articolul 79 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, Comisia estimează cererile care urmează a fi primite în decembrie la valoarea de 18-19 miliarde EUR. Acest lucru este în conformitate cu tabelele prezentate mai sus.

---

(*1)  Estimările Comisiei bazate pe previziunile ajustate ale statelor membre

(1)  Ținând seama de creditele de plată suplimentare din proiectul de buget rectificativ nr. 3/2014 în varianta finală aprobată.

(2)  Ținând seama de creditele de plată suplimentare din proiectul de buget rectificativ nr. 3/2014 în varianta finală aprobată și de creditele de plată autorizate în bugetul pe 2015.

ANEXA 2: RUBRICA 1B: CELE MAI RECENTE PREVIZIUNI ALE STATELOR MEMBRE

Prezenta anexă prezintă cele mai recente previziuni ale statelor membre privind depunerea în 2015 și 2016 a cererilor de plată pentru programele de coeziune din perioada 2007-2013, făcând distincție între previziunile generale (prezentate de statele membre) și previziunile plafonate (a se vedea explicația din secțiunea 4.4).

Previziunile statelor membre (în miliarde EUR)

| Perioada 2007-2013 | 2015
   (*1) | 2016 |
| --- | --- | --- |
| Previziuni generale | Previziuni generale |
| AT | Austria | 0,09 | 0,00 |
| BE | Belgia | 0,24 | 0,06 |
| BG | Bulgaria | 1,35 | 0,00 |
| CY | Cipru | 0,06 | 0,00 |
| CZ | Republica Cehă | 4,01 | 3,75 |
| DE | Germania | 2,43 | 0,95 |
| DK | Danemarca | 0,04 | 0,03 |
| EE | Estonia | 0,09 | 0,00 |
| ES | Spania | 4,65 | 1,74 |
| FI | Finlanda | 0,21 | 0,02 |
| FR | Franța | 1,92 | 0,34 |
| GR | Grecia | 0,75 | 0,00 |
| HR | Croația | 0,22 | 0,31 |
| HU | Ungaria | 3,86 | 1,24 |
| IE | Irlanda | 0,03 | 0,01 |
| IT | Italia | 5,07 | 1,44 |
| LT | Lituania | 0,09 | 0,00 |
| LU | Luxemburg | 0,01 | 0,00 |
| LV | Letonia | 0,54 | 0,09 |
| MT | Malta | 0,14 | 0,04 |
| NL | Țările de Jos | 0,21 | 0,10 |
| PL | Polonia | 8,92 | 3,99 |
| PT | Portugalia | 0,52 | 0,06 |
| RO | România | 6,64 | 2,81 |
| SE | Suedia | 0,11 | 0,00 |
| SI | Slovenia | 0,38 | 0,18 |
| SK | Slovacia | 2,68 | 0,64 |
| UK | Regatul Unit | 1,52 | 0,25 |
| CB | Cooperare teritorială | 1,16 | 0,25 |
| TOTAL | | 47,93 | 18,32 |
| TOTAL PREVIZIUNI PLAFONATE

   (*3) | 34,74 | 2,95

   (*2) |

Perioada 2007-2013

2015
   (*1)

2016

Previziuni generale

Previziuni generale

AT

Austria

0,09

0,00

BE

Belgia

0,24

0,06

BG

Bulgaria

1,35

0,00

CY

Cipru

0,06

0,00

CZ

Republica Cehă

4,01

3,75

DE

Germania

2,43

0,95

DK

Danemarca

0,04

0,03

EE

Estonia

0,09

0,00

ES

Spania

4,65

1,74

FI

Finlanda

0,21

0,02

FR

Franța

1,92

0,34

GR

Grecia

0,75

0,00

HR

Croația

0,22

0,31

HU

Ungaria

3,86

1,24

IE

Irlanda

0,03

0,01

IT

Italia

5,07

1,44

LT

Lituania

0,09

0,00

LU

Luxemburg

0,01

0,00

LV

Letonia

0,54

0,09

MT

Malta

0,14

0,04

NL

Țările de Jos

0,21

0,10

PL

Polonia

8,92

3,99

PT

Portugalia

0,52

0,06

RO

România

6,64

2,81

SE

Suedia

0,11

0,00

SI

Slovenia

0,38

0,18

SK

Slovacia

2,68

0,64

UK

Regatul Unit

1,52

0,25

CB

Cooperare teritorială

1,16

0,25

TOTAL

47,93

18,32

TOTAL PREVIZIUNI PLAFONATE

   (*3)

34,74

2,95

   (*2)

---

(*1)  În cazul programelor operaționale pentru care statele membre nu au trimis previziuni în ianuarie 2015, cifrele din 2015 sunt calculate utilizând previziunile aferente transmise în septembrie 2014 .

(*2)  Valoarea maximă exigibilă în 2016 este de 3,5 miliarde EUR, din care statele membre au confirmat deja, în această etapă, 3 miliarde EUR.

(*3)  Plafonarea se referă la aplicarea regulii procentajului de 95 %, care prevede că plățile intermediare pot fi efectuate înainte de închidere numai atât timp cât suma plăților este inferioară procentajului de 95 % din fondurile alocate programelor.

---

Joi, 9 iulie 2015

| 11.8.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 265/272 |
| --- | --- | --- | --- |

11.8.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 265/272

---

P8_TA(2015)0267

Nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear sau orice altă urgență radiologică (COM(2013)0943 – C7-0045/2014 – 2013/0451(COD))

(Procedura legislativă ordinară – prima lectură)

(2017/C 265/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2013)0943), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2013)0943),

| — | având în vedere articolele 31 și 32 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0045/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 31 și 32 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0045/2014),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 168 alineatul (4) litera (b) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 168 alineatul (4) litera (b) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 martie 2014 (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 martie 2014 (1)

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0176/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0176/2015),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 226, 16.7.2014, p. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0451

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 9 iulie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear sau orice altă urgență radiologică [AM 1. Acest amendament se aplică întregului text]

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
  CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității

  privind funcționarea Uniunii
  Europene a Energiei Atomice, în special articolele 31 și 32

  articolul 168 alineatul (4) litera (b) și articolul 114
  , [AM 2]

având în vedere propunerea Comisiei Europene, elaborată după obținerea avizului unui grup de persoane numite de Comitetul științific și tehnic dintre experții științifici din statele membre

   (1)
  ,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Parlamentului European
   (3)

  hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară


   (4)
  , [AM 3]

întrucât:

| (1) | Directiva 96/29/Euratom

  2013/59/Euratom
  a Consiliului (5)
  de stabilire a normelor

  stabilește normele
  de securitate de bază privind protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de
  expunerea la
  radiațiile ionizante. [AM 4] |
| --- | --- |

(1)

Directiva 96/29/Euratom

  2013/59/Euratom
  a Consiliului (5)
  de stabilire a normelor

  stabilește normele
  de securitate de bază privind protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de
  expunerea la
  radiațiile ionizante. [AM 4]

| (1a) | În conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii. [AM 5] |
| --- | --- |

(1a)

În conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar trebui asigurat un nivel ridicat de protecție a sănătății umane la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii. [AM 5]

| (2) | După producerea accidentului nuclear la centrala nucleară de la Cernobâl în 26 aprilie 1986, au fost eliberate în atmosferă cantități foarte mari de materiale radioactive care au contaminat produsele alimentare și furajele din câteva țări europene la niveluri semnificative din punctul de vedere al sănătății
  , provocând boli și afecțiuni care pun viața în pericol
  .
  Un nivel ridicat de contaminare radioactivă persistă și în prezent. Având în vedere că materialul radioactiv eliberat a contaminat aerul, apa, solul și vegetația, au
  fost adoptate măsuri pentru a se asigura că anumite produse agricole sunt introduse în Uniune numai în conformitate cu normele comune care protejează

  , cu scopul de a proteja
  sănătatea publică, menținând în același timp natura unificată a pieței și evitând perturbarea comerțului. [AM 6] |
| --- | --- |

(2)

