# Euroopa Liidu C 247/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 247 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik29. juuli 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 247

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik29. juuli 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2017/C 247/01 | Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu jaanuar juuni 2017 (sotsiaalvaldkond) | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 247/02 | Euro vahetuskurss | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2017/C 247/01

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu jaanuar juuni 2017 (sotsiaalvaldkond)

1

Euroopa Komisjon

2017/C 247/02

Euro vahetuskurss

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 247/03 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8512 – A.P. Moller Mærsk / Danske Bank / Gatetu) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 3 |
| 2017/C 247/04 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8568 – Total / Atos / InTouch Corp / InTouch SAS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| 2017/C 247/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8579 – HgCapital / Visma) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 5 |
| 2017/C 247/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8577 – Norsk Hydro / Sapa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 247/07 | Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 7 |
| 2017/C 247/08 | Käesolev väikese muudatuse heakskiitmise taotlus on avaldatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega, artikli 6 lõike 2 viienda lõigu sätetele | 12 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 247/03

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8512 – A.P. Moller Mærsk / Danske Bank / Gatetu) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

3

2017/C 247/04

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8568 – Total / Atos / InTouch Corp / InTouch SAS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

2017/C 247/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8579 – HgCapital / Visma) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

5

2017/C 247/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8577 – Norsk Hydro / Sapa) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 247/07

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

7

2017/C 247/08

Käesolev väikese muudatuse heakskiitmise taotlus on avaldatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega, artikli 6 lõike 2 viienda lõigu sätetele

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/1

---

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu

jaanuar – juuni 2017 (sotsiaalvaldkond)

(2017/C 247/01)

| Komitee | Ametiaja lõpp | Avaldamine ELTs | Asendatud isik | Tagasiastumine/ametisse nimetamine | Liige/asendusliige | Kategooria | Riik | Ametisse nimetatud isik | Kuuluvus | Nõukogu otsuse kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2019 | ELT C 79 1.3.2016 | Marisa RUFINO | Tagasiastumine/ | Asendusliige | Ametiühing | Hispaania | Ana GARCÍA DE LA TORRE | UGT | 29.5.2017 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri nõukogu | 7.11.2019 | ELT C 386, 20.10.2016 | Marisa RUFINO | Tagasiastumine/ | Asendusliige | Ametiühing | Hispaania | Ana GARCÍA DE LA TORRE | UGT | 29.5.2017 |

Komitee

Ametiaja lõpp

Avaldamine ELTs

Asendatud isik

Tagasiastumine/ametisse nimetamine

Liige/asendusliige

Kategooria

Riik

Ametisse nimetatud isik

Kuuluvus

Nõukogu otsuse kuupäev

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2019

ELT C 79 1.3.2016

Marisa RUFINO

Tagasiastumine/

Asendusliige

Ametiühing

Hispaania

Ana GARCÍA DE LA TORRE

UGT

29.5.2017

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri nõukogu

7.11.2019

ELT C 386, 20.10.2016

Marisa RUFINO

Tagasiastumine/

Asendusliige

Ametiühing

Hispaania

Ana GARCÍA DE LA TORRE

UGT

29.5.2017

---

Euroopa Komisjon

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/2

---

Euro vahetuskurss (1)

28. juuli 2017

(2017/C 247/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1729 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,37 |
| DKK | Taani kroon | 7,4364 |
| GBP | Inglise nael | 0,89568 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5355 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1357 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,3195 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,048 |
| HUF | Ungari forint | 304,93 |
| PLN | Poola zlott | 4,2493 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5580 |
| TRY | Türgi liir | 4,1462 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4732 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4712 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1613 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5694 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5947 |
| KRW | Korea vonn | 1 317,62 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,2811 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9087 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4120 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 639,45 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0229 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,207 |
| RUB | Vene rubla | 69,8319 |
| THB | Tai baat | 39,146 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,7015 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,8089 |
| INR | India ruupia | 75,2555 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1729

JPY

Jaapani jeen

130,37

DKK

Taani kroon

7,4364

GBP

Inglise nael

0,89568

SEK

Rootsi kroon

9,5355

CHF

Šveitsi frank

1,1357

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,3195

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,048

HUF

Ungari forint

304,93

PLN

Poola zlott

4,2493

RON

Rumeenia leu

4,5580

TRY

Türgi liir

4,1462

AUD

Austraalia dollar

1,4732

CAD

Kanada dollar

1,4712

HKD

Hongkongi dollar

9,1613

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5694

SGD

Singapuri dollar

1,5947

KRW

Korea vonn

1 317,62

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,2811

CNY

Hiina jüaan

7,9087

HRK

Horvaatia kuna

7,4120

IDR

Indoneesia ruupia

15 639,45

MYR

Malaisia ringit

5,0229

PHP

Filipiini peeso

59,207

RUB

Vene rubla

69,8319

THB

Tai baat

39,146

BRL

Brasiilia reaal

3,7015

MXN

Mehhiko peeso

20,8089

INR

India ruupia

75,2555

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8512 – A.P. Moller Mærsk / Danske Bank / Gatetu)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 247/03)

| 1. | 19. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad A.P. Moller - Mærsk A/S („APMM“, Taani) ja Danske Bank A/S („DB“, Taani) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 tähenduses uue ühisettevõtja („Gatetu“) üle Taanis. |
| --- | --- |

1.

19. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad A.P. Moller - Mærsk A/S („APMM“, Taani) ja Danske Bank A/S („DB“, Taani) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 4 tähenduses uue ühisettevõtja („Gatetu“) üle Taanis.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | DB on Taanis asuv ja Kopenhaageni börsil noteeritud finantsteenuseid osutav äriühing. Äriühing tegutseb üleilmselt era- ja äriklientide panganduse, pensionikavade, kindlustuse, hüpoteeklaenudega rahastamise, varahalduse, vahendusteenuste, kinnisvara ja liisinguga seotud teenuste valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

DB on Taanis asuv ja Kopenhaageni börsil noteeritud finantsteenuseid osutav äriühing. Äriühing tegutseb üleilmselt era- ja äriklientide panganduse, pensionikavade, kindlustuse, hüpoteeklaenudega rahastamise, varahalduse, vahendusteenuste, kinnisvara ja liisinguga seotud teenuste valdkonnas;

| — | APMM on rahvusvaheline kontsern, kes tegutseb üleilmselt konteinervedude ja konteineriterminaliga seotud teenuste, tankerite käitamise, sadamates pukseerimise, logistika ja energeetika (nafta ja maagaasi kasutamine) valdkonnas. |
| --- | --- |

