# Az Európai Unió L 322/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 322 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. december 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 322

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. december 16.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2463 rendelete (2022. december 14.) az Ukrajna 2023. évi támogatását célzó eszköz (makroszintű pénzügyi támogatás plusz) létrehozásáról | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2464 irányelve (2022. december 14.) a 537/2014/EU rendeletnek, a 2004/109/EK irányelvnek, a 2006/43/EK irányelvnek és 2013/34/EU irányelvnek a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 15 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2463 rendelete (2022. december 14.) az Ukrajna 2023. évi támogatását célzó eszköz (makroszintű pénzügyi támogatás plusz) létrehozásáról

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2464 irányelve (2022. december 14.) a 537/2014/EU rendeletnek, a 2004/109/EK irányelvnek, a 2006/43/EK irányelvnek és 2013/34/EU irányelvnek a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

15

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2465 rendelete (2022. december 12.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról | 81 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2466 végrehajtási rendelete (2022. december 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Nuez de Pedroso (OEM)] | 85 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2467 végrehajtási rendelete (2022. december 14.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 86 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2468 végrehajtási rendelete (2022. december 15.) az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba történő behozatala kapcsán az IMOCERT Latinoamérica Ltda. ellenőrző szerv elismerése tekintetében történő helyesbítéséről | 89 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2469 határozata (2022. december 12.) az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodással létrehozott Vámügyi Bizottságban a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról | 91 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2470 végrehajtási határozata (2022. december 14.) a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) technikai fejlesztéséhez és végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról | 107 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 1/2022. sz. határozata (2022. november 24.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2022/2471] | 122 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2022/2465 rendelete (2022. december 12.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról

81

*

A Bizottság (EU) 2022/2466 végrehajtási rendelete (2022. december 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Nuez de Pedroso (OEM)]

85

*

A Bizottság (EU) 2022/2467 végrehajtási rendelete (2022. december 14.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

86

*

A Bizottság (EU) 2022/2468 végrehajtási rendelete (2022. december 15.) az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba történő behozatala kapcsán az IMOCERT Latinoamérica Ltda. ellenőrző szerv elismerése tekintetében történő helyesbítéséről

89

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/2469 határozata (2022. december 12.) az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodással létrehozott Vámügyi Bizottságban a származó termékek fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

91

*

A Bizottság (EU) 2022/2470 végrehajtási határozata (2022. december 14.) a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) technikai fejlesztéséhez és végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról

107

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 1/2022. sz. határozata (2022. november 24.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2022/2471]

122

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2463 RENDELETE

(2022. december 14.)

az Ukrajna 2023. évi támogatását célzó eszköz (makroszintű pénzügyi támogatás plusz) létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az Unió és Ukrajna közötti, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget magában foglaló társulási megállapodás (2)2017. szeptember 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió és Ukrajna közötti, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget magában foglaló társulási megállapodás (2)2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

| (2) | Ukrajna 2014-ben ambiciózus reformprogramot indított, amelynek célja gazdaságának stabilizálása és polgárai megélhetésének javítása. A napirenden lévő legfőbb prioritást a korrupció elleni küzdelem, valamint az alkotmányos, választási és igazságügyi reformok jelentik. A reformok végrehajtását egymást követő makroszintű pénzügyi támogatási programok támogatták, amelyek keretében Ukrajna összesen 6,6 milliárd EUR összegű támogatást kapott hitelek formájában az Uniótól. |
| --- | --- |

(2)

Ukrajna 2014-ben ambiciózus reformprogramot indított, amelynek célja gazdaságának stabilizálása és polgárai megélhetésének javítása. A napirenden lévő legfőbb prioritást a korrupció elleni küzdelem, valamint az alkotmányos, választási és igazságügyi reformok jelentik. A reformok végrehajtását egymást követő makroszintű pénzügyi támogatási programok támogatták, amelyek keretében Ukrajna összesen 6,6 milliárd EUR összegű támogatást kapott hitelek formájában az Uniótól.

| (3) | Az orosz inváziót közvetlenül megelőző fokozódó fenyegetéssel összefüggésben az (EU) 2022/313 európai parlamenti és tanácsi határozattal (3) összhangban rendelkezésre bocsátott sürgősségi makroszintű pénzügyi támogatás 1,2 milliárd EUR összegű hitelt biztosított Ukrajnának, amelynek folyósítása két, 600 millió EUR összegű részletben történt 2022 márciusában és májusában. |
| --- | --- |

(3)

Az orosz inváziót közvetlenül megelőző fokozódó fenyegetéssel összefüggésben az (EU) 2022/313 európai parlamenti és tanácsi határozattal (3) összhangban rendelkezésre bocsátott sürgősségi makroszintű pénzügyi támogatás 1,2 milliárd EUR összegű hitelt biztosított Ukrajnának, amelynek folyósítása két, 600 millió EUR összegű részletben történt 2022 márciusában és májusában.

| (4) | Az (EU) 2022/1201 európai parlamenti és tanácsi határozat (4) szerint rendelkezésre bocsátott legfeljebb 1 milliárd EUR összegű rendkívüli uniós makroszintű pénzügyi támogatás gyors és sürgős segítséget jelentett Ukrajna költségvetése számára, és folyósítása két részletben, 2022. augusztus 1-jén és 2-án teljes mértékben megtörtént. Az említett támogatás az „Ukrajna megsegítése és újjáépítése” című, 2022. május 18-i bizottsági közleményben bejelentett és az Európai Tanács által 2022. június 23–24-én jóváhagyott, Ukrajnának folyósítandó, legfeljebb 9 milliárd EUR összegű tervezett rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatás első szakaszát képezte. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2022/1201 európai parlamenti és tanácsi határozat (4) szerint rendelkezésre bocsátott legfeljebb 1 milliárd EUR összegű rendkívüli uniós makroszintű pénzügyi támogatás gyors és sürgős segítséget jelentett Ukrajna költségvetése számára, és folyósítása két részletben, 2022. augusztus 1-jén és 2-án teljes mértékben megtörtént. Az említett támogatás az „Ukrajna megsegítése és újjáépítése” című, 2022. május 18-i bizottsági közleményben bejelentett és az Európai Tanács által 2022. június 23–24-én jóváhagyott, Ukrajnának folyósítandó, legfeljebb 9 milliárd EUR összegű tervezett rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatás első szakaszát képezte.

| (5) | Az (EU) 2022/1628 európai parlamenti és tanácsi határozat (5) további lépést jelentett az az Unió tervezett, rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatásának végrehajtása felé. Megalapozta azt, hogy Ukrajna további legfeljebb 5 milliárd EUR összeget kapjon hitel formájában, rendkívül kedvező feltételek mellett, amelyből 2 milliárd EUR-t október 18-án folyósítottak, a fennmaradó 3 milliárd EUR-t pedig 2022 végéig kell folyósítani. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2022/1628 európai parlamenti és tanácsi határozat (5) további lépést jelentett az az Unió tervezett, rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatásának végrehajtása felé. Megalapozta azt, hogy Ukrajna további legfeljebb 5 milliárd EUR összeget kapjon hitel formájában, rendkívül kedvező feltételek mellett, amelyből 2 milliárd EUR-t október 18-án folyósítottak, a fennmaradó 3 milliárd EUR-t pedig 2022 végéig kell folyósítani.

| (6) | Az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háború Ukrajna pénzügyi piacokhoz való hozzáférésének elvesztését és állami bevételeinek jelentős visszaesését okozta, miközben a humanitárius helyzet kezelésére és az állami szolgáltatások folyamatosságának fenntartására fordított közkiadások számottevően megnövekedtek. Ebben a rendkívül bizonytalan és ingatag helyzetben a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2022. nyári legjobb becslése azt mutatta, hogy Ukrajna 2022. évi finanszírozási igénye tekintetében mintegy 39 milliárd USD összegű rendkívüli finanszírozási hiány áll fenn, amelynek mintegy fele fedezhető a nemzetközi támogatásnak köszönhetően. A rendkívüli körülmények között úgy volt tekinthető, hogy az (EU) 2022/1628 határozat szerinti makroszintű pénzügyi támogatási csomag Unió általi gyors rendelkezésre bocsátása Ukrajna számára megfelelő rövid távú választ jelent Ukrajna számottevő makroszintű pénzügyi stabilitási kockázataira. Ennek a további legfeljebb 5 milliárd EUR összegű, az említett határozat szerinti rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatásnak az volt a célja, hogy segítse Ukrajna makroszintű pénzügyi stabilitását, megerősítse az ország közvetlen rezilienciáját és fenntartsa helyreállítási kapacitását, mindezeken keresztül hozzájárulva Ukrajna államadósságának fenntarthatóságához, végső soron pedig ahhoz, hogy az ország olyan helyzetbe kerüljön, hogy képes legyen eleget tenni pénzügyi kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

(6)

Az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háború Ukrajna pénzügyi piacokhoz való hozzáférésének elvesztését és állami bevételeinek jelentős visszaesését okozta, miközben a humanitárius helyzet kezelésére és az állami szolgáltatások folyamatosságának fenntartására fordított közkiadások számottevően megnövekedtek. Ebben a rendkívül bizonytalan és ingatag helyzetben a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2022. nyári legjobb becslése azt mutatta, hogy Ukrajna 2022. évi finanszírozási igénye tekintetében mintegy 39 milliárd USD összegű rendkívüli finanszírozási hiány áll fenn, amelynek mintegy fele fedezhető a nemzetközi támogatásnak köszönhetően. A rendkívüli körülmények között úgy volt tekinthető, hogy az (EU) 2022/1628 határozat szerinti makroszintű pénzügyi támogatási csomag Unió általi gyors rendelkezésre bocsátása Ukrajna számára megfelelő rövid távú választ jelent Ukrajna számottevő makroszintű pénzügyi stabilitási kockázataira. Ennek a további legfeljebb 5 milliárd EUR összegű, az említett határozat szerinti rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatásnak az volt a célja, hogy segítse Ukrajna makroszintű pénzügyi stabilitását, megerősítse az ország közvetlen rezilienciáját és fenntartsa helyreállítási kapacitását, mindezeken keresztül hozzájárulva Ukrajna államadósságának fenntarthatóságához, végső soron pedig ahhoz, hogy az ország olyan helyzetbe kerüljön, hogy képes legyen eleget tenni pénzügyi kötelezettségeinek.

| (7) | Oroszország Ukrajnával szembeni agressziós háborújának kezdete óta az EU, annak tagállamai és az európai pénzügyi intézmények 19,7 milliárd EUR-t mozgósítottak Ukrajna gazdasági, társadalmi és pénzügyi rezilienciájának erősítésére. Az említett összeg egyrészt az uniós költségvetésből nyújtott, 12,4 milliárd EUR összegű támogatásból – beleértve a rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatást, valamint az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által nyújtott támogatást, amelyeket részben vagy egészben az uniós költségvetés garantál –, másrészt a tagállamok által nyújtott, 7,3 milliárd EUR összegű további pénzügyi támogatásból tevődik össze. |
| --- | --- |

(7)

Oroszország Ukrajnával szembeni agressziós háborújának kezdete óta az EU, annak tagállamai és az európai pénzügyi intézmények 19,7 milliárd EUR-t mozgósítottak Ukrajna gazdasági, társadalmi és pénzügyi rezilienciájának erősítésére. Az említett összeg egyrészt az uniós költségvetésből nyújtott, 12,4 milliárd EUR összegű támogatásból – beleértve a rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatást, valamint az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank által nyújtott támogatást, amelyeket részben vagy egészben az uniós költségvetés garantál –, másrészt a tagállamok által nyújtott, 7,3 milliárd EUR összegű további pénzügyi támogatásból tevődik össze.

| (8) | A Tanács emellett a (KKBP) 2021/509 tanácsi határozat (6) értelmében határozott az ukrán fegyveres erőket támogató intézkedésekről 3,1 milliárd EUR összegben az Európai Békekeret részeként, valamint a (KKBP) 2022/1968 tanácsi határozat (7) értelmében egy Ukrajnát támogató katonai segítségnyújtási misszióról, mintegy 100 millió EUR közös költséggel. Az Unió és tagállamai emellett az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül példátlan mértékű természetbeni szükséghelyzeti reagálást is végrehajtottak az (EU) 2021/836 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) értelmében, amely az említett mechanizmus létrehozása óta a legnagyobb sürgősségi műveletet képezi, és amelynek keretében több millió egységnyi segélyszállítmány jutott el Ukrajnába és a régióba. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács emellett a (KKBP) 2021/509 tanácsi határozat (6) értelmében határozott az ukrán fegyveres erőket támogató intézkedésekről 3,1 milliárd EUR összegben az Európai Békekeret részeként, valamint a (KKBP) 2022/1968 tanácsi határozat (7) értelmében egy Ukrajnát támogató katonai segítségnyújtási misszióról, mintegy 100 millió EUR közös költséggel. Az Unió és tagállamai emellett az uniós polgári védelmi mechanizmuson keresztül példátlan mértékű természetbeni szükséghelyzeti reagálást is végrehajtottak az (EU) 2021/836 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) értelmében, amely az említett mechanizmus létrehozása óta a legnagyobb sürgősségi műveletet képezi, és amelynek keretében több millió egységnyi segélyszállítmány jutott el Ukrajnába és a régióba.

| (9) | A 2022. június 23-i Európai Tanács úgy határozott, hogy tagjelölti státuszt ad Ukrajnának. Az Unió kiemelt prioritása, hogy folyamatos, erőteljes támogatást nyújtson Ukrajnának. Mivel Oroszország agressziós háborúja hatalmas károkat okoz Ukrajna gazdasága, polgárai és vállalkozásai számára, a folyamatos, erőteljes támogatás Ukrajna számára olyan szervezett kollektív megközelítést tesz szükségessé, amelyet az e rendelet által létrehozott, az Ukrajna uniós támogatását célzó eszköz (makroszintű pénzügyi támogatás plusz) határoz meg. |
| --- | --- |

(9)

A 2022. június 23-i Európai Tanács úgy határozott, hogy tagjelölti státuszt ad Ukrajnának. Az Unió kiemelt prioritása, hogy folyamatos, erőteljes támogatást nyújtson Ukrajnának. Mivel Oroszország agressziós háborúja hatalmas károkat okoz Ukrajna gazdasága, polgárai és vállalkozásai számára, a folyamatos, erőteljes támogatás Ukrajna számára olyan szervezett kollektív megközelítést tesz szükségessé, amelyet az e rendelet által létrehozott, az Ukrajna uniós támogatását célzó eszköz (makroszintű pénzügyi támogatás plusz) határoz meg.

| (10) | Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja az Unió egészére nézve stratégiai geopolitikai fenyegetést jelent, és határozott és egységes fellépést követel meg a tagállamoktól. Ezért alapvető fontosságú, hogy az uniós támogatás gyorsan rendelkezésre álljon, valamint rugalmasan és fokozatosan alakítható legyen, biztosítva az azonnali segítségnyújtást és hozzájárulva a jövőbeli újjáépítést megalapozó rövid távú helyreállításhoz. |
| --- | --- |

(10)

Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja az Unió egészére nézve stratégiai geopolitikai fenyegetést jelent, és határozott és egységes fellépést követel meg a tagállamoktól. Ezért alapvető fontosságú, hogy az uniós támogatás gyorsan rendelkezésre álljon, valamint rugalmasan és fokozatosan alakítható legyen, biztosítva az azonnali segítségnyújtást és hozzájárulva a jövőbeli újjáépítést megalapozó rövid távú helyreállításhoz.

| (11) | Az eszköz általános célja, hogy hozzájáruljon Ukrajna finanszírozási hiányának megszüntetéséhez 2023-ban, különösen azáltal, hogy kiszámítható, folyamatos, rendezett és időben érkező, rendkívül kedvezményes, rövid távú pénzügyi segítséget nyújt az ukrán állami költségvetésnek, többek között a helyreállítás és adott esetben a háború utáni újjáépítéshez nyújtott kezdeti támogatás finanszírozása céljából, Ukrajnának az európai integráció felé vezető úton való támogatását is szem előtt tartva. |
| --- | --- |

(11)

Az eszköz általános célja, hogy hozzájáruljon Ukrajna finanszírozási hiányának megszüntetéséhez 2023-ban, különösen azáltal, hogy kiszámítható, folyamatos, rendezett és időben érkező, rendkívül kedvezményes, rövid távú pénzügyi segítséget nyújt az ukrán állami költségvetésnek, többek között a helyreállítás és adott esetben a háború utáni újjáépítéshez nyújtott kezdeti támogatás finanszírozása céljából, Ukrajnának az európai integráció felé vezető úton való támogatását is szem előtt tartva.

| (12) | Az eszköz általános célkitűzésének elérése érdekében a támogatásnak Ukrajna makroszintű pénzügyi stabilitásának segítését és külső finanszírozási korlátainak enyhítését kell szolgálnia. A Bizottságnak úgy kell végrehajtania a támogatást az eszköz keretében, hogy az összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különböző területein hozott intézkedések alapelveivel és célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(12)

Az eszköz általános célkitűzésének elérése érdekében a támogatásnak Ukrajna makroszintű pénzügyi stabilitásának segítését és külső finanszírozási korlátainak enyhítését kell szolgálnia. A Bizottságnak úgy kell végrehajtania a támogatást az eszköz keretében, hogy az összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különböző területein hozott intézkedések alapelveivel és célkitűzéseivel.

| (13) | Az eszköz keretében nyújtott támogatás fő területeinek magukban kell foglalniuk a helyreállítás támogatását, a kritikus funkciók és infrastruktúrák javítását és karbantartását, az anyagi és szociális támogatás tekintetében rászoruló személyek és leginkább érintett területek megsegítését, az ideiglenes lakhatást, valamint a lakóépületek és az infrastrukturális létesítmények építését. |
| --- | --- |

(13)

Az eszköz keretében nyújtott támogatás fő területeinek magukban kell foglalniuk a helyreállítás támogatását, a kritikus funkciók és infrastruktúrák javítását és karbantartását, az anyagi és szociális támogatás tekintetében rászoruló személyek és leginkább érintett területek megsegítését, az ideiglenes lakhatást, valamint a lakóépületek és az infrastrukturális létesítmények építését.

| (14) | Az eszköznek emellett segítenie kell az ukrán hatóságok azon képességeinek megerősítését, amelyek a jövőbeli, háború utáni újjáépítés előkészítéséhez, valamint adott esetben az előcsatlakozási folyamat korai előkészítéséhez szükségesek, beleértve az ukrajnai intézmények megerősítését, a közigazgatás reformját és hatékonyságának javítását, valamint az átláthatóságot, a strukturális reformokat és a jó kormányzást minden szinten. |
| --- | --- |

(14)

Az eszköznek emellett segítenie kell az ukrán hatóságok azon képességeinek megerősítését, amelyek a jövőbeli, háború utáni újjáépítés előkészítéséhez, valamint adott esetben az előcsatlakozási folyamat korai előkészítéséhez szükségesek, beleértve az ukrajnai intézmények megerősítését, a közigazgatás reformját és hatékonyságának javítását, valamint az átláthatóságot, a strukturális reformokat és a jó kormányzást minden szinten.

| (15) | Az eszköznek elő kell mozdítania az Ukrajnával kapcsolatos uniós külpolitikát. A támogatási művelet során a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét. Az eszköz keretében Ukrajnának nyújtott támogatás továbbra is jelentős mértékben hozzá fog járulni az IMF, a Világbank és más nemzetközi pénzügyi szervezetek által becsült ukrajnai finanszírozási igény fedezéséhez, figyelemmel Ukrajna saját forrásokból történő finanszírozásra való képességére is. A támogatás összegének meghatározása figyelembe veszi továbbá a bilaterális és multilaterális donoroktól várható pénzügyi hozzájárulásokat, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek korábbi ukrajnai alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is. |
| --- | --- |

(15)

Az eszköznek elő kell mozdítania az Ukrajnával kapcsolatos uniós külpolitikát. A támogatási művelet során a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét. Az eszköz keretében Ukrajnának nyújtott támogatás továbbra is jelentős mértékben hozzá fog járulni az IMF, a Világbank és más nemzetközi pénzügyi szervezetek által becsült ukrajnai finanszírozási igény fedezéséhez, figyelemmel Ukrajna saját forrásokból történő finanszírozásra való képességére is. A támogatás összegének meghatározása figyelembe veszi továbbá a bilaterális és multilaterális donoroktól várható pénzügyi hozzájárulásokat, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek korábbi ukrajnai alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

| (16) | Ukrajna helyzete fokozatos megközelítést tesz szükségessé, amelynek keretében a makroszintű pénzügyi stabilitásra, valamint az azonnali segítségnyújtásra és helyreállításra összpontosító eszközhöz az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott ’Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa’ elnevezésű eszköz és az 1257/96/EK tanácsi rendelet (10) szerinti segélyműveletek keretében nyújtott folyamatos támogatásnak kell társulnia. |
| --- | --- |

(16)

Ukrajna helyzete fokozatos megközelítést tesz szükségessé, amelynek keretében a makroszintű pénzügyi stabilitásra, valamint az azonnali segítségnyújtásra és helyreállításra összpontosító eszközhöz az (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott ’Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa’ elnevezésű eszköz és az 1257/96/EK tanácsi rendelet (10) szerinti segélyműveletek keretében nyújtott folyamatos támogatásnak kell társulnia.

| (17) | E rendeletnek meg kell határoznia az eszköz számára a 2023. január 1-jétől 2023. december 31-ig tartó időszakban rendelkezésre álló, és 2024. március 31-ig folyósítható forrásokat. Legfeljebb 18 milliárd EUR-t hitelek formájában kell rendelkezésre bocsátani. Emellett a 2023. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra vonatkozóan e rendeletnek kamattámogatásról kell rendelkeznie. A hitelek futamideje alatt a kamatköltségek fedezetének biztosítása érdekében a tagállami hozzájárulásokat a 2027 utáni időszakra vonatkozóan meg kell újítani, továbbra is külső címzett bevételként, kivéve, ha a kamatköltségeket a jövőbeli többéves pénzügyi keretek más módon fedezik. Ezért a tagállami hozzájárulások 2027 után is meghosszabbíthatók lehetnek. |
| --- | --- |

(17)

E rendeletnek meg kell határoznia az eszköz számára a 2023. január 1-jétől 2023. december 31-ig tartó időszakban rendelkezésre álló, és 2024. március 31-ig folyósítható forrásokat. Legfeljebb 18 milliárd EUR-t hitelek formájában kell rendelkezésre bocsátani. Emellett a 2023. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra vonatkozóan e rendeletnek kamattámogatásról kell rendelkeznie. A hitelek futamideje alatt a kamatköltségek fedezetének biztosítása érdekében a tagállami hozzájárulásokat a 2027 utáni időszakra vonatkozóan meg kell újítani, továbbra is külső címzett bevételként, kivéve, ha a kamatköltségeket a jövőbeli többéves pénzügyi keretek más módon fedezik. Ezért a tagállami hozzájárulások 2027 után is meghosszabbíthatók lehetnek.

| (18) | E rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok külső címzett bevételként további forrásokat bocsássanak rendelkezésre, amelyeket az eszközről szóló egyetértési megállapodás keretében kell felhasználni. Az érdeklődő harmadik országok és harmadik felek számára is lehetővé kell tenni, hogy az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 21. cikke (2) bekezdésének d) és e) pontjával összhangban külső címzett bevételnek minősülő további hozzájárulást nyújtsanak. A szinergiák és a kiegészítő jelleg előmozdítása érdekében helyénvaló lehetővé tenni, hogy a tagállamok, érdeklődő harmadik országok és harmadik felek által nyújtott ilyen további hozzájárulások az (EU) 2021/947 és az 1257/96/EK rendelet alapján létrehozott programok számára is rendelkezésre álljanak az eszköz célkitűzéseihez hozzájáruló intézkedések finanszírozása céljából. |
| --- | --- |

(18)

E rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok külső címzett bevételként további forrásokat bocsássanak rendelkezésre, amelyeket az eszközről szóló egyetértési megállapodás keretében kell felhasználni. Az érdeklődő harmadik országok és harmadik felek számára is lehetővé kell tenni, hogy az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 21. cikke (2) bekezdésének d) és e) pontjával összhangban külső címzett bevételnek minősülő további hozzájárulást nyújtsanak. A szinergiák és a kiegészítő jelleg előmozdítása érdekében helyénvaló lehetővé tenni, hogy a tagállamok, érdeklődő harmadik országok és harmadik felek által nyújtott ilyen további hozzájárulások az (EU) 2021/947 és az 1257/96/EK rendelet alapján létrehozott programok számára is rendelkezésre álljanak az eszköz célkitűzéseihez hozzájáruló intézkedések finanszírozása céljából.

| (19) | A tagállamok önkéntes hozzájárulásainak visszavonhatatlannak, feltétel nélkülinek és azonnal lehívhatónak kell lenniük. E célból a tagállamoknak a költségvetési rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerinti hozzájárulási megállapodást kell kötniük a Bizottsággal. Az ilyen hozzájárulási megállapodásnak fedeznie kell a kamattámogatáshoz való hozzájárulást, valamint a tagállamok által esetleg biztosítani kívánt további összegeket is. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok önkéntes hozzájárulásainak visszavonhatatlannak, feltétel nélkülinek és azonnal lehívhatónak kell lenniük. E célból a tagállamoknak a költségvetési rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerinti hozzájárulási megállapodást kell kötniük a Bizottsággal. Az ilyen hozzájárulási megállapodásnak fedeznie kell a kamattámogatáshoz való hozzájárulást, valamint a tagállamok által esetleg biztosítani kívánt további összegeket is.