După producerea accidentului nuclear la centrala nucleară de la Cernobâl în 26 aprilie 1986, au fost eliberate în atmosferă cantități foarte mari de materiale radioactive care au contaminat produsele alimentare și furajele din câteva țări europene la niveluri semnificative din punctul de vedere al sănătății
  , provocând boli și afecțiuni care pun viața în pericol
  .
  Un nivel ridicat de contaminare radioactivă persistă și în prezent. Având în vedere că materialul radioactiv eliberat a contaminat aerul, apa, solul și vegetația, au
  fost adoptate măsuri pentru a se asigura că anumite produse agricole sunt introduse în Uniune numai în conformitate cu normele comune care protejează

  , cu scopul de a proteja
  sănătatea publică, menținând în același timp natura unificată a pieței și evitând perturbarea comerțului. [AM 6]

| (2a) | Statele membre sunt responsabile de monitorizarea respectării nivelurilor stabilite în prezentul regulament, în principal prin supravegherea standardelor de siguranță aplicabile produselor alimentare și furajelor. Articolul 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE prevede adoptarea unor măsuri comune în domeniul veterinar al căror obiectiv direct este protecția sănătății umane. În plus, articolul 114 din TFUE garantează un nivel de armonizare corespunzător, care să asigure buna funcționare a pieței interne. [AM 7] |
| --- | --- |

(2a)

Statele membre sunt responsabile de monitorizarea respectării nivelurilor stabilite în prezentul regulament, în principal prin supravegherea standardelor de siguranță aplicabile produselor alimentare și furajelor. Articolul 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE prevede adoptarea unor măsuri comune în domeniul veterinar al căror obiectiv direct este protecția sănătății umane. În plus, articolul 114 din TFUE garantează un nivel de armonizare corespunzător, care să asigure buna funcționare a pieței interne. [AM 7]

| (2b) | Este dovedit faptul că dozele mai mari de radiații au un efect dăunător și distructiv asupra celulelor corpului și pot provoca apariția cancerelor. [AM 8] |
| --- | --- |

(2b)

Este dovedit faptul că dozele mai mari de radiații au un efect dăunător și distructiv asupra celulelor corpului și pot provoca apariția cancerelor. [AM 8]

| (2c) | Este important să se stabilească praguri reduse pentru nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor, pentru a lua în considerare doza cumulată mai mare provocată de contaminarea alimentelor care sunt consumate o perioadă mai îndelungată. [AM 9] |
| --- | --- |

(2c)

Este important să se stabilească praguri reduse pentru nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor, pentru a lua în considerare doza cumulată mai mare provocată de contaminarea alimentelor care sunt consumate o perioadă mai îndelungată. [AM 9]

| (3) | Regulamentul (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (Euratom) nr. 2218/89 al Consiliului (7), stabilește nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă aplicabile după un accident nuclear sau în orice altă urgență radiologică care ar putea să determine sau a determinat o contaminare radioactivă semnificativă a alimentelor și a furajelor. Respectivele niveluri maxime permise sunt încă în conformitate cu cele mai recente recomandări științifice disponibile în prezent pe plan internațional
  și ar trebui să fie revizuite și actualizate periodic pentru a se ține seama de noile dovezi științifice
  .
  Nivelurile maxime permise enumerate în anexele I-III au fost revizuite și sunt prezentate în Publicația Comisiei Internaționale nr. 105 privind protecția radiologică. Acestea se bazează în special pe un nivel de referință de 1 mSv pe an în plus față de doza individuală ingerată și pornesc de la premisa că 10 % din alimentele consumate anual sunt contaminate. [AM 10] |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (Euratom) nr. 2218/89 al Consiliului (7), stabilește nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă aplicabile după un accident nuclear sau în orice altă urgență radiologică care ar putea să determine sau a determinat o contaminare radioactivă semnificativă a alimentelor și a furajelor. Respectivele niveluri maxime permise sunt încă în conformitate cu cele mai recente recomandări științifice disponibile în prezent pe plan internațional
  și ar trebui să fie revizuite și actualizate periodic pentru a se ține seama de noile dovezi științifice
  .
  Nivelurile maxime permise enumerate în anexele I-III au fost revizuite și sunt prezentate în Publicația Comisiei Internaționale nr. 105 privind protecția radiologică. Acestea se bazează în special pe un nivel de referință de 1 mSv pe an în plus față de doza individuală ingerată și pornesc de la premisa că 10 % din alimentele consumate anual sunt contaminate. [AM 10]

| (4) | În urma accidentului de la centrala nucleară de la Fukushima produs la 11 martie 2011, Comisia a fost informată că nivelurile de radionuclizi în anumite produse alimentare originare din Japonia depășesc nivelurile
  -limită

  de acțiune pentru alimente aplicabile în Japonia
  în cazul alimentelor
  . O astfel de contaminare poate reprezenta o amenințare pentru sănătatea publică și animală din Uniune și, prin urmare, au fost adoptate măsuri de impunere a unor condiții speciale vizând importurile de furaje și de alimente originare sau expediate din Japonia, în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
  De asemenea, ar trebui instituite măsuri de monitorizare și de minimizare a riscului de consum al produselor alimentare provenite din alte țări afectate de căderi radioactive în urma producerii unui accident nuclear într-o altă țară. [AM 11] |
| --- | --- |

(4)

În urma accidentului de la centrala nucleară de la Fukushima produs la 11 martie 2011, Comisia a fost informată că nivelurile de radionuclizi în anumite produse alimentare originare din Japonia depășesc nivelurile
  -limită

  de acțiune pentru alimente aplicabile în Japonia
  în cazul alimentelor
  . O astfel de contaminare poate reprezenta o amenințare pentru sănătatea publică și animală din Uniune și, prin urmare, au fost adoptate măsuri de impunere a unor condiții speciale vizând importurile de furaje și de alimente originare sau expediate din Japonia, în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală.
  De asemenea, ar trebui instituite măsuri de monitorizare și de minimizare a riscului de consum al produselor alimentare provenite din alte țări afectate de căderi radioactive în urma producerii unui accident nuclear într-o altă țară. [AM 11]

| (5) | Pentru a proteja sănătatea populației

  asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății publice
  , este necesar să se înființeze un sistem care să permită Comunității Europene a Energiei Atomice

  Uniunii să
  să stabilească nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă după un accident nuclear sau o altă urgență radiologică care ar putea să determine sau a determinat deja o contaminare radioactivă semnificativă a alimentelor și a furajelor. [AM 12] |
| --- | --- |

(5)

Pentru a proteja sănătatea populației

  asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății publice
  , este necesar să se înființeze un sistem care să permită Comunității Europene a Energiei Atomice

  Uniunii să
  să stabilească nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă după un accident nuclear sau o altă urgență radiologică care ar putea să determine sau a determinat deja o contaminare radioactivă semnificativă a alimentelor și a furajelor. [AM 12]

| (6) | Nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă ar trebui să se aplice alimentelor și furajelor originare din Uniune sau importate din țări terțe în funcție de locul și circumstanțele accidentului nuclear sau ale urgenței radiologice
  , luând în considerare efectul radiației naturale și cumulate, pe măsură ce acesta avansează în lanțul alimentar
  .
  Ar trebui să se stabilească revizuiri periodice ale acestor niveluri
  . [AM 13] |
| --- | --- |

(6)

Nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă ar trebui să se aplice alimentelor și furajelor originare din Uniune sau importate din țări terțe în funcție de locul și circumstanțele accidentului nuclear sau ale urgenței radiologice
  , luând în considerare efectul radiației naturale și cumulate, pe măsură ce acesta avansează în lanțul alimentar
  .
  Ar trebui să se stabilească revizuiri periodice ale acestor niveluri
  . [AM 13]

| (7) | Comisia trebuie să fie informată atunci când se petrece un accident nuclear sau când se descoperă niveluri înalte de radioactivitate, în conformitate cu Decizia 87/600/Euratom a Consiliului (8) sau în temeiul Convenției AIEA privind notificarea rapidă a unui accident nuclear, publicată în 26 septembrie 1986. |
| --- | --- |

(7)

Comisia trebuie să fie informată atunci când se petrece un accident nuclear sau când se descoperă niveluri înalte de radioactivitate, în conformitate cu Decizia 87/600/Euratom a Consiliului (8) sau în temeiul Convenției AIEA privind notificarea rapidă a unui accident nuclear, publicată în 26 septembrie 1986.