—

APMM on rahvusvaheline kontsern, kes tegutseb üleilmselt konteinervedude ja konteineriterminaliga seotud teenuste, tankerite käitamise, sadamates pukseerimise, logistika ja energeetika (nafta ja maagaasi kasutamine) valdkonnas.

| — | Gatetu on finantstehnoloogia idufirma, kes hakkab pakkuma veebipõhiste B2B platvormide tarkvara, et hõlbustada maksete tegemist ja muid finantsteenuseid üleilmsel tasandil. |
| --- | --- |

—

Gatetu on finantstehnoloogia idufirma, kes hakkab pakkuma veebipõhiste B2B platvormide tarkvara, et hõlbustada maksete tegemist ja muid finantsteenuseid üleilmsel tasandil.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8512 – A.P. Moller Mærsk / Danske Bank / Gatetu):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8512 – A.P. Moller Mærsk / Danske Bank / Gatetu):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8568 – Total / Atos / InTouch Corp / InTouch SAS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 247/04)

| 1. | 20. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Total Outre-Mer S.A. („TOM“, Prantsusmaa), mis kuulub gruppi Total (Prantsusmaa), ettevõtja Worldline S.A. („Worldline“, Prantsusmaa), mis kuulub gruppi Atos (Prantsusmaa) ja ettevõtja InTouch Corp (Mauritius) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja InTouch SAS (Prantsusmaa) ja selle filiaalide üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Total Outre-Mer S.A. („TOM“, Prantsusmaa), mis kuulub gruppi Total (Prantsusmaa), ettevõtja Worldline S.A. („Worldline“, Prantsusmaa), mis kuulub gruppi Atos (Prantsusmaa) ja ettevõtja InTouch Corp (Mauritius) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja InTouch SAS (Prantsusmaa) ja selle filiaalide üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Total Outre-Mer: ettevõtja Total Marketing Services tegevuse korraldamine Aafrikas; grupp Total tegutseb rahvusvahelisel tasandil nafta ja maagaasi luure, tootmise, edastamise, ladustamise ja müügiga. Grupp tegeleb ka naftatoodete rafineerimise ning rafineeritud naftasaaduste jae- ja hulgimüügiga. Grupp arendab oma tegevust taastuvate energiaallikate valdkonnas, edendades nii päikesepaneelide tootmist kui ka energia tootmist taastuvatest energiaallikatest;
  —   Worldline: grupi Atos tütarettevõtja, kelle tegevusvaldkonnaks on makse- ja tehinguteenused, sealhulgas makseterminaliteenused, kaardimaksete töötlemise teenused, internetipangandus, töötlus- ja maksetarkvara litsentside väljastamine, müügikohtade varustamine makseterminalidega ja sellega seotud teenused, peamiselt Euroopa Majanduspiirkonnas;
  —   InTouch Corp: mobiilsete platvormide jaoks loodud maksevahendite ja digiteenuste pakkumine Mauritaanias, Senegalis, Côte d’Ivoire’is, Keenias ja Kamerunis;
  —   InTouch SAS: maksevahendite koondamine teatavates Aafrika ja Lähis-Ida riikides. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Total Outre-Mer: ettevõtja Total Marketing Services tegevuse korraldamine Aafrikas; grupp Total tegutseb rahvusvahelisel tasandil nafta ja maagaasi luure, tootmise, edastamise, ladustamise ja müügiga. Grupp tegeleb ka naftatoodete rafineerimise ning rafineeritud naftasaaduste jae- ja hulgimüügiga. Grupp arendab oma tegevust taastuvate energiaallikate valdkonnas, edendades nii päikesepaneelide tootmist kui ka energia tootmist taastuvatest energiaallikatest;

—   Worldline: grupi Atos tütarettevõtja, kelle tegevusvaldkonnaks on makse- ja tehinguteenused, sealhulgas makseterminaliteenused, kaardimaksete töötlemise teenused, internetipangandus, töötlus- ja maksetarkvara litsentside väljastamine, müügikohtade varustamine makseterminalidega ja sellega seotud teenused, peamiselt Euroopa Majanduspiirkonnas;

—   InTouch Corp: mobiilsete platvormide jaoks loodud maksevahendite ja digiteenuste pakkumine Mauritaanias, Senegalis, Côte d’Ivoire’is, Keenias ja Kamerunis;

—   InTouch SAS: maksevahendite koondamine teatavates Aafrika ja Lähis-Ida riikides.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8568 – Total / Atos / InTouch Corp / InTouch SAS):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8568 – Total / Atos / InTouch Corp / InTouch SAS):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8579 – HgCapital / Visma)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 247/05)

| 1. | 20. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja HgCapital (Ühendkuningriik) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Visma AS („Visma“, Norra) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

20. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja HgCapital (Ühendkuningriik) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Visma AS („Visma“, Norra) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   HgCapital: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine;
  —   Visma: tarkvaralahenduste pakkumine. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   HgCapital: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine;

—   Visma: tarkvaralahenduste pakkumine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8579 – HgCapital / Visma):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8579 – HgCapital / Visma):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8577 – Norsk Hydro / Sapa)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 247/06)

| 1. | 24. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Norsk Hydro ASA (Norra) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sapa AS (Norra) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

24. juulil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Norsk Hydro ASA (Norra) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sapa AS (Norra) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Norsk Hydro: on üleilmne alumiiniumitarnija, kelle tegevus hõlmab kogu väärtusahelat ning kes toodab ja müüb muu hulgas tooralumiiniumi, pehmesulamist pressitud tooteid, ehitussüsteeme ja lehtvaltstooteid,
  —   Sapa: üleilmne alumiiniumitootja, kellel on kolm põhilist tegevussuunda: i) pehme alumiiniumisulami tootmine ekstrusiooni meetodil, ii) ehitusdetailide tootmine ja (iii) suure täpsusega keevistorude tootmine. Sapa on ühisettevõtja, mida kontrollivad praegu ühiselt Norsk Hydro ja Orkla ASA. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Norsk Hydro: on üleilmne alumiiniumitarnija, kelle tegevus hõlmab kogu väärtusahelat ning kes toodab ja müüb muu hulgas tooralumiiniumi, pehmesulamist pressitud tooteid, ehitussüsteeme ja lehtvaltstooteid,

—   Sapa: üleilmne alumiiniumitootja, kellel on kolm põhilist tegevussuunda: i) pehme alumiiniumisulami tootmine ekstrusiooni meetodil, ii) ehitusdetailide tootmine ja (iii) suure täpsusega keevistorude tootmine. Sapa on ühisettevõtja, mida kontrollivad praegu ühiselt Norsk Hydro ja Orkla ASA.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8577 – Norsk Hydro / Sapa):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8577 – Norsk Hydro / Sapa):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/7