| (20) | Az eszköz keretébe tartozó támogatás rendelkezésre bocsátásának előfeltétele, hogy Ukrajna továbbra is tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat és azok intézményeit – többek között a többpárti parlamentáris rendszert – és a jogállamiságot, valamint biztosítsa az emberi jogok tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(20)

Az eszköz keretébe tartozó támogatás rendelkezésre bocsátásának előfeltétele, hogy Ukrajna továbbra is tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat és azok intézményeit – többek között a többpárti parlamentáris rendszert – és a jogállamiságot, valamint biztosítsa az emberi jogok tiszteletben tartását.

| (21) | Az eszköz keretében nyújtott támogatást egy egyetértési megállapodásban meghatározandó szakpolitikai feltételekhez kell kötni. Az említett feltételeknek magukban kell foglalniuk olyan kötelezettségvállalásokat is, amelyek célja az ország gazdasági teljesítményének és rezilienciájának, valamint az üzleti környezetnek a megerősítése, a kritikus újjáépítés megkönnyítése és az energiaágazatban jelentkező kihívások kezelése. |
| --- | --- |

(21)

Az eszköz keretében nyújtott támogatást egy egyetértési megállapodásban meghatározandó szakpolitikai feltételekhez kell kötni. Az említett feltételeknek magukban kell foglalniuk olyan kötelezettségvállalásokat is, amelyek célja az ország gazdasági teljesítményének és rezilienciájának, valamint az üzleti környezetnek a megerősítése, a kritikus újjáépítés megkönnyítése és az energiaágazatban jelentkező kihívások kezelése.

| (22) | A szakpolitikai feltételeket szigorú jelentéstételi követelményeknek kell kiegészíteniük azzal a céllal, hogy a pénzeszközöket hatékony, átlátható és elszámoltatható módon használják fel. |
| --- | --- |

(22)

A szakpolitikai feltételeket szigorú jelentéstételi követelményeknek kell kiegészíteniük azzal a céllal, hogy a pénzeszközöket hatékony, átlátható és elszámoltatható módon használják fel.

| (23) | Tekintettel az ukrajnai helyzetre, helyénvaló rendelkezni az egyetértési megállapodás félidős felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(23)

Tekintettel az ukrajnai helyzetre, helyénvaló rendelkezni az egyetértési megállapodás félidős felülvizsgálatáról.

| (24) | Az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátására az előfeltételek tiszteletben tartása, a kielégítő teljesítés és a szakpolitikai feltételek végrehajtása felé tett kielégítő előrelépés függvényében kerül sor. |
| --- | --- |

(24)

Az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátására az előfeltételek tiszteletben tartása, a kielégítő teljesítés és a szakpolitikai feltételek végrehajtása felé tett kielégítő előrelépés függvényében kerül sor.

| (25) | Helyénvaló lehetőséget biztosítani Ukrajna finanszírozási igényeinek újraértékelésére, valamint – ha az említett igények az eszköz keretében nyújtott támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökkennek a kezdeti előrejelzésekhez képest – a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére vagy megszüntetésére. Helyénvaló továbbá lehetőséget biztosítani a kifizetések felfüggesztésére vagy megszüntetésére abban az esetben, ha az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelmények nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(25)

Helyénvaló lehetőséget biztosítani Ukrajna finanszírozási igényeinek újraértékelésére, valamint – ha az említett igények az eszköz keretében nyújtott támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökkennek a kezdeti előrejelzésekhez képest – a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére vagy megszüntetésére. Helyénvaló továbbá lehetőséget biztosítani a kifizetések felfüggesztésére vagy megszüntetésére abban az esetben, ha az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelmények nem teljesülnek.

| (26) | Tekintettel Ukrajna sürgős finanszírozási igényeire, helyénvaló a pénzügyi támogatást a költségvetési rendelet 220a. cikkében előírt – és ugyanott egységes finanszírozási módszerként meghatározott – diverzifikált finanszírozási stratégia szerint megszervezni, mivel ez várhatóan növelni fogja az uniós kötvények likviditását, valamint az uniós kötvénykibocsátás vonzerejét és költséghatékonyságát. |
| --- | --- |

(26)

Tekintettel Ukrajna sürgős finanszírozási igényeire, helyénvaló a pénzügyi támogatást a költségvetési rendelet 220a. cikkében előírt – és ugyanott egységes finanszírozási módszerként meghatározott – diverzifikált finanszírozási stratégia szerint megszervezni, mivel ez várhatóan növelni fogja az uniós kötvények likviditását, valamint az uniós kötvénykibocsátás vonzerejét és költséghatékonyságát.

| (27) | Tekintettel Ukrajnának az Oroszország agressziós háborúja okozta nehéz helyzetére, valamint Ukrajna hosszabb távú stabilitásának támogatása érdekében helyénvaló Ukrajnának rendkívül kedvezményes feltételek mellett legfeljebb 35 év futamidejű hiteleket nyújtani, amelyek esetében a tőketörlesztés megkezdésének legkorábbi időpontja 2033. Helyénvaló továbbá eltérni a költségvetési rendelet 220. cikke (5) bekezdésének e) pontjától és lehetővé tenni, hogy az Unió fedezze a kamatköltségeket, és mentesíteni Ukrajnát az általa egyébként viselendő adminisztratív költségek alól. A kamattámogatást a költségvetési rendelet 220. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatás hatékonyságának biztosításához megfelelőnek ítélt eszközként kell nyújtani. A kamattámogatást a tagállamok további önkéntes hozzájárulásaiból kell finanszírozni, és fokozatosan kell rendelkezésre bocsátani, ahogy a tagállamokkal kötött megállapodások hatályba lépnek. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel Ukrajnának az Oroszország agressziós háborúja okozta nehéz helyzetére, valamint Ukrajna hosszabb távú stabilitásának támogatása érdekében helyénvaló Ukrajnának rendkívül kedvezményes feltételek mellett legfeljebb 35 év futamidejű hiteleket nyújtani, amelyek esetében a tőketörlesztés megkezdésének legkorábbi időpontja 2033. Helyénvaló továbbá eltérni a költségvetési rendelet 220. cikke (5) bekezdésének e) pontjától és lehetővé tenni, hogy az Unió fedezze a kamatköltségeket, és mentesíteni Ukrajnát az általa egyébként viselendő adminisztratív költségek alól. A kamattámogatást a költségvetési rendelet 220. cikkének (1) bekezdése értelmében a támogatás hatékonyságának biztosításához megfelelőnek ítélt eszközként kell nyújtani. A kamattámogatást a tagállamok további önkéntes hozzájárulásaiból kell finanszírozni, és fokozatosan kell rendelkezésre bocsátani, ahogy a tagállamokkal kötött megállapodások hatályba lépnek.

| (28) | Ukrajna számára lehetővé kell tenni, hogy évente kérje a kamattámogatást és az adminisztratív költségek viselése alóli mentesítést. |
| --- | --- |

(28)

Ukrajna számára lehetővé kell tenni, hogy évente kérje a kamattámogatást és az adminisztratív költségek viselése alóli mentesítést.

| (29) | Az (EU) 2021/947 rendelet 31. cikke (3) bekezdésének második mondatától eltérve az e rendelet keretében nyújtott hitelekből eredő pénzügyi kötelezettségek nem támogathatók a külső tevékenységi garanciából. Az eszköz keretében nyújtott támogatásnak a költségvetési rendelet 220. cikkének (1) bekezdése értelmében vett pénzügyi támogatásnak kell minősülnie. A pénzügyi kockázatokat és a költségvetési fedezetet illetően az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott pénzügyi támogatáshoz nem képezhető tartalék, és – a költségvetési rendelet 211. cikkének (1) bekezdésétől eltérve – nem kerül meghatározásra az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésében említett összeg százalékos arányában kifejezett tartalékfeltöltési ráta. |
| --- | --- |

(29)

Az (EU) 2021/947 rendelet 31. cikke (3) bekezdésének második mondatától eltérve az e rendelet keretében nyújtott hitelekből eredő pénzügyi kötelezettségek nem támogathatók a külső tevékenységi garanciából. Az eszköz keretében nyújtott támogatásnak a költségvetési rendelet 220. cikkének (1) bekezdése értelmében vett pénzügyi támogatásnak kell minősülnie. A pénzügyi kockázatokat és a költségvetési fedezetet illetően az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott pénzügyi támogatáshoz nem képezhető tartalék, és – a költségvetési rendelet 211. cikkének (1) bekezdésétől eltérve – nem kerül meghatározásra az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésében említett összeg százalékos arányában kifejezett tartalékfeltöltési ráta.

| (30) | Az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (12) jelenleg nem teszi lehetővé az eszköz keretében nyújtott hitelekből eredő pénzügyi kötelezettség fedezését. A rendelet esetleges olyan értelmű módosításáig, amely garancia formájában lehetővé tenné a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat (13) 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő költségvetési források mozgósítását, a további források biztosítása céljából helyénvaló alternatív megoldást keresni. |
| --- | --- |

(30)

Az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (12) jelenleg nem teszi lehetővé az eszköz keretében nyújtott hitelekből eredő pénzügyi kötelezettség fedezését. A rendelet esetleges olyan értelmű módosításáig, amely garancia formájában lehetővé tenné a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozat (13) 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő költségvetési források mozgósítását, a további források biztosítása céljából helyénvaló alternatív megoldást keresni.

| (31) | Megállapítást nyert, hogy a tagállamok által garanciák formájában nyújtott önkéntes hozzájárulások megfelelő eszközt jelentenek arra, hogy biztosítani lehessen az e rendelet szerinti hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket lehetővé tévő védelmet. A tagállami garanciáknak megfelelő biztosítékot kell képezniük annak szavatolására, hogy az Unió vissza tudja fizetni az eszköz keretében nyújtott hiteleket támogató hitelfelvételeket. |
| --- | --- |

(31)

Megállapítást nyert, hogy a tagállamok által garanciák formájában nyújtott önkéntes hozzájárulások megfelelő eszközt jelentenek arra, hogy biztosítani lehessen az e rendelet szerinti hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket lehetővé tévő védelmet. A tagállami garanciáknak megfelelő biztosítékot kell képezniük annak szavatolására, hogy az Unió vissza tudja fizetni az eszköz keretében nyújtott hiteleket támogató hitelfelvételeket.

| (32) | A tagállamok által nyújtott garanciáknak 18 000 000 000 EUR összeg erejéig kell fedezniük az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott támogatást. Fontos, hogy a tagállamok kiemelt prioritásként folytassák le a garanciák nyújtásához szükséges vonatkozó nemzeti eljárásokat. A helyzet sürgősségére tekintettel az említett eljárások lefolytatása nem késleltetheti a szükséges pénzügyi támogatás Ukrajna számára e rendelet alapján, hitelek formájában történő folyósítását. Ugyanakkor az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott pénzügyi támogatást fokozatosan kell rendelkezésre bocsátani, amint a tagállamok által nyújtott garanciák hatályba lépnek. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az óvatosság elvére figyelemmel a Bizottságnak a hitelképessége kellő figyelembevételével kell intézkednie a hitelekről. A támogatásnak a 18 000 000 000 eurós teljes összeg erejéig azonban az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet – vagy egy azt felváltó rendelet – olyan értelmű módosítása alkalmazásának kezdőnapjától kezdve kell rendelkezésre állnia, amely az eszköz szerinti hitelekre az uniós költségvetésből a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő garanciáról rendelkezik. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamok által nyújtott garanciáknak 18 000 000 000 EUR összeg erejéig kell fedezniük az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott támogatást. Fontos, hogy a tagállamok kiemelt prioritásként folytassák le a garanciák nyújtásához szükséges vonatkozó nemzeti eljárásokat. A helyzet sürgősségére tekintettel az említett eljárások lefolytatása nem késleltetheti a szükséges pénzügyi támogatás Ukrajna számára e rendelet alapján, hitelek formájában történő folyósítását. Ugyanakkor az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott pénzügyi támogatást fokozatosan kell rendelkezésre bocsátani, amint a tagállamok által nyújtott garanciák hatályba lépnek. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az óvatosság elvére figyelemmel a Bizottságnak a hitelképessége kellő figyelembevételével kell intézkednie a hitelekről. A támogatásnak a 18 000 000 000 eurós teljes összeg erejéig azonban az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet – vagy egy azt felváltó rendelet – olyan értelmű módosítása alkalmazásának kezdőnapjától kezdve kell rendelkezésre állnia, amely az eszköz szerinti hitelekre az uniós költségvetésből a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő garanciáról rendelkezik.

| (33) | A tagállami garanciáknak visszavonhatatlannak, feltétel nélkülinek és azonnal lehívhatónak kell lenniük. Az említett garanciáknak biztosítaniuk kell, hogy az Unió képes legyen visszafizetni a tőkepiacokon vagy a pénzügyi intézményektől felvett hiteleket. Helyénvaló, hogy a garanciák többé ne legyenek lehívhatók az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet – vagy egy azt felváltó rendelet – olyan értelmű módosítása alkalmazásának kezdőnapjától kezdve, amely az eszköz szerinti hitelekre az uniós költségvetésből a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő garanciáról rendelkezik. A garanciák abban az esetben hívhatók le, ha Ukrajna nem teljesíti időben az eszköz szerinti hitelekből fakadó fizetési kötelezettségét az Unió felé, beleértve különösen azokat az eseteket, amikor bármilyen okból a törlesztési ütemterv módosítására kerül sor, vagy a fizetési kötelezettség teljesítése várhatóan vagy váratlanul elmarad. |
| --- | --- |

(33)

A tagállami garanciáknak visszavonhatatlannak, feltétel nélkülinek és azonnal lehívhatónak kell lenniük. Az említett garanciáknak biztosítaniuk kell, hogy az Unió képes legyen visszafizetni a tőkepiacokon vagy a pénzügyi intézményektől felvett hiteleket. Helyénvaló, hogy a garanciák többé ne legyenek lehívhatók az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet – vagy egy azt felváltó rendelet – olyan értelmű módosítása alkalmazásának kezdőnapjától kezdve, amely az eszköz szerinti hitelekre az uniós költségvetésből a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő garanciáról rendelkezik. A garanciák abban az esetben hívhatók le, ha Ukrajna nem teljesíti időben az eszköz szerinti hitelekből fakadó fizetési kötelezettségét az Unió felé, beleértve különösen azokat az eseteket, amikor bármilyen okból a törlesztési ütemterv módosítására kerül sor, vagy a fizetési kötelezettség teljesítése várhatóan vagy váratlanul elmarad.

| (34) | Az eszköz szerinti hitelek tekintetében kötött hitelmegállapodások alapján visszafizetett összegeket – a költségvetési rendelet 211. cikke (4) bekezdésének c) pontjától eltérve – vissza kell téríteni a garancialehívásokat teljesítő tagállamok számára. |
| --- | --- |

(34)

Az eszköz szerinti hitelek tekintetében kötött hitelmegállapodások alapján visszafizetett összegeket – a költségvetési rendelet 211. cikke (4) bekezdésének c) pontjától eltérve – vissza kell téríteni a garancialehívásokat teljesítő tagállamok számára.

| (35) | A tagállamok által nyújtott garanciák lehívását megelőzően a Bizottságnak – mint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke értelmében az Unió általános költségvetésének végrehajtásával megbízott uniós intézménynek – saját mérlegelési körében és saját felelősségére, az e rendeletben meghatározott határokkal összhangban meg kell vizsgálnia a költségvetési rendelet 220a. cikkében előírt diverzifikált finanszírozási stratégia keretében rendelkezésre álló összes intézkedést. A garanciák adott lehívásakor a Bizottságnak megfelelően tájékoztatnia kell a tagállamokat a vizsgálatról. |
| --- | --- |

(35)

A tagállamok által nyújtott garanciák lehívását megelőzően a Bizottságnak – mint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 317. cikke értelmében az Unió általános költségvetésének végrehajtásával megbízott uniós intézménynek – saját mérlegelési körében és saját felelősségére, az e rendeletben meghatározott határokkal összhangban meg kell vizsgálnia a költségvetési rendelet 220a. cikkében előírt diverzifikált finanszírozási stratégia keretében rendelkezésre álló összes intézkedést. A garanciák adott lehívásakor a Bizottságnak megfelelően tájékoztatnia kell a tagállamokat a vizsgálatról.

| (36) | Az egyes tagállamoknak a garanciával fedezett teljes összeghez olyan arányban kell hozzájárulniuk (hozzájárulási kulcs), amilyen arányban az Unió teljes bruttó nemzeti jövedelméből (GNI) részesülnek. A garanciák lehívásának arányosan, a hozzájárulási kulcs alkalmazásával kell történnie. A hozzájárulási kulcsot ideiglenes alapon arányosan ki kell igazítani mindaddig, amíg a Bizottság és a tagállamok közötti összes garanciamegállapodás hatályba nem lép. |
| --- | --- |

(36)

Az egyes tagállamoknak a garanciával fedezett teljes összeghez olyan arányban kell hozzájárulniuk (hozzájárulási kulcs), amilyen arányban az Unió teljes bruttó nemzeti jövedelméből (GNI) részesülnek. A garanciák lehívásának arányosan, a hozzájárulási kulcs alkalmazásával kell történnie. A hozzájárulási kulcsot ideiglenes alapon arányosan ki kell igazítani mindaddig, amíg a Bizottság és a tagállamok közötti összes garanciamegállapodás hatályba nem lép.

| (37) | Helyénvaló, hogy a Bizottság és Ukrajna az egyetértési megállapodásban meghatározott feltételek alkotta keretek között hitelmegállapodást kössön a hiteltámogatásra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy az Uniónak az eszköz keretében nyújtott támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekei hatékony védelemben részesüljenek, Ukrajnának megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és más szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében. Ezen túlmenően a hitelmegállapodásban és a finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell a Bizottság által végzendő ellenőrzésekről, a Számvevőszék által végzendő pénzügyi ellenőrzésekről, valamint az Európai Ügyészség hatásköreinek gyakorlásáról, a költségvetési rendelet 129. és 220. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(37)

Helyénvaló, hogy a Bizottság és Ukrajna az egyetértési megállapodásban meghatározott feltételek alkotta keretek között hitelmegállapodást kössön a hiteltámogatásra vonatkozóan. Annak érdekében, hogy az Uniónak az eszköz keretében nyújtott támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekei hatékony védelemben részesüljenek, Ukrajnának megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és más szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében. Ezen túlmenően a hitelmegállapodásban és a finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell a Bizottság által végzendő ellenőrzésekről, a Számvevőszék által végzendő pénzügyi ellenőrzésekről, valamint az Európai Ügyészség hatásköreinek gyakorlásáról, a költségvetési rendelet 129. és 220. cikkével összhangban.

| (38) | mivel e rendelet célját, nevezetesen azt, hogy 2023-ban hozzájáruljon Ukrajna finanszírozási hiányának megszüntetéséhez különösen azáltal, hogy kiszámítható, folyamatos, rendezett és időben érkező, rendkívül kedvezményes, rövid távú pénzügyi segítséget nyújt az ukrán állami költségvetésnek, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(38)

mivel e rendelet célját, nevezetesen azt, hogy 2023-ban hozzájáruljon Ukrajna finanszírozási hiányának megszüntetéséhez különösen azáltal, hogy kiszámítható, folyamatos, rendezett és időben érkező, rendkívül kedvezményes, rövid távú pénzügyi segítséget nyújt az ukrán állami költségvetésnek, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (39) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(39)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell gyakorolni.

| (40) | Tekintettel az Oroszország által provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háború okozta rendkívüli körülmények miatti sürgető helyzetre, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni. |
| --- | --- |

(40)

Tekintettel az Oroszország által provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háború okozta rendkívüli körülmények miatti sürgető helyzetre, helyénvalónak tűnik a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében előírt, nyolchetes időszak alóli kivétellel élni.

| (41) | Az Ukrajnában uralkodó helyzetre tekintettel ennek a rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(41)

Az Ukrajnában uralkodó helyzetre tekintettel ennek a rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

AZ UKRAJNÁNAK NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS

1. SZAKASZ

Általános rendelkezések

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet létrehoz egy Ukrajna támogatását célzó eszközt (makroszintű pénzügyi támogatás plusz) (a továbbiakban: az eszköz), amelyen keresztül az Unió hitelek, vissza nem térítendő támogatás és kamattámogatás formájában nyújt támogatást Ukrajnának.

(2)   E rendelet megállapítja az eszköz célkitűzéseit, finanszírozását, az annak keretében nyújtott uniós finanszírozás formáit, valamint az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Az eszköz célkitűzései

(1)   Az eszköz általános célkitűzése, hogy kellő időben kiszámítható, folyamatos és rendezett módon rövid távú pénzügyi segítséget nyújtson Ukrajnának, finanszírozza a helyreállítást és adott esetben kezdeti támogatást nyújtson a háború utáni újjáépítéshez, ezáltal támogatva Ukrajnát az európai integráció felé vezető útján.

(2)   Az általános célkitűzés elérése érdekében a fő különös célkitűzések különösen a következők támogatására irányulnak:

| a) | makroszintű pénzügyi stabilitás, valamint Ukrajna külső és belső finanszírozási korlátainak enyhítése; |
| --- | --- |

a)

makroszintű pénzügyi stabilitás, valamint Ukrajna külső és belső finanszírozási korlátainak enyhítése;

| b) | adott esetben az előcsatlakozási folyamat korai előkészítő szakasza felé vezető reformprogram, beleértve az ukrajnai intézmények megerősítését, a közigazgatás reformját és hatékonyságának javítását, valamint az átláthatóságot, a strukturális reformokat és a jó kormányzást minden szinten; |
| --- | --- |

b)

adott esetben az előcsatlakozási folyamat korai előkészítő szakasza felé vezető reformprogram, beleértve az ukrajnai intézmények megerősítését, a közigazgatás reformját és hatékonyságának javítását, valamint az átláthatóságot, a strukturális reformokat és a jó kormányzást minden szinten;

| c) | a kritikus funkciók és infrastruktúrák helyreállítása, valamint a rászorulók megsegítése. |
| --- | --- |

c)

a kritikus funkciók és infrastruktúrák helyreállítása, valamint a rászorulók megsegítése.

3. cikk

A támogatás területei

Célkitűzéseinek elérése érdekében az eszköz konkrétan a következőket támogatja:

| a) | Ukrajna finanszírozási igényeinek kielégítése az ország makroszintű pénzügyi stabilitásának fenntartása érdekében; |
| --- | --- |

a)

Ukrajna finanszírozási igényeinek kielégítése az ország makroszintű pénzügyi stabilitásának fenntartása érdekében;

| b) | helyreállítás, például a kritikus infrastruktúrák – így az energetikai infrastruktúra, a vízrendszerek, a közlekedési hálózatok, a belső utak vagy hidak – tekintetében, vagy a stratégiai gazdasági ágazatok és szociális infrastruktúrák – például egészségügyi létesítmények, iskolák és az áthelyezett személyek lakhatása, többek között az ideiglenes és szociális lakások – tekintetében; |
| --- | --- |

b)

helyreállítás, például a kritikus infrastruktúrák – így az energetikai infrastruktúra, a vízrendszerek, a közlekedési hálózatok, a belső utak vagy hidak – tekintetében, vagy a stratégiai gazdasági ágazatok és szociális infrastruktúrák – például egészségügyi létesítmények, iskolák és az áthelyezett személyek lakhatása, többek között az ideiglenes és szociális lakások – tekintetében;

| c) | ágazati és intézményi reformok, beleértve a korrupció elleni küzdelmet és az igazságügyi reformokat, a jogállamiság tiszteletben tartását, a jó kormányzást, valamint a nemzeti és helyi intézmények korszerűsítését; |
| --- | --- |

c)

ágazati és intézményi reformok, beleértve a korrupció elleni küzdelmet és az igazságügyi reformokat, a jogállamiság tiszteletben tartását, a jó kormányzást, valamint a nemzeti és helyi intézmények korszerűsítését;

| d) | Ukrajna újjáépítésének előkészítése; |
| --- | --- |

d)

Ukrajna újjáépítésének előkészítése;

| e) | az ukrajnai szabályozási keret uniós szabályozási kerettel való harmonizációjának és Ukrajna egységes piacba történő integrációjának támogatása, valamint a gazdasági fejlődés előmozdítása és a versenyképesség javítása; |
| --- | --- |

e)

az ukrajnai szabályozási keret uniós szabályozási kerettel való harmonizációjának és Ukrajna egységes piacba történő integrációjának támogatása, valamint a gazdasági fejlődés előmozdítása és a versenyképesség javítása;

| f) | Ukrajna közigazgatási kapacitásának megerősítése megfelelő eszközök révén, többek között technikai segítségnyújtás alkalmazásával. |
| --- | --- |

f)

Ukrajna közigazgatási kapacitásának megerősítése megfelelő eszközök révén, többek között technikai segítségnyújtás alkalmazásával.

4. cikk

Az eszköz keretében rendelkezésre álló támogatás

(1)   Az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott támogatás legfeljebb 18 000 000 000 EUR összegig áll rendelkezésre az 5. cikkre is figyelemmel a 2023. január 1-jétől 2023. december 31-ig tartó időszakban, és 2024. március 31-ig folyósítható.

A támogatást fokozatosan kell rendelkezésre bocsátani, amint a tagállamok által nyújtott garanciák az 5. cikk (4) bekezdésével összhangban hatályba lépnek, az e garanciamegállapodások által lefedett összegeket soha meg nem haladva.