| (8) | Pentru a ține cont de faptul că alimentația sugarilor în primele șase luni de viață poate varia în mod semnificativ și pentru a ține cont de aspectele necunoscute ale metabolismului sugarilor în timpul celei de-a doua perioade de șase luni de viață, există un beneficiu în extinderea aplicării unor niveluri maxime permise mai mici pentru alimentele destinate sugarilor la întreaga perioadă corespunzând primelor 12 luni de viață a acestora.
  În cazul femeilor însărcinate și al femeilor care alăptează ar trebui să se aplice niveluri maxime permise mai reduse pentru alimente. [AM 14] |
| --- | --- |

(8)

Pentru a ține cont de faptul că alimentația sugarilor în primele șase luni de viață poate varia în mod semnificativ și pentru a ține cont de aspectele necunoscute ale metabolismului sugarilor în timpul celei de-a doua perioade de șase luni de viață, există un beneficiu în extinderea aplicării unor niveluri maxime permise mai mici pentru alimentele destinate sugarilor la întreaga perioadă corespunzând primelor 12 luni de viață a acestora.
  În cazul femeilor însărcinate și al femeilor care alăptează ar trebui să se aplice niveluri maxime permise mai reduse pentru alimente. [AM 14]

| (9) | Pentru a facilita adaptarea nivelurilor maxime permise, în special ținând cont de cunoștințele științifice, procedurile pentru stabilirea

  și de progresele tehnologice la nivel internațional
  ,
  Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului o nouă propunere de adaptare a
  nivelurilor maxime permise ar trebui să includă consultarea grupului de experți menționat la articolul 31 din tratat. [AM 15] |
| --- | --- |

(9)

Pentru a facilita adaptarea nivelurilor maxime permise, în special ținând cont de cunoștințele științifice, procedurile pentru stabilirea

  și de progresele tehnologice la nivel internațional
  ,
  Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului o nouă propunere de adaptare a
  nivelurilor maxime permise ar trebui să includă consultarea grupului de experți menționat la articolul 31 din tratat. [AM 15]

| (9a) | Pentru a facilita adaptarea nivelurilor maxime permise, ar trebui introduse proceduri care să permită consultarea periodică a experților. Comisia ar trebui să constituie un grup de experți pe baza unor criterii științifice și deontologice. Comisia ar trebui să facă publică componența grupului, precum și declarațiile de interese ale membrilor acestuia. Cu ocazia adaptării nivelurilor maxime permise, Comisia ar trebui să consulte și experții organismelor internaționale care activează în domeniul radioprotecției. [AM 16] |
| --- | --- |

(9a)

Pentru a facilita adaptarea nivelurilor maxime permise, ar trebui introduse proceduri care să permită consultarea periodică a experților. Comisia ar trebui să constituie un grup de experți pe baza unor criterii științifice și deontologice. Comisia ar trebui să facă publică componența grupului, precum și declarațiile de interese ale membrilor acestuia. Cu ocazia adaptării nivelurilor maxime permise, Comisia ar trebui să consulte și experții organismelor internaționale care activează în domeniul radioprotecției. [AM 16]

| (9b) | Grupul de experți ar trebui să estimeze și efectul cumulat al contaminării radioactive. [AM 17] |
| --- | --- |

(9b)

Grupul de experți ar trebui să estimeze și efectul cumulat al contaminării radioactive. [AM 17]

| (9c) | Nivelurile maxime permise ar trebui să fie publice și ar trebui să fie revizuite în mod regulat pentru a ține seama în mod corespunzător de cele mai recente progrese și recomandări științifice disponibile pe scară internațională, pentru a reflecta nevoia de a liniști publicul și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a acestuia, precum și pentru a evita divergențele dintre practicile de reglementare internaționale. [AM 18] |
| --- | --- |

(9c)

Nivelurile maxime permise ar trebui să fie publice și ar trebui să fie revizuite în mod regulat pentru a ține seama în mod corespunzător de cele mai recente progrese și recomandări științifice disponibile pe scară internațională, pentru a reflecta nevoia de a liniști publicul și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a acestuia, precum și pentru a evita divergențele dintre practicile de reglementare internaționale. [AM 18]

| (10) | Pentru a se asigura faptul că alimentele și furajele a căror radioactivitate depășește nivelurile maxime permise nu sunt introduse pe piața UE

  Uniunii
  , respectarea acestor niveluri ar trebui să facă obiectul unor verificări corespunzătoare

  riguroase din partea statelor membre și a Comisiei. În cazul nerespectării nivelurilor, ar trebui aplicate sancțiuni, iar publicul ar trebui informat în acest sens
  . [AM 19] |
| --- | --- |

(10)

Pentru a se asigura faptul că alimentele și furajele a căror radioactivitate depășește nivelurile maxime permise nu sunt introduse pe piața UE

  Uniunii
  , respectarea acestor niveluri ar trebui să facă obiectul unor verificări corespunzătoare

  riguroase din partea statelor membre și a Comisiei. În cazul nerespectării nivelurilor, ar trebui aplicate sancțiuni, iar publicul ar trebui informat în acest sens
  . [AM 19]

| (10a) | Normele privind verificarea îndeplinirii măsurilor destinate prevenirii, eliminării sau reducerii până la niveluri acceptabile a riscurilor de contaminare a oamenilor sau animalelor sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

   (9)
  . [AM 20] |
| --- | --- |

(10a)

Normele privind verificarea îndeplinirii măsurilor destinate prevenirii, eliminării sau reducerii până la niveluri acceptabile a riscurilor de contaminare a oamenilor sau animalelor sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

   (9)
  . [AM 20]

| (11) | Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește crearea condițiilor pentru aplicarea nivelurilor maxime permise prestabilite, ar trebui să-i fie conferite Comisiei competențe de executare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10). |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește crearea condițiilor pentru aplicarea nivelurilor maxime permise prestabilite, ar trebui să-i fie conferite Comisiei competențe de executare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10).

| (12) | Procedura de examinare ar trebui utilizată pentru adoptarea actelor în temeiul cărora devin aplicabile nivelurile maxime permise prestabilite de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor.
  Cu toate acestea, este necesar ca, în eventualitatea unui accident nuclear sau a oricărei situații de urgență radiologică, să se ia în considerare împrejurările și condițiile specifice aplicabile fiecărui accident și, prin urmare, să se stabilească o procedură care să permită adaptarea rapidă prin reducerea acestor niveluri prestabilite maxime permise, permițând, totodată, dacă este necesar, introducerea unor niveluri maxime permise pentru alți radionuclizi (îndeosebi tritiul) eliberați în urma accidentului, pentru a garanta un nivel cât mai ridicat de protecție a populației. Măsura adoptată și nivelurile maxime ar trebui să fie imediat comunicate populației. [AM 21] |
| --- | --- |

(12)

Procedura de examinare ar trebui utilizată pentru adoptarea actelor în temeiul cărora devin aplicabile nivelurile maxime permise prestabilite de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor.
  Cu toate acestea, este necesar ca, în eventualitatea unui accident nuclear sau a oricărei situații de urgență radiologică, să se ia în considerare împrejurările și condițiile specifice aplicabile fiecărui accident și, prin urmare, să se stabilească o procedură care să permită adaptarea rapidă prin reducerea acestor niveluri prestabilite maxime permise, permițând, totodată, dacă este necesar, introducerea unor niveluri maxime permise pentru alți radionuclizi (îndeosebi tritiul) eliberați în urma accidentului, pentru a garanta un nivel cât mai ridicat de protecție a populației. Măsura adoptată și nivelurile maxime ar trebui să fie imediat comunicate populației. [AM 21]

| (12a) | Comisia ar trebui să fie asistată de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, constituit prin Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului

   (11)

  . Statele membre ar trebui să se asigure că reprezentanții lor în comitetul respectiv au suficiente cunoștințe în materie de protecție radiologică. [AM 22] |
| --- | --- |

(12a)

Comisia ar trebui să fie asistată de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, constituit prin Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului

   (11)