---

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2017/C 247/07)

Euroopa komisjon kiitis heaks käesoleva väikese muudatuse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu mõistes.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012
   (2)
  artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„HOLSTEINER KATENSCHINKEN“ / „HOLSTEINER SCHINKEN“ / „HOLSTEINER KATENRAUCHSCHINKEN“ / „HOLSTEINER KNOCHENSCHINKEN“

ELi nr: PGI-DE-0713-AM01 – 30.3.2017

KPN ( ) KGT ( X ) GTT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Nimetus: | Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V. |
| --- | --- |
| Aadress: | c/o Landwirtschaftskammer Schleswig-Holstein/Abteilung Gütezeichen |
| Grüner Kamp 15-17 |
| 24768 Rendsburg |
| DEUTSCHLAND |

Nimetus:

Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V.

Aadress:

c/o Landwirtschaftskammer Schleswig-Holstein/Abteilung Gütezeichen

Grüner Kamp 15-17

24768 Rendsburg

DEUTSCHLAND

Tel

+49 43319453401

Faks

+49 43319453409

E-post:

mheid@lksh.de

Õigustatud huvi

Taotluse esitanud kaitseühing on singitootjate ühendus. Schleswig-Holsteini Singitootjate Kaitseühing oli ka algse kaitsetaotluse esitaja, kellel seega on õigustatud huvi käesoleva muutmistaotluse suhtes.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muudatus hõlmab / muudatused hõlmavad

| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos geograafilise piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☐ | Muu [täpsustada] |

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos geograafilise piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☐

Muu [täpsustada]

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). |
| — | ☐ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike. |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset).

—

☐

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5.   Muudatus(ed)

(on ära märgitud)

| b) | Kirjeldus:






  — | esimeses lõigus asendatakse sõnad „(...) külmsuitsutatakse aeglaselt pöögipuiduga“ sõnadega „külmsuitsutatakse aeglaselt peamiselt pöögipuiduga“; |
| --- | --- | --- |

b)

Kirjeldus:

—

esimeses lõigus asendatakse sõnad „(...) külmsuitsutatakse aeglaselt pöögipuiduga“ sõnadega „külmsuitsutatakse aeglaselt peamiselt pöögipuiduga“;

| — | kolmandas lõigus asendatakse sõnad „(...) aeglase külmsuitsutamise puhul üksnes pöögipuitu“ sõnadega „aeglase külmsuitsutamise puhul peamiselt pöögipuitu (vähemalt 75 %)“. |
| --- | --- |

—

kolmandas lõigus asendatakse sõnad „(...) aeglase külmsuitsutamise puhul üksnes pöögipuitu“ sõnadega „aeglase külmsuitsutamise puhul peamiselt pöögipuitu (vähemalt 75 %)“.

Põhjendus

Muudatuse põhjus on asjaolu, et suitsutamiseks kasutatav pöögipuit ostetakse ning seega ei saa saeveskite ja puidutarnijate tõttu täielikult tagada, et kasutatakse üksnes pöögipuitu. Pöögipuidule lisaks võib leiduda lepa- ja sarapuupuitu (nn hekipuud). Sõna „peamiselt“ kirjeldab olukorda täpsemalt. Kuna suitsutamisel kasutatakse vähemalt 75 % pöögipuitu, on tagatud toote „Holsteiner Katenschinken“ tüüpiline maitse, mis tuleneb suitsutamisest pöögipuiduga.

| e) | Tootmismeetod:






  — | esimese lõigu lõpus asendatakse sõnad „(...) külmsuitsutatakse aeglaselt pöögipuiduga“ sõnadega „külmsuitsutatakse aeglaselt peamiselt pöögipuiduga“; |
| --- | --- | --- |

e)

Tootmismeetod:

—

esimese lõigu lõpus asendatakse sõnad „(...) külmsuitsutatakse aeglaselt pöögipuiduga“ sõnadega „külmsuitsutatakse aeglaselt peamiselt pöögipuiduga“;

| — | punktis 7 asendatakse sõnad „(...) järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina pöögipuitu“ sõnadega „järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina peamiselt pöögipuitu (vähemalt 75 %)“. |
| --- | --- |

—

punktis 7 asendatakse sõnad „(...) järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina pöögipuitu“ sõnadega „järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina peamiselt pöögipuitu (vähemalt 75 %)“.

Põhjendus:

vt põhjendust punkti b) Kirjeldus kohta.

| f) | Seos geograafilise piirkonnaga






  2) | Toote eripära:






  — | kolmanda lõigu lõpus asendatakse sõnad „(...) järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina pöögipuitu“ sõnadega „järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina peamiselt pöögipuitu“. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Seos geograafilise piirkonnaga

2)

Toote eripära:

—

kolmanda lõigu lõpus asendatakse sõnad „(...) järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina pöögipuitu“ sõnadega „järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina peamiselt pöögipuitu“.

| 3) | Põhjuslik seos:






  — | esimese lõigu keskel asendatakse sõnad „(...) pöögipuiduga spetsiaalse külmsuitsutamise teel“ sõnadega „peamiselt pöögipuiduga spetsiaalse külmsuitsutamise teel“. |
| --- | --- | --- |

3)

Põhjuslik seos:

—

esimese lõigu keskel asendatakse sõnad „(...) pöögipuiduga spetsiaalse külmsuitsutamise teel“ sõnadega „peamiselt pöögipuiduga spetsiaalse külmsuitsutamise teel“.

Põhjendus:

vt põhjendust punkti b) Kirjeldus kohta.