Az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet vagy egy azt felváltó rendelet olyan jellegű módosítása alkalmazásának kezdőnapjától kezdve azonban, amely az e bekezdés első albekezdésében említett hitelekre az uniós költségvetésből a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő garanciáról rendelkezik, e bekezdés második albekezdése nem alkalmazandó, és az e bekezdés első albekezdésében említett támogatásnak teljes mértékben rendelkezésre kell állnia.

(2)   Az eszköz keretében a 2023. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra – a 7. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel – további támogatás áll rendelkezésre a 17. cikk szerinti kiadások fedezése céljából. E további támogatás a 7. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel 2027. december 31. után is rendelkezésre állhat.

(3)   Az e rendelet 7. cikkének (2) és (4) bekezdésével összhangban rendelkezésre álló további összegek vissza nem térítendő támogatásként is végrehajthatók, amennyiben az e rendelet 9. cikkével összhangban megkötendő egyetértési megállapodás ekként rendelkezik, vagy az (EU) 2021/947 és az 1257/96/EK rendelettel összhangban az e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett célkitűzéseket megvalósító intézkedések finanszírozására, az említett rendeletek szabályai szerint.

(4)   A (3) bekezdésben említett összegek fedezhetik az eszköz végrehajtásával és célkitűzéseinek megvalósításával kapcsolatos támogatási kiadásokat, ideértve a végrehajtáshoz szükséges előkészítési, figyelemmel kísérési, nyomonkövetési, ellenőrzési, audit- és értékelési tevékenységekhez kapcsolódó igazgatási támogatás költségeit, valamint a székhelyen és az Unió küldöttségeinél az eszközhöz szükséges igazgatási és koordinációs támogatás tekintetében felmerülő, valamint az eszköz alapján finanszírozott műveletek igazgatásához kapcsolódó kiadásokat, ideértve az információs és kommunikációs tevékenységeket, valamint a szervezeti információtechnológiai rendszereket is.

5. cikk

A tagállamok által garancia formájában nyújtott hozzájárulások

(1)   A tagállamok hozzájárulást nyújthatnak a 4. cikk (1) bekezdésében említett, az eszköz keretében hitelek formájában nyújtott támogatás tekintetében biztosított, 18 000 000 000 EUR teljes összegig terjedő garanciákkal.

(2)   Amennyiben tagállami hozzájárulásra kerül sor, azt a 6. cikkel összhangban, a Bizottsággal kötendő garanciamegállapodás útján, visszavonhatatlan, feltétel nélküli és azonnal lehívható garanciák formájában kell nyújtani.

(3)   Az érintett tagállam által az e cikk (1) bekezdésében említett összeghez nyújtott hozzájárulás relatív részarányának (hozzájárulási kulcs) meg kell felelnie az adott tagállamnak az Unió teljes GNI-jéből való részesedése relatív részarányának, az Unió 2023. pénzügyi évre vonatkozó, véglegesen 2022. november 23-én elfogadott általános költségvetése keretében meghatározott, a 2023. évi költségvetés „Összbevétel” fejezete A. része („Az Unió éves költségvetésének finanszírozása, Bevezetés”) 4. táblázatának (1) oszlopa alapján.

(4)   Az egyes tagállamok tekintetében a garanciák a 6. cikkben említett, a Bizottság és az érintett tagállam között létrejött garanciamegállapodás hatálybalépésének időpontjától válnak érvényessé.

(5)   A garanciák lehívásából származó összegek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdése a) pontja ii. alpontjával összhangban az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett, az eszköz keretében hitel formájában nyújtott támogatásból eredő pénzügyi kötelezettségek visszafizetésére szolgáló külső címzett bevételnek minősülnek.

(6)   A tagállamok által nyújtott garanciák lehívását megelőzően a Bizottság saját mérlegelési körében és saját felelősségére, az e rendeletben meghatározott határokkal összhangban megvizsgálja a költségvetési rendelet 220a. cikkében előírt diverzifikált finanszírozási stratégia keretében rendelkezésre álló intézkedéseket. Ez a vizsgálat nem érintheti az e cikk (2) bekezdése szerint nyújtott garanciák visszavonhatatlan, feltétel nélküli és azonnal lehívható jellegét. A garanciák lehívásakor a Bizottság megfelelően tájékoztatja a tagállamokat a vizsgálatról.

(7)   A költségvetési rendelet 211. cikke (4) bekezdésének c) pontjától eltérve az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett, az eszköz keretében hitel formájában nyújtott támogatással összefüggésben Ukrajna által visszafizetett összegeket vissza kell téríteni az érintett tagállamoknak az e rendelet 6. cikkének a) pontja szerint teljesített garancialehívások összegének mértékéig.

6. cikk

Garanciamegállapodások

A Bizottság garanciamegállapodást köt minden egyes olyan tagállammal, amely az 5. cikkben említett garanciát nyújt. Az említett megállapodásban meg kell határozni a garanciára vonatkozó – valamennyi tagállam számára azonos – szabályokat, beleértve különösen az alábbiakra vonatkozó rendelkezéseket:

| a) | a tagállamok azon kötelezettségének megállapítása, hogy eleget tegyenek a Bizottság – a 4. cikk (1) bekezdésében említett, az eszköz keretében hitel formájában nyújtott támogatással összefüggő – garancialehívásainak; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok azon kötelezettségének megállapítása, hogy eleget tegyenek a Bizottság – a 4. cikk (1) bekezdésében említett, az eszköz keretében hitel formájában nyújtott támogatással összefüggő – garancialehívásainak;

| b) | annak biztosítása, hogy a garancia lehívása az 5. cikk (3) bekezdésében említett hozzájárulási kulcs alkalmazása útján arányos mértékű legyen; a hozzájárulási kulcsot ideiglenes alapon arányosan ki kell igazítani mindaddig, amíg a Bizottság és a tagállamok közötti összes garanciamegállapodás az 5. cikk (4) bekezdésével összhangban hatályba nem lép; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy a garancia lehívása az 5. cikk (3) bekezdésében említett hozzájárulási kulcs alkalmazása útján arányos mértékű legyen; a hozzájárulási kulcsot ideiglenes alapon arányosan ki kell igazítani mindaddig, amíg a Bizottság és a tagállamok közötti összes garanciamegállapodás az 5. cikk (4) bekezdésével összhangban hatályba nem lép;

| c) | annak biztosítása, hogy a garancialehívások lehetővé tegyék, hogy az Unió képes legyen visszafizetni a 16. cikk (1) bekezdése alapján a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől felvett hiteleket, amennyiben Ukrajna nem teljesíti fizetési kötelezettségét, beleértve azokat az eseteket is, amikor bármilyen okból a törlesztési ütemterv módosítására kerül sor vagy a fizetési kötelezettség teljesítése várhatóan vagy váratlanul elmarad; |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy a garancialehívások lehetővé tegyék, hogy az Unió képes legyen visszafizetni a 16. cikk (1) bekezdése alapján a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől felvett hiteleket, amennyiben Ukrajna nem teljesíti fizetési kötelezettségét, beleértve azokat az eseteket is, amikor bármilyen okból a törlesztési ütemterv módosítására kerül sor vagy a fizetési kötelezettség teljesítése várhatóan vagy váratlanul elmarad;

| d) | annak biztosítása, hogy amennyiben egy tagállam részben vagy egészben elmulasztja egy adott garancialehívás időben történő teljesítését, a Bizottság – az érintett tagállamra háruló rész fedezése érdekében – jogosult legyen további garancialehívásokat eszközölni a többi tagállam által nyújtott garanciák terhére. Az ilyen további lehívásoknak arányosnak kell lenniük a többi tagállam mindegyike által az Uniónak az 5. cikk (3) bekezdésében említett GNI-jében képviselt, és az érintett tagállam részarányának figyelembevétele nélkül kiigazított részaránnyal. A garancialehívást nem teljesítő tagállam továbbra is köteles teljesíteni azt, és a nemteljesítésből fakadó költségekért is felelősséggel tartozik. A többi tagállam részére az általuk nyújtott bármely további hozzájárulás összegét a garancialehívást nem teljesítő tagállamtól a Bizottság által beszedett összegekből kell visszatéríteni. A valamely tagállamtól lehívott garancia összege semmilyen esetben nem haladhatja meg az adott tagállam által a garanciamegállapodás alapján nyújtott garancia teljes összegét; |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy amennyiben egy tagállam részben vagy egészben elmulasztja egy adott garancialehívás időben történő teljesítését, a Bizottság – az érintett tagállamra háruló rész fedezése érdekében – jogosult legyen további garancialehívásokat eszközölni a többi tagállam által nyújtott garanciák terhére. Az ilyen további lehívásoknak arányosnak kell lenniük a többi tagállam mindegyike által az Uniónak az 5. cikk (3) bekezdésében említett GNI-jében képviselt, és az érintett tagállam részarányának figyelembevétele nélkül kiigazított részaránnyal. A garancialehívást nem teljesítő tagállam továbbra is köteles teljesíteni azt, és a nemteljesítésből fakadó költségekért is felelősséggel tartozik. A többi tagállam részére az általuk nyújtott bármely további hozzájárulás összegét a garancialehívást nem teljesítő tagállamtól a Bizottság által beszedett összegekből kell visszatéríteni. A valamely tagállamtól lehívott garancia összege semmilyen esetben nem haladhatja meg az adott tagállam által a garanciamegállapodás alapján nyújtott garancia teljes összegét;

| e) | fizetési feltételek; |
| --- | --- |

e)

fizetési feltételek;

| f) | annak biztosítása, hogy a garancia többé ne legyen lehívható az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet – vagy egy azt felváltó rendelet – olyan jellegű módosítása alkalmazásának kezdőnapjától kezdve, amely az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett hitelekre az uniós költségvetésből a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő garanciáról rendelkezik. |
| --- | --- |

f)

annak biztosítása, hogy a garancia többé ne legyen lehívható az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet – vagy egy azt felváltó rendelet – olyan jellegű módosítása alkalmazásának kezdőnapjától kezdve, amely az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett hitelekre az uniós költségvetésből a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladó és az (EU, Euratom) 2020/2053 határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett felső határokig terjedő garanciáról rendelkezik.

7. cikk

A tagállamok és harmadik felek hozzájárulásai

(1)   A tagállamok hozzájárulhatnak az eszközhöz a 4. cikk (2) bekezdésében említett összegekkel. Egy adott tagállam említett összegekhez való hozzájárulásának relatív részaránya megegyezik e tagállamnak az Unió teljes GNI-jéből való részesedésével. Az n. évre vonatkozó hozzájárulások esetében a GNI-alapú relatív részarány az Unió teljes GNI-jéből való részesedésként számítandó, a legutolsó éves uniós költségvetés vagy az n-1. évre vonatkozóan elfogadott éves uniós költségvetés-módosítás bevételi részének megfelelő oszlopa alapján.

Az eszköz keretében nyújtott, e bekezdés szerinti támogatás a Bizottság és az adott tagállam között létrejött megállapodásban meghatározott bármely összeg tekintetében a megállapodás hatálybalépését követően válik elérhetővé.

(2)   A tagállamok további összegekkel is hozzájárulhatnak az eszközhöz, a 4. cikk (3) bekezdésében említettek szerint.

(3)   Az e cikk (1) és a (2) bekezdésében említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjával összhangban külső címzett bevételnek minősülnek.

(4)   Az érdeklődő harmadik országok és harmadik felek szintén hozzájárulhatnak az eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatáshoz az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett további összegekkel, különösen az e rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett különös célkitűzésekkel kapcsolatban. Az említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének d) és e) pontjával összhangban külső címzett bevételnek minősülnek.

2. SZAKASZ

Az eszköz keretébe tartozó támogatás feltételei

8. cikk

Az eszköz keretébe tartozó támogatás előfeltétele

(1)   Az eszköz keretébe tartozó támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy Ukrajna továbbra is fenntartsa és tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat – többek között a többpárti parlamentáris rendszert – és a jogállamiságot, valamint biztosítsa az emberi jogok tiszteletben tartását.

(2)   A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat az eszköz keretében nyújtott támogatás teljes időtartama alatt – különösen a kifizetések előtt – nyomon követi az (1) bekezdésben meghatározott előfeltétel teljesülését, adott esetben megfelelően figyelembe véve a Bizottság rendszeres bővítési jelentését. Emellett ugyancsak figyelembe kell venni az Ukrajnában fennálló körülményeket és a katonai közigazgatás ottani alkalmazásának következményeit.

(3)   E cikk (1) és (2) bekezdése a 2010/427/EU tanácsi határozattal (15) összhangban alkalmazandó.

9. cikk

Egyetértési megállapodás

(1)   A Bizottság egyetértési megállapodást köt Ukrajnával, amely konkrétan meghatározza azokat a szakpolitikai feltételeket, azt az indikatív pénzügyi tervezést és a 10. cikkben említett azon jelentéstételi követelményeket, amelyek az eszköz keretébe tartozó uniós támogatáshoz kapcsolódnak.

A szakpolitikai feltételek az ukrajnai általános helyzet összefüggésében adott esetben kapcsolódnak a 2., illetve a 3. cikkben említett célkitűzésekhez és végrehajtásukhoz, valamint a 8. cikkben meghatározott előfeltételhez. A feltételek között szerepel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei melletti elkötelezettség, kiemelt hangsúlyt fektetve a korrupció elleni küzdelemre, a szervezett bűnözés elleni küzdelemre, a csalás elleni küzdelemre és az összeférhetetlenség elkerülésére, valamint a helyreállítás és adott esetben az újjáépítés igazgatására vonatkozó átlátható és elszámoltatható keret létrehozása.

(2)   A Bizottság félidőben felülvizsgálhatja az egyetértési megállapodást. A Bizottság a felülvizsgálatot követően módosíthatja az egyetértési megállapodást.

(3)   Az egyetértési megállapodás elfogadására és módosítására a 19. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kerül sor.

10. cikk

Jelentéstételi követelmények

(1)   Az Ukrajnára vonatkozó jelentéstételi követelmények az egyetértési megállapodás részét képezik, és kifejezetten biztosítják az eszköz keretében nyújtott támogatás felhasználásának hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát.

(2)   A Bizottság rendszeres időközönként ellenőrzi a jelentéstételi követelmények végrehajtását, valamint az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek teljesítése terén elért eredményeket. A Bizottság az említett ellenőrzés eredményeiről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

3. SZAKASZ

Az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátása, értékelési és tájékoztatási kötelezettségek

11. cikk

Az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátása

(1)   A 12. cikkben említett követelményektől függően a Bizottság az eszköz keretében nyújtott támogatást részletekben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek folyósításának ütemezéséről a Bizottság dönt. Egy-egy részlet kifizetése egy vagy több részfolyósítással történhet.

(2)   Az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság az egyetértési megállapodásban foglalt szakpolitikai feltételek végrehajtásának értékelése alapján irányítja.

12. cikk

Az eszköz keretében nyújtott támogatás rendelkezésre bocsátásáról való döntés

(1)   Ukrajna az egyes részletek folyósítását megelőzően forráslehívási kérelmet nyújt be, amelyhez az egyetértési megállapodás rendelkezéseivel összhangban jelentést csatol.

(2)   A Bizottság az alábbi követelmények általa végzett értékelésétől függően dönt a részletek rendelkezésre bocsátásáról:

| a) | a 8. cikkben meghatározott előfeltétel tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikkben meghatározott előfeltétel tiszteletben tartása;

| b) | az egyetértési megállapodásban szereplő jelentéstételi követelmények kielégítő teljesítése; |
| --- | --- |

b)

az egyetértési megállapodásban szereplő jelentéstételi követelmények kielégítő teljesítése;

| c) | az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek végrehajtása felé tett kielégítő előrelépés. |
| --- | --- |

c)

az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek végrehajtása felé tett kielégítő előrelépés.

(3)   Az eszköz keretében nyújtott támogatás maximális összegének folyósítása előtt a Bizottság ellenőrzi az egyetértési megállapodásban meghatározott valamennyi szakpolitikai feltétel teljesülését.

13. cikk

Az eszköz keretében nyújtott támogatás csökkentése, felfüggesztése és megszüntetése

(1)   Abban az esetben, ha Ukrajna finanszírozási igényei az eszköz keretében nyújtott uniós támogatás folyósításának időszakában a kezdeti előrejelzésekhez képest jelentősen visszaesnek, a Bizottság csökkentheti a támogatás összegét, illetve felfüggesztheti vagy megszüntetheti a támogatást.

(2)   Amennyiben a 12. cikk (2) bekezdésében meghatározott követelmények nem teljesülnek, a Bizottság felfüggeszti vagy megszünteti az eszköz keretében nyújtott uniós támogatás folyósítását.

14. cikk

Az eszköz keretében nyújtott támogatás végrehajtásának értékelése

Az eszköz végrehajtása során a Bizottság működési értékelés keretében – amely az (EU) 2022/1201 és az (EU) 2022/1628 határozatban előírt működési értékeléssel együtt is elvégezhető – értékeli az eszköz keretében nyújtott támogatás szempontjából releváns ukrán pénzügyi rendelkezések, közigazgatási eljárások, valamint belső és külső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.

15. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács tájékoztatása

A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az eszköz keretében nyújtott uniós támogatással kapcsolatos fejleményekről, így például a folyósításokról, és a 11. cikkben említett műveletek alakulásáról, valamint kellő időben az említett intézmények rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat. A 13. cikk (2) bekezdése szerinti felfüggesztés vagy megszüntetés esetén haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól.

II. FEJEZET

A TÁMOGATÁS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

16. cikk

Hitelfelvételi és hitelnyújtási műveletek

(1)   Az eszköz keretében hitel formájában nyújtott támogatás finanszírozása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a költségvetési rendelet 220a. cikkével összhangban a szükséges forrásokat a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől az Unió nevében felvegye.

(2)   Az eszköz keretében hitel formájában nyújtott támogatás részletes feltételeit a költségvetési rendelet 220. cikkével összhangban a Bizottság és Ukrajna között megkötendő hitelmegállapodás határozza meg. A hitelek maximális futamideje 35 év.

(3)   Az (EU) 2021/947 rendelet 31. cikke (3) bekezdésének második mondatától eltérve az eszköz keretében hitel formájában Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatást a külső tevékenységi garancia nem támogathatja.

Az e rendelet szerinti hitelekre vonatkozóan nem kerül sor tartalékképzésre, és a költségvetési rendelet 211. cikkének (1) bekezdésétől eltérve nem kerül meghatározásra az e rendelet 4. cikke (1) bekezdésében említett összeg százalékos arányában kifejezett tartalékfeltöltési ráta.

17. cikk

Kamattámogatás

(1)   A költségvetési rendelet 220. cikke (5) bekezdésének e) pontjától eltérve és a rendelkezésre álló források függvényében az Unió az e rendelet alapján nyújtott hitelek tekintetében viselheti – kamattámogatás nyújtásával – a kamatköltségeket, valamint fedezheti a hitelfelvétellel és hitelnyújtással kapcsolatos adminisztratív költségeket, a hitel előtörlesztésével kapcsolatos költségek kivételével.

(2)   Ukrajna minden évben kérheti az Uniótól a kamattámogatást és az adminisztratív költségek fedezését.

18. cikk

Vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó finanszírozási megállapodás

Az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett vissza nem térítendő támogatás részletes feltételeit a Bizottság és Ukrajna között megkötendő finanszírozási megállapodás határozza meg. A költségvetési rendelet 220. cikkének (5) bekezdésétől eltérve a finanszírozási megállapodásnak csak az említett rendelet 220. cikke (5) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett rendelkezéseket kell tartalmaznia. A finanszírozási megállapodás rendelkezéseket tartalmaz az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére, az ellenőrzésekre, az auditokra, a csalás és egyéb szabálytalanságok megelőzésére, valamint a pénzeszközök visszafizettetésére vonatkozóan.

III. FEJEZET

KÖZÖS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.

20. cikk

Éves jelentés

(1)   A Bizottság értékelést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet I. fejezetének végrehajtásáról, amely magában foglalja a végrehajtás értékelését is. Az említett jelentés:

| a) | megvizsgálja az eszköz keretében nyújtott uniós támogatás végrehajtása terén tett előrelépést; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja az eszköz keretében nyújtott uniós támogatás végrehajtása terén tett előrelépést;

| b) | áttekinti Ukrajna gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint az e rendelet I. fejezetének 2. szakaszában említett követelmények és feltételek teljesülését; |
| --- | --- |

b)

áttekinti Ukrajna gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint az e rendelet I. fejezetének 2. szakaszában említett követelmények és feltételek teljesülését;

| c) | bemutatja az egyetértési megállapodásban meghatározott követelmények és feltételek, Ukrajna aktuális makroszintű pénzügyi helyzete, valamint az eszköz keretében nyújtott támogatás részleteinek rendelkezésre bocsátására vonatkozó bizottsági határozatok közötti összefüggést. |
| --- | --- |

c)

bemutatja az egyetértési megállapodásban meghatározott követelmények és feltételek, Ukrajna aktuális makroszintű pénzügyi helyzete, valamint az eszköz keretében nyújtott támogatás részleteinek rendelkezésre bocsátására vonatkozó bizottsági határozatok közötti összefüggést.

(2)   A Bizottság legkésőbb két évvel a rendelkezésreállási időszak végét követően utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli az eszköz keretében nyújtott, lezárult uniós támogatás eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy az milyen mértékben járult hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

21. cikk

Záró rendelkezések

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2022. december 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  Az Európai Parlament 2022. november 24-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. december 10-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2022. december 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Társulási megállapodás egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna között (HL L 161., 2014.5.29., 3. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/313 határozata (2022. február 24.) az Ukrajnának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 55., 2022.2.28., 4. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1201 határozata (2022. július 12.) az Ukrajnának nyújtandó rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 186., 2022.7.13., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1628 határozata (2022. szeptember 20.) az Ukrajnának nyújtandó rendkívüli makroszintű pénzügyi támogatásról, a közös tartalékalap tagállami garanciák és a 466/2014/EU határozat alapján garanciával fedezett, Ukrajnához kapcsolódó egyes pénzügyi kötelezettségekre vonatkozó egyedi tartalékfeltöltési szabályok segítségével történő megerősítéséről, valamint az (EU) 2022/1201 határozat módosításáról (HL L 245., 2022.9.22., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (KKBP) 2021/509 határozata (2021. március 22.) az Európai Békekeret létrehozásáról, valamint a (KKBP) 2015/528 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2021.3.24., 14. o.).

6

(7)  A Tanács (KKBP) 2022/1968 határozata (2022. október 17.) az Európai Unió Ukrajnát támogató katonai segélynyújtási missziójáról (EUMAM Ukrajna) (HL L 270., 2022.10.18., 85. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/836 rendelete (2021. május 20.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról (HL L 185., 2021.5.26., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/947 rendelete (2021. június 9.) a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 209., 2021.6.14., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 1257/96/EK rendelete (1996. június 20.) a humanitárius segítségnyújtásról (HL L 163., 1996.7.2., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

11

(12)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).

12

(13)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2053 határozata (2020. december 14.) az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 424., 2020.12.15., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

14

(15)  A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

15

---

IRÁNYELVEK

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/15

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/2464 IRÁNYELVE

(2022. december 14.)

a 537/2014/EU rendeletnek, a 2004/109/EK irányelvnek, a 2006/43/EK irányelvnek és 2013/34/EU irányelvnek a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 50. és 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az európai zöld megállapodás című, 2019. december 11-i közleményében (a továbbiakban: a zöld megállapodás) a Bizottság kötelezettséget vállalt a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó rendelkezéseinek felülvizsgálatára. A zöld megállapodás az Unió új növekedési stratégiája. A megállapodás az Uniót modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággá kívánja alakítani, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint az uniós polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. A zöld megállapodás célja elválasztani a gazdasági növekedést az erőforrás-felhasználástól, és biztosítani, hogy az Unió valamennyi régiója és polgára részt vegyen a fenntartható gazdasági rendszerre való, társadalmilag igazságos átállásban, ahol egyetlen személy és egyetlen hely sem marad le. Hozzá fog járulni az emberközpontú gazdaság kiépítésére irányuló célkitűzéshez, és erősíteni fogja az Unió szociális piacgazdaságát, ami segít annak biztosításában, hogy felkészüljön a jövő kihívásaira, és stabilitást, munkahelyeket, növekedést és fenntartható beruházásokat eredményezzen.
  Ezek a célok különösen fontosak a Covid19-világjárvány által okozott társadalmi-gazdasági károkra, valamint a fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállítás szükségességére tekintettel. Az (EU) 2021/1119 európai parlament és tanácsi rendelet (4) a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó célkitűzést kötelezővé teszi az Unióban. Emellett a Bizottság „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i közleményében kötelezettséget vállal annak biztosítására, hogy 2050-re a világ valamennyi ökoszisztémája helyreállításra kerüljön, rezilienssé váljon és megfelelő védelemben részesüljön. Az említett stratégia célja, hogy Európa 2030-ra a biológiai sokféleség helyreállításának útjára lépjen. |
| --- | --- |

(1)

Az európai zöld megállapodás című, 2019. december 11-i közleményében (a továbbiakban: a zöld megállapodás) a Bizottság kötelezettséget vállalt a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) nem pénzügyi információk közzétételére vonatkozó rendelkezéseinek felülvizsgálatára. A zöld megállapodás az Unió új növekedési stratégiája. A megállapodás az Uniót modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággá kívánja alakítani, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint az uniós polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. A zöld megállapodás célja elválasztani a gazdasági növekedést az erőforrás-felhasználástól, és biztosítani, hogy az Unió valamennyi régiója és polgára részt vegyen a fenntartható gazdasági rendszerre való, társadalmilag igazságos átállásban, ahol egyetlen személy és egyetlen hely sem marad le. Hozzá fog járulni az emberközpontú gazdaság kiépítésére irányuló célkitűzéshez, és erősíteni fogja az Unió szociális piacgazdaságát, ami segít annak biztosításában, hogy felkészüljön a jövő kihívásaira, és stabilitást, munkahelyeket, növekedést és fenntartható beruházásokat eredményezzen.