  . Statele membre ar trebui să se asigure că reprezentanții lor în comitetul respectiv au suficiente cunoștințe în materie de protecție radiologică. [AM 22]

| (13) | Comisia ar trebui să adopte imediat acte de punere în aplicare relevante dacă, în cazuri temeinic justificate aferente anumitor urgențe radiologice care ar putea determina sau au determinat o contaminare radioactivă semnificativă a alimentelor și a furajelor, motive imperative de urgență impun adoptarea
  lor. Măsura adoptată și nivelurile maxime ar trebui să fie imediat comunicate populației. [AM 23] |
| --- | --- |

(13)

Comisia ar trebui să adopte imediat acte de punere în aplicare relevante dacă, în cazuri temeinic justificate aferente anumitor urgențe radiologice care ar putea determina sau au determinat o contaminare radioactivă semnificativă a alimentelor și a furajelor, motive imperative de urgență impun adoptarea
  lor. Măsura adoptată și nivelurile maxime ar trebui să fie imediat comunicate populației. [AM 23]

| (13a) | Adoptarea nivelurilor maxime permise în temeiul prezentului regulament ar trebui să se bazeze pe cerințele privind protecția celor mai fragile și vulnerabile categorii de populație, în special a copiilor și a persoanelor care se găsesc în zone geografice izolate sau care practică agricultura de subzistență. Nivelurile maxime permise ar trebui să fie aceleași pentru toată populația și să se bazeze pe nivelurile cele mai joase. [AM 24] |
| --- | --- |

(13a)

Adoptarea nivelurilor maxime permise în temeiul prezentului regulament ar trebui să se bazeze pe cerințele privind protecția celor mai fragile și vulnerabile categorii de populație, în special a copiilor și a persoanelor care se găsesc în zone geografice izolate sau care practică agricultura de subzistență. Nivelurile maxime permise ar trebui să fie aceleași pentru toată populația și să se bazeze pe nivelurile cele mai joase. [AM 24]

| (13b) | În cazul în care alimentele sau furajele provenite din Uniune sau importate din țări terțe reprezintă un risc grav pentru sănătatea umană sau animală sau pentru mediu, Comisia ar trebui să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri suplimentare în concordanță cu Regulamentul (CE) nr. 178/2002 pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și animale. În măsura posibilităților, nivelurile maxime permise aplicabile și măsurile suplimentare de urgență ar trebui să fie înglobate într-un singur regulament de punere în aplicare. [AM 25] |
| --- | --- |

(13b)

În cazul în care alimentele sau furajele provenite din Uniune sau importate din țări terțe reprezintă un risc grav pentru sănătatea umană sau animală sau pentru mediu, Comisia ar trebui să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri suplimentare în concordanță cu Regulamentul (CE) nr. 178/2002 pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și animale. În măsura posibilităților, nivelurile maxime permise aplicabile și măsurile suplimentare de urgență ar trebui să fie înglobate într-un singur regulament de punere în aplicare. [AM 25]

| (13c) | În momentul elaborării sau revizuirii actelor de punere în aplicare, Comisia ar trebui să țină cont în primul rând de următoarele împrejurări: localizarea, natura și gravitatea accidentului nuclear sau a oricărei cauze a unei situații de urgență radiologică; natura și amploarea substanțelor radiologice eliberate în aer, apă sau sol, precum și a celor din alimente și furaje, atât în Uniune, cât și în afara acesteia; riscurile de contaminare radiologică identificată sau potențială a alimentelor și furajelor și dozele de radiații rezultante; tipul și cantitatea de alimente și furaje contaminate care pot ajunge pe piața Uniunii și nivelurile maxime permise pentru alimentele și furajele contaminate în țări terțe. [AM 26] |
| --- | --- |

(13c)

În momentul elaborării sau revizuirii actelor de punere în aplicare, Comisia ar trebui să țină cont în primul rând de următoarele împrejurări: localizarea, natura și gravitatea accidentului nuclear sau a oricărei cauze a unei situații de urgență radiologică; natura și amploarea substanțelor radiologice eliberate în aer, apă sau sol, precum și a celor din alimente și furaje, atât în Uniune, cât și în afara acesteia; riscurile de contaminare radiologică identificată sau potențială a alimentelor și furajelor și dozele de radiații rezultante; tipul și cantitatea de alimente și furaje contaminate care pot ajunge pe piața Uniunii și nivelurile maxime permise pentru alimentele și furajele contaminate în țări terțe. [AM 26]

| (13d) | În eventualitatea unui accident nuclear sau a unei situații de urgență radiologică ce determină aplicarea nivelurilor maxime permise, atât Comisia, cât și fiecare stat membru ar trebui să informeze populația în legătură cu nivelurile aplicabile. În plus, populația ar trebui să fie informată în legătură cu produsele și alimentele susceptibile să acumuleze concentrații mai mari de radioactivitate. [AM 27] |
| --- | --- |

(13d)

În eventualitatea unui accident nuclear sau a unei situații de urgență radiologică ce determină aplicarea nivelurilor maxime permise, atât Comisia, cât și fiecare stat membru ar trebui să informeze populația în legătură cu nivelurile aplicabile. În plus, populația ar trebui să fie informată în legătură cu produsele și alimentele susceptibile să acumuleze concentrații mai mari de radioactivitate. [AM 27]

| (13e) | Respectarea nivelurilor maxime permise ar trebui supusă unor verificări corespunzătoare și ar trebui prevăzute sancțiuni în cazul exportării, al importării sau al comercializării deliberate de alimente cu un nivel de contaminare mai mare decât nivelurile maxime permise, [AM 28] |
| --- | --- |

(13e)

Respectarea nivelurilor maxime permise ar trebui supusă unor verificări corespunzătoare și ar trebui prevăzute sancțiuni în cazul exportării, al importării sau al comercializării deliberate de alimente cu un nivel de contaminare mai mare decât nivelurile maxime permise, [AM 28]

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prezentul regulament stabilește nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor astfel cum sunt stabilite în anexa I, nivelurile maxime permise pentru alimentele de importanță minoră astfel cum sunt stabilite în anexa II și nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă a furajelor astfel cum sunt stabilite în anexa III, care pot fi introduse pe piață după un accident nuclear sau în orice alt caz de urgență radiologică care ar putea determina sau care a determinat o contaminare radioactivă semnificativă a alimentelor și a furajelor, precum și procedurile prin care aceste niveluri maxime permise devin aplicabile. [AM 54]

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „alimente” înseamnă orice substanță sau produs, indiferent dacă sunt sau nu prelucrate, prelucrate parțial sau neprelucrate, destinate ingerării de către oameni sau care este posibil să fie ingerate de oameni, inclusiv băuturile, guma de mestecat și orice substanță, inclusiv apa, încorporate în mod intenționat în alimente în timpul fabricării, preparării sau tratării lor; alimentele nu includ:

  care corespunde definiției stabilite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002;









  (a) | furajele; |
| --- | --- | --- |

1.

„alimente” înseamnă orice substanță sau produs, indiferent dacă sunt sau nu prelucrate, prelucrate parțial sau neprelucrate, destinate ingerării de către oameni sau care este posibil să fie ingerate de oameni, inclusiv băuturile, guma de mestecat și orice substanță, inclusiv apa, încorporate în mod intenționat în alimente în timpul fabricării, preparării sau tratării lor; alimentele nu includ:

  care corespunde definiției stabilite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002;

(a)

furajele;

| (b) | animalele vii, în afara cazurilor în care sunt pregătite în vederea introducerii pe piață pentru consum uman; |
| --- | --- |

(b)

animalele vii, în afara cazurilor în care sunt pregătite în vederea introducerii pe piață pentru consum uman;

| (c) | plantele, înainte de a fi recoltate; |
| --- | --- |

(c)

plantele, înainte de a fi recoltate;

| (d) | medicamentele în sensul articolului 1 alineatul (2) din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (12)
  ; |
| --- | --- |

(d)

medicamentele în sensul articolului 1 alineatul (2) din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (12)
  ;

| (e) | produsele cosmetice în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

   (13)
  ; |
| --- | --- |

(e)

produsele cosmetice în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

   (13)
  ;

| (f) | tutunul și produsele din tutun în sensul Directivei 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (14)
  ; |
| --- | --- |

(f)

tutunul și produsele din tutun în sensul Directivei 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (14)
  ;

| (g) | substanțele stupefiante sau psihotrope în sensul Convenției Unice a Organizației Națiunilor Unite privind substanțele stupefiante din 1961 și al Convenției Organizației Națiunilor Unite privind substanțele psihotrope din 1971; |
| --- | --- |

(g)

substanțele stupefiante sau psihotrope în sensul Convenției Unice a Organizației Națiunilor Unite privind substanțele stupefiante din 1961 și al Convenției Organizației Națiunilor Unite privind substanțele psihotrope din 1971;

| (h) | reziduurile și contaminanții.
  [AM 29] |
| --- | --- |

(h)

reziduurile și contaminanții.
  [AM 29]

| 2. | „alimente de importanță minoră” înseamnă alimente de importanță minoră pentru dietă, fiind consumate foarte puțin de populație;
  [AM 55] |
| --- | --- |

2.