6.   Ajakohastatud tootespetsifikaat (üksnes KPNI ja KGT puhul)

(Üksnes delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 2 viiendas lõigus osutatud juhtudel)

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41497

KOONDDOKUMENT

„HOLSTEINER KATENSCHINKEN“ / „HOLSTEINER SCHINKEN“ / „HOLSTEINER KATENRAUCHSCHINKEN“ / „HOLSTEINER KNOCHENSCHINKEN“

ELi nr: PGI-DE-0713-AM01 – 30.3.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Holsteiner Katenschinken“ / „Holsteiner Schinken“ / „Holsteiner Katenrauchschinken“ / „Holsteiner Knochenschinken“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Holsteiner Katenschinken“ / „Holsteiner Schinken“ / „Holsteiner Katenrauchschinken“ / „Holsteiner Knochenschinken“ (edaspidi „Holsteiner Katenschinken“) on valmistatud seasingist, millel jäetakse eraldamata istmikuluu ja toruluu. Sinki lõigatakse ümaralt, nn Hamburgi ümarlõige (Hamburger Rundschnitt), soolatakse käsitsi ja külmsuitsutatakse aeglaselt peamiselt pöögipuiduga. Kogu tootmisprotsess alates vastuvõtust kuni terve singi valmimiseni toimub geograafilises piirkonnas ja kestab vähemalt neli kuud. Valmimistsükli lõpus on singi lõikepind tugevat punast värvi ja on kergelt marmorjas. Ta lõhnab ja maitseb meeldivalt naturaalse, eelkõige pöögisuitsu järgi. Rasval on kergelt pähkline maitse. Katsudes on „Holsteiner Katenschinken“ pehme ja tihke.

Sõltuvalt seatõust kaaluvad valmis singid umbes 7,5 kuni 19 kg. Maksimaalne veesisaldus on 68 %.

Peamised koostisosad on: seasink, suits, sool, salpeeter, nitritsool, vürtsid. Lisaks sellele kasutatakse aeglase külmsuitsutamise puhul peamiselt pöögipuitu (vähemalt 75 %).

Sinki „Holsteiner Katenschinken“ müüakse terve singina või kliendi soovi järgi lõigatuna. Ka tükid vaakumpakendatakse ja müüakse pärast valmimist (sisetükk, ristluutükk, pähkeltükk, viilud).

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Singi „Holsteiner Katenschinken“ tootmiseks kasutatakse mis tahes päritolu sigade reieliha.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmisprotsess, alates tooraine vastuvõtust kuni terve singi valmimiseni peab toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaup (terve sink, tükid või viilud) varustatakse vastavatel välispakenditel etiketiga „Holsteiner Katenschinken“. Schutzgemeinschaft Schleswig-Holsteinischer Schinkenhersteller e.V. (Schleswig-Holsteini Singitootjate Kaitseühing) annab vastavatele liikmesettevõtetele ühingu märgise, millega saab sinki „Holsteiner Katenschinken“, selle tükke või viile tähistada. Ka ettevõtted, kes ei kuulu ühingu liikmete hulka, võivad sinki „Holsteiner Katenschinken“ toota ja turustada, kui nad vastavad spetsifikaadi tingimustele.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab tervet Schleswig-Holsteini liidumaad.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Tootel „Holsteiner Katenschinken“ on Schleswig-Holsteinis pikk traditsioon ja sellest on kujunenud piirkonna kultuuri kindel osa.

Toote „Holsteiner Katenschinken“ ajaloolist arengut nähakse mitme teguri koosmõjus. Schleswig-Holsteinis iseloomustavad need tegurid erilist tootmisprotsessi ja sellest tulenevat toote „Holsteiner Katenschinken“ erilist kvaliteeti.

| — | Schleswig-Holsteini kliimatingimused aitasid kaasa metsade kujunemisele, mis koosnesid enamjaolt tamme- ja pöökpuudest. Puude vilju tammetõrusid ja pöögipähkleid kasutati sigade nuumamiseks. Sigade nuumamine ja metsandus olid tol ajal põllumajanduse tähtsad tugisambad. |
| --- | --- |

—

Schleswig-Holsteini kliimatingimused aitasid kaasa metsade kujunemisele, mis koosnesid enamjaolt tamme- ja pöökpuudest. Puude vilju tammetõrusid ja pöögipähkleid kasutati sigade nuumamiseks. Sigade nuumamine ja metsandus olid tol ajal põllumajanduse tähtsad tugisambad.

| — | Pöögipuitu ei kasutatud mitte ainult majaehitusel, vaid pika põlemisaja tõttu ka majades olevate avatud tulekollete kütteks. Metsarikkusest ja majandusvormist tulenevalt kujunes Schleswig-Holsteinis välja eriline majatüüp, niinimetatud „Hallenhaus“, millel puudus korsten. Avatud tulekolde suitsus suitsutati sinki ja muid lihatooteid – üks vähestest konserveerimismeetoditest, mis tol ajal kasutada oli. Piirkonna varasest asustusest alates, keskajast kuni tööstusajastuni jäi seda tüüpi maja valdavaks, kõige levinumaks elamutüübiks Schleswig-Holsteinis. |
| --- | --- |

—

Pöögipuitu ei kasutatud mitte ainult majaehitusel, vaid pika põlemisaja tõttu ka majades olevate avatud tulekollete kütteks. Metsarikkusest ja majandusvormist tulenevalt kujunes Schleswig-Holsteinis välja eriline majatüüp, niinimetatud „Hallenhaus“, millel puudus korsten. Avatud tulekolde suitsus suitsutati sinki ja muid lihatooteid – üks vähestest konserveerimismeetoditest, mis tol ajal kasutada oli. Piirkonna varasest asustusest alates, keskajast kuni tööstusajastuni jäi seda tüüpi maja valdavaks, kõige levinumaks elamutüübiks Schleswig-Holsteinis.

| — | Elamutüüp „Hallenhaus“, mille eeskujul on ehitatud ka suitsutushooned (Räucherkaten), on tingimata seotud toote „Holsteiner Katenschinken“ külmsuitsutamisprotsessi traditsiooni ja kujunemislooga ning tarbijad seostavad seda heas mõttes selle kindla singitootega. |
| --- | --- |

—

Elamutüüp „Hallenhaus“, mille eeskujul on ehitatud ka suitsutushooned (Räucherkaten), on tingimata seotud toote „Holsteiner Katenschinken“ külmsuitsutamisprotsessi traditsiooni ja kujunemislooga ning tarbijad seostavad seda heas mõttes selle kindla singitootega.

| — | Kuna õhuniiskus on püsivalt kõrge, ei ole singi õhkkuivatus Schleswig-Holsteinis võimalik, sest hallitus võib tekkida kiiresti. Sellest tingituna kujunes välja singi „Holsteiner Katenschinken“ eriline suitsutamismeetod. |
| --- | --- |

—

Kuna õhuniiskus on püsivalt kõrge, ei ole singi õhkkuivatus Schleswig-Holsteinis võimalik, sest hallitus võib tekkida kiiresti. Sellest tingituna kujunes välja singi „Holsteiner Katenschinken“ eriline suitsutamismeetod.

| — | Suitsutamisprotsessile eelnev soolamise etapp oli võimalik, kuna siin sai varakult kasutada ka soola. Seda saadi meresoolast või soola sisaldavate taimede põletamisel. Suurema nõudluse rahuldamiseks sai kasutada kaubateid „Ochsenweg“ ja „Salzstrasse“. |
| --- | --- |