Ezek a célok különösen fontosak a Covid19-világjárvány által okozott társadalmi-gazdasági károkra, valamint a fenntartható, inkluzív és méltányos helyreállítás szükségességére tekintettel. Az (EU) 2021/1119 európai parlament és tanácsi rendelet (4) a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó célkitűzést kötelezővé teszi az Unióban. Emellett a Bizottság „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című, 2020. május 20-i közleményében kötelezettséget vállal annak biztosítására, hogy 2050-re a világ valamennyi ökoszisztémája helyreállításra kerüljön, rezilienssé váljon és megfelelő védelemben részesüljön. Az említett stratégia célja, hogy Európa 2030-ra a biológiai sokféleség helyreállításának útjára lépjen.

| (2) | „A fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv” című, 2018. március 8-i közleményében (a továbbiakban: a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv) a Bizottság intézkedéseket határozott meg a következő célkitűzések elérése érdekében: a tőkeáramlások fenntartható beruházások felé való átirányítása a fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében, az éghajlatváltozásból, az erőforrások kimerüléséből, a környezetkárosodásból és a szociális problémákból eredő pénzügyi kockázatok kezelése, valamint az átláthatóság és a hosszú távú szemléletmód előmozdítása a pénzügyi és gazdasági tevékenységben. E célkitűzések elérésének előfeltétele, hogy az egyes kategóriákba tartozó vállalkozások releváns, összehasonlítható és megbízható fenntarthatósági információkat tegyenek közzé. Az Európai Parlament és a Tanács számos jogalkotási aktust fogadott el a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv végrehajtásának részeként. Az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szabályozza, hogy a pénzügyi piaci szereplőknek és a pénzügyi tanácsadóknak hogyan kell közzétenniük a fenntarthatósági információkat a végső befektetők és az eszköztulajdonosok számára.
  Az (EU) 2020/852 európai parlament és tanácsi rendelet (6) létrehozza a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységek osztályozási rendszerét azzal a céllal, hogy fokozza a fenntartható beruházásokat és fellépjen azon pénzügyi termékek zöldrefestése ellen, amelyek indokolatlanul minősítik magukat fenntarthatónak. Az (EU) 2019/2089 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) – az (EU) 2020/1816 (8), az (EU) 2020/1817 (9) és az (EU) 2020/1818 (10) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel kiegészítve – környezeti, társadalmi és irányítási közzétételi követelményeket vezet be a referenciamutató-kezelők számára, valamint minimumkövetelményeket az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók kialakítására vonatkozóan.
  Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) előírja a szabályozott piacra bevezetett értékpapírokat kibocsátó nagy intézmények számára, hogy 2022. június 28-tól tegyék közzé a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatokra vonatkozó információkat. Az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) és az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által a befektetési vállalkozásokra vonatkozóan létrehozott prudenciális keret a környezeti, társadalmi és irányítási kockázati dimenziónak az illetékes hatóságok felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásába (a továbbiakban: SREP) történő bevezetésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a befektetési vállalkozásokat illetően a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok közzétételére vonatkozó, 2022. december 26-tól alkalmazandó követelményeket tartalmaz. 2021. július 6-án a Bizottság a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv nyomon követéseként egy, az európai zöldkötvényekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot is elfogadott. |
| --- | --- |

(2)

„A fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv” című, 2018. március 8-i közleményében (a továbbiakban: a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv) a Bizottság intézkedéseket határozott meg a következő célkitűzések elérése érdekében: a tőkeáramlások fenntartható beruházások felé való átirányítása a fenntartható és inkluzív növekedés elérése érdekében, az éghajlatváltozásból, az erőforrások kimerüléséből, a környezetkárosodásból és a szociális problémákból eredő pénzügyi kockázatok kezelése, valamint az átláthatóság és a hosszú távú szemléletmód előmozdítása a pénzügyi és gazdasági tevékenységben. E célkitűzések elérésének előfeltétele, hogy az egyes kategóriákba tartozó vállalkozások releváns, összehasonlítható és megbízható fenntarthatósági információkat tegyenek közzé. Az Európai Parlament és a Tanács számos jogalkotási aktust fogadott el a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv végrehajtásának részeként. Az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szabályozza, hogy a pénzügyi piaci szereplőknek és a pénzügyi tanácsadóknak hogyan kell közzétenniük a fenntarthatósági információkat a végső befektetők és az eszköztulajdonosok számára.

Az (EU) 2020/852 európai parlament és tanácsi rendelet (6) létrehozza a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységek osztályozási rendszerét azzal a céllal, hogy fokozza a fenntartható beruházásokat és fellépjen azon pénzügyi termékek zöldrefestése ellen, amelyek indokolatlanul minősítik magukat fenntarthatónak. Az (EU) 2019/2089 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) – az (EU) 2020/1816 (8), az (EU) 2020/1817 (9) és az (EU) 2020/1818 (10) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel kiegészítve – környezeti, társadalmi és irányítási közzétételi követelményeket vezet be a referenciamutató-kezelők számára, valamint minimumkövetelményeket az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók kialakítására vonatkozóan.

Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) előírja a szabályozott piacra bevezetett értékpapírokat kibocsátó nagy intézmények számára, hogy 2022. június 28-tól tegyék közzé a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatokra vonatkozó információkat. Az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) és az (EU) 2019/2034 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) által a befektetési vállalkozásokra vonatkozóan létrehozott prudenciális keret a környezeti, társadalmi és irányítási kockázati dimenziónak az illetékes hatóságok felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárásába (a továbbiakban: SREP) történő bevezetésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a befektetési vállalkozásokat illetően a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok közzétételére vonatkozó, 2022. december 26-tól alkalmazandó követelményeket tartalmaz. 2021. július 6-án a Bizottság a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv nyomon követéseként egy, az európai zöldkötvényekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot is elfogadott.

| (3) | „A nem pénzügyi jelentéstételre vonatkozó iránymutatás: Az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó kiegészítés” című, 2019. június 17-i közleményében (a továbbiakban: az éghajlattal kapcsolatos információk jelentéséről szóló iránymutatás) a Bizottság kiemelte, hogy a vállalkozások számára előnyös, ha beszámolnak az éghajlattal kapcsolatos információkról, különösen mivel így elősegítik az éghajlattal kapcsolatos kockázatok és lehetőségek jobb megismerését és megértését a vállalkozáson belül, diverzifikálják a befektetői bázist, alacsonyabb tőkeköltséget érnek el, valamint javítják a valamennyi érdekelt féllel folytatott konstruktív párbeszédet. Emellett a vállalati vezetőtestületek sokfélesége befolyásolhatja a döntéshozatalt, a vállalatirányítást és a rezilienciát. |
| --- | --- |

(3)

„A nem pénzügyi jelentéstételre vonatkozó iránymutatás: Az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó kiegészítés” című, 2019. június 17-i közleményében (a továbbiakban: az éghajlattal kapcsolatos információk jelentéséről szóló iránymutatás) a Bizottság kiemelte, hogy a vállalkozások számára előnyös, ha beszámolnak az éghajlattal kapcsolatos információkról, különösen mivel így elősegítik az éghajlattal kapcsolatos kockázatok és lehetőségek jobb megismerését és megértését a vállalkozáson belül, diverzifikálják a befektetői bázist, alacsonyabb tőkeköltséget érnek el, valamint javítják a valamennyi érdekelt féllel folytatott konstruktív párbeszédet. Emellett a vállalati vezetőtestületek sokfélesége befolyásolhatja a döntéshozatalt, a vállalatirányítást és a rezilienciát.

| (4) | 2019. december 5-én, a tőkepiaci unió elmélyítéséről szóló következtetéseiben a Tanács hangsúlyozta a fenntarthatósági kockázatokra, lehetőségekre és hatásokra vonatkozó információk megbízhatóságának, összehasonlíthatóságának és relevanciájának fontosságát, és felkérte a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy európai nem pénzügyi beszámolási standard kidolgozását. |
| --- | --- |

(4)

2019. december 5-én, a tőkepiaci unió elmélyítéséről szóló következtetéseiben a Tanács hangsúlyozta a fenntarthatósági kockázatokra, lehetőségekre és hatásokra vonatkozó információk megbízhatóságának, összehasonlíthatóságának és relevanciájának fontosságát, és felkérte a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy európai nem pénzügyi beszámolási standard kidolgozását.

| (5) | A fenntartható finanszírozásról szóló, 2018. május 29-i állásfoglalásában (14) az Európai Parlament a nem pénzügyi beszámolási követelmények továbbfejlesztését kérte a 2013/34/EU irányelv keretében. A fenntartható vállalatirányításról szóló, 2020. december 17-i állásfoglalásában (15) az Európai Parlament üdvözölte a Bizottság elkötelezettségét a 2013/34/EU irányelv felülvizsgálata iránt, és kifejezte a kötelező uniós nem pénzügyi beszámolási standardokat tartalmazó, nem pénzügyi beszámolásra vonatkozó átfogó uniós keret létrehozására irányuló igényt. Az Európai Parlament a beszámolási követelmények hatályának a vállalkozások további kategóriáira való kiterjesztését és egy auditálásra vonatkozó követelmény bevezetését kérte. |
| --- | --- |

(5)

A fenntartható finanszírozásról szóló, 2018. május 29-i állásfoglalásában (14) az Európai Parlament a nem pénzügyi beszámolási követelmények továbbfejlesztését kérte a 2013/34/EU irányelv keretében. A fenntartható vállalatirányításról szóló, 2020. december 17-i állásfoglalásában (15) az Európai Parlament üdvözölte a Bizottság elkötelezettségét a 2013/34/EU irányelv felülvizsgálata iránt, és kifejezte a kötelező uniós nem pénzügyi beszámolási standardokat tartalmazó, nem pénzügyi beszámolásra vonatkozó átfogó uniós keret létrehozására irányuló igényt. Az Európai Parlament a beszámolási követelmények hatályának a vállalkozások további kategóriáira való kiterjesztését és egy auditálásra vonatkozó követelmény bevezetését kérte.

| (6) | „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” című, 2015. szeptember 25-i határozatában az ENSZ Közgyűlése új globális fenntartható fejlődési keretrendszert fogadott el (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend). A 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend középpontjában az ENSZ fenntartható fejlődési céljai (a továbbiakban: a fenntartható fejlődési célok) állnak, és a menetrend a fenntarthatóság három dimenzióját – a gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziót – öleli fel. „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közlemény összekapcsolja a fenntartható fejlődési célokat az uniós szakpolitikai kerettel annak biztosítása érdekében, hogy e célok már a kezdetektől fogva beépüljenek valamennyi uniós fellépésbe és Unión belüli és kívüli szakpolitikai kezdeményezésbe. A Tanács az „Európa fenntartható jövője: Az EU lépései a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend nyomán” című, 2017. június 20-i következtetéseiben megerősítette az Unió és tagállamai elkötelezettségét a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend teljes körű, koherens, átfogó, integrált és hatékony módon, a partnerekkel és más érdekelt felekkel szoros együttműködésben történő végrehajtása iránt. |
| --- | --- |

(6)

„Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” című, 2015. szeptember 25-i határozatában az ENSZ Közgyűlése új globális fenntartható fejlődési keretrendszert fogadott el (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend). A 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend középpontjában az ENSZ fenntartható fejlődési céljai (a továbbiakban: a fenntartható fejlődési célok) állnak, és a menetrend a fenntarthatóság három dimenzióját – a gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziót – öleli fel. „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közlemény összekapcsolja a fenntartható fejlődési célokat az uniós szakpolitikai kerettel annak biztosítása érdekében, hogy e célok már a kezdetektől fogva beépüljenek valamennyi uniós fellépésbe és Unión belüli és kívüli szakpolitikai kezdeményezésbe. A Tanács az „Európa fenntartható jövője: Az EU lépései a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend nyomán” című, 2017. június 20-i következtetéseiben megerősítette az Unió és tagállamai elkötelezettségét a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend teljes körű, koherens, átfogó, integrált és hatékony módon, a partnerekkel és más érdekelt felekkel szoros együttműködésben történő végrehajtása iránt.

| (7) | A 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) a 2013/34/EU irányelvet a nem pénzügyi információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében módosította. A 2014/95/EU irányelv előírta a vállalkozások számára, hogy legalább a környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkról beszámoljanak. Az említett témákat illetően a 2014/95/EU irányelv előírta a vállalkozások számára, hogy a következő beszámolási területeken tegyék közzé az információkat: üzleti modell; szakpolitikák, beleértve az átvilágítási eljárásokat; az említett szakpolitikák eredményei; kockázatok és kockázatkezelés; valamint az üzleti tevékenység szempontjából lényeges kulcsfontosságú teljesítménymutatók. |
| --- | --- |

(7)

A 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) a 2013/34/EU irányelvet a nem pénzügyi információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében módosította. A 2014/95/EU irányelv előírta a vállalkozások számára, hogy legalább a környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire vonatkozó információkról beszámoljanak. Az említett témákat illetően a 2014/95/EU irányelv előírta a vállalkozások számára, hogy a következő beszámolási területeken tegyék közzé az információkat: üzleti modell; szakpolitikák, beleértve az átvilágítási eljárásokat; az említett szakpolitikák eredményei; kockázatok és kockázatkezelés; valamint az üzleti tevékenység szempontjából lényeges kulcsfontosságú teljesítménymutatók.

| (8) | Számos érdekelt fél úgy véli, hogy a „nem pénzügyi” kifejezés pontatlan, különösen azért, mert arra utal, hogy a szóban forgó információnak nincs pénzügyi relevanciája. Az ilyen információk azonban egyre nagyobb relevanciával bírnak pénzügyi szempontból. A fenntarthatósági beszámolás területén számos szervezet, kezdeményezés és gyakorló szakember „fenntarthatósági” információkat említ. Ezért a „nem pénzügyi információ” helyett a „fenntarthatósági információ” kifejezés használata részesítendő előnyben. A terminológia ezen említett változásának figyelembevétele érdekében a 2013/34/EU irányelvet módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Számos érdekelt fél úgy véli, hogy a „nem pénzügyi” kifejezés pontatlan, különösen azért, mert arra utal, hogy a szóban forgó információnak nincs pénzügyi relevanciája. Az ilyen információk azonban egyre nagyobb relevanciával bírnak pénzügyi szempontból. A fenntarthatósági beszámolás területén számos szervezet, kezdeményezés és gyakorló szakember „fenntarthatósági” információkat említ. Ezért a „nem pénzügyi információ” helyett a „fenntarthatósági információ” kifejezés használata részesítendő előnyben. A terminológia ezen említett változásának figyelembevétele érdekében a 2013/34/EU irányelvet módosítani kell.

| (9) | Ha a vállalatok javítanák fenntarthatósági beszámolásukat, ennek végső kedvezményezettjei az egyéni polgárok és a megtakarítók, köztük a szakszervezetek és a munkavállalók képviselői, akik megfelelő tájékoztatást kapnának és ezáltal hatékonyabban vehetnének részt a szociális párbeszédben. Azok a megtakarítók, akik fenntartható módon kívánnak befektetni, lehetőséget kapnak erre, a stabil, fenntartható és inkluzív gazdasági rendszer előnyeiből pedig minden polgár részesülne. Ahhoz, hogy ezek az előnyök megvalósuljanak, a vállalkozások éves jelentéseiben közzétett fenntarthatósági információknak először el kell jutniuk két elsődleges felhasználói csoporthoz. A felhasználók első csoportja azokból a befektetőkből, köztük eszközkezelőkből áll, akik jobban meg akarják ismerni azokat a kockázatokat és lehetőségeket, amelyeket a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdések jelentenek, illetve kínálnak a befektetéseiket illetően, valamint e befektetések emberekre és környezetre gyakorolt hatásait. A felhasználók második csoportja olyan civil társadalmi szereplőkből, többek között nem kormányzati szervezetekből és szociális partnerekből áll, amelyek azt szeretnék, hogy a vállalkozások nagyobb felelősséget vállaljanak az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásukért. Az éves jelentésekben közzétett fenntarthatósági információkat más érdekelt felek is felhasználhatják, különösen a piaci ágazatok közötti, illetve a piaci ágazatokon belüli összehasonlíthatóság előmozdítása érdekében.
  A vállalkozások üzleti partnerei, beleértve az ügyfeleket is, ezekre a fenntarthatósági információkra támaszkodva megérthetik a saját értékláncaikat érintő fenntarthatósági kockázataikat és hatásaikat, és szükség esetén beszámolhatnak róla. A politikai döntéshozók és a környezetvédelmi ügynökségek ezen információk, különösen az összesített információk alapján figyelemmel kísérhetik a környezeti és társadalmi tendenciákat, hozzájárulhatnak a környezeti számlákhoz, és az információkat felhasználhatják a közpolitikai döntésekben. Kevés magánszemély és fogyasztó tájékozódik közvetlenül a vállalkozások éves beszámolóiból, de a fenntarthatósági információkat közvetetten is felhasználhatja, például pénzügyi tanácsadók vagy nem kormányzati szervezetek tanácsának vagy véleményeinek mérlegelésekor. Számos befektető és eszközkezelő vásárol fenntarthatósági információkat harmadik fél adatszolgáltatóktól, akik különböző forrásokból, többek között nyilvános vállalati beszámolókból gyűjtenek információkat. |
| --- | --- |

(9)

Ha a vállalatok javítanák fenntarthatósági beszámolásukat, ennek végső kedvezményezettjei az egyéni polgárok és a megtakarítók, köztük a szakszervezetek és a munkavállalók képviselői, akik megfelelő tájékoztatást kapnának és ezáltal hatékonyabban vehetnének részt a szociális párbeszédben. Azok a megtakarítók, akik fenntartható módon kívánnak befektetni, lehetőséget kapnak erre, a stabil, fenntartható és inkluzív gazdasági rendszer előnyeiből pedig minden polgár részesülne. Ahhoz, hogy ezek az előnyök megvalósuljanak, a vállalkozások éves jelentéseiben közzétett fenntarthatósági információknak először el kell jutniuk két elsődleges felhasználói csoporthoz. A felhasználók első csoportja azokból a befektetőkből, köztük eszközkezelőkből áll, akik jobban meg akarják ismerni azokat a kockázatokat és lehetőségeket, amelyeket a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdések jelentenek, illetve kínálnak a befektetéseiket illetően, valamint e befektetések emberekre és környezetre gyakorolt hatásait. A felhasználók második csoportja olyan civil társadalmi szereplőkből, többek között nem kormányzati szervezetekből és szociális partnerekből áll, amelyek azt szeretnék, hogy a vállalkozások nagyobb felelősséget vállaljanak az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásukért. Az éves jelentésekben közzétett fenntarthatósági információkat más érdekelt felek is felhasználhatják, különösen a piaci ágazatok közötti, illetve a piaci ágazatokon belüli összehasonlíthatóság előmozdítása érdekében.

A vállalkozások üzleti partnerei, beleértve az ügyfeleket is, ezekre a fenntarthatósági információkra támaszkodva megérthetik a saját értékláncaikat érintő fenntarthatósági kockázataikat és hatásaikat, és szükség esetén beszámolhatnak róla. A politikai döntéshozók és a környezetvédelmi ügynökségek ezen információk, különösen az összesített információk alapján figyelemmel kísérhetik a környezeti és társadalmi tendenciákat, hozzájárulhatnak a környezeti számlákhoz, és az információkat felhasználhatják a közpolitikai döntésekben. Kevés magánszemély és fogyasztó tájékozódik közvetlenül a vállalkozások éves beszámolóiból, de a fenntarthatósági információkat közvetetten is felhasználhatja, például pénzügyi tanácsadók vagy nem kormányzati szervezetek tanácsának vagy véleményeinek mérlegelésekor. Számos befektető és eszközkezelő vásárol fenntarthatósági információkat harmadik fél adatszolgáltatóktól, akik különböző forrásokból, többek között nyilvános vállalati beszámolókból gyűjtenek információkat.

| (10) | A fenntarthatósági információk piaca gyorsan növekszik, és a harmadik fél adatszolgáltatók szerepe egyre fontosabbá válik, mivel a befektetőknek és az eszközkezelőknek új kötelezettségeket kell teljesíteniük. A lebontott adatok fokozott rendelkezésre állása mellett a fenntarthatósági információknak észszerűbb költséggel kell járniuk. A 2013/34/EU irányelv ezen módosító irányelvben előírt módosításai várhatóan növelni fogják az adatok összehasonlíthatóságát és harmonizálni fogják a szabványokat. A harmadik fél adatszolgáltatók gyakorlatai várhatóan javulni fognak, és a szakértelem bővülni fog ezen a területen, ami munkahely-teremtési potenciált is rejt magában. |
| --- | --- |

(10)

A fenntarthatósági információk piaca gyorsan növekszik, és a harmadik fél adatszolgáltatók szerepe egyre fontosabbá válik, mivel a befektetőknek és az eszközkezelőknek új kötelezettségeket kell teljesíteniük. A lebontott adatok fokozott rendelkezésre állása mellett a fenntarthatósági információknak észszerűbb költséggel kell járniuk. A 2013/34/EU irányelv ezen módosító irányelvben előírt módosításai várhatóan növelni fogják az adatok összehasonlíthatóságát és harmonizálni fogják a szabványokat. A harmadik fél adatszolgáltatók gyakorlatai várhatóan javulni fognak, és a szakértelem bővülni fog ezen a területen, ami munkahely-teremtési potenciált is rejt magában.

| (11) | Az elmúlt években jelentősen megnőtt a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati információk iránti kereslet, különösen a befektetői közösség részéről. A kereslet növekedését a vállalkozásokat érintő kockázatok változó jellege és az e kockázatok pénzügyi vonzataival kapcsolatos befektetői tudatosság növekedése okozza. Ez különösen igaz az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi kockázatokra. Egyre inkább tudatosulnak a vállalkozásokat és a befektetéseket érintő, más környezetvédelmi kérdésekkel – például a biológiai sokféleség csökkenésével –, valamint egészségügyi és szociális kérdésekkel – beleértve a gyermek- és kényszermunkát – kapcsolatos kockázatok és lehetőségek is. A fenntarthatósági információk iránti kereslet növekedéséhez emellett hozzájárul az olyan befektetési termékek körének bővülése is, amelyek kifejezett célja bizonyos fenntarthatósági standardoknak való megfelelés vagy bizonyos fenntarthatósági célkitűzések elérése, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás), a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az uniós szakpolitikák törekvéseivel való összhang biztosítása. E növekedés egy része a korábban elfogadott uniós jogszabályok, nevezetesen az (EU) 2019/2088 és az (EU) 2020/852 rendelet logikus következménye. Az említett növekedés részben mindenképpen bekövetkezett volna a polgári tudatosság, a fogyasztói preferenciák és a piaci gyakorlatok gyors változása miatt. A Covid19-világjárvány tovább gyorsította a felhasználók információs igényének növekedését, különösen mivel rávilágított a munkavállalók és a vállalkozások értékláncainak sebezhetőségére. A környezeti hatásokra vonatkozó információk a jövőbeli járványok enyhítésének összefüggésében is fontosak, mivel az ökoszisztémák emberi megzavarása egyre inkább összekapcsolódik a betegségek előfordulásával és terjedésével. |
| --- | --- |

(11)

Az elmúlt években jelentősen megnőtt a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati információk iránti kereslet, különösen a befektetői közösség részéről. A kereslet növekedését a vállalkozásokat érintő kockázatok változó jellege és az e kockázatok pénzügyi vonzataival kapcsolatos befektetői tudatosság növekedése okozza. Ez különösen igaz az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi kockázatokra. Egyre inkább tudatosulnak a vállalkozásokat és a befektetéseket érintő, más környezetvédelmi kérdésekkel – például a biológiai sokféleség csökkenésével –, valamint egészségügyi és szociális kérdésekkel – beleértve a gyermek- és kényszermunkát – kapcsolatos kockázatok és lehetőségek is. A fenntarthatósági információk iránti kereslet növekedéséhez emellett hozzájárul az olyan befektetési termékek körének bővülése is, amelyek kifejezett célja bizonyos fenntarthatósági standardoknak való megfelelés vagy bizonyos fenntarthatósági célkitűzések elérése, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás), a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az uniós szakpolitikák törekvéseivel való összhang biztosítása. E növekedés egy része a korábban elfogadott uniós jogszabályok, nevezetesen az (EU) 2019/2088 és az (EU) 2020/852 rendelet logikus következménye. Az említett növekedés részben mindenképpen bekövetkezett volna a polgári tudatosság, a fogyasztói preferenciák és a piaci gyakorlatok gyors változása miatt. A Covid19-világjárvány tovább gyorsította a felhasználók információs igényének növekedését, különösen mivel rávilágított a munkavállalók és a vállalkozások értékláncainak sebezhetőségére. A környezeti hatásokra vonatkozó információk a jövőbeli járványok enyhítésének összefüggésében is fontosak, mivel az ökoszisztémák emberi megzavarása egyre inkább összekapcsolódik a betegségek előfordulásával és terjedésével.