„alimente de importanță minoră” înseamnă alimente de importanță minoră pentru dietă, fiind consumate foarte puțin de populație;
  [AM 55]

| 3. | „furaje” înseamnă orice substanță sau produs, inclusiv aditivi, indiferent dacă sunt sau nu prelucrate, prelucrate parțial sau neprelucrate, destinate hrănirii pe cale orală a animalelor

  care corespunde definiției stabilite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; [AM 30] |
| --- | --- |

3.

„furaje” înseamnă orice substanță sau produs, inclusiv aditivi, indiferent dacă sunt sau nu prelucrate, prelucrate parțial sau neprelucrate, destinate hrănirii pe cale orală a animalelor

  care corespunde definiției stabilite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; [AM 30]

| 4. | „introducere pe piață” înseamnă deținerea de alimente sau de furaje pentru a le vinde, inclusiv pentru a le oferi spre vânzare sau în cadrul oricărei alte forme de transfer, gratuit sau nu, precum și înseși vânzarea, distribuirea și alte forme de transfer.

  orice activitate care corespunde definiției stabilite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; [AM 31] |
| --- | --- |

4.

„introducere pe piață” înseamnă deținerea de alimente sau de furaje pentru a le vinde, inclusiv pentru a le oferi spre vânzare sau în cadrul oricărei alte forme de transfer, gratuit sau nu, precum și înseși vânzarea, distribuirea și alte forme de transfer.

  orice activitate care corespunde definiției stabilite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002; [AM 31]

| (4a) | „materiale care vin în contact cu alimentele/furajele” înseamnă ambalaje și alte materiale destinate să vină în contact cu alimentele; [AM 32] |
| --- | --- |

(4a)

„materiale care vin în contact cu alimentele/furajele” înseamnă ambalaje și alte materiale destinate să vină în contact cu alimentele; [AM 32]

| (4b) | „situație de urgență radiologică” înseamnă un eveniment neobișnuit care presupune existența unei surse de radiații și necesită intervenția imediată pentru a atenua orice amenințări grave la adresa sănătății și a siguranței, sau orice consecință negativă pentru calitatea vieții, pentru bunuri ori pentru mediu, sau care constituie un pericol ce ar putea conduce la astfel de consecințe negative. [AM 33] |
| --- | --- |

(4b)

„situație de urgență radiologică” înseamnă un eveniment neobișnuit care presupune existența unei surse de radiații și necesită intervenția imediată pentru a atenua orice amenințări grave la adresa sănătății și a siguranței, sau orice consecință negativă pentru calitatea vieții, pentru bunuri ori pentru mediu, sau care constituie un pericol ce ar putea conduce la astfel de consecințe negative. [AM 33]

Articolul 2a

Nu sunt autorizate practicile care constau în amestecarea alimentelor cu concentrații peste cele permise de normele referitoare la nivelurile maxime permise de contaminare a alimentelor și furajelor cu alimente necontaminate sau ușor contaminate în vederea obținerii unor produse care sunt conforme cu normele stabilite în prezentul regulament. [AM 34]

Articolul 3

(1)   În cazul în care Comisia primește — în special în conformitate fie cu normele Comunității Europene a Energiei Atomice pentru schimbul imediat de informații în cazul unei urgențe radiologice, fie cu Convenția AIEA din 26 septembrie 1986 privind notificarea rapidă a unui accident nuclear — informații oficiale despre accidente sau despre orice alte cazuri de urgențe radiologice , care dovedesc că este posibil să se atingă sau că au fost atinse nivelurile maxime permise pentru alimente, pentru alimentele de importanță minoră sau pentru furaje, ea adoptă, în cazul în care circumstanțele o impun, un regulament

  care au drept consecință o contaminare a alimentelor și a furajelor
  ,
  ea adoptă, în cel mai scurt timp posibil, un act
  de punere în aplicare prin care respectivele niveluri maxime permise devin aplicabile,
  stabilind niveluri maxime permise de radioactivitate care nu pot fi mai mari decât cele stabilite în anexele la prezentul regulament
  . Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 5 alineatul (2). [AM 35]

(1a)
     
  Nivelurile maxime permise sunt date publicității și sunt revizuite în mod regulat pentru a ține cont de cele mai recente progrese și recomandări științifice disponibile pe scară internațională, pentru a reflecta nevoia de a liniști publicul și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a acestuia, precum și pentru a evita divergențele față de practicile de reglementare internaționale care un grad mai ridicat de protecție. [AM 36]

(2)   Din motive imperioase de urgență justificate corespunzător legate de circumstanțele accidentului nuclear sau ale urgenței radiologice, Comisia adoptă un regulament

  act
  de punere în aplicare imediat aplicabil, în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (3). [AM 37]

(3)   În cursul procesului de elaborare a proiectului de act

  elaborării actelor
  de punere în aplicare menționat la alineatele (1) și (2) din prezentul articol și în cursul discuțiilor cu privire la acesta purtate cu comitetul menționat la articolul 5, Comisia ia în considerare standardele de bază stabilite în conformitate cu articolele 30 și 31 din tratat

  Directiva 2013/59/Euratom
  , inclusiv principiul potrivit căruia toate expunerile sunt menținute la un nivel cât mai mic posibil în mod rezonabil, luând în considerare
  , ca o prioritate,
  protecția sănătății populației și factorii economici și societali
  , în special în cazul segmentelor celor mai vulnerabile ale societății
  .
  La elaborarea actelor respective, Comisia este asistată de un grup independent de experți în sănătate publică, selectați pe baza cunoștințelor și expertizei acestora în materie de radioprotecție și siguranță alimentară („grupul de experți”). Comisia face publică componența grupului de experți, precum și declarațiile de interese ale membrilor săi
  . [AM 38]

(3a)
     
  Actele de punere în aplicare menționate la alineatele (1) și (2) se adoptă în funcție de natura și amploarea radiațiilor și se revizuiesc ori de câte ori este necesar, în conformitate cu evoluția contaminării. Comisia se angajează să efectueze prima revizuire în termen de cel mult o lună de la accidentul nuclear sau situația de urgență radiologică pentru a modifica, dacă este necesar, nivelurile maxime permise ale radioactivității și lista radionuclizilor. [AM 39]

Articolul 4

(1)   De îndată ce Comisia adoptă un regulament

  act
  de punere în aplicare prin care nivelurile maxime permise devin aplicabile, alimentele sau furajele care nu respectă respectivele niveluri maxime permise nu se introduc pe piață. [AM 40]

Comisia instituie un regim de răspundere nucleară care să răspundă preocupărilor exprimate de toate statele membre care ar putea fi afectate de un accident nuclear. Respectivul regim oferă compensații corespunzătoare în cazul producerii de accidente nucleare. [AM 41]

În scopul aplicării prezentului regulament, alimentele sau furajele importate din țări terțe se consideră ca fiind introduse pe piață dacă, pe teritoriul vamal al Uniunii, ele fac obiectul unei alte proceduri vamale decât procedura de tranzit. [AM 42]

Statele membre monitorizează respectarea nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă pe teritoriul lor. În acest scop, statele membre practică un sistem de controale oficiale ale alimentelor și furajelor și alte activități adecvate, conform împrejurărilor, inclusiv comunicarea către public a siguranței și a riscului alimentelor și furajelor, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002. [AM 43]

(2)   Fiecare stat membru furnizează Comisiei toate informațiile privind aplicarea prezentului regulament, în special cele privind cazurile de nerespectare a nivelurilor maxime permise.:

| (a) | planificarea periodică a unor controale privind nivelurile maxime permise pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

(a)

planificarea periodică a unor controale privind nivelurile maxime permise pe teritoriul lor;

| (b) | cazurile de nerespectare a nivelurilor maxime permise; |
| --- | --- |

(b)

cazurile de nerespectare a nivelurilor maxime permise;

| (c) | identificarea serviciilor naționale competente responsabile de controale. |
| --- | --- |

(c)

identificarea serviciilor naționale competente responsabile de controale.