—

Suitsutamisprotsessile eelnev soolamise etapp oli võimalik, kuna siin sai varakult kasutada ka soola. Seda saadi meresoolast või soola sisaldavate taimede põletamisel. Suurema nõudluse rahuldamiseks sai kasutada kaubateid „Ochsenweg“ ja „Salzstrasse“.

| — | Tööstusajastu algusega 19. sajandi keskpaiku, kui liha järele tekkis suurem nõudlus, ei toodetud Schleswig-Holsteinis mitte üksnes oma majapidamise tarbeks, vaid hakati singisuitsutamisega kaubanduslikult tegelema. |
| --- | --- |

—

Tööstusajastu algusega 19. sajandi keskpaiku, kui liha järele tekkis suurem nõudlus, ei toodetud Schleswig-Holsteinis mitte üksnes oma majapidamise tarbeks, vaid hakati singisuitsutamisega kaubanduslikult tegelema.

| — | Traditsiooniline suitsutamismeetod on Schleswig-Holsteinis kujunenud ka kindlaks tavaks. Traditsiooniliselt tapeti sigu ja suitsutati sinki külmal aastaajal. |
| --- | --- |

—

Traditsiooniline suitsutamismeetod on Schleswig-Holsteinis kujunenud ka kindlaks tavaks. Traditsiooniliselt tapeti sigu ja suitsutati sinki külmal aastaajal.

5.2.   Toote eripära

Toote „Holsteiner Katenschinken“ valmistamisel kasutatud toorsinke soolatakse üksnes käsitsi. Tegemist on kuivsoolamisprotsessiga. Sinke soolatakse 3–8 nädalat soolamisruumis püsivalt madala temperatuuri juures ning neid soolatakse iga nädal käsitsi üle. Soolamisruumi laudadel hõõrutakse sinke soolaseguga ja jäetakse soolavannidesse või riiulitele soolduma. Sooldumisprotsessi käigus imenduvad sool ja vürtsid singi pealispinnalt aeglaselt singi sisse.

Sooldumise järel harjatakse või pestakse singid puhtaks ja hoitakse mõnda aega vastaval temperatuuril. Sink valmib selle protsessi käigus.

Enne kui sink suitsutusruumi riputatakse, lastakse sellel veidi kuivada. Suitsutamisprotsess võib kesta mitmeid nädalaid. Suitsutatakse nii ajaloolistes suitsutushoonetes kui ka kaasaegsetes suitsutusruumides. Singile „Holsteiner Katenschinken“ tüüpilise maitse saavutamisel on oluline järgida traditsiooni ja kasutada küttematerjalina pöögipuitu, mille halud või laastud põlevad aeglaselt, vaikselt kumades ja suitsedes.

Valmimistsükli lõpus on singi lõikepind tugevat punast värvi ja on kergelt marmorjas. Sink lõhnab ja maitseb meeldivalt naturaalse, eelkõige pöögisuitsu järgi. Rasval on kergelt pähkline maitse. Katsudes on „Holsteiner Katenschinken“ pehme ja tihke.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Ülalpool kirjeldatud erilised tegurid Schleswig-Holsteinis – kliimatingimused, spetsiaalne avatud tulekoldega elamutüüp, vajaliku tooraine kättesaadavus ja majanduslik areng – soodustasid singi „Holsteiner Katenschinken“ pikka pöögipuiduga spetsiaalse külmsuitsutamise teel tootmise traditsiooni ja aitasid kaasa toote erilise tähenduse omandamisele Schleswig-Holsteini kultuurielus. Nõnda on toode „Holsteiner Katenschinken“ kujunenud regionaalseks spetsialiteediks, mida hinnatakse just selle päritolupiirkonnaga tiheda seotuse pärast.

Toode „Holsteiner Katenschinken“ on pikaajalise traditsiooniga kohalik spetsialiteet, mida teatakse ka väljaspool Schleswig-Holsteini ning tuntakse ja hinnatakse kõrgelt eelkõige just oma piirkonnas.

Tootel „Holsteiner Katenschinken“ on juba mitmeid sadu aastaid suurepärane maine. Vanim kirjalik viide pärineb aastast 1608 selle kohta, et piirkonnast pärit sinki saadeti Taani kuningale Christian IV-le, tolleaegsele valitsejale. Piirkonnast pärit singi ja peki kvaliteeti ja kõrget turuväärtust tõsteti võrreldes Vestfaali, Pommerni ja Taani suitsutatud toodetega eriliselt esile ka juba Zedleri universaalleksikonis (Zedler’s Universallexikon), mis ilmus 1742. aastal.

Piirkonnast pärit sink ja pekk olid 18. sajandi Lääne-India reiside aegu ihaldatuimaks eksportkaubaks, mida kasutati Kariibi mere saartelt pärit suhkru ja rummi vahetuskaubana.

Kohalikes söögikohtades pakutakse toodet „Holsteiner Katenschinken“ juba ammu eriti maitsva piirkondliku eriroana. Toodet „Holsteiner Katenschinken“ võib juba aastakümneid aastaringselt leida pea iga piirkondlikke eriroogi pakkuva restorani ja hotelli toidukaardilt ja kohalikus köögis on ta sealse spargli enim nõutud traditsiooniline kaaslane.

Ka turismireklaamis ja arvukates meediaväljaannetes kirjeldatakse toodet „Holsteiner Katenschinken“ ihaldatud delikatessina. Ajaloolised suitsutushooned, kus sinki suitsutatakse on kujunenud turismigruppide ja arvukate ühepäevakülastajate meelisobjektiks. Mitmed hooajalised „singifestivalid“ tõstavad toote „Holsteiner Katenschinken“ populaarsust.

Lisaks sellele esitleb Schleswig-Holsteini liidumaa toodet „Holsteiner Katenschinken“ juba aastakümneid ühe väljapaistvaima ja piirkonnale eriomase spetsialiteedina põllumajandus- ja tarbijamessi „Internationale Grüne Woche“ raames Berliinis.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Täielik spetsifikaat on avaldatud

Markenblatt 11. köide, 17.3.2017, osa 7e, lk 6962

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41497

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 29.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/12

---

Käesolev väikese muudatuse heakskiitmise taotlus on avaldatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega, artikli 6 lõike 2 viienda lõigu sätetele

(2017/C 247/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas eespool nimetatud määruse artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga (1).