| (12) | A vállalkozások maguk is részesülhetnek a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó magas színvonalú beszámolás előnyeiből. A fenntarthatósági célok elérését kitűző befektetési termékek számának növekedése azt jelenti, hogy a jó minőségű fenntarthatósági beszámolás javíthatja a vállalkozás pénzügyi tőkéhez való hozzáférését. A fenntarthatósági beszámolás segítheti a vállalkozásokat saját fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázataik és lehetőségeik felismerésében és kezelésében. Alapul szolgálhat a vállalkozások és az érdekelt feleik közötti párbeszéd és kommunikáció javításához, és segítheti a vállalkozásokat a hírnevük javításában. Ezen túlmenően, ha fenntarthatósági beszámolási standardok formájában egységes alap áll rendelkezésre a fenntarthatósági beszámoláshoz, az várhatóan biztosítja majd, hogy a szolgáltatott információk relevánsak és elégségesek legyenek, és ily módon jelentős mértékben csökkenteni fogja az eseti információkérések számát. |
| --- | --- |

(12)

A vállalkozások maguk is részesülhetnek a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó magas színvonalú beszámolás előnyeiből. A fenntarthatósági célok elérését kitűző befektetési termékek számának növekedése azt jelenti, hogy a jó minőségű fenntarthatósági beszámolás javíthatja a vállalkozás pénzügyi tőkéhez való hozzáférését. A fenntarthatósági beszámolás segítheti a vállalkozásokat saját fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázataik és lehetőségeik felismerésében és kezelésében. Alapul szolgálhat a vállalkozások és az érdekelt feleik közötti párbeszéd és kommunikáció javításához, és segítheti a vállalkozásokat a hírnevük javításában. Ezen túlmenően, ha fenntarthatósági beszámolási standardok formájában egységes alap áll rendelkezésre a fenntarthatósági beszámoláshoz, az várhatóan biztosítja majd, hogy a szolgáltatott információk relevánsak és elégségesek legyenek, és ily módon jelentős mértékben csökkenteni fogja az eseti információkérések számát.

| (13) | A 2013/34/EU, 2014/95/EU és 2013/50/EU irányelv felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseiről szóló, 2021. április 21-i bizottsági jelentés és az azt kísérő, a vállalkozások által végzett nyilvános adatszolgáltatás uniós keretrendszeréről szóló célravezetőségi vizsgálat (a továbbiakban: a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezésekről szóló bizottsági jelentés és az azt kísérő célravezetőségi vizsgálat) hiányosságokat tárt fel a 2014/95/EU irányelv eredményességével kapcsolatban. Jelentős bizonyíték van arra, hogy számos vállalkozás nem tesz közzé lényeges információkat a fenntarthatósággal kapcsolatos valamennyi jelentős témáról, beleértve az éghajlattal kapcsolatos információkat – mint például az összes üvegházhatásúgáz-kibocsátást –, és a biológiai sokféleséget érintő tényezőket. A jelentés emellett jelentős problémaként azonosította a fenntarthatósági információk korlátozott összehasonlíthatóságát és megbízhatóságát. Emellett számos olyan vállalkozás, amelytől a felhasználóknak fenntarthatósági információkra van szükségük, nem köteles jelenteni ezeket az információkat. Ezért egyértelműen szükség van egy szilárd és megfizethető beszámolási keretrendszerre, amelyhez hatékony auditálási gyakorlatok társulnak az adatok megbízhatóságának biztosítása, valamint a zöldrefestés és a kettős elszámolás elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(13)

A 2013/34/EU, 2014/95/EU és 2013/50/EU irányelv felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezéseiről szóló, 2021. április 21-i bizottsági jelentés és az azt kísérő, a vállalkozások által végzett nyilvános adatszolgáltatás uniós keretrendszeréről szóló célravezetőségi vizsgálat (a továbbiakban: a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezésekről szóló bizottsági jelentés és az azt kísérő célravezetőségi vizsgálat) hiányosságokat tárt fel a 2014/95/EU irányelv eredményességével kapcsolatban. Jelentős bizonyíték van arra, hogy számos vállalkozás nem tesz közzé lényeges információkat a fenntarthatósággal kapcsolatos valamennyi jelentős témáról, beleértve az éghajlattal kapcsolatos információkat – mint például az összes üvegházhatásúgáz-kibocsátást –, és a biológiai sokféleséget érintő tényezőket. A jelentés emellett jelentős problémaként azonosította a fenntarthatósági információk korlátozott összehasonlíthatóságát és megbízhatóságát. Emellett számos olyan vállalkozás, amelytől a felhasználóknak fenntarthatósági információkra van szükségük, nem köteles jelenteni ezeket az információkat. Ezért egyértelműen szükség van egy szilárd és megfizethető beszámolási keretrendszerre, amelyhez hatékony auditálási gyakorlatok társulnak az adatok megbízhatóságának biztosítása, valamint a zöldrefestés és a kettős elszámolás elkerülése érdekében.

| (14) | Szakpolitikai intézkedés hiányában a felhasználók információigénye és a vállalkozások által nyújtott fenntarthatósági információk közötti szakadék várhatóan növekedni fog. E szakadék jelentős negatív következményekkel jár. A befektetők befektetési döntéseik meghozatalakor nem tudják megfelelően figyelembe venni a fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatokat és lehetőségeket. A fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatokat nem megfelelően figyelembe vevő befektetési döntések halmozódása a pénzügyi stabilitást veszélyeztető, rendszerszintű kockázatokat teremthet. Az Európai Központi Bank (EKB) és más nemzetközi szervezetek, például a Pénzügyi Stabilitási Tanács, felhívták a figyelmet ezekre a rendszerszintű kockázatokra, különösen az éghajlattal kapcsolatban. A befektetők emellett kevésbé képesek arra, hogy a pénzügyi erőforrásokat olyan vállalkozásokhoz és gazdasági tevékenységekhez juttassák el, amelyek megoldják és nem súlyosbítják a társadalmi és környezeti problémákat, ami aláássa a zöld megállapodás, a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit. A nem kormányzati szervezetek, a szociális partnerek, a vállalkozások tevékenységei által érintett közösségek és más érdekelt felek kevésbé képesek elszámoltatni a vállalkozásokat az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásaikért. Ez elszámoltathatósági deficitet eredményez, és a polgárok vállalkozásokba vetett bizalmának csökkenéséhez vezethet, ami viszont negatív hatással lehet a szociális piacgazdaság hatékony működésére. A fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatok mérésére, értékelésére és kezelésére szolgáló általánosan elfogadott mérőszámok és módszerek hiánya szintén akadályozza a vállalkozások arra irányuló erőfeszítéseit, hogy biztosítsák üzleti modelljeik és tevékenységeik fenntarthatóságát. A vállalkozások által nyújtott fenntarthatósági információk hiánya korlátozza az érdekelt felek, többek között a civil társadalmi szereplők, szakszervezetek és munkavállalói érdekképviseletek arra való képességét is, hogy fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos párbeszédet kezdjenek a vállalkozásokkal. |
| --- | --- |

(14)

Szakpolitikai intézkedés hiányában a felhasználók információigénye és a vállalkozások által nyújtott fenntarthatósági információk közötti szakadék várhatóan növekedni fog. E szakadék jelentős negatív következményekkel jár. A befektetők befektetési döntéseik meghozatalakor nem tudják megfelelően figyelembe venni a fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatokat és lehetőségeket. A fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatokat nem megfelelően figyelembe vevő befektetési döntések halmozódása a pénzügyi stabilitást veszélyeztető, rendszerszintű kockázatokat teremthet. Az Európai Központi Bank (EKB) és más nemzetközi szervezetek, például a Pénzügyi Stabilitási Tanács, felhívták a figyelmet ezekre a rendszerszintű kockázatokra, különösen az éghajlattal kapcsolatban. A befektetők emellett kevésbé képesek arra, hogy a pénzügyi erőforrásokat olyan vállalkozásokhoz és gazdasági tevékenységekhez juttassák el, amelyek megoldják és nem súlyosbítják a társadalmi és környezeti problémákat, ami aláássa a zöld megállapodás, a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló cselekvési terv és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit. A nem kormányzati szervezetek, a szociális partnerek, a vállalkozások tevékenységei által érintett közösségek és más érdekelt felek kevésbé képesek elszámoltatni a vállalkozásokat az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásaikért. Ez elszámoltathatósági deficitet eredményez, és a polgárok vállalkozásokba vetett bizalmának csökkenéséhez vezethet, ami viszont negatív hatással lehet a szociális piacgazdaság hatékony működésére. A fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatok mérésére, értékelésére és kezelésére szolgáló általánosan elfogadott mérőszámok és módszerek hiánya szintén akadályozza a vállalkozások arra irányuló erőfeszítéseit, hogy biztosítsák üzleti modelljeik és tevékenységeik fenntarthatóságát. A vállalkozások által nyújtott fenntarthatósági információk hiánya korlátozza az érdekelt felek, többek között a civil társadalmi szereplők, szakszervezetek és munkavállalói érdekképviseletek arra való képességét is, hogy fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos párbeszédet kezdjenek a vállalkozásokkal.

| (15) | A felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezésekről szóló bizottsági jelentés és az azt kísérő célravezetőségi vizsgálat azt is megállapította, hogy jelentősen több, fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos információkérést intéztek a vállalkozásokhoz, a felhasználók információigénye és a vállalatok rendelkezésre álló fenntarthatósági információi közötti szakadék áthidalása céljából. Emellett a vállalkozásokkal szemben támasztott azon folyamatos elvárások, hogy különböző keretrendszereket és standardokat alkalmazzanak, valószínűleg folytatódnak, sőt fokozódhatnak, mivel a fenntarthatósággal kapcsolatos információk értéke egyre nő. A vállalkozások által szolgáltatandó információk körére vonatkozó konszenzus kialakítására irányuló szakpolitikai intézkedés hiányában a beszámoló vállalkozások és az ilyen információk felhasználóinak költségei és terhei jelentősen megnövekednek. |
| --- | --- |

(15)

A felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezésekről szóló bizottsági jelentés és az azt kísérő célravezetőségi vizsgálat azt is megállapította, hogy jelentősen több, fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos információkérést intéztek a vállalkozásokhoz, a felhasználók információigénye és a vállalatok rendelkezésre álló fenntarthatósági információi közötti szakadék áthidalása céljából. Emellett a vállalkozásokkal szemben támasztott azon folyamatos elvárások, hogy különböző keretrendszereket és standardokat alkalmazzanak, valószínűleg folytatódnak, sőt fokozódhatnak, mivel a fenntarthatósággal kapcsolatos információk értéke egyre nő. A vállalkozások által szolgáltatandó információk körére vonatkozó konszenzus kialakítására irányuló szakpolitikai intézkedés hiányában a beszámoló vállalkozások és az ilyen információk felhasználóinak költségei és terhei jelentősen megnövekednek.

| (16) | A jelenlegi információs szakadék növeli annak valószínűségét, hogy az egyes tagállamok egyre inkább eltérő nemzeti szabályokat vagy standardokat vezetnek be. A különböző tagállamok eltérő beszámolási követelményei további költségeket és összetettséget okozhatnak a határokon átnyúlóan működő vállalkozások számára, ezáltal alááshatják a belső piacot, a letelepedés jogát és a tőke Unión belüli szabad mozgását. Az ilyen különböző beszámolási követelmények miatt a szolgáltatott információk is kevésbé összehasonlíthatóvá válhatnak határokon átnyúlóan, aláásva ezzel a tőkepiaci uniót. |
| --- | --- |

(16)

A jelenlegi információs szakadék növeli annak valószínűségét, hogy az egyes tagállamok egyre inkább eltérő nemzeti szabályokat vagy standardokat vezetnek be. A különböző tagállamok eltérő beszámolási követelményei további költségeket és összetettséget okozhatnak a határokon átnyúlóan működő vállalkozások számára, ezáltal alááshatják a belső piacot, a letelepedés jogát és a tőke Unión belüli szabad mozgását. Az ilyen különböző beszámolási követelmények miatt a szolgáltatott információk is kevésbé összehasonlíthatóvá válhatnak határokon átnyúlóan, aláásva ezzel a tőkepiaci uniót.

| (17) | A 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikke olyan nagyvállalkozásokra vonatkozik, amelyek 500 főt meghaladó átlagos alkalmazotti létszámmal rendelkező, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, valamint azokra a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre, amelyek olyan nagy vállalatcsoport anyavállalatai, ahol az alkalmazottak átlagos létszáma összevont alapon meghaladja az 500 főt. Tekintettel arra, hogy a felhasználóknak egyre nagyobb az igényük a fenntarthatósággal kapcsolatos információk iránt, a vállalkozások további kategóriáit kell kötelezni a fenntarthatósággal kapcsolatos információkról való beszámolásra. Ezért helyénvaló előírni valamennyi nagyvállalkozás és az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező valamennyi vállalkozás – kivéve a mikrovállalkozásokat – számára, hogy számoljanak be a fenntarthatósági információkról. Ezen módosító irányelvnek a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkét módosító rendelkezései – a 2013/34/EU irányelv 2. és 3. cikkére hivatkozva – kifejezetten meghatározzák a beszámolási követelmények hatályát. Következésképpen, az említett rendelkezések nem további követelményeket egyszerűsítenek vagy módosítanak, és a mentességeknek a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek tekintetében a 2013/34/EU irányelv 40. cikkében előírt korlátozása nem alkalmazandó. Különösen, a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek az uniós fenntarthatósági beszámolási követelmények alkalmazásában nem kezelendők nagyvállalkozásként. Ezért az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező, a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő kis- és középvállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok szerint készítsék el a beszámolóikat. Emellett minden olyan vállalkozásnak, amely nagy vállalatcsoport anyavállalata, csoportszintű fenntarthatósági beszámolót kell készítenie. Továbbá, mivel az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikke a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkére hivatkozik, a fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá vont vállalkozásoknak az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkének is meg kell felelniük. |
| --- | --- |

(17)

A 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikke olyan nagyvállalkozásokra vonatkozik, amelyek 500 főt meghaladó átlagos alkalmazotti létszámmal rendelkező, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, valamint azokra a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre, amelyek olyan nagy vállalatcsoport anyavállalatai, ahol az alkalmazottak átlagos létszáma összevont alapon meghaladja az 500 főt. Tekintettel arra, hogy a felhasználóknak egyre nagyobb az igényük a fenntarthatósággal kapcsolatos információk iránt, a vállalkozások további kategóriáit kell kötelezni a fenntarthatósággal kapcsolatos információkról való beszámolásra. Ezért helyénvaló előírni valamennyi nagyvállalkozás és az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező valamennyi vállalkozás – kivéve a mikrovállalkozásokat – számára, hogy számoljanak be a fenntarthatósági információkról. Ezen módosító irányelvnek a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkét módosító rendelkezései – a 2013/34/EU irányelv 2. és 3. cikkére hivatkozva – kifejezetten meghatározzák a beszámolási követelmények hatályát. Következésképpen, az említett rendelkezések nem további követelményeket egyszerűsítenek vagy módosítanak, és a mentességeknek a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek tekintetében a 2013/34/EU irányelv 40. cikkében előírt korlátozása nem alkalmazandó. Különösen, a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek az uniós fenntarthatósági beszámolási követelmények alkalmazásában nem kezelendők nagyvállalkozásként. Ezért az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező, a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek minősülő kis- és középvállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok szerint készítsék el a beszámolóikat. Emellett minden olyan vállalkozásnak, amely nagy vállalatcsoport anyavállalata, csoportszintű fenntarthatósági beszámolót kell készítenie. Továbbá, mivel az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikke a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkére hivatkozik, a fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá vont vállalkozásoknak az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkének is meg kell felelniük.

| (18) | Az ezen módosító irányelvben meghatározott azon követelményt, amely szerint az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező uniós nagyvállalkozásoknak is közzé kell tenniük a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat, főként az ilyen vállalkozások – többek között értékláncukon keresztüli – hatásával és elszámoltathatóságával kapcsolatos aggodalmak indokolják. E tekintetben valamennyi nagyvállalkozásra ugyanazoknak a követelményeknek kell vonatkozniuk a fenntarthatósági információkról való nyilvános beszámolást illetően. Emellett a pénzügyi piaci szereplőknek az említett, az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező uniós nagyvállalkozásoktól is információkra van szükségük. |
| --- | --- |

(18)

Az ezen módosító irányelvben meghatározott azon követelményt, amely szerint az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező uniós nagyvállalkozásoknak is közzé kell tenniük a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat, főként az ilyen vállalkozások – többek között értékláncukon keresztüli – hatásával és elszámoltathatóságával kapcsolatos aggodalmak indokolják. E tekintetben valamennyi nagyvállalkozásra ugyanazoknak a követelményeknek kell vonatkozniuk a fenntarthatósági információkról való nyilvános beszámolást illetően. Emellett a pénzügyi piaci szereplőknek az említett, az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező uniós nagyvállalkozásoktól is információkra van szükségük.

| (19) | Az ezen módosító irányelvben előírt azon követelmény, hogy a harmadik országbeli, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozásoknak is közzé kell tenniük a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat, a pénzügyi piaci szereplőknek az ilyen vállalkozásoktól származó információkra vonatkozó igényeinek kielégítését célozza annak lehetővé tétele érdekében, hogy megértsék befektetéseik kockázatait és hatásait, és teljesítsék az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott közzétételi követelményeket. |
| --- | --- |

(19)

Az ezen módosító irányelvben előírt azon követelmény, hogy a harmadik országbeli, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozásoknak is közzé kell tenniük a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat, a pénzügyi piaci szereplőknek az ilyen vállalkozásoktól származó információkra vonatkozó igényeinek kielégítését célozza annak lehetővé tétele érdekében, hogy megértsék befektetéseik kockázatait és hatásait, és teljesítsék az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott közzétételi követelményeket.

| (20) | Az Unió területén jelentős tevékenységet folytató harmadik országbeli vállalkozások számára szintén elő kell írni, hogy fenntarthatósági információkat szolgáltassanak, különösen a szociális és környezeti kérdésekre gyakorolt hatásaikra vonatkozóan, annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országbeli vállalkozások elszámoltathatók legyenek az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásaikért, és hogy a belső piacon működő vállalkozások egyenlő versenyfeltételeket élvezzenek. Ezért azokra a harmadik országbeli vállalkozásokra, amelyek nettó árbevétele meghaladja a 150 millió EUR-t az Unióban, és amelyek az Unió területén leányvállalattal vagy fiókteleppel rendelkeznek, uniós fenntarthatósági beszámolási követelményeknek kell vonatkozniuk. Az ilyen követelmények arányosságának és végrehajthatóságának biztosítása érdekében a 40 millió EUR-t meghaladó árbevételre vonatkozó küszöbértéket kell alkalmazni a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepeire, és a nagyvállalkozásnak vagy uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis-, vagy középvállalkozásnak – a mikrovállalkozásokat kivéve – minősülésre vonatkozó küszöbértéket kell alkalmazni a harmadik országbeli vállalkozások leányvállalataira, mivel az ilyen leányvállalatoknak és fióktelepeknek kell felelniük a harmadik országbeli vállalkozás fenntarthatósági beszámolójának közzétételéért.
  A harmadik országbeli vállalkozás leányvállalata vagy fióktelepe által közzétett fenntarthatósági beszámolókat a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén 2024. június 30-ig elfogadandó standardoknak megfelelően kell elkészíteni. A harmadik országbeli vállalkozás leányvállalata vagy fióktelepe számára lehetővé kell tenni továbbá, hogy az Unióban letelepedett vállalkozásokra alkalmazandó standardoknak vagy egy végrehajtási jogi aktus értelmében egyenértékűnek tekintett standardoknak megfelelően számoljon be. Abban az esetben, ha a harmadik országbeli vállalkozás – annak ellenére, hogy leányvállalata vagy fióktelepe minden tőle telhetőt megtett a szükséges információk beszerzése érdekében – nem bocsátja rendelkezésre az ezen módosító irányelvben előírt összes információt, az említett leányvállalatnak vagy fióktelepnek a birtokában lévő összes információt rendelkezésre kell bocsátania, és nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a többi szükséges információt. A beszámolás minőségének és megbízhatóságának biztosítása érdekében a harmadik országbeli vállalkozások fenntarthatósági beszámolóit a harmadik országbeli vállalkozás vagy valamely tagállam nemzeti joga szerint a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági i vélemény készítésére felhatalmazott személy vagy cég által kiadott bizonyossági véleménynek kell kísérnie. Amennyiben ilyen bizonyossági véleményt nem bocsátanak rendelkezésre, a harmadik országbeli vállalkozás leányvállalatának vagy fióktelepének nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges bizonyossági véleményt.
  A fenntarthatósági jelentést díjmentesen hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára a tagállamok központi nyilvántartásain, kereskedelmi nyilvántartásain vagy cégjegyzékein keresztül vagy a harmadik országbeli vállalkozás leányvállalatának vagy fióktelepének honlapján. A tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a Bizottságot évente tájékoztassák a közzétételi követelményt teljesítő harmadik országbeli vállalkozások leányvállalatairól vagy fióktelepeiről, valamint azokról az esetekről, amikor a jelentést közzétették, azonban a harmadik országbeli vállalkozás leányvállalata vagy fióktelepe nyilatkozatot tett arról, hogy nem tudta beszerezni a szükséges információkat a harmadik országbeli vállalkozástól. A Bizottságnak nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie honlapján azon harmadik országbeli vállalkozások jegyzékét, amelyek fenntarthatósági jelentést tettek közzé. |
| --- | --- |

(20)

Az Unió területén jelentős tevékenységet folytató harmadik országbeli vállalkozások számára szintén elő kell írni, hogy fenntarthatósági információkat szolgáltassanak, különösen a szociális és környezeti kérdésekre gyakorolt hatásaikra vonatkozóan, annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országbeli vállalkozások elszámoltathatók legyenek az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásaikért, és hogy a belső piacon működő vállalkozások egyenlő versenyfeltételeket élvezzenek. Ezért azokra a harmadik országbeli vállalkozásokra, amelyek nettó árbevétele meghaladja a 150 millió EUR-t az Unióban, és amelyek az Unió területén leányvállalattal vagy fiókteleppel rendelkeznek, uniós fenntarthatósági beszámolási követelményeknek kell vonatkozniuk. Az ilyen követelmények arányosságának és végrehajthatóságának biztosítása érdekében a 40 millió EUR-t meghaladó árbevételre vonatkozó küszöbértéket kell alkalmazni a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepeire, és a nagyvállalkozásnak vagy uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis-, vagy középvállalkozásnak – a mikrovállalkozásokat kivéve – minősülésre vonatkozó küszöbértéket kell alkalmazni a harmadik országbeli vállalkozások leányvállalataira, mivel az ilyen leányvállalatoknak és fióktelepeknek kell felelniük a harmadik országbeli vállalkozás fenntarthatósági beszámolójának közzétételéért.

A harmadik országbeli vállalkozás leányvállalata vagy fióktelepe által közzétett fenntarthatósági beszámolókat a Bizottság által felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén 2024. június 30-ig elfogadandó standardoknak megfelelően kell elkészíteni. A harmadik országbeli vállalkozás leányvállalata vagy fióktelepe számára lehetővé kell tenni továbbá, hogy az Unióban letelepedett vállalkozásokra alkalmazandó standardoknak vagy egy végrehajtási jogi aktus értelmében egyenértékűnek tekintett standardoknak megfelelően számoljon be. Abban az esetben, ha a harmadik országbeli vállalkozás – annak ellenére, hogy leányvállalata vagy fióktelepe minden tőle telhetőt megtett a szükséges információk beszerzése érdekében – nem bocsátja rendelkezésre az ezen módosító irányelvben előírt összes információt, az említett leányvállalatnak vagy fióktelepnek a birtokában lévő összes információt rendelkezésre kell bocsátania, és nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a többi szükséges információt. A beszámolás minőségének és megbízhatóságának biztosítása érdekében a harmadik országbeli vállalkozások fenntarthatósági beszámolóit a harmadik országbeli vállalkozás vagy valamely tagállam nemzeti joga szerint a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági i vélemény készítésére felhatalmazott személy vagy cég által kiadott bizonyossági véleménynek kell kísérnie. Amennyiben ilyen bizonyossági véleményt nem bocsátanak rendelkezésre, a harmadik országbeli vállalkozás leányvállalatának vagy fióktelepének nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges bizonyossági véleményt.