Comisia comunică aceste informații celorlalte state membre
  în cel mai scurt timp posibil
  .

Cazurile de nerespectare a nivelurilor maxime permise se notifică prin intermediul sistemului rapid de alertă prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 178/2002.

Comisia aplică sancțiuni statelor membre care, la rândul lor, nu aplică sancțiuni în cazul comercializării sau exportului de furaje al căror grad de contaminare depășește nivelurile maxime permise. [AM 44]

(3)
     
  Statele membre furnizează informații publicului, în principal prin intermediul unui serviciu online, despre nivelurile maxime permise, situațiile de urgență și cazurile de nerespectare a nivelurilor maxime permise. De asemenea, publicului i se notifică alimentele care ar putea acumula concentrații mai ridicate de radioactivitate și, în special, tipul produsului, marca, originea și data analizei. [AM 45]

(4)
     
  Nivelurile maxime admise prevăzute în anexele la prezentul regulament țin seama de efectul degradării parțiale a izotopilor radioactivi în perioada de valabilitate a alimentelor conservate. În funcție de tipul de contaminare, de exemplu contaminarea cu izotopi de iod, radioactivitatea produselor alimentare conservate trebuie monitorizată constant. [AM 46]

(5)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 31 martie 2017, un raport cu privire la adecvarea unui mecanism de compensare a agricultorilor ale căror alimente au fost contaminate peste nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă și care, prin urmare, nu mai pot fi comercializate. Acest mecanism trebuie să se bazeze pe principiul „poluatorul plătește”. Raportul este însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă de instituire a unui astfel de mecanism. [AM 47]

Articolul 4a

(1)
     
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 31 martie 2017, un raport cu privire la adecvarea nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă prevăzute în anexe.

(2)
     
  Raportul permite verificarea faptului dacă nivelurile maxime permise de contaminare radioactivă garantează respectarea limitei de doză efectivă de 1 mSv/an pentru expunerea populației și dacă determină concentrații pentru glanda tiroidă suficient de reduse față de valoarea de referință de 10 mGy, recomandată de OMS pentru administrarea de iod stabil pentru grupurile vulnerabile.

(3)
     
  Raportul ia în considerare posibilitatea de a revizui clasificarea radionuclizilor și de a include tritiul și carbonul-14 în anexele la prezentul regulament. La evaluarea nivelurilor maxime permise respective, raportul pune un accent deosebit pe protecția grupurilor de populație celor mai vulnerabile, în special copiii, și analizează posibilitatea stabilirii pe baza acestora a unor niveluri maxime permise pentru toate categoriile de populație. [AM 48]

Articolul 5

(1)   Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

  plante
  ,
  animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
  instituit prin articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului

   (15)
  . Respectivul comitet este considerat un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. [AM 49]

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din respectivul regulament.

Articolul 6

Pentru a se asigura că nivelurile maxime permise stabilite în anexele I, II și III

  la prezentul regulament
  țin seama de orice date noi sau suplimentare importante care devin disponibile, în special în ceea ce privește cunoștințele științifice, adaptările respectivelor anexe sunt propuse de Comisie

  de ultimă oră
  ,
  Comisia prezintă Parlamentului și Consiliului un raport însoțit, dacă este cazul, de o propunere de adaptare a respectivelor anexe și de revizuire, dacă este necesar, a listei de radionuclizi,
  după consultarea grupului de experți menționat la articolul 31 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice

  3 alineatul (3)
  . [AM 50]

Articolul 6a

În cazul unui accident nuclear sau al unei alte urgențe radiologice care provoacă contaminarea alimentelor și furajelor, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care sunt descrise detaliat măsurile adoptate în conformitate cu prezentul regulament și informațiile notificate în conformitate cu articolul 4 alineatul (2). [AM 51]

Articolul 7

Regulamentul (Euratom) nr. 3954/87, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (Euratom) nr. 2218/1989, și Regulamentele (Euratom) nr. 944/89 (16) și nr. 770/90 (17) ale Comisiei se abrogă.

Trimiterile la regulamentele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa V.

Articolul 8

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European,

Președintele,

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  JO C, p. .

1

JO C, p. .

(2)  JO C , , p. .

2

(3)  JO C , , p. .

3

JO C , , p. .

(4)  Poziția Parlamentului European din 9 iulie 2015 și poziția Consiliului din ...

4

(5)  Directiva 96/29/Euratom

  2013/59/Euratom
  a Consiliului din 13 mai 1996

  5 decembrie 2013
  de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor prezentate de
  expunerea la
  radiațiile ionizante .(
  JO L 159, 29.6.1996, p. 1)

  și de abrogare a Directivelor 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom și 2003/122/Euratom (



  JO L 13
  ,
  17.1.2014, p. 1



  )
  .

5

96/29/Euratom

2013/59/Euratom

13 mai 1996

5 decembrie 2013

sănătății lucrătorilor și a populației

expunerea la

JO L 159, 29.6.1996, p. 1)

și de abrogare a Directivelor 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom și 2003/122/Euratom (

JO L 13

17.1.2014, p. 1

)

(6)  Regulamentul (Euratom) nr. 3954/87 al Consiliului din 22 decembrie 1987 de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a alimentelor și a furajelor după un accident nuclear sau altă situație de urgență radiologică (JO L 371, 30.12.1987, p. 11).

6

(7)  Regulamentul (Euratom) nr. 2218/89 al Consiliului din 18 iulie 1989 de modificare a Regulamentului (Euratom) nr. 3954/87 de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă a produselor alimentare și a furajelor după un accident nuclear sau altă situație de urgență radiologică (JO L 211, 22.7.1989, p. 1).

7

(8)  Decizia 87/600/Euratom a Consiliului din 14 decembrie 1987 privind procedura comunitară de schimb rapid de informații în caz de urgență radiologică (JO L 371, 30.12.1987, p. 76).

8

(9)  
  Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

9

Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (JO L 165, 30.4.2004, p. 1).

(10)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

10

(11)  
  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

11

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(12)  Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

12

Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice (JO L 342, 22.12.2009, p. 59).

13

Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice (JO L 342, 22.12.2009, p. 59).

(14)  Directiva 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de fabricare, prezentare și vânzare a produselor din tutun (JO L 194, 18.7.2001, p. 26).

14

Directiva 2001/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2001 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în materie de fabricare, prezentare și vânzare a produselor din tutun (JO L 194, 18.7.2001, p. 26).

(15)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

15

Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(16)  Regulamentul (Euratom) nr. 944/89 al Comisiei din 12 aprilie 1989 de stabilire a nivelurilor maxime permise de contaminare radioactivă în produsele alimentare de mică importanță după un accident nuclear sau altă situație de urgență radiologică (JO L 101, 13.4.1989, p. 17).

16

(17)  Regulamentul (Euratom) nr. 770/90 al Comisiei din 29 martie 1990 de stabilire a nivelurilor maxime admisibile de contaminare radioactivă pentru hrana destinată animalelor după un accident nuclear sau în orice altă situație de urgență radiologică (JO L 83, 30.3.1990, p. 78).