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012
   (2)
  artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„QUESO DE LA SERENA“

ELi nr: PDO-ES-2152 — 14.7.2016

KPN ( X ) KGT ( ) GTT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida „Queso de La Serena“ |
| --- |
| Ctra. EX-104, s/n (Ints. Ferial de La Serena) |
| 06420 Castuera (Badajoz) |
| ESPAÑA |
| Tel: +34 924 772114 |
| E-post: info@quesoserena.com |

Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida „Queso de La Serena“

Ctra. EX-104, s/n (Ints. Ferial de La Serena)

06420 Castuera (Badajoz)

ESPAÑA

Tel: +34 924 772114

E-post: info@quesoserena.com

Reguleerivat asutust (Consejo Regulador) tunnustati põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineministeeriumi 14. aprilli 1993. aasta korraldusega, millega ratifitseeriti päritolunimetuse „Queso de la Serena“ ja seda reguleeriva asutuse määrus (Orden de 14 de abril de 1993, del Ministerio de Agricultura, PESCA y Alimentación, por la que se ratificó el Reglamento de la Denominación de Origen „Queso de la Serena“ y su Consejo Regulador) (Hispaania Kuningriigi ametlik teataja nr 100, 27.4.1993). Tegemist on rühmaga, kes esitas omal ajal tootespetsifikaadis osutatud nimetuse registreerimise taotluse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 2 sätetele. Praegu määratletakse Extremadura piirkonna toiduainete kvaliteeti tõendavate päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste reguleerivaid asutusi käsitlevas 28. aprilli seaduses 4/2010 (Ley 4/2010, de 28 de abril, de Consejos Reguladores de Denominaciones de Origen e Indicaciones Geográficas de Calidad Agroalimentaria de Extremadura) reguleerivad asutused kui KPNi/KGT kontrolliasutused, kes on juriidilised isikud ja kellel on oma vastavate ülesannete täitmiseks täieulatuslikud volitused. Neid juhitakse demokraatlike põhimõtete kohaselt ning nad esindavad kaitstud geograafilise tähise või kaitstud päritolunimetusega seotud majandus- ja sektoripõhiseid huve. Nad pööravad erilist tähelepanu väiksematele üksustele, võimalikud erinevad huvid on esindatud võrdsetel alustel, seejuures on nende aluspõhimõtteks kasumit mittetaotlev tegevus. Vastavalt eespool nimetatud seaduse 4/2010 artikli 16 lõike 2 punktile g täidavad reguleerivad asutused muu hulgas järgmisi ülesandeid: tootespetsifikaadi muudatuste ettepanekute esitamine ja sekkumine sellega seotud menetlustesse.

Kaitstud päritolunimetuse „Queso de la Serena“ reguleeriv asutus kiitis tootespetsifikaadi väikese muudatuse heaks, täites talle määratud ülesandeid, seega on tema huvi täiel määral õiguspärane.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Päritolutõend |
| — | ☐ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: kontrolliasutus ja riiklikest õigusaktidest tulenevad nõuded |

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Päritolutõend

—

☐

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☒

Muu: kontrolliasutus ja riiklikest õigusaktidest tulenevad nõuded

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). |
| — | ☐ | Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike. |

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist.

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset).

—

☐

Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5.   Muudatused

| 5.1. | Tootespetsifikaadi B osa Toote kirjeldus lõike muutmine, mis hõlmab „laagerdunud juustu füüsikalisi omadusi“:






  — | kirjeldus „läbimõõt: 18–24 cm“ on asendatud järgmisega: „läbimõõt: 10–24 cm“. |
| --- | --- | --- |

5.1.

Tootespetsifikaadi B osa Toote kirjeldus lõike muutmine, mis hõlmab „laagerdunud juustu füüsikalisi omadusi“:

—

kirjeldus „läbimõõt: 18–24 cm“ on asendatud järgmisega: „läbimõõt: 10–24 cm“.

Muudatusettepanek ei avalda mõju piima või selle tootmiseks kasutatavate loomade omadustele. Sama kehtib ka toote füüsikalis-keemiliste omaduste kohta (mis jäävad muutmata, nagu ka tootespetsifikaadis sätestatud piirväärtused), samuti ei muudeta andmeid seoses toote füüsiliste omadustega „kuju“, „kõrgus“, „kaal“, „koorik“, „juustumass“ ning „lõhn ja maitse“. Muudatusettepanekuga muudetakse üksnes juustu läbimõõdu alumist piirväärtust. Arvesse tuleb võtta asjaolu, et esialgse tootespetsifikaadi koostamise ajal (enam kui 20 aastat tagasi) olid juustud, mille kaal jäi lubatud kaaluvahemiku madalamasse ossa (750–2 000 g), küllalt haruldased. Seetõttu tekkis tehniline vääritimõistmine seoses väiksemate juustude läbimõõduga, millele lisandub asjaolu, et traditsioonilise tootmissüsteemi puhul, millega antud juhul on tegemist, on keeruline teatavaid väärtusi väga täpselt kindlaks määrata.

Igal juhul ei ole juustu läbimõõdu näol, erinevalt juustu kaalust, tegemist põhikriteeriumiga, mis määrab juustu kuju. Seetõttu hõlmas „Queso de la Serena“ esialgne registreerimistaotlus, nagu ka kokkuvõte ja koonddokument toote kirjelduse jaotises üksnes järgmist teksti: „Suure või väga suure rasvasisaldusega laagerdunud poolpehme juust; kettakujuline, kahe sileda põhjaga ja kumera küljega; poolkõva koorik; juustumassi kõvadus jääb pehme ja poolkõva vahele; juustu kaal on 750 g kuni 2 kg.“ Seega ei muudeta ühtegi kokkuvõttes ja koonddokumendis nimetatud elementi, mis tähendab, et ei muudeta toote ühtegi olulist tunnust. Seega on järgitud väikeste muudatuste kohta kehtestatud nõudeid, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 punkti a sätetest.

| 5.2. | Võttes arvesse eespool nimetatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkti g, tuleb tervikuna asendada tootespetsifikaadi G osa „Kontrolliasutus“, esitades selles teabe praeguse kontrolliasutuse kohta, kelle ülesanne on jälgida kõnealuse tootespetsifikaadi vastavust määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 lõike 1 punkti b sätetele. Seega on tegemist lihtsalt kõnealuse osa ajakohastamisega, esitades toote sertifitseerimisasutuse kontaktandmed, keda pädev asutus on volitanud jälgima KPN toote „Queso de la Serana“ tootespetsifikaadi vastavust määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 39 ning 24. märtsi seaduse 6/2015 Agraria de Extremadura (Extremadura põllumajandusseadus) artikli 59, II peatüki III jaotise sätetele.
  Pärast muudatust on tootespetsifikaadi uus punkt g sõnastatud järgmiselt:

  „Nimi
  :
  AGROCOLOR, S.L.