A fenntarthatósági jelentést díjmentesen hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára a tagállamok központi nyilvántartásain, kereskedelmi nyilvántartásain vagy cégjegyzékein keresztül vagy a harmadik országbeli vállalkozás leányvállalatának vagy fióktelepének honlapján. A tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy a Bizottságot évente tájékoztassák a közzétételi követelményt teljesítő harmadik országbeli vállalkozások leányvállalatairól vagy fióktelepeiről, valamint azokról az esetekről, amikor a jelentést közzétették, azonban a harmadik országbeli vállalkozás leányvállalata vagy fióktelepe nyilatkozatot tett arról, hogy nem tudta beszerezni a szükséges információkat a harmadik országbeli vállalkozástól. A Bizottságnak nyilvánosan hozzáférhetővé kell tennie honlapján azon harmadik országbeli vállalkozások jegyzékét, amelyek fenntarthatósági jelentést tettek közzé.

| (21) | Tekintettel a fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatok növekvő jelentőségére, valamint figyelembe véve, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások az Unióban jegyzett összes vállalkozás jelentős hányadát teszik ki, a befektetővédelem biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások – a mikrovállalkozásokat kivéve – is tegyenek közzé a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat. E követelmény bevezetése elősegíti annak biztosítását, hogy a pénzügyi piaci szereplők befektetési portfóliójában kisebb, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások is szerepelhessenek azon az alapon, hogy ezek a vállalkozások beszámolnak a pénzügyi piaci szereplők által igényelt fenntarthatósági információkról.
  Ez tehát hozzájárul a kisebb, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások pénzügyi tőkéhez való hozzáférésének védelméhez és javításához, valamint segít elkerülni a pénzügyi piaci szereplők részéről az ilyen vállalkozásokkal szembeni megkülönböztetést. Az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozásoknak – a mikrovállalkozásokat kivéve – a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információk közzétételére való kötelezése azért is szükséges, hogy a pénzügyi piaci szereplők rendelkezzenek azokkal az információkkal, amelyekre szükségük van a befektetést befogadó vállalkozásoktól ahhoz, hogy teljesíteni tudják az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott saját fenntarthatósági közzétételi követelményeiket. Az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a kapacitásaikkal és erőforrásaikkal arányos, valamint a tevékenységeik léptéke és összetettsége szempontjából releváns standardok szerint számoljanak be. Az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára is lehetővé kell tenni, hogy önkéntes alapon döntsenek az ilyen arányos standardok alkalmazása mellett.
  A kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok referenciaként szolgálnak majd az e módosító irányelv által bevezetett követelmények hatálya alá tartozó vállalkozások számára arra vonatkozóan, hogy e vállakozások milyen szintű fenntarthatósági információkat kérhetnek észszerűen azon kis- és középvállalkozásoktól, amelyek az értékláncaikban beszállítók vagy ügyfelek. Az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára emellett – kisebb méretük és korlátozottabb erőforrásaik miatt, valamint a Covid19-világjárvány okozta nehéz gazdasági körülmények figyelembevételével – elegendő időt kell biztosítani arra, hogy felkészüljenek a fenntarthatósággal kapcsolatos beszámolásra vonatkozó előírások alkalmazására. Ezért az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások – a mikrovállalkozásokat kivéve – tekintetében a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásra vonatkozó előírásokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre kell alkalmazni. Ezen időpontot követően egy kétéves átmeneti időszakban az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy mentesüljenek az ezen módosító irányelvben meghatározott fenntarthatósági beszámolási követelmények alól, feltéve, hogy a vezetésük beszámolójában röviden kifejtik, miért nem bocsátották rendelkezésre a fenntarthatósági információkat. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel a fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatok növekvő jelentőségére, valamint figyelembe véve, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások az Unióban jegyzett összes vállalkozás jelentős hányadát teszik ki, a befektetővédelem biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások – a mikrovállalkozásokat kivéve – is tegyenek közzé a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat. E követelmény bevezetése elősegíti annak biztosítását, hogy a pénzügyi piaci szereplők befektetési portfóliójában kisebb, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások is szerepelhessenek azon az alapon, hogy ezek a vállalkozások beszámolnak a pénzügyi piaci szereplők által igényelt fenntarthatósági információkról.

Ez tehát hozzájárul a kisebb, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások pénzügyi tőkéhez való hozzáférésének védelméhez és javításához, valamint segít elkerülni a pénzügyi piaci szereplők részéről az ilyen vállalkozásokkal szembeni megkülönböztetést. Az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozásoknak – a mikrovállalkozásokat kivéve – a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információk közzétételére való kötelezése azért is szükséges, hogy a pénzügyi piaci szereplők rendelkezzenek azokkal az információkkal, amelyekre szükségük van a befektetést befogadó vállalkozásoktól ahhoz, hogy teljesíteni tudják az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott saját fenntarthatósági közzétételi követelményeiket. Az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a kapacitásaikkal és erőforrásaikkal arányos, valamint a tevékenységeik léptéke és összetettsége szempontjából releváns standardok szerint számoljanak be. Az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára is lehetővé kell tenni, hogy önkéntes alapon döntsenek az ilyen arányos standardok alkalmazása mellett.

A kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok referenciaként szolgálnak majd az e módosító irányelv által bevezetett követelmények hatálya alá tartozó vállalkozások számára arra vonatkozóan, hogy e vállakozások milyen szintű fenntarthatósági információkat kérhetnek észszerűen azon kis- és középvállalkozásoktól, amelyek az értékláncaikban beszállítók vagy ügyfelek. Az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára emellett – kisebb méretük és korlátozottabb erőforrásaik miatt, valamint a Covid19-világjárvány okozta nehéz gazdasági körülmények figyelembevételével – elegendő időt kell biztosítani arra, hogy felkészüljenek a fenntarthatósággal kapcsolatos beszámolásra vonatkozó előírások alkalmazására. Ezért az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások – a mikrovállalkozásokat kivéve – tekintetében a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásra vonatkozó előírásokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre kell alkalmazni. Ezen időpontot követően egy kétéves átmeneti időszakban az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kis- és középvállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy mentesüljenek az ezen módosító irányelvben meghatározott fenntarthatósági beszámolási követelmények alól, feltéve, hogy a vezetésük beszámolójában röviden kifejtik, miért nem bocsátották rendelkezésre a fenntarthatósági információkat.

| (22) | A tagállamoknak szabadon kell tudniuk értékelni, hogy a nemzeti átültetési intézkedéseik milyen hatást gyakorolnak a kis- és középvállalkozásokra, biztosítva, hogy ezen intézkedések ne sújtsák őket aránytalan mértékben – különös figyelmet fordítva a mikrovállalkozásokra –, valamint elkerülve a szükségtelen adminisztratív terheket. A tagállamoknak fontolóra kell venniük olyan intézkedések bevezetését, amelyek támogatják a kis- és középvállalkozásokat a fenntarthatósági beszámolási standardok alkalmazásában. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamoknak szabadon kell tudniuk értékelni, hogy a nemzeti átültetési intézkedéseik milyen hatást gyakorolnak a kis- és középvállalkozásokra, biztosítva, hogy ezen intézkedések ne sújtsák őket aránytalan mértékben – különös figyelmet fordítva a mikrovállalkozásokra –, valamint elkerülve a szükségtelen adminisztratív terheket. A tagállamoknak fontolóra kell venniük olyan intézkedések bevezetését, amelyek támogatják a kis- és középvállalkozásokat a fenntarthatósági beszámolási standardok alkalmazásában.

| (23) | A 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) minden, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozásra alkalmazandó. Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező valamennyi vállalkozás – beleértve a harmadik országbeli kibocsátókat is – ugyanazon fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozzon, a 2004/109/EK irányelvnek tartalmaznia kell az éves pénzügyi beszámolóban történő fenntarthatósági beszámolásra irányuló követelményekre vonatkozó szükséges kereszthivatkozásokat. |
| --- | --- |

(23)

A 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) minden, az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozásra alkalmazandó. Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező valamennyi vállalkozás – beleértve a harmadik országbeli kibocsátókat is – ugyanazon fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozzon, a 2004/109/EK irányelvnek tartalmaznia kell az éves pénzügyi beszámolóban történő fenntarthatósági beszámolásra irányuló követelményekre vonatkozó szükséges kereszthivatkozásokat.

| (24) | A 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdése első albekezdésének i. pontja és 23. cikke (4) bekezdésének negyedik albekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy intézkedéseket fogadjon el az említett irányelvben megkövetelt információk egyenértékűségének megállapítására szolgáló rendszer létrehozása és a számviteli standardokra vonatkozó általános egyenértékűségi kritériumok megállapítása céljából. A 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése arra is felhatalmazza a Bizottságot, hogy meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt számviteli standardok egyenértékűségéről. A fenntarthatósági követelmények 2004/109/EK irányelvbe történő beépítését kifejezendő, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a harmadik országbeli kibocsátók által alkalmazott fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló rendszert hozzon létre, hasonlóan az 1569/2007/EK bizottsági rendeletben (18) előírtakhoz, amely a harmadik országbeli kibocsátók által alkalmazott számviteli standardok egyenértékűségének megállapítására vonatkozó kritériumokat határozza meg. Ugyanezen okból a Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről. Az ezen módosító irányelv által bevezetett módosítások következetes egyenértékűségi rendszereket biztosítanak majd az éves pénzügyi kimutatással kapcsolatos fenntarthatósági követelményekre és pénzügyi beszámolási követelményekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(24)

A 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdése első albekezdésének i. pontja és 23. cikke (4) bekezdésének negyedik albekezdése felhatalmazza a Bizottságot, hogy intézkedéseket fogadjon el az említett irányelvben megkövetelt információk egyenértékűségének megállapítására szolgáló rendszer létrehozása és a számviteli standardokra vonatkozó általános egyenértékűségi kritériumok megállapítása céljából. A 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése arra is felhatalmazza a Bizottságot, hogy meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt számviteli standardok egyenértékűségéről. A fenntarthatósági követelmények 2004/109/EK irányelvbe történő beépítését kifejezendő, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a harmadik országbeli kibocsátók által alkalmazott fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló rendszert hozzon létre, hasonlóan az 1569/2007/EK bizottsági rendeletben (18) előírtakhoz, amely a harmadik országbeli kibocsátók által alkalmazott számviteli standardok egyenértékűségének megállapítására vonatkozó kritériumokat határozza meg. Ugyanezen okból a Bizottságot fel kell hatalmazni arra is, hogy meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről. Az ezen módosító irányelv által bevezetett módosítások következetes egyenértékűségi rendszereket biztosítanak majd az éves pénzügyi kimutatással kapcsolatos fenntarthatósági követelményekre és pénzügyi beszámolási követelményekre vonatkozóan.

| (25) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (3) bekezdése és 29a. cikkének (3) bekezdése minden leányvállalkozást mentesít a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolási kötelezettség alól, amennyiben ezek a vállalkozások és leányvállalkozásaik szerepelnek az anyavállalkozás vezetésének összevont beszámolójában, feltéve, hogy az említett beszámoló az említett irányelvnek megfelelően közölt nem pénzügyi információkat tartalmaz. Biztosítani kell azonban, hogy a fenntarthatósági információk könnyen hozzáférhetők legyenek a felhasználók számára, és biztosítani kell az átláthatóságot azzal kapcsolatban, hogy melyik a mentesített leányvállalkozás csoportszinten beszámoló anyavállalkozása. Ezért e leányvállalkozások számára elő kell írni, hogy a vezetésük beszámolójában tüntessék fel a fenntarthatósági információkról csoportszinten beszámoló anyavállalkozás nevét és székhelyét, az anyavállalkozásuk vezetésének összevont beszámolójára mutató linkeket, valamint saját vezetésük beszámolójában egy arra vonatkozó utalást, hogy mentesülnek a fenntarthatósági beszámolás alól A tagállamok számára lehetővé kell tenni annak előírását, hogy az anyavállalkozás az általuk elfogadott nyelveken tegye közzé a vezetés összevont beszámolóját, valamint hogy az anyavállalkozás rendelkezésre bocsássa a szükséges fordítást ezeken a nyelveken. Az ilyen mentességet akkor is alkalmazni kell, ha a csoportszinten beszámoló anyavállalkozás olyan harmadik országbeli vállalkozás, amely egyenértékű fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban számol be a fenntarthatósági információkról.
  Az ezen módosító irányelvvel módosított 2004/109/EK irányelvnek megfelelő mechanizmusokat kell előírnia a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségének meghatározására, valamint elő kell írni az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező és az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások számára, hogy ugyanazon fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban készítsék el a beszámolóikat. Ezzel összefüggésben annak meghatározására, hogy a harmadik országbeli anyavállalkozások leányvállalkozásai mentességet élveznek-e a 2013/34/EU irányelv szerinti rendszer keretében, a Bizottság által a 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdése első albekezdésének i. pontja és a 23. cikke (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján elfogadott, a standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló eljárást létrehozó végrehajtási jogi aktusokat kell használni. Ezért a leányvállalkozást mentesíteni kell, amennyiben az összevont fenntarthatósági beszámolást a Bizottság által a 2013/34/EU irányelv ezen módosító irányelv által bevezetett 29b. cikke alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban vagy az említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal egyenértékű, a 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott módon végzik el. Az ilyen mentesség a befektetők védelme érdekében nem alkalmazandó az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező nagyvállalkozásokra az ilyen vállalkozások tekintetében nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(25)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (3) bekezdése és 29a. cikkének (3) bekezdése minden leányvállalkozást mentesít a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolási kötelezettség alól, amennyiben ezek a vállalkozások és leányvállalkozásaik szerepelnek az anyavállalkozás vezetésének összevont beszámolójában, feltéve, hogy az említett beszámoló az említett irányelvnek megfelelően közölt nem pénzügyi információkat tartalmaz. Biztosítani kell azonban, hogy a fenntarthatósági információk könnyen hozzáférhetők legyenek a felhasználók számára, és biztosítani kell az átláthatóságot azzal kapcsolatban, hogy melyik a mentesített leányvállalkozás csoportszinten beszámoló anyavállalkozása. Ezért e leányvállalkozások számára elő kell írni, hogy a vezetésük beszámolójában tüntessék fel a fenntarthatósági információkról csoportszinten beszámoló anyavállalkozás nevét és székhelyét, az anyavállalkozásuk vezetésének összevont beszámolójára mutató linkeket, valamint saját vezetésük beszámolójában egy arra vonatkozó utalást, hogy mentesülnek a fenntarthatósági beszámolás alól A tagállamok számára lehetővé kell tenni annak előírását, hogy az anyavállalkozás az általuk elfogadott nyelveken tegye közzé a vezetés összevont beszámolóját, valamint hogy az anyavállalkozás rendelkezésre bocsássa a szükséges fordítást ezeken a nyelveken. Az ilyen mentességet akkor is alkalmazni kell, ha a csoportszinten beszámoló anyavállalkozás olyan harmadik országbeli vállalkozás, amely egyenértékű fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban számol be a fenntarthatósági információkról.

Az ezen módosító irányelvvel módosított 2004/109/EK irányelvnek megfelelő mechanizmusokat kell előírnia a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségének meghatározására, valamint elő kell írni az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező és az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások számára, hogy ugyanazon fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban készítsék el a beszámolóikat. Ezzel összefüggésben annak meghatározására, hogy a harmadik országbeli anyavállalkozások leányvállalkozásai mentességet élveznek-e a 2013/34/EU irányelv szerinti rendszer keretében, a Bizottság által a 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdése első albekezdésének i. pontja és a 23. cikke (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján elfogadott, a standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló eljárást létrehozó végrehajtási jogi aktusokat kell használni. Ezért a leányvállalkozást mentesíteni kell, amennyiben az összevont fenntarthatósági beszámolást a Bizottság által a 2013/34/EU irányelv ezen módosító irányelv által bevezetett 29b. cikke alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban vagy az említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal egyenértékű, a 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott módon végzik el. Az ilyen mentesség a befektetők védelme érdekében nem alkalmazandó az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező nagyvállalkozásokra az ilyen vállalkozások tekintetében nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében.

| (26) | A 2013/34/EU irányelv 23. cikke mentesíti az anyavállalkozásokat az összevont éves pénzügyi kimutatások és a vezetés összevont beszámolója elkészítésének kötelezettsége alól, amennyiben az anyavállalkozások az említett kötelezettséget teljesítő másik anyavállalkozás leányvállalkozásai. pontosítani kell azonban, hogy az összevont éves pénzügyi kimutatásokra és a vezetés összevont beszámolójára vonatkozó mentességi rendszer az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó mentességi rendszertől függetlenül működik. Ezért előfordulhat, hogy egy vállalkozás mentesül az összevont pénzügyi beszámolási követelmények alól, de az összevont fenntarthatósági beszámolási követelmények alól nem, ha a legfelső szintű anyavállalkozása az uniós jognak vagy, amennyiben a vállalkozás harmadik országban van letelepedve, azzal egyenértékű követelményeknek megfelelő összevont éves pénzügyi kimutatásokat és összevont vezetőségi beszámolókat készít, de nem végez az uniós jognak vagy, amennyiben a vállalkozás harmadik országban van letelepedve, azzal egyenértékű követelményeknek megfelelő összevont fenntarthatósági beszámolást. Szükséges, hogy a csoportszinten beszámoló anyavállalkozások megfelelően ismertessék leányvállalkozásaik kockázatait és hatásait, beleértve adott esetben az átvilágítási eljárásaikra vonatkozó információkat is. Előfordulhatnak olyan esetek is, amikor a csoport és egyes leányvállalkozásainak helyzete, illetve a különböző területeken működő egyes leányvállalkozások helyzete között különösen jelentős különbségek vannak, és az érintett leányvállalkozásra vonatkozó kiegészítő információk hiányában az információ felhasználója lényegesen eltérő következtetésre jutna a leányvállalkozás kockázatait vagy hatásait illetően. |
| --- | --- |

(26)

A 2013/34/EU irányelv 23. cikke mentesíti az anyavállalkozásokat az összevont éves pénzügyi kimutatások és a vezetés összevont beszámolója elkészítésének kötelezettsége alól, amennyiben az anyavállalkozások az említett kötelezettséget teljesítő másik anyavállalkozás leányvállalkozásai. pontosítani kell azonban, hogy az összevont éves pénzügyi kimutatásokra és a vezetés összevont beszámolójára vonatkozó mentességi rendszer az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó mentességi rendszertől függetlenül működik. Ezért előfordulhat, hogy egy vállalkozás mentesül az összevont pénzügyi beszámolási követelmények alól, de az összevont fenntarthatósági beszámolási követelmények alól nem, ha a legfelső szintű anyavállalkozása az uniós jognak vagy, amennyiben a vállalkozás harmadik országban van letelepedve, azzal egyenértékű követelményeknek megfelelő összevont éves pénzügyi kimutatásokat és összevont vezetőségi beszámolókat készít, de nem végez az uniós jognak vagy, amennyiben a vállalkozás harmadik országban van letelepedve, azzal egyenértékű követelményeknek megfelelő összevont fenntarthatósági beszámolást. Szükséges, hogy a csoportszinten beszámoló anyavállalkozások megfelelően ismertessék leányvállalkozásaik kockázatait és hatásait, beleértve adott esetben az átvilágítási eljárásaikra vonatkozó információkat is. Előfordulhatnak olyan esetek is, amikor a csoport és egyes leányvállalkozásainak helyzete, illetve a különböző területeken működő egyes leányvállalkozások helyzete között különösen jelentős különbségek vannak, és az érintett leányvállalkozásra vonatkozó kiegészítő információk hiányában az információ felhasználója lényegesen eltérő következtetésre jutna a leányvállalkozás kockázatait vagy hatásait illetően.

| (27) | A hitelintézetek és a biztosítóintézetek kulcsszerepet játszanak a teljesen fenntartható és inkluzív, a zöld megállapodással összhangban lévő gazdasági és pénzügyi rendszerre való átállásban. Hitelezési, befektetési és jegyzési garanciavállalási tevékenységük révén jelentős pozitív és negatív hatásokkal bírhatnak. Ezért azokra a hitelintézetekre és biztosítóintézetekre, amelyeknek nem kell megfelelniük a 2013/34/EU irányelvnek, ideértve a szövetkezeteket és a biztosító egyesületeket is, fenntarthatósági beszámolási követelményeknek kell vonatkozniuk, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos méretkritériumoknak. A fenntarthatósági információk felhasználói így értékelni tudnák e hitelintézeteknek és biztosítóintézeteknek a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatását, valamint azokat a fenntarthatósági kérdésekből eredő kockázatokat, amelyekkel az ilyen a hitelintézetek és biztosítóintézetek szembesülhetnek. A 2013/34/EU irányelv három lehetséges kritériumot ír elő annak meghatározására, hogy egy adott vállalkozás „nagyvállalkozásnak” tekintendő-e, nevezetesen a mérlegfőösszeget, a nettó árbevételt és az üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámát.
  A hitelintézetek és a biztosítóintézetek esetében a nettó árbevétel kritériumát úgy kell módosítani, hogy a nettó árbevételnek a 2013/34/EU irányelvben szereplő általános fogalommeghatározása helyett a 86/635/EGK (19) és a 91/674/EGK (20) tanácsi irányelvben szereplő fogalommeghatározásra kell hivatkozni. A 86/635/EGK irányelv beszámolási követelményeivel való összhang biztosítása érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy úgy döntsenek, hogy a fenntarthatósági beszámolási követelményeket nem alkalmazzák a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének (5) bekezdésében felsorolt hitelintézetekre. |
| --- | --- |

(27)

A hitelintézetek és a biztosítóintézetek kulcsszerepet játszanak a teljesen fenntartható és inkluzív, a zöld megállapodással összhangban lévő gazdasági és pénzügyi rendszerre való átállásban. Hitelezési, befektetési és jegyzési garanciavállalási tevékenységük révén jelentős pozitív és negatív hatásokkal bírhatnak. Ezért azokra a hitelintézetekre és biztosítóintézetekre, amelyeknek nem kell megfelelniük a 2013/34/EU irányelvnek, ideértve a szövetkezeteket és a biztosító egyesületeket is, fenntarthatósági beszámolási követelményeknek kell vonatkozniuk, feltéve, hogy megfelelnek bizonyos méretkritériumoknak. A fenntarthatósági információk felhasználói így értékelni tudnák e hitelintézeteknek és biztosítóintézeteknek a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatását, valamint azokat a fenntarthatósági kérdésekből eredő kockázatokat, amelyekkel az ilyen a hitelintézetek és biztosítóintézetek szembesülhetnek. A 2013/34/EU irányelv három lehetséges kritériumot ír elő annak meghatározására, hogy egy adott vállalkozás „nagyvállalkozásnak” tekintendő-e, nevezetesen a mérlegfőösszeget, a nettó árbevételt és az üzleti évben foglalkoztatottak átlagos létszámát.

A hitelintézetek és a biztosítóintézetek esetében a nettó árbevétel kritériumát úgy kell módosítani, hogy a nettó árbevételnek a 2013/34/EU irányelvben szereplő általános fogalommeghatározása helyett a 86/635/EGK (19) és a 91/674/EGK (20) tanácsi irányelvben szereplő fogalommeghatározásra kell hivatkozni. A 86/635/EGK irányelv beszámolási követelményeivel való összhang biztosítása érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy úgy döntsenek, hogy a fenntarthatósági beszámolási követelményeket nem alkalmazzák a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének (5) bekezdésében felsorolt hitelintézetekre.

| (28) | Azon fenntarthatósági kérdések listájának, amelyekről a vállalkozásoknak be kell számolniuk, a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lennie a „fenntarthatósági tényezők” (EU) 2019/2088 rendeletben szereplő fogalommeghatározásával, és meg kell előznie az adatfelhasználók által igényelt és a vállalkozások által jelentett információk között eltérést. E listának meg kell felelnie a felhasználók és a vállalkozások igényeinek és elvárásainak is, akik gyakran a „környezeti”, „társadalmi” és „irányítási” kifejezéseket használják a három fő fenntarthatósági kérdés kategorizálására. A „fenntarthatósági tényezők” (EU) 2019/2088 rendeletben szereplő fogalommeghatározása azonban nem foglalja magában kifejezetten az irányítási kérdéseket. A „fenntarthatósági kérdések” ezen módosító irányelvvel módosított 2013/34/EU irányelvben szereplő fogalommeghatározásának ezért ki kell terjednie a környezeti, társadalmi, emberi jogi és irányítási tényezőkre, és magában kell foglalnia a „fenntarthatósági tényezők” (EU) 2019/2088 rendeletben szereplő fogalommeghatározását. A 2013/34/EU irányelv beszámolási követelményei nem sérthetik a nemzeti beszámolási kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(28)

Azon fenntarthatósági kérdések listájának, amelyekről a vállalkozásoknak be kell számolniuk, a lehető legnagyobb mértékben összhangban kell lennie a „fenntarthatósági tényezők” (EU) 2019/2088 rendeletben szereplő fogalommeghatározásával, és meg kell előznie az adatfelhasználók által igényelt és a vállalkozások által jelentett információk között eltérést. E listának meg kell felelnie a felhasználók és a vállalkozások igényeinek és elvárásainak is, akik gyakran a „környezeti”, „társadalmi” és „irányítási” kifejezéseket használják a három fő fenntarthatósági kérdés kategorizálására. A „fenntarthatósági tényezők” (EU) 2019/2088 rendeletben szereplő fogalommeghatározása azonban nem foglalja magában kifejezetten az irányítási kérdéseket. A „fenntarthatósági kérdések” ezen módosító irányelvvel módosított 2013/34/EU irányelvben szereplő fogalommeghatározásának ezért ki kell terjednie a környezeti, társadalmi, emberi jogi és irányítási tényezőkre, és magában kell foglalnia a „fenntarthatósági tényezők” (EU) 2019/2088 rendeletben szereplő fogalommeghatározását. A 2013/34/EU irányelv beszámolási követelményei nem sérthetik a nemzeti beszámolási kötelezettségeket.

| (29) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése nemcsak a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének és helyzetének megértéséhez szükséges mértékben, hanem a vállalkozás tevékenységei által a környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire gyakorolt hatások megértéséhez szükséges információkra vonatkozóan is megköveteli a beszámolást. E cikkek tehát előírják, hogy a vállalkozásoknak be kell számolniuk mind a vállalkozás tevékenységei által az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásokról, mind pedig arról, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan hatnak a vállalkozásra. Ezt nevezzük kettős lényegességi perspektívának, amelyben a vállalkozást érintő kockázatok és a vállalkozás hatásai egy-egy lényegességi perspektívát képviselnek. A vállalati beszámolás célravezetőségi vizsgálata azt mutatja, hogy ezt a két perspektívát gyakran nem megfelelően értelmezik vagy alkalmazzák. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a vállalkozásoknak az egyes lényegességi perspektívákat saját jogon kell figyelembe venniük, és közzé kell tenniük a mindkét szempontból lényeges információkat és a csak az egyik szempontból lényeges információkat egyaránt. |
| --- | --- |