17

ANEXA I

NIVELURILE MAXIME PERMISE DE CONTAMINARE RADIOACTIVĂ A ALIMENTELOR

Nivelurile maxime permise aplicabile alimentelor sunt următoarele:

| | Alimente (Bq/kg)
   (1) |
| --- | --- |
| Alimente pentru sugari (2) | Produse lactate (3) | Alte alimente cu excepția celor de importanță minoră (4) | Alimente lichide (5) |
| Izotopi de stronțiu, în special Sr-90 | 75 | 125 | 750 | 125 |
| Izotopi de iod, în special I-131 | 150 | 500 | 2 000 | 500 |
| Izotopi de plutoniu și elemente de transplutoniu care emit particule alfa, în special Pu-239, Am-241 | 1 | 20 | 80 | 20 |
| Toți ceilalți nuclizi cu timp de înjumătățire mai mare de 10 zile, în special Cs-134, Cs-137 (6) | 400 | 1 000 | 1 250 | 1 000 |

Alimente (Bq/kg)
   (1)

Alimente pentru sugari (2)

Produse lactate (3)

Alte alimente cu excepția celor de importanță minoră (4)

Alimente lichide (5)

Izotopi de stronțiu, în special Sr-90

75

125

750

125

Izotopi de iod, în special I-131

150

500

2 000

500

Izotopi de plutoniu și elemente de transplutoniu care emit particule alfa, în special Pu-239, Am-241

1

20

80

20

Toți ceilalți nuclizi cu timp de înjumătățire mai mare de 10 zile, în special Cs-134, Cs-137 (6)

400

1 000

1 250

1 000

---

(1)  Nivelul aplicabil produselor concentrate sau uscate se calculează pe baza produsului reconstituit, gata de consum. Statele membre pot face recomandări cu privire la condițiile de diluare pentru a se asigura că sunt respectate nivelurile maxime permise stabilite prin prezentul regulament.

(2)  Alimentele pentru sugari sunt definite ca acele produse alimentare destinate hrănirii sugarilor în primele douăsprezece luni de viață, care îndeplinesc, prin ele însele, cerințele nutritive ale acestei categorii de persoane și care sunt vândute cu amănuntul în ambalaje clar identificate și etichetate cu una dintre următoarele denumiri: „preparat pentru sugari”, „preparat pentru copii de vârstă mică”, „lapte pentru sugari” și „lapte pentru copii de vârstă mică”, în conformitate cu articolele 11 și 12 din Directiva 2006/141/CE a Comisiei.

(3)  Produsele lactate sunt definite ca acele produse care corespund următoarelor coduri NC, inclusiv, după caz, oricăror modificări pe care le-ar putea suferi ulterior: 0401, 0402 (exceptând 0402 29 11).

(4)  Alimentele de importanță minoră și nivelurile corespunzătoare de aplicat acestora sunt prezentate în anexa II.

(5)  Alimente lichide astfel cum sunt definite la rubrica 2009 și în capitolul 22 din Nomenclatura Combinată. Valorile sunt calculate având în vedere consumul de apă de la robinet, aceleași niveluri aplicându-se surselor de apă potabilă.

(6)  Carbonul 14, tritiul și potasiul 40 nu sunt incluse în această grupă.

ANEXA II

NIVELURILE MAXIME PERMISE DE CONTAMINARE RADIOACTIVĂ A ALIMENTELOR DE IMPORTANȚĂ MINORĂ

1.   Lista alimentelor de importanță minoră

| Codul NC | Descriere |
| --- | --- |
| 0703 20 00 | Usturoi (proaspăt sau refrigerat) |
| 0709 59 50 | Trufe (proaspete sau refrigerate) |
| 0709 99 40 | Capere (proaspete sau refrigerate) |
| 0711 90 70 | Capere (conservate provizoriu, dar neindicate pentru consumul imediat în acea stare) |
| ex 0712 39 00 | Trufe (uscate, întregi, tăiate, feliate, bucăți sau pulbere, dar nepreparate ulterior) |
| 0714 | Rădăcini de manioc, de arorut sau de salep, topinamburi, batate și rădăcini și tuberculi similari, cu conținut ridicat de fecule sau inulină, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar tăiate în bucăți sau aglomerate sub formă de pelete; miez de sagotier |
| 0814 00 00 | Coji de citrice sau de pepeni (inclusiv pepeni verzi), proaspete, congelate, uscate, prezentate în apă sărată, sulfurată sau cu adaos de alte substanțe care asigură provizoriu conservarea lor |
| 0903 00 00 | Maté |
| 0904 | Piper din genul

  Piper

  ; ardei din genul

  Capsicum

  sau din genul

  Pimenta

  , uscat sau măcinat sau pulverizat |
| 0905 00 00 | Vanilie |
| 0906 | Scorțișoară și flori de scorțișoară |
| 0907 00 00 | Cuișoare (fructe întregi, cuișoare și codițe) |
| 0908 | Nucșoară, condiment de nucșoară și cardamom |
| 0909 | Semințe de anason, de badian, de fenicul, de coriandru, de chimen, de chimion; bace de ienupăr |
| 0910 | Ghimbir, șofran, curcumă, cimbru, frunze de dafin, curry și alte mirodenii |
| 1106 20 | Făină, griș și pudră din sago sau din rădăcini sau tuberculi de la poziția 0714 |
| 1108 14 00 | Fecule de manioc (cassava) |
| 1210 | Conuri de hamei, proaspete sau uscate, chiar sfărâmate, măcinate sau sub formă de pulbere sau pelete; lupulină |
| 1211 | Plante și părți de plante, semințe și fructe din speciile folosite în principal în parfumerie, medicină sau ca insecticide, fungicide sau în scopuri similare, proaspete sau uscate, chiar tăiate, sfărâmate sau sub formă de pulbere |
| 1301 | Șelac; gume, rășini, gume-rășini și oleorășini (de exemplu balsamuri), naturale |
| 1302 | Seve și extracte vegetale; substanțe pectice, pectinați și pectați; agar-agar și alte mucilagii și agenți de mărire a vâscozității derivate din produse vegetale, chiar modificate: |
| 1504 | Grăsimi și uleiuri și fracțiunile acestora, de pește sau de mamifere marine, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |
| 1604 31 00


  1604 32 00 | Caviar


  Înlocuitori de caviar |
| 1801 00 00 | Boabe de cacao, întregi sau fărâmate, crude sau prăjite |
| 1802 00 00 | Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao |
| 1803 | Pastă de cacao, degresată sau nu |
| 2003 90 10 | Trufe (preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic) |
| 2006 00 | Legume, fructe, coji de fructe și alte părți de plante, confiate (uscate, glasate sau cristalizate) |
| 2102 | Drojdii (active sau inactive); alte microorganisme monocelulare moarte (cu excepția vaccinurilor de la poziția 3002); praf de copt preparat |
| 2936 | Provitamine și vitamine, naturale sau obținute prin sinteză (inclusiv concentratele naturale), precum și derivații lor utilizați în principal ca vitamine, amestecați sau nu între ei, chiar în diferite soluții |
| 3301 | Uleiuri esențiale (deterpenizate sau nu), inclusiv cele așa-zise „concrete” sau „absolute”; rezinoide; oleorășini de extracție; soluții concentrate de uleiuri esențiale în grăsimi, în uleiuri stabilizate, în ceară sau în substanțe similare, obținute prin extracție din flori sau macerare; subproduse terpenice reziduale de la deterpenizarea uleiurilor esențiale; ape distilate aromatice și soluții apoase ale uleiurilor esențiale |

Codul NC

Descriere

0703 20 00

Usturoi (proaspăt sau refrigerat)

0709 59 50

Trufe (proaspete sau refrigerate)

0709 99 40

Capere (proaspete sau refrigerate)

0711 90 70

Capere (conservate provizoriu, dar neindicate pentru consumul imediat în acea stare)

ex 0712 39 00

Trufe (uscate, întregi, tăiate, feliate, bucăți sau pulbere, dar nepreparate ulterior)

0714

Rădăcini de manioc, de arorut sau de salep, topinamburi, batate și rădăcini și tuberculi similari, cu conținut ridicat de fecule sau inulină, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar tăiate în bucăți sau aglomerate sub formă de pelete; miez de sagotier

0814 00 00

Coji de citrice sau de pepeni (inclusiv pepeni verzi), proaspete, congelate, uscate, prezentate în apă sărată, sulfurată sau cu adaos de alte substanțe care asigură provizoriu conservarea lor

0903 00 00

Maté

0904

Piper din genul

  Piper

  ; ardei din genul

  Capsicum

  sau din genul

  Pimenta

  , uscat sau măcinat sau pulverizat

0905 00 00

Vanilie

0906

Scorțișoară și flori de scorțișoară

0907 00 00

Cuișoare (fructe întregi, cuișoare și codițe)