  Aadress
  : Ctra. de Ronda, n.o 11, Bajo. 04004 Almería (Hispaania).


  Tel
  :
  950 28 03 80


  E-post
  :
  agrocolor@agrocolor.es“ |
| --- | --- |

5.2.

Võttes arvesse eespool nimetatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkti g, tuleb tervikuna asendada tootespetsifikaadi G osa „Kontrolliasutus“, esitades selles teabe praeguse kontrolliasutuse kohta, kelle ülesanne on jälgida kõnealuse tootespetsifikaadi vastavust määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 lõike 1 punkti b sätetele. Seega on tegemist lihtsalt kõnealuse osa ajakohastamisega, esitades toote sertifitseerimisasutuse kontaktandmed, keda pädev asutus on volitanud jälgima KPN toote „Queso de la Serana“ tootespetsifikaadi vastavust määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 39 ning 24. märtsi seaduse 6/2015 Agraria de Extremadura (Extremadura põllumajandusseadus) artikli 59, II peatüki III jaotise sätetele.

Pärast muudatust on tootespetsifikaadi uus punkt g sõnastatud järgmiselt:

„Nimi
  :

Aadress
  : Ctra. de Ronda, n.o 11, Bajo. 04004 Almería (Hispaania).

Tel
  :

E-post
  :

| 5.3. | Lähtuvalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 sätetest on I osa „Siseriiklikud nõuded“ muutunud üleliigseks ning on tootespetsifikaadist täies ulatuses välja jäetud. |
| --- | --- |

5.3.

Lähtuvalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 sätetest on I osa „Siseriiklikud nõuded“ muutunud üleliigseks ning on tootespetsifikaadist täies ulatuses välja jäetud.

6.   Ajakohastatud tootespetsifikaat (üksnes KPNi ja KGT puhul)

http://www.gobex.es/filescms/con03/uploaded_files/SectoresTematicos/Agroalimentario/Denominacionesdeorigen/DOP_Queso_Serena_Pliego_Condiciones.pdf

KOONDDOKUMENT

„QUESO DE LA SERENA“

ELi nr: PDO-ES-02152 — 14.7.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Queso de la Serena“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Queso de la Serena“ on pehme kuni poolkõva laagerdunud juust, mida valmistatakse meriino tõugu lammaste piimast. Tegemist on suure või väga suure rasvasisaldusega juustuga, millel on tasaste põhjade ja kumera servaga ketta kuju, mille koorik on poolkõva ja juustumass pehme kuni poolkõva. Juustu kaal ulatub 750 grammist 2 kilogrammini, selle kõrgus on 4–8 cm ning läbimõõt 10–24 cm.

Juustu füüsikalis-keemilised tunnused on järgmised:

—   rasvasisaldus: vähemalt 50 % kuivainest,

—   kuivainesisaldus: vähemalt 50 %,

—   pH: vahemikus 5,2–5,9,

—   valgu kogusisaldus kuivaines: vähemalt 35 %.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Geograafilise piirkonna rohumaade pindala on piiratud, kuid need on kvaliteetsed, mis soodustab eripäraste omadustega piima tootmist. Teatud perioodidel lastakse lambad põllumajandusettevõttest välja, et nad saaksid toituda teraviljakõrtest ja mõnikord ka niisutatavate kultuuride jäätmetest. Lisasööda vajaduse korral kohaldatakse kehtivaid õigusakte, sealhulgas kaitstud päritolunimetusega toodete suhtes kohaldatavaid eristandardeid, mis hõlmavad lisasööda ja tooraine päritolu.

„Queso de la Serena“ juustu valmistamiseks kasutatav piim peab pärinema tootmispiirkonnas asuvatest meriinolammaste kasvandustest. Kasutatav piim peab olema täiesti naturaalne toode, saadud tervete lammaste lüpsmisel, puhas, vaba saasteainetest, ternespiimast, ravimitest või säilitusainetest, mis võivad avaldada negatiivset mõju juustu valmistamisele, laagerdamisele ja säilitamisele ning hügieeni- ja sanitaartingimustele.

Piima analüütilised omadused on järgmised:

—   valgud: vähemalt 5 %,

—   rasvad: vähemalt 7 %,

—   kuivaine kogusisaldus: vähemalt 18 %.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise etapid, mis peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas, on järgmised:

| — | piima tootmine kooskõlas punktis 3.3 esitatud näitajate ja tingimustega, sh piima lüpsmine, jahutamine, säilitamine, kogumine ja transportimine; |
| --- | --- |

—

piima tootmine kooskõlas punktis 3.3 esitatud näitajate ja tingimustega, sh piima lüpsmine, jahutamine, säilitamine, kogumine ja transportimine;

| — | juustu valmistamine, sh piima kalgendamise etapp, mis toimub temperatuuril 25–32 °C kestusega 50–75 minutit (taimne looduslik kalgendamine Cynara cardunculus kuivatatud õite abil), juustumassi lõikamine, vormimine, soola lisamine ja juustu küpsemine. |
| --- | --- |

—

juustu valmistamine, sh piima kalgendamise etapp, mis toimub temperatuuril 25–32 °C kestusega 50–75 minutit (taimne looduslik kalgendamine Cynara cardunculus kuivatatud õite abil), juustumassi lõikamine, vormimine, soola lisamine ja juustu küpsemine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõikide registreeritud äriühingute kasutatavad kaubanduslikud märgised peab heaks kiitma KPN kontrolliasutus. Märgisel peab olema järgmine märge: Päritolunimetus „Queso de la Serena“.

Juustukoda paigutab turustatavale tootele KPN kontrolliasutuse väljastatud nummerdatud lisaetiketid, mis peavad olema paigaldatud nende taaskasutamist mittevõimaldaval viisil.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

„Queso de la Serena“ valmistamise, laagerdamise ja tootmise piirkond hõlmab Badajozi provintsi kagupoolses ääres asuvat 21 kohaliku omavalitsuse territooriumi: La Haba, Magacela, La Coronada, Campanario, Esparragosa de Lares, Valle de la Serena, Zalamea de la Serena, Higuera de la Serena, Quintana de la Serena, Malpartida de la Serena, Esparragosa de la Serena, Castuera, Cabeza del Buey, Santi-Spiritus, Risco, Garlitos, Peñalsordo, Zarzacapilla, Capilla, Monterrubio de la Serena, Benquerencia de la Serena.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Ajalooline ülevaade

Vaatleme mõningaid bibliograafilisi viiteid tootele „Queso de la Serena“.