(29)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése nemcsak a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének és helyzetének megértéséhez szükséges mértékben, hanem a vállalkozás tevékenységei által a környezetvédelmi, szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetés kérdéseire gyakorolt hatások megértéséhez szükséges információkra vonatkozóan is megköveteli a beszámolást. E cikkek tehát előírják, hogy a vállalkozásoknak be kell számolniuk mind a vállalkozás tevékenységei által az emberekre és a környezetre gyakorolt hatásokról, mind pedig arról, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan hatnak a vállalkozásra. Ezt nevezzük kettős lényegességi perspektívának, amelyben a vállalkozást érintő kockázatok és a vállalkozás hatásai egy-egy lényegességi perspektívát képviselnek. A vállalati beszámolás célravezetőségi vizsgálata azt mutatja, hogy ezt a két perspektívát gyakran nem megfelelően értelmezik vagy alkalmazzák. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a vállalkozásoknak az egyes lényegességi perspektívákat saját jogon kell figyelembe venniük, és közzé kell tenniük a mindkét szempontból lényeges információkat és a csak az egyik szempontból lényeges információkat egyaránt.

| (30) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vállalkozások öt beszámolási területre vonatkozóan tegyenek közzé információkat: üzleti modell; politikák, beleértve az alkalmazott átvilágítási eljárásokat; e politikák eredményei; kockázatok és kockázatkezelés; valamint az üzleti tevékenység szempontjából lényeges kulcsfontosságú teljesítménymutatók. A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése nem hivatkozik kifejezetten az információk felhasználói által lényegesnek tartott egyéb beszámolási területekre, amelyek némelyike összhangban van a nemzetközi keretrendszerekben szereplő közzétételi kötelezettségekkel, ideértve az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport ajánlásait is. A közzétételi követelményeket kellő részletességgel kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások beszámoljanak a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciájukról. A vállalkozások számára elő kell írni, hogy a 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdésében és 29a. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beszámolási területeken túlmenően tegyenek közzé információkat az üzleti stratégiájukról, valamint az üzleti modell és a stratégia fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciájáról. Elő kell írni számukra továbbá, hogy tegyék közzé minden olyan esetleges tervüket, amely annak biztosítására irányul, hogy üzleti modelljük és stratégiájuk összeegyeztethető legyen a fenntartható gazdaságra való átállással, valamint a Párizsi Megállapodással összhangban a globális felmelegedés 1,5 °C-ra való korlátozására és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére vonatkozó – nem vagy csak korlátozott mértékben túlléphető – célkitűzésekkel, az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározottak szerint.
  Különösen fontos, hogy az éghajlattal kapcsolatos tervek a legújabb tudományos eredményeken alapuljanak, beleértve az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) jelentéseit és az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület jelentéseit. Az ilyen tervekhez kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket adott esetben támogathatják az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkével összhangban közzétett, a taxonómiához igazodó tevékenységekhez kapcsolódó tőkekiadások (CapEx) vagy működési kiadások (OpEx) összegére vonatkozó információk is. A vállalkozások számára ezenkívül elő kell írni, hogy közzétegyék, hogy üzleti modelljük és stratégiájuk figyelembe veszi-e az érdekelt felek érdekeit, és ha igen, hogyan; a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekből eredő lehetőségeit; az üzleti stratégia azon szempontjainak végrehajtását, amelyek hatással vannak a fenntarthatósági kérdésekre vagy amelyekre ilyen kérdések hatással vannak; a vállalkozás által meghatározott fenntarthatósági célokat és az azok elérése felé tett előrehaladást; az igazgatóság és a vezetés szerepét a fenntarthatósági kérdésekben; a vállalkozás tevékenységeivel kapcsolatos főbb tényleges és lehetséges káros hatásokat; valamint azt, hogy hogyan azonosította a vállalkozás a beszámolójában szereplő információk körét. Amint kötelezővé válik az olyan elemek közzététele, mint például a célok és az azok elérése felé tett előrehaladás, a szakpolitikák eredményeinek közzétételére vonatkozó külön követelmény már nem szükséges. |
| --- | --- |

(30)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vállalkozások öt beszámolási területre vonatkozóan tegyenek közzé információkat: üzleti modell; politikák, beleértve az alkalmazott átvilágítási eljárásokat; e politikák eredményei; kockázatok és kockázatkezelés; valamint az üzleti tevékenység szempontjából lényeges kulcsfontosságú teljesítménymutatók. A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése nem hivatkozik kifejezetten az információk felhasználói által lényegesnek tartott egyéb beszámolási területekre, amelyek némelyike összhangban van a nemzetközi keretrendszerekben szereplő közzétételi kötelezettségekkel, ideértve az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport ajánlásait is. A közzétételi követelményeket kellő részletességgel kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások beszámoljanak a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciájukról. A vállalkozások számára elő kell írni, hogy a 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdésében és 29a. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beszámolási területeken túlmenően tegyenek közzé információkat az üzleti stratégiájukról, valamint az üzleti modell és a stratégia fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciájáról. Elő kell írni számukra továbbá, hogy tegyék közzé minden olyan esetleges tervüket, amely annak biztosítására irányul, hogy üzleti modelljük és stratégiájuk összeegyeztethető legyen a fenntartható gazdaságra való átállással, valamint a Párizsi Megállapodással összhangban a globális felmelegedés 1,5 °C-ra való korlátozására és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére vonatkozó – nem vagy csak korlátozott mértékben túlléphető – célkitűzésekkel, az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározottak szerint.

Különösen fontos, hogy az éghajlattal kapcsolatos tervek a legújabb tudományos eredményeken alapuljanak, beleértve az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) jelentéseit és az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület jelentéseit. Az ilyen tervekhez kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket adott esetben támogathatják az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkével összhangban közzétett, a taxonómiához igazodó tevékenységekhez kapcsolódó tőkekiadások (CapEx) vagy működési kiadások (OpEx) összegére vonatkozó információk is. A vállalkozások számára ezenkívül elő kell írni, hogy közzétegyék, hogy üzleti modelljük és stratégiájuk figyelembe veszi-e az érdekelt felek érdekeit, és ha igen, hogyan; a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekből eredő lehetőségeit; az üzleti stratégia azon szempontjainak végrehajtását, amelyek hatással vannak a fenntarthatósági kérdésekre vagy amelyekre ilyen kérdések hatással vannak; a vállalkozás által meghatározott fenntarthatósági célokat és az azok elérése felé tett előrehaladást; az igazgatóság és a vezetés szerepét a fenntarthatósági kérdésekben; a vállalkozás tevékenységeivel kapcsolatos főbb tényleges és lehetséges káros hatásokat; valamint azt, hogy hogyan azonosította a vállalkozás a beszámolójában szereplő információk körét. Amint kötelezővé válik az olyan elemek közzététele, mint például a célok és az azok elérése felé tett előrehaladás, a szakpolitikák eredményeinek közzétételére vonatkozó külön követelmény már nem szükséges.

| (31) | A nemzetközi jogi eszközökkel, például „Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvek: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című ENSZ-dokumentummal (a továbbiakban: az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek), az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveivel és az OECD-nek a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatásával való összhang biztosítása érdekében az átvilágításra vonatkozó közzétételi követelményeket a 2013/34/EU irányelv 19a. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 29a. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltaknál részletesebben meg kell határozni. Az átvilágítás az az eljárás, amelyet a vállalkozások a tevékenységeikhez kapcsolódó főbb tényleges és lehetséges káros hatások azonosítása, nyomon követése, megelőzése, mérséklése, helyreállítása vagy megszüntetése érdekében hajtanak végre, és amely meghatározza, hogyan kezelik a vállalkozások ezeket a káros hatásokat. A vállalkozás tevékenységeihez kapcsolódó hatások közé tartoznak a vállalkozás által közvetlenül okozott hatások, azok a hatások, amelyekhez a vállalkozás hozzájárul, valamint a vállalkozás értékláncához egyébként kapcsolódó hatások. Az átvilágítási eljárás a vállalkozás teljes értékláncára vonatkozik, beleértve saját műveleteit, termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncait. Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel összhangban a tényleges vagy lehetséges káros hatás akkor tekinthető főbb hatásnak, ha a vállalkozás tevékenységeihez kapcsolódó legnagyobb hatások közé sorolható az alábbiak alapján: az emberekre vagy a környezetre gyakorolt hatás súlyossága; az érintettek vagy lehetséges érintettek száma, vagy a környezetkárosodás mértéke; valamint a kár elhárításának, és a környezet vagy az érintett emberek korábbi állapota helyreállításának egyszerűsége. |
| --- | --- |

(31)

A nemzetközi jogi eszközökkel, például „Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvek: a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtása” című ENSZ-dokumentummal (a továbbiakban: az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek), az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveivel és az OECD-nek a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatásával való összhang biztosítása érdekében az átvilágításra vonatkozó közzétételi követelményeket a 2013/34/EU irányelv 19a. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 29a. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglaltaknál részletesebben meg kell határozni. Az átvilágítás az az eljárás, amelyet a vállalkozások a tevékenységeikhez kapcsolódó főbb tényleges és lehetséges káros hatások azonosítása, nyomon követése, megelőzése, mérséklése, helyreállítása vagy megszüntetése érdekében hajtanak végre, és amely meghatározza, hogyan kezelik a vállalkozások ezeket a káros hatásokat. A vállalkozás tevékenységeihez kapcsolódó hatások közé tartoznak a vállalkozás által közvetlenül okozott hatások, azok a hatások, amelyekhez a vállalkozás hozzájárul, valamint a vállalkozás értékláncához egyébként kapcsolódó hatások. Az átvilágítási eljárás a vállalkozás teljes értékláncára vonatkozik, beleértve saját műveleteit, termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncait. Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel összhangban a tényleges vagy lehetséges káros hatás akkor tekinthető főbb hatásnak, ha a vállalkozás tevékenységeihez kapcsolódó legnagyobb hatások közé sorolható az alábbiak alapján: az emberekre vagy a környezetre gyakorolt hatás súlyossága; az érintettek vagy lehetséges érintettek száma, vagy a környezetkárosodás mértéke; valamint a kár elhárításának, és a környezet vagy az érintett emberek korábbi állapota helyreállításának egyszerűsége.

| (32) | A 2013/34/EU irányelv nem írja elő a mérlegben megjelenített immateriális javaktól eltérő immateriális erőforrásokra vonatkozó információk közzétételét. Széles körben elismert tény, hogy az immateriális javakra és egyéb immateriális tényezőkre, többek között a belső előállítású immateriális erőforrásokra vonatkozóan kevés információ szerepel a beszámolókban, ami akadályozza a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének és helyzetének megfelelő értékelését, valamint a befektetések nyomon követését. Annak érdekében, hogy a befektetők jobban megérthessék a számos gazdasági ágazatban megfigyelhető, egyre növekvő szakadékot sok vállalkozás könyv szerinti értéke és piaci értéke között, minden nagyvállalkozás és az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező minden vállalkozás – a mikrovállalkozásokat kivéve – számára megfelelő beszámolási kötelezettséget kell előírni az immateriális erőforrásokra vonatkozóan. Mindazonáltal az immateriális erőforrásokra vonatkozó bizonyos információk szervesen kapcsolódnak a fenntarthatósági kérdésekhez, és ezért részét kell képezniük a fenntarthatósági beszámolásnak. Például a munkavállalók készségeire, kompetenciáira, tapasztalatára, a vállalkozáshoz való lojalitásukra, valamint a folyamatok, áruk és szolgáltatások javítására való motiváltságukra vonatkozó információk olyan, társadalmi szempontokra vonatkozó fenntarthatósági információk, amelyekre immateriális erőforrásokra vonatkozó információként is lehetne tekinteni. Hasonlóképpen, a vállalkozás és annak érdekelt felei – köztük az ügyfelek, a beszállítók és a vállalkozás tevékenységei által érintett közösségek – közötti kapcsolatok minőségére vonatkozó információk olyan, társadalmi vagy irányítási szempontokból releváns fenntarthatósági információk, amelyekre szintén immateriális erőforrásokra vonatkozó információként lehetne tekinteni. Az ilyen példák jól szemléltetik, hogy az immateriális erőforrásokra vonatkozó információkat egyes esetekben nem lehetséges megkülönböztetni a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információktól. |
| --- | --- |

(32)

A 2013/34/EU irányelv nem írja elő a mérlegben megjelenített immateriális javaktól eltérő immateriális erőforrásokra vonatkozó információk közzétételét. Széles körben elismert tény, hogy az immateriális javakra és egyéb immateriális tényezőkre, többek között a belső előállítású immateriális erőforrásokra vonatkozóan kevés információ szerepel a beszámolókban, ami akadályozza a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének és helyzetének megfelelő értékelését, valamint a befektetések nyomon követését. Annak érdekében, hogy a befektetők jobban megérthessék a számos gazdasági ágazatban megfigyelhető, egyre növekvő szakadékot sok vállalkozás könyv szerinti értéke és piaci értéke között, minden nagyvállalkozás és az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező minden vállalkozás – a mikrovállalkozásokat kivéve – számára megfelelő beszámolási kötelezettséget kell előírni az immateriális erőforrásokra vonatkozóan. Mindazonáltal az immateriális erőforrásokra vonatkozó bizonyos információk szervesen kapcsolódnak a fenntarthatósági kérdésekhez, és ezért részét kell képezniük a fenntarthatósági beszámolásnak. Például a munkavállalók készségeire, kompetenciáira, tapasztalatára, a vállalkozáshoz való lojalitásukra, valamint a folyamatok, áruk és szolgáltatások javítására való motiváltságukra vonatkozó információk olyan, társadalmi szempontokra vonatkozó fenntarthatósági információk, amelyekre immateriális erőforrásokra vonatkozó információként is lehetne tekinteni. Hasonlóképpen, a vállalkozás és annak érdekelt felei – köztük az ügyfelek, a beszállítók és a vállalkozás tevékenységei által érintett közösségek – közötti kapcsolatok minőségére vonatkozó információk olyan, társadalmi vagy irányítási szempontokból releváns fenntarthatósági információk, amelyekre szintén immateriális erőforrásokra vonatkozó információként lehetne tekinteni. Az ilyen példák jól szemléltetik, hogy az immateriális erőforrásokra vonatkozó információkat egyes esetekben nem lehetséges megkülönböztetni a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információktól.

| (33) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése nem határozza meg, hogy a közlendő információnak előretekintőnek vagy a múltbeli teljesítményre vonatkozónak kell-e lennie. Jelenleg kevés előretekintő információt tesznek közzé, amelyeket a fenntarthatósági információk felhasználói különösen értékesnek tartanak. A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének és 29a. cikkének ezért elő kell írnia, hogy a beszámolókban szereplő fenntarthatósági információknak előretekintő és visszamenőleges jellegű információkat, valamint minőségi és mennyiségi információkat egyaránt magukban kell foglalniuk. Az információknak adott esetben meggyőző tudományos bizonyítékokon kell alapulniuk. Az információknak továbbá harmonizáltnak és összehasonlíthatónak kell lenniük, és adott esetben egységes mutatókon kell alapulniuk, ugyanakkor lehetővé kell tenniük az egyes vállalkozásokra jellemző és a vállalkozás kereskedelmi helyzetét nem veszélyeztető beszámolást. A beszámolókban szereplő fenntarthatósági információknak figyelembe kell venniük a rövid, közép- és hosszú távú időhorizontokat is, és információkat kell tartalmazniuk a vállalkozás teljes értékláncáról, beleértve a saját műveleteit, termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és adott esetben ellátási láncát. A vállalkozás teljes értékláncára vonatkozó információk magukban foglalnák az Unión belüli értékláncára vonatkozó információkat, valamint a harmadik országokra vonatkozó információkat is, amennyiben a vállalkozás értéklánca az Unión kívülre is kiterjed. A tagállamok által az ezen módosító irányelvvel összhangban elfogadandó intézkedések alkalmazásának első három évében, amennyiben az értékláncra vonatkozóan nem áll rendelkezésre minden szükséges információ, a vállalkozásnak ismertetnie kell az értékláncára vonatkozó információk megszerzése érdekében tett erőfeszítéseket, annak okait, hogy miért nem lehetett az említett információkat beszerezni, valamint a vállalkozásnak az információk jövőbeli beszerzésére vonatkozó terveit. |
| --- | --- |

(33)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése nem határozza meg, hogy a közlendő információnak előretekintőnek vagy a múltbeli teljesítményre vonatkozónak kell-e lennie. Jelenleg kevés előretekintő információt tesznek közzé, amelyeket a fenntarthatósági információk felhasználói különösen értékesnek tartanak. A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének és 29a. cikkének ezért elő kell írnia, hogy a beszámolókban szereplő fenntarthatósági információknak előretekintő és visszamenőleges jellegű információkat, valamint minőségi és mennyiségi információkat egyaránt magukban kell foglalniuk. Az információknak adott esetben meggyőző tudományos bizonyítékokon kell alapulniuk. Az információknak továbbá harmonizáltnak és összehasonlíthatónak kell lenniük, és adott esetben egységes mutatókon kell alapulniuk, ugyanakkor lehetővé kell tenniük az egyes vállalkozásokra jellemző és a vállalkozás kereskedelmi helyzetét nem veszélyeztető beszámolást. A beszámolókban szereplő fenntarthatósági információknak figyelembe kell venniük a rövid, közép- és hosszú távú időhorizontokat is, és információkat kell tartalmazniuk a vállalkozás teljes értékláncáról, beleértve a saját műveleteit, termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és adott esetben ellátási láncát. A vállalkozás teljes értékláncára vonatkozó információk magukban foglalnák az Unión belüli értékláncára vonatkozó információkat, valamint a harmadik országokra vonatkozó információkat is, amennyiben a vállalkozás értéklánca az Unión kívülre is kiterjed. A tagállamok által az ezen módosító irányelvvel összhangban elfogadandó intézkedések alkalmazásának első három évében, amennyiben az értékláncra vonatkozóan nem áll rendelkezésre minden szükséges információ, a vállalkozásnak ismertetnie kell az értékláncára vonatkozó információk megszerzése érdekében tett erőfeszítéseket, annak okait, hogy miért nem lehetett az említett információkat beszerezni, valamint a vállalkozásnak az információk jövőbeli beszerzésére vonatkozó terveit.

| (34) | Ezen módosító irányelvnek nem célja előírni a vállalkozások számára, hogy az (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22) meghatározott üzleti titoknak minősülő szellemi tőkét, szellemi tulajdont, know-how-t vagy innovációs eredményeket tegyenek közzé. Az ezen módosító irányelvben előírt beszámolási követelmények ezért nem sérthetik az (EU) 2016/943 irányelvet. |
| --- | --- |

(34)

Ezen módosító irányelvnek nem célja előírni a vállalkozások számára, hogy az (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvben (22) meghatározott üzleti titoknak minősülő szellemi tőkét, szellemi tulajdont, know-how-t vagy innovációs eredményeket tegyenek közzé. Az ezen módosító irányelvben előírt beszámolási követelmények ezért nem sérthetik az (EU) 2016/943 irányelvet.

| (35) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése előírja a vállalkozások számára, hogy a nem pénzügyi beszámolóikban szerepeljenek az éves pénzügyi kimutatásokban feltüntetett összegekre vonatkozó hivatkozások és további magyarázatok. Ezek a cikkek azonban nem írják elő a vállalkozások számára, hogy a vezetés beszámolójában szereplő más információkra is hivatkozzanak, vagy hogy azokat további magyarázatokkal egészítsék ki. Jelenleg tehát nincs összhang a jelentett nem pénzügyi információk és a vezetés beszámolójában közzétett többi információ között. E tekintetben egyértelmű követelményeket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(35)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése előírja a vállalkozások számára, hogy a nem pénzügyi beszámolóikban szerepeljenek az éves pénzügyi kimutatásokban feltüntetett összegekre vonatkozó hivatkozások és további magyarázatok. Ezek a cikkek azonban nem írják elő a vállalkozások számára, hogy a vezetés beszámolójában szereplő más információkra is hivatkozzanak, vagy hogy azokat további magyarázatokkal egészítsék ki. Jelenleg tehát nincs összhang a jelentett nem pénzügyi információk és a vezetés beszámolójában közzétett többi információ között. E tekintetben egyértelmű követelményeket kell megállapítani.

| (36) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése előírja a vállalkozások számára, hogy ha nem rendelkeznek az említett cikkekben felsorolt egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, akkor egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot adjanak annak hiányára. A vállalkozások lehetséges politikáira vonatkozó információk közzétételének az említett cikkekben szereplő többi beszámolási területtől eltérő kezelése zavart okozott a beszámoló vállalkozások körében, és nem járult hozzá a közölt információk minőségének javításához. Ezért nem szükséges fenntartani a politikák ezen eltérő kezelését az említett irányelvben. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk, hogy milyen információkat kell közzétenni az ezen módosító irányelvvel módosított 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkében említett beszámolási területek mindegyikével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(36)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (1) bekezdése és 29a. cikkének (1) bekezdése előírja a vállalkozások számára, hogy ha nem rendelkeznek az említett cikkekben felsorolt egy vagy több kérdéssel kapcsolatos politikával, akkor egyértelmű és indokolással ellátott magyarázatot adjanak annak hiányára. A vállalkozások lehetséges politikáira vonatkozó információk közzétételének az említett cikkekben szereplő többi beszámolási területtől eltérő kezelése zavart okozott a beszámoló vállalkozások körében, és nem járult hozzá a közölt információk minőségének javításához. Ezért nem szükséges fenntartani a politikák ezen eltérő kezelését az említett irányelvben. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk, hogy milyen információkat kell közzétenni az ezen módosító irányelvvel módosított 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkében említett beszámolási területek mindegyikével kapcsolatban.

| (37) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikke (1) bekezdésének és 29a. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vállalkozások támaszkodhatnak a nemzeti, uniós és nemzetközi beszámolási keretekre, és amennyiben így tesznek, meg kell határozniuk, hogy mely keretekre támaszkodtak. A 2013/34/EU irányelv azonban nem írja elő a vállalkozások számára, hogy közös beszámolási keretet vagy standardot alkalmazzanak, és nem akadályozza meg a vállalkozásokat abban, hogy egyáltalán ne alkalmazzanak beszámolási keretet vagy standardokat. A 2014/95/EU irányelv 2. cikkében előírtaknak megfelelően a Bizottság 2017. július 5-én elfogadta az „Iránymutatás a nem pénzügyi beszámolókhoz (a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertana)” című közleményt (a továbbiakban: a nem pénzügyi beszámolókra vonatkozó iránymutatás), amelyben nem kötelező iránymutatást nyújtott az említett irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások számára.

  2019. június 17-én a Bizottság elfogadta az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó iránymutatását, amely további iránymutatásokat tartalmaz, különösen az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozóan. Az említett, az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó iránymutatás kifejezetten magában foglalta az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport ajánlásait. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a nem pénzügyi beszámolókra vonatkozó iránymutatás nem gyakorolt jelentős hatást a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkének hatálya alá tartozó vállalkozások nem pénzügyi beszámolóinak minőségére. Az iránymutatások önkéntes jellege azt jelenti, hogy a vállalkozások szabadon eldönthetik, alkalmazzák-e azokat vagy sem. Az iránymutatások ezért önmagukban nem tudják biztosítani a különböző vállalkozások által közzétett információk összehasonlíthatóságát vagy a felhasználók által fontosnak tartott összes információ közzétételét. Ezért van szükség kötelező közös fenntarthatósági beszámolási standardokra az információk összehasonlíthatóságának és az összes lényeges információ közzétételének biztosítása érdekében. A kettős lényegesség elvére építve a standardoknak az információk felhasználói számára lényeges valamennyi információra ki kell terjedniük. A közös fenntarthatósági beszámolási standardokra a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának és digitalizálásának lehetővé tétele, valamint felügyeletének és végrehajtásának megkönnyítése érdekében is szükség van.
  A kötelező közös fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozására azért van szükség, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos információk a pénzügyi információkkal azonos státuszt érjenek el. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardok Unió-szerte harmonizált fenntarthatósági beszámolást biztosítanának. Következésképpen a vállalkozások akkor teljesítenék a 2013/34/EU irányelv fenntarthatósági beszámolási követelményeit, ha beszámolóikat a fenntarthatósági beszámolási standardok szerint készítenék el. Az ilyen standardok meghatározásakor alapvető fontosságú a lehető legnagyobb mértékben figyelembe venni a világszerte alkalmazott főbb fenntarthatósági beszámolási standardokat, mindamellett nem csökkentve ezen módosító irányelv és az annak alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ambíciószintjét. |
| --- | --- |

(37)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikke (1) bekezdésének és 29a. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vállalkozások támaszkodhatnak a nemzeti, uniós és nemzetközi beszámolási keretekre, és amennyiben így tesznek, meg kell határozniuk, hogy mely keretekre támaszkodtak. A 2013/34/EU irányelv azonban nem írja elő a vállalkozások számára, hogy közös beszámolási keretet vagy standardot alkalmazzanak, és nem akadályozza meg a vállalkozásokat abban, hogy egyáltalán ne alkalmazzanak beszámolási keretet vagy standardokat. A 2014/95/EU irányelv 2. cikkében előírtaknak megfelelően a Bizottság 2017. július 5-én elfogadta az „Iránymutatás a nem pénzügyi beszámolókhoz (a nem pénzügyi információkkal kapcsolatos beszámolás módszertana)” című közleményt (a továbbiakban: a nem pénzügyi beszámolókra vonatkozó iránymutatás), amelyben nem kötelező iránymutatást nyújtott az említett irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások számára.