0908

Nucșoară, condiment de nucșoară și cardamom

0909

Semințe de anason, de badian, de fenicul, de coriandru, de chimen, de chimion; bace de ienupăr

0910

Ghimbir, șofran, curcumă, cimbru, frunze de dafin, curry și alte mirodenii

1106 20

Făină, griș și pudră din sago sau din rădăcini sau tuberculi de la poziția 0714

1108 14 00

Fecule de manioc (cassava)

1210

Conuri de hamei, proaspete sau uscate, chiar sfărâmate, măcinate sau sub formă de pulbere sau pelete; lupulină

1211

Plante și părți de plante, semințe și fructe din speciile folosite în principal în parfumerie, medicină sau ca insecticide, fungicide sau în scopuri similare, proaspete sau uscate, chiar tăiate, sfărâmate sau sub formă de pulbere

1301

Șelac; gume, rășini, gume-rășini și oleorășini (de exemplu balsamuri), naturale

1302

Seve și extracte vegetale; substanțe pectice, pectinați și pectați; agar-agar și alte mucilagii și agenți de mărire a vâscozității derivate din produse vegetale, chiar modificate:

1504

Grăsimi și uleiuri și fracțiunile acestora, de pește sau de mamifere marine, chiar rafinate, dar nemodificate chimic

1604 31 00

1604 32 00

Caviar

Înlocuitori de caviar

1801 00 00

Boabe de cacao, întregi sau fărâmate, crude sau prăjite

1802 00 00

Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao

1803

Pastă de cacao, degresată sau nu

2003 90 10

Trufe (preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic)

2006 00

Legume, fructe, coji de fructe și alte părți de plante, confiate (uscate, glasate sau cristalizate)

2102

Drojdii (active sau inactive); alte microorganisme monocelulare moarte (cu excepția vaccinurilor de la poziția 3002); praf de copt preparat

2936

Provitamine și vitamine, naturale sau obținute prin sinteză (inclusiv concentratele naturale), precum și derivații lor utilizați în principal ca vitamine, amestecați sau nu între ei, chiar în diferite soluții

3301

Uleiuri esențiale (deterpenizate sau nu), inclusiv cele așa-zise „concrete” sau „absolute”; rezinoide; oleorășini de extracție; soluții concentrate de uleiuri esențiale în grăsimi, în uleiuri stabilizate, în ceară sau în substanțe similare, obținute prin extracție din flori sau macerare; subproduse terpenice reziduale de la deterpenizarea uleiurilor esențiale; ape distilate aromatice și soluții apoase ale uleiurilor esențiale

2.   Nivelurile maxime permise aplicabile alimentelor de importanță minoră, astfel cum sunt menționate la punctul 1, sunt următoarele

| | (Bq/kg) |
| --- | --- |
| Izotopi de stronțiu, în special Sr-90 | 7500 |
| Izotopi de iod, în special I-131 | 20000 |
| Izotopi de plutoniu și elemente de transplutoniu care emit particule alfa, în special Pu-239, Am-241 | 800 |
| Toți ceilalți nuclizi cu timp de înjumătățire mai mare de 10 zile, în special Cs-134, Cs-137
   (1) | 12500 |

(Bq/kg)

Izotopi de stronțiu, în special Sr-90

7500

Izotopi de iod, în special I-131

20000

Izotopi de plutoniu și elemente de transplutoniu care emit particule alfa, în special Pu-239, Am-241

800

Toți ceilalți nuclizi cu timp de înjumătățire mai mare de 10 zile, în special Cs-134, Cs-137
   (1)

12500

[AM 57]

---

(1)  Carbonul 14, tritiul și potasiul 40 nu sunt incluse în această grupă.

ANEXA III

NIVELURILE MAXIME PERMISE DE CONTAMINARE RADIOACTIVĂ A FURAJELOR

Nivelurile maxime permise pentru Cesiu-134 și Cesiu-137 sunt următoarele:

| Animale | Bq/kg (1), (2) |
| --- | --- |
| Porci | 1 250 |
| Păsări, miei, viței | 2 500 |
| Altele | 5 000 |

Animale

Bq/kg (1), (2)

Porci

1 250

Păsări, miei, viței

2 500

Altele

5 000

---

(1)  Aceste niveluri sunt menite să contribuie la respectarea nivelurilor maxime permise pentru alimente; ele nu garantează de unele singure această respectare în orice situație și nu elimină obligația de a monitoriza nivelurile de contaminare ale produselor de origine animală destinate consumului uman.

(2)  Aceste niveluri se aplică furajelor gata de consum.

ANEXA IV

Regulamente abrogate

| Regulamentul (Euratom) nr. 3954/87 al Consiliului | (JO L 371, 30.12.1987, p. 11) |
| --- | --- |
| Regulamentul (Euratom) nr. 2218/89 al Consiliului | (JO L 211, 22.7.1989, p. 1) |
| Regulamentul (Euratom) nr. 944/89 al Comisiei | (JO L 101, 13.4.1989, p. 17) |
| Regulamentul (Euratom) nr. 770/90 al Comisiei | (JO L 83, 30.3.1990, p. 78) |

Regulamentul (Euratom) nr. 3954/87 al Consiliului

(JO L 371, 30.12.1987, p. 11)

Regulamentul (Euratom) nr. 2218/89 al Consiliului

(JO L 211, 22.7.1989, p. 1)

Regulamentul (Euratom) nr. 944/89 al Comisiei

(JO L 101, 13.4.1989, p. 17)

Regulamentul (Euratom) nr. 770/90 al Comisiei

(JO L 83, 30.3.1990, p. 78)

ANEXA V

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Regulamentul (Euratom) nr. 3954/87 | Regulamentul (Euratom) nr. 944/89 | Regulamentul (Euratom) nr. 770/90 | Prezentul regulament |
| --- | --- | --- | --- |
| Articolul 1 alineatul (1) | | | Articolul 1 |
| | Articolul 1 | | Articolul 1 |
| Articolul 1 alineatul (2) | | | Articolul 2 |
| Articolul 2 alineatul (1) | | | Articolul 3 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 2 alineatul (2) | | | — |
| Articolul 3 alineatul (1) | | | — |
| Articolul 3 alineatul (2) | | | Articolul 3 alineatul (3) |
| Articolul 3 alineatele (3) și (4) | | | — |
| Articolul 4 | | | — |
| Articolul 5 alineatul (1) | | | Articolul 6 |
| Articolul 5 alineatul (2) | | | — |
| Articolul 6 alineatul (1) | | | Articolul 4 alineatul (1) |
| Articolul 6 alineatul (2) | | | Articolul 4 alineatul (2) |
| | Articolul 2 | | Anexa II punctul 2 |
| --- | --- | Articolul 1
  --- | Anexa III
  Articolul 5 |
| Articolul 7 | | | — |
| --- | --- | --- | Articolul 7 |
| Articolul 8 | | | Articolul 8 |
| Anexa | | | Anexa I |
| | Anexa | | Anexa II punctul 1 |
| | | Anexa | Anexa III |
| --- | --- | --- | Anexa IV |
| --- | --- | --- | Anexa V |

Regulamentul (Euratom) nr. 3954/87

Regulamentul (Euratom) nr. 944/89

Regulamentul (Euratom) nr. 770/90

Prezentul regulament

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 2

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 3 alineatele (1) și (2)

Articolul 2 alineatul (2)

—

Articolul 3 alineatul (1)

—

Articolul 3 alineatul (2)

Articolul 3 alineatul (3)

Articolul 3 alineatele (3) și (4)

—

Articolul 4

—

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 6

Articolul 5 alineatul (2)

—

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 6 alineatul (2)

Articolul 4 alineatul (2)

Articolul 2

Anexa II punctul 2

---

---

Articolul 1

---

Anexa III

Articolul 5

Articolul 7

—

---

---

---

Articolul 7

Articolul 8

Articolul 8

Anexa

Anexa I

Anexa

Anexa II punctul 1

Anexa

Anexa III

---

---

---

Anexa IV

---

---

---

Anexa V

---