D. Antonio Agúndezi 1791. aastal ilmunud teoses „Viaje a La Serena“, milles käsitletakse Serena piirkonda, on esitatud väljavõtted Magistrado Cubelesi käsikirjadest, milles on järgmine teave: „Lambapiimast valmistatud juust on tuntud oma maitse ja hea konsistentsi poolest ning selle üks arroba maksab 60 reaali.“

XVI ja XVII sajandist pärinevatest dokumentidest „Ordenanzas“, mis olid adresseeritud Cabeza del Bueyle, nimetatakse juustumaksu „diezmo“ ja kirikule antavat „primiciat“; karja omanik pidi esimene kord, kui ta taotles luba juustu valmistamiseks, andma kõik valmistatud tooted andami näol koguduse kiriku preestritele.

5.2.   Looduslikud tegurid

a)   Orograafia

Badajozi provintsi pinnavormid on valdavalt lauged, tegemist on peneplaani ehk pigatasandikuga. See on väga heade rohumaade piirkond, mille aluspõhi koosneb kiltkivist ja graniidist ning kus enam kui 300 000 hektaril kasvatatakse meriinolambaid; see hea rohukasvuga pinnas on piirkonna ökosüsteemi jaoks väga hea energiaressurss ning hõlmab mitmekülgset taimkatet (vt taimestikku käsitlev punkt). Piirkonna keskmine kõrgus on 430 meetrit.

b)   Pinnas

Badajozi provintsi geoloogiline struktuur vastab paleosoikumi peneplaanile, kohati esineb hilisemaid setteid ning mitmeid purskekivimeid.

Pinnas sisaldab väikesel sügavusel asuvaid kambriumi, siluri ja graniitkivimeid, sagedased on lähtekivimi paljandid, pinnas on keskmiselt vett läbilaskev. Kalle on väike, pinnavormid kergelt künklikud, suunatud lõuna poole. Üldiselt on tegemist pinnasega, mille pH jääb vahemikku 5–5,5, seejuures on pinnase fosforisisalduse tase madal. Puittaimi on vähe, teatavatel juhtudel puuduvad need täielikult.

c)   Kliima

Serena piirkonnale on iseloomulik vahemereline Atlandi ookeani mõjutustega kliima kuumade ja kuivade suvedega ning sademeterohkete mahedate talvedega. Selles piirkonnas on talved tavaliselt pehmed, kuigi ajavahemikul 1. novembrist kuni 10. märtsini võib esineda ka miinuskraade, suved seevastu on kuumad ja kuivad, kuivaperioodid on selles piirkonnas sagedased. Keskmine sademete hulk aastas ulatub 498 millimeetrini.

d)   Hüdrograafia

Serena piirkonda niisutavad seda läbivad jõed Guadiana Menor ja Zújar.

e)   Taimestik

Piirkonnas esinevatest bioloogilistest liikidest tuleb märkida järgmised:

| — | kõrrelised Vulpia ciliata, Bromus molis ja Agrostis spp; |
| --- | --- |

—

kõrrelised Vulpia ciliata, Bromus molis ja Agrostis spp;

| — | Trifolium (T. arvense, T. campestre ja T. glomeratum), |
| --- | --- |

—

Trifolium (T. arvense, T. campestre ja T. glomeratum),

| — | liblikõielised Ornitopus compresus; Heliantemus, Erodium, Plantago, Carlina ja Hipochaeris. |
| --- | --- |

—

liblikõielised Ornitopus compresus; Heliantemus, Erodium, Plantago, Carlina ja Hipochaeris.

5.3.   Tootmis- ja töötlemissüsteemid

a)   Tootmine

Meriino tõugu iseloomustab suur vastupidavus, mis võimaldab kohaneda karmi ilmastiku ja maastikuga; selle tõu kasvatamise põhieesmärk on villa tootmine, kuid see lambatõug on sobilik ka liha ja piima tootmiseks, võimaldades saavutada rahuldava tulususe ebasoodsale elupaigale vaatamata; toodetava piima kogused on piiratud, kuid piim sisaldab palju valku ja rasvaineid.

Tegemist on suhteliselt väikeste loomadega – emasloomade kaal on 40–45 kg, isasloomadel 55–65 kg; loomade pikad jäsemed on kohandunud pikkadeks rännakuteks toidu otsingul (kuigi loomi peetakse väljaspool põllumajandusettevõtet vaid teatavatel perioodidel, toimus minevikus arvestatav välikarjatamine). Selle tõu sigivus moodustab 85 ja viljakus 80 %, poegitakse aastas tavaliselt korra, kuigi suundumus on poegida kolm korda kahe aasta jooksul.

b)   Töötlemine

Juust saadakse piima ensümaatilise kalgendamise teel, kasutades taimset laapi (Cynara cardunculus) temperatuuril, mis jääb üldjuhul alla 30 °C.

Need kaks asjaolu, mõõdukas temperatuur ja nõrga kalgendamisvõimega laap tingivad pika kalgendamisaja ning küllalt pehme kalgendi; selle tulemusena tekib juustus tugevam proteolüütiline protsess, mille tulemusel saadakse pehmema tekstuuriga juust.

Kakskümmend päeva pärast vormimist võib juustude puhul märgata pehmenemist („atortado“), sel ajajärgul tuleb juustusid käsitseda ettevaatlikult, et vältida koore purunemist ja juustumassi koorest väljavalgumist.

5.4.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel

Serena piirkonna rohumaad laiuvad umbes 300 000 hektari suurusel alal, kus puid peaaegu ei kasva, ning nii ei teki taimedevahelist konkurentsi, seega saavad taimed ammutada kõik mullas olevad toitained, muutudes karja jaoks toitainerikkaks ja väga kvaliteetseks söödaks; teiselt poolt tuleb märkida, et Serena piirkonna kliima ja maastikuga väga hästi kohanenud meriinolammaste piim, mida saab toota vaid piiratud kogustes, on suure valgu- ja rasvasisaldusega.

Selle sajanditevanuse ja ainulaadse kombinatsiooni tulemusel on meriinolammaste piim ideaalne tooraine „Queso de la Serena“ tootmiseks, andes juustule nii eripärased kui ka ehedad omadused.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele:

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.gobex.es/filescms/con03/uploaded_files/SectoresTematicos/Agroalimentario/Denominacionesdeorigen/DOP_Queso_Serena_Pliego_Condiciones.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---