2019. június 17-én a Bizottság elfogadta az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó iránymutatását, amely további iránymutatásokat tartalmaz, különösen az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozóan. Az említett, az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó iránymutatás kifejezetten magában foglalta az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport ajánlásait. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a nem pénzügyi beszámolókra vonatkozó iránymutatás nem gyakorolt jelentős hatást a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkének hatálya alá tartozó vállalkozások nem pénzügyi beszámolóinak minőségére. Az iránymutatások önkéntes jellege azt jelenti, hogy a vállalkozások szabadon eldönthetik, alkalmazzák-e azokat vagy sem. Az iránymutatások ezért önmagukban nem tudják biztosítani a különböző vállalkozások által közzétett információk összehasonlíthatóságát vagy a felhasználók által fontosnak tartott összes információ közzétételét. Ezért van szükség kötelező közös fenntarthatósági beszámolási standardokra az információk összehasonlíthatóságának és az összes lényeges információ közzétételének biztosítása érdekében. A kettős lényegesség elvére építve a standardoknak az információk felhasználói számára lényeges valamennyi információra ki kell terjedniük. A közös fenntarthatósági beszámolási standardokra a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának és digitalizálásának lehetővé tétele, valamint felügyeletének és végrehajtásának megkönnyítése érdekében is szükség van.

A kötelező közös fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozására azért van szükség, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos információk a pénzügyi információkkal azonos státuszt érjenek el. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardok Unió-szerte harmonizált fenntarthatósági beszámolást biztosítanának. Következésképpen a vállalkozások akkor teljesítenék a 2013/34/EU irányelv fenntarthatósági beszámolási követelményeit, ha beszámolóikat a fenntarthatósági beszámolási standardok szerint készítenék el. Az ilyen standardok meghatározásakor alapvető fontosságú a lehető legnagyobb mértékben figyelembe venni a világszerte alkalmazott főbb fenntarthatósági beszámolási standardokat, mindamellett nem csökkentve ezen módosító irányelv és az annak alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok ambíciószintjét.

| (38) | Egyetlen meglévő standard vagy keret sem elégíti ki önmagában az Unió fenntarthatósági beszámolással kapcsolatos igényeit. A 2013/34/EU irányelv által előírt információknak ki kell terjedniük az egyes lényegességi perspektívák szempontjából releváns információkra, ki kell terjedniük minden fenntarthatósági kérdésre, és adott esetben összhangban kell lenniük az uniós jog szerinti, a fenntarthatósággal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó egyéb kötelezettségekkel, ideértve az (EU) 2019/2088 és az (EU) 2020/852 rendeletben meghatározott kötelezettségeket is. Az uniós vállalkozásokra vonatkozó kötelező fenntarthatósági beszámolási standardoknak emellett arányban kell állniuk az európai zöld megállapodás ambíciószintjével, a 2050-re teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzéssel, valamint az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti időközi célokkal. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy uniós fenntarthatósági beszámolási standardokat fogadjon el, lehetővé téve azok gyors elfogadását és biztosítva, hogy az említett fenntarthatósági beszámolási standardok tartalma összhangban legyen az Unió szükségleteivel. |
| --- | --- |

(38)

Egyetlen meglévő standard vagy keret sem elégíti ki önmagában az Unió fenntarthatósági beszámolással kapcsolatos igényeit. A 2013/34/EU irányelv által előírt információknak ki kell terjedniük az egyes lényegességi perspektívák szempontjából releváns információkra, ki kell terjedniük minden fenntarthatósági kérdésre, és adott esetben összhangban kell lenniük az uniós jog szerinti, a fenntarthatósággal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó egyéb kötelezettségekkel, ideértve az (EU) 2019/2088 és az (EU) 2020/852 rendeletben meghatározott kötelezettségeket is. Az uniós vállalkozásokra vonatkozó kötelező fenntarthatósági beszámolási standardoknak emellett arányban kell állniuk az európai zöld megállapodás ambíciószintjével, a 2050-re teljesítendő uniós klímasemlegességi célkitűzéssel, valamint az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti időközi célokkal. Ezért a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy uniós fenntarthatósági beszámolási standardokat fogadjon el, lehetővé téve azok gyors elfogadását és biztosítva, hogy az említett fenntarthatósági beszámolási standardok tartalma összhangban legyen az Unió szükségleteivel.

| (39) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (a továbbiakban: EFRAG) egy, a belga jog szerint létrehozott nonprofit szervezet, amely közérdeket szolgál azáltal, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok jóváhagyásával kapcsolatos tanácsokkal látja el a Bizottságot. Az EFRAG a vállalati beszámolással kapcsolatos európai szakértői központként szerzett jó hírnevet, és megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy elősegítse az uniós fenntarthatósági beszámolási standardok és a világszerte egységes standardok kidolgozására törekvő nemzetközi kezdeményezések közötti koordinációt. 2021 márciusában az EFRAG által létrehozott, több érdekelt felet tömörítő munkacsoport ajánlásokat tett közzé az Unió fenntarthatósági beszámolási standardjainak lehetséges kidolgozására vonatkozóan. Ezek az ajánlások koherens és átfogó, a kettős lényegesség szempontjából valamennyi fenntarthatósági kérdésre kiterjedő fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozására irányuló javaslatokat tartalmaznak. Az ajánlások emellett az ilyen standardok kidolgozására vonatkozó részletes ütemtervet, valamint a globális szabványosítási kezdeményezések és az Unió szabványosítási kezdeményezései közötti, egymást kölcsönösen erősítő együttműködésre irányuló javaslatokat is tartalmaznak. 2021 márciusában az EFRAG igazgatótanácsának elnöke ajánlásokat tett közzé az EFRAG irányításának lehetséges változásairól arra az esetre, ha az EFRAG-ot felkérnék arra, hogy dolgozzon ki szakmai tanácsokat a fenntarthatósági beszámolási standardokkal kapcsolatban. Az EFRAG igazgatótanácsának elnöke által megfogalmazott ajánlások szerint az EFRAG-on belül egy új fenntarthatósági beszámolási pillért hoznának létre anélkül, hogy az jelentős mértékben módosítaná a jelenlegi pénzügyi beszámolási pillért. 2022 márciusában az EFRAG közgyűlése kinevezte az EFRAG újonnan létrehozott fenntarthatósági beszámolási testületének tagjait. A fenntarthatósági beszámolási standardok elfogadásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az EFRAG által kidolgozandó szakmai tanácsokat.
  Az európai közjóhoz hozzájáruló, valamint a vállalkozások és a jelentett információk felhasználóinak igényeit kielégítő, magas színvonalú standardok biztosítása érdekében az EFRAG-nak elegendő közfinanszírozással kell rendelkeznie függetlenségének biztosításához. Szakmai tanácsát szabályszerű eljárás, közfelügyelet és átláthatóság mellett, az érintett, kiegyensúlyozott mértékben képviselt érdekelt felek – többek között vállalkozások, befektetők, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek – szakértelme alapján kell kidolgozni, és ahhoz költség-haszon elemzéseknek kell társulniuk. Az EFRAG munkájában való szakmai részvétel feltételének a fenntarthatósági beszámolással kapcsolatos szakértelemnek kell lennie, annak nem lehet feltétele semmiféle pénzügyi hozzájárulás, továbbá nem akadályozhatja a közjogi szervek és a nemzeti standardalkotó szervezetek e munkában való részvételét. Olyan átlátható eljárást kell garantálni, amely biztosítja az összeférhetetlenség elkerülését. Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós fenntarthatósági beszámolási standardok figyelembe vegyék a tagállamok véleményét, az említett standardok elfogadása előtt a Bizottságnak konzultálnia kell az EFRAG szakmai tanácsával kapcsolatban az (EU) 2020/852 rendeletben említett, fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoporttal (a továbbiakban: a fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoport), valamint az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (23) említett számviteli szabályozó bizottsággal (a továbbiakban: a számviteli szabályozó bizottság).
  Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA), az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: EBH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (a továbbiakban: EIOPA) az (EU) 2019/2088 rendelet szerint részt vesz a szabályozástechnikai standardok kidolgozásában, és e szabályozástechnikai standardok és a fenntarthatósági beszámolási standardok között koherenciára van szükség. Az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) értelmében az ESMA szerepet vállal továbbá a felügyeleti konvergencia előmozdításában az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kibocsátók általi vállalati beszámolás terén, amelyeknek az említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban kell beszámolniuk. Ezért az ESMA-nak, az EBH-nak és az EIOPA-nak véleményt kell nyilvánítaniuk az EFRAG által adott szakmai tanácsról. E véleménynyilvánításnak a Bizottság kérésének kézhezvételétől számított két hónapon belül kell megtörténnie. A Bizottságnak emellett konzultálnia kell az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével, az EKB-val, az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságával (a továbbiakban: CEAOB) és a fenntartható finanszírozással foglalkozó platformmal annak biztosítása érdekében, hogy a fenntarthatósági beszámolási standardok összhangban legyenek a vonatkozó uniós szakpolitikákkal és joggal. Amennyiben e szervezetek bármelyike úgy dönt, hogy véleményt nyújt be, azt a Bizottság általi konzultációt követő két hónapon belül kell megtennie. |
| --- | --- |

(39)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (a továbbiakban: EFRAG) egy, a belga jog szerint létrehozott nonprofit szervezet, amely közérdeket szolgál azáltal, hogy a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok jóváhagyásával kapcsolatos tanácsokkal látja el a Bizottságot. Az EFRAG a vállalati beszámolással kapcsolatos európai szakértői központként szerzett jó hírnevet, és megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy elősegítse az uniós fenntarthatósági beszámolási standardok és a világszerte egységes standardok kidolgozására törekvő nemzetközi kezdeményezések közötti koordinációt. 2021 márciusában az EFRAG által létrehozott, több érdekelt felet tömörítő munkacsoport ajánlásokat tett közzé az Unió fenntarthatósági beszámolási standardjainak lehetséges kidolgozására vonatkozóan. Ezek az ajánlások koherens és átfogó, a kettős lényegesség szempontjából valamennyi fenntarthatósági kérdésre kiterjedő fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozására irányuló javaslatokat tartalmaznak. Az ajánlások emellett az ilyen standardok kidolgozására vonatkozó részletes ütemtervet, valamint a globális szabványosítási kezdeményezések és az Unió szabványosítási kezdeményezései közötti, egymást kölcsönösen erősítő együttműködésre irányuló javaslatokat is tartalmaznak. 2021 márciusában az EFRAG igazgatótanácsának elnöke ajánlásokat tett közzé az EFRAG irányításának lehetséges változásairól arra az esetre, ha az EFRAG-ot felkérnék arra, hogy dolgozzon ki szakmai tanácsokat a fenntarthatósági beszámolási standardokkal kapcsolatban. Az EFRAG igazgatótanácsának elnöke által megfogalmazott ajánlások szerint az EFRAG-on belül egy új fenntarthatósági beszámolási pillért hoznának létre anélkül, hogy az jelentős mértékben módosítaná a jelenlegi pénzügyi beszámolási pillért. 2022 márciusában az EFRAG közgyűlése kinevezte az EFRAG újonnan létrehozott fenntarthatósági beszámolási testületének tagjait. A fenntarthatósági beszámolási standardok elfogadásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie az EFRAG által kidolgozandó szakmai tanácsokat.

Az európai közjóhoz hozzájáruló, valamint a vállalkozások és a jelentett információk felhasználóinak igényeit kielégítő, magas színvonalú standardok biztosítása érdekében az EFRAG-nak elegendő közfinanszírozással kell rendelkeznie függetlenségének biztosításához. Szakmai tanácsát szabályszerű eljárás, közfelügyelet és átláthatóság mellett, az érintett, kiegyensúlyozott mértékben képviselt érdekelt felek – többek között vállalkozások, befektetők, civil társadalmi szervezetek és szakszervezetek – szakértelme alapján kell kidolgozni, és ahhoz költség-haszon elemzéseknek kell társulniuk. Az EFRAG munkájában való szakmai részvétel feltételének a fenntarthatósági beszámolással kapcsolatos szakértelemnek kell lennie, annak nem lehet feltétele semmiféle pénzügyi hozzájárulás, továbbá nem akadályozhatja a közjogi szervek és a nemzeti standardalkotó szervezetek e munkában való részvételét. Olyan átlátható eljárást kell garantálni, amely biztosítja az összeférhetetlenség elkerülését. Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós fenntarthatósági beszámolási standardok figyelembe vegyék a tagállamok véleményét, az említett standardok elfogadása előtt a Bizottságnak konzultálnia kell az EFRAG szakmai tanácsával kapcsolatban az (EU) 2020/852 rendeletben említett, fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoporttal (a továbbiakban: a fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoport), valamint az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (23) említett számviteli szabályozó bizottsággal (a továbbiakban: a számviteli szabályozó bizottság).

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA), az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: EBH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (a továbbiakban: EIOPA) az (EU) 2019/2088 rendelet szerint részt vesz a szabályozástechnikai standardok kidolgozásában, és e szabályozástechnikai standardok és a fenntarthatósági beszámolási standardok között koherenciára van szükség. Az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) értelmében az ESMA szerepet vállal továbbá a felügyeleti konvergencia előmozdításában az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező kibocsátók általi vállalati beszámolás terén, amelyeknek az említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban kell beszámolniuk. Ezért az ESMA-nak, az EBH-nak és az EIOPA-nak véleményt kell nyilvánítaniuk az EFRAG által adott szakmai tanácsról. E véleménynyilvánításnak a Bizottság kérésének kézhezvételétől számított két hónapon belül kell megtörténnie. A Bizottságnak emellett konzultálnia kell az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével, az EKB-val, az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságával (a továbbiakban: CEAOB) és a fenntartható finanszírozással foglalkozó platformmal annak biztosítása érdekében, hogy a fenntarthatósági beszámolási standardok összhangban legyenek a vonatkozó uniós szakpolitikákkal és joggal. Amennyiben e szervezetek bármelyike úgy dönt, hogy véleményt nyújt be, azt a Bizottság általi konzultációt követő két hónapon belül kell megtennie.

| (40) | A demokratikus felügyelet, ellenőrzés és átláthatóság erősítése érdekében a Bizottságnak évente legalább egyszer konzultálnia kell az Európai Parlamenttel, valamint közösen a fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoporttal és a számviteli szabályozó bizottsággal az EFRAG munkaprogramjáról a fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozása tekintetében. |
| --- | --- |

(40)

A demokratikus felügyelet, ellenőrzés és átláthatóság erősítése érdekében a Bizottságnak évente legalább egyszer konzultálnia kell az Európai Parlamenttel, valamint közösen a fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoporttal és a számviteli szabályozó bizottsággal az EFRAG munkaprogramjáról a fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozása tekintetében.

| (41) | A fenntarthatósági beszámolási standardoknak összhangban kell lenniük az egyéb uniós joggal. A standardoknak különösen az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott közzétételi követelményekkel kell összhangban lenniük, és figyelembe kell venniük az (EU) 2020/852 rendelet alapján elfogadott különböző, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott, alapul szolgáló mutatókat és módszertanokat, az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) értelmében a referenciamutató-kezelőkre alkalmazandó közzétételi követelményeket, az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók kialakítására vonatkozó minimumszabályokat, valamint az EBH által az 575/2013/EU rendelet III. pillérébe tartozó közzétételi követelmények végrehajtása során végzett bármely munkát.
  A standardoknak figyelembe kell venniük az uniós környezetvédelmi jogot, többek között az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (26), és a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (27),valamint figyelembe kell venniük a 2013/179/EU bizottsági ajánlást (28) és mellékleteit, valamint azok aktualizált változatait. Figyelembe kell venniük továbbá az egyéb vonatkozó uniós jogot, többek között a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (29), valamint az uniós jogban a vállalkozásokra vonatkozóan, az igazgatók feladatait és az átvilágítást illetően meghatározott követelményeket is. |
| --- | --- |

(41)

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak összhangban kell lenniük az egyéb uniós joggal. A standardoknak különösen az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott közzétételi követelményekkel kell összhangban lenniük, és figyelembe kell venniük az (EU) 2020/852 rendelet alapján elfogadott különböző, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott, alapul szolgáló mutatókat és módszertanokat, az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) értelmében a referenciamutató-kezelőkre alkalmazandó közzétételi követelményeket, az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók kialakítására vonatkozó minimumszabályokat, valamint az EBH által az 575/2013/EU rendelet III. pillérébe tartozó közzétételi követelmények végrehajtása során végzett bármely munkát.

A standardoknak figyelembe kell venniük az uniós környezetvédelmi jogot, többek között az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (26), és a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (27),valamint figyelembe kell venniük a 2013/179/EU bizottsági ajánlást (28) és mellékleteit, valamint azok aktualizált változatait. Figyelembe kell venniük továbbá az egyéb vonatkozó uniós jogot, többek között a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (29), valamint az uniós jogban a vállalkozásokra vonatkozóan, az igazgatók feladatait és az átvilágítást illetően meghatározott követelményeket is.

| (42) | A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük a nem pénzügyi beszámolókra vonatkozó iránymutatást és az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó iránymutatást. Figyelembe kell venniük a 2013/34/EU irányelvben foglalt, a fenntarthatósághoz közvetlenül nem kapcsolódó egyéb beszámolási követelményeket is azzal a céllal, hogy a közölt információk felhasználói jobban megérthessék a vállalkozás fejlődését, teljesítményét, helyzetét és hatását, a fenntarthatósági információk és a 2013/34/EU irányelvnek megfelelően közölt egyéb információk közötti kapcsolatok maximalizálása révén. |
| --- | --- |

(42)

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük a nem pénzügyi beszámolókra vonatkozó iránymutatást és az éghajlattal kapcsolatos információk jelentésére vonatkozó iránymutatást. Figyelembe kell venniük a 2013/34/EU irányelvben foglalt, a fenntarthatósághoz közvetlenül nem kapcsolódó egyéb beszámolási követelményeket is azzal a céllal, hogy a közölt információk felhasználói jobban megérthessék a vállalkozás fejlődését, teljesítményét, helyzetét és hatását, a fenntarthatósági információk és a 2013/34/EU irányelvnek megfelelően közölt egyéb információk közötti kapcsolatok maximalizálása révén.

| (43) | A fenntarthatósági beszámolási standardoknak arányosaknak kell lenniük, és nem róhatnak szükségtelen adminisztratív terheket a használatukra kötelezett vállalatokra. Annak érdekében, hogy a fenntarthatósági információkat már jelenleg is közlő vállalkozásoknál minél kisebb legyen a zavar, a fenntarthatósági beszámolási standardoknak adott esetben figyelembe kell venniük a meglévő fenntarthatósági beszámolási és számviteli standardokat és kereteket. E meglévő standardok és keretek közé tartozik a Global Reporting Initiative (globális jelentéstételi kezdeményezés), a Sustainability Accounting Standards Board (fenntarthatósági beszámolási standardokkal foglalkozó testület), a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács, a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete, az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport, a Carbon Disclosure Standards Board (karbonkibocsátással kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó normákkal foglalkozó testület) és a CDP, korábbi nevén Carbon Disclosure Project (széndioxidkibocsátás-közzétételi projekt).
  Az uniós standardoknak figyelembe kell venniük a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok Alapítványának égisze alatt kidolgozott fenntarthatósági beszámolási standardokat. Az szabályozás szükségtelen – és a globálisan működő vállalkozásokra nézve lehetséges negatív következményekkel járó – széttöredezettségének elkerülése érdekében az uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak hozzá kell járulniuk a fenntarthatósági beszámolási standardok globális konvergenciájának folyamatához a Nemzetközi Fenntarthatósági Standard Testület (a továbbiakban: ISSB) munkájának támogatása révén. Az uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak csökkenteniük kell a globálisan működő vállalkozásokra vonatkozó következetlen beszámolási követelmények kockázatát azáltal, hogy integrálják az ISSB által kidolgozandó globális alapstandardok tartalmát, amennyiben ezen alapstandardok tartalma összhangban van az uniós jogi kerettel és az zöld megállapodás célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(43)

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak arányosaknak kell lenniük, és nem róhatnak szükségtelen adminisztratív terheket a használatukra kötelezett vállalatokra. Annak érdekében, hogy a fenntarthatósági információkat már jelenleg is közlő vállalkozásoknál minél kisebb legyen a zavar, a fenntarthatósági beszámolási standardoknak adott esetben figyelembe kell venniük a meglévő fenntarthatósági beszámolási és számviteli standardokat és kereteket. E meglévő standardok és keretek közé tartozik a Global Reporting Initiative (globális jelentéstételi kezdeményezés), a Sustainability Accounting Standards Board (fenntarthatósági beszámolási standardokkal foglalkozó testület), a Nemzetközi Integrált Jelentéstételi Tanács, a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete, az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport, a Carbon Disclosure Standards Board (karbonkibocsátással kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó normákkal foglalkozó testület) és a CDP, korábbi nevén Carbon Disclosure Project (széndioxidkibocsátás-közzétételi projekt).

Az uniós standardoknak figyelembe kell venniük a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok Alapítványának égisze alatt kidolgozott fenntarthatósági beszámolási standardokat. Az szabályozás szükségtelen – és a globálisan működő vállalkozásokra nézve lehetséges negatív következményekkel járó – széttöredezettségének elkerülése érdekében az uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak hozzá kell járulniuk a fenntarthatósági beszámolási standardok globális konvergenciájának folyamatához a Nemzetközi Fenntarthatósági Standard Testület (a továbbiakban: ISSB) munkájának támogatása révén. Az uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak csökkenteniük kell a globálisan működő vállalkozásokra vonatkozó következetlen beszámolási követelmények kockázatát azáltal, hogy integrálják az ISSB által kidolgozandó globális alapstandardok tartalmát, amennyiben ezen alapstandardok tartalma összhangban van az uniós jogi kerettel és az zöld megállapodás célkitűzéseivel.

| (44) | A zöld megállapodásban a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatja a vállalkozásokat és más érdekelt feleket a természeti tőkére vonatkozó standardizált számviteli gyakorlatok kidolgozásában az Unión belül és nemzetközi szinten egyaránt azzal a céllal, hogy biztosítsa a környezeti kockázatok és mérséklési lehetőségek megfelelő igazgatását, továbbá a kapcsolódó tranzakciós költségek csökkentését.
  Az (EU) 2021/783 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott (30) környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE program) keretében támogatott Transparent projekt a természeti tőkére vonatkozó első számviteli módszertan kifejlesztésén dolgozik, amely meg fogja könnyíteni a meglévő módszerek összehasonlítását és átláthatóbbá teszi azokat, miközben csökkenti a vállalatok előtt álló korlátokat az üzleti tevékenységük időtállóságának támogatására szolgáló rendszerek elfogadását és használatát illetően. A Természetitőke-egyezmény szintén fontos referencia a természeti tőke elszámolásának területén. Bár a természeti tőkére vonatkozó számviteli módszerek elsősorban a belső irányítási döntések megerősítését szolgálják, azokat a fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozása során is megfelelően figyelembe kell venni. A természeti tőkére vonatkozó egyes számviteli módszertanok célja, hogy pénzben kifejezett értéket rendeljenek a vállalatok tevékenységeinek környezeti hatásaihoz, ami segítheti a fenntarthatósági információk felhasználóit az ilyen hatások jobb megértésében. Ezért helyénvaló, hogy a fenntarthatósági beszámolási standardok szükség esetén a fenntarthatósággal kapcsolatos hatások pénzben kifejezett mutatóit is magukban foglalhassák. |
| --- | --- |

(44)

A zöld megállapodásban a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy támogatja a vállalkozásokat és más érdekelt feleket a természeti tőkére vonatkozó standardizált számviteli gyakorlatok kidolgozásában az Unión belül és nemzetközi szinten egyaránt azzal a céllal, hogy biztosítsa a környezeti kockázatok és mérséklési lehetőségek megfelelő igazgatását, továbbá a kapcsolódó tranzakciós költségek csökkentését.

Az (EU) 2021/783 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott (30) környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE program) keretében támogatott Transparent projekt a természeti tőkére vonatkozó első számviteli módszertan kifejlesztésén dolgozik, amely meg fogja könnyíteni a meglévő módszerek összehasonlítását és átláthatóbbá teszi azokat, miközben csökkenti a vállalatok előtt álló korlátokat az üzleti tevékenységük időtállóságának támogatására szolgáló rendszerek elfogadását és használatát illetően. A Természetitőke-egyezmény szintén fontos referencia a természeti tőke elszámolásának területén. Bár a természeti tőkére vonatkozó számviteli módszerek elsősorban a belső irányítási döntések megerősítését szolgálják, azokat a fenntarthatósági beszámolási standardok kidolgozása során is megfelelően figyelembe kell venni. A természeti tőkére vonatkozó egyes számviteli módszertanok célja, hogy pénzben kifejezett értéket rendeljenek a vállalatok tevékenységeinek környezeti hatásaihoz, ami segítheti a fenntarthatósági információk felhasználóit az ilyen hatások jobb megértésében. Ezért helyénvaló, hogy a fenntarthatósági beszámolási standardok szükség esetén a fenntarthatósággal kapcsolatos hatások pénzben kifejezett mutatóit is magukban foglalhassák.

| (45) | A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük a felelős üzleti magatartásra, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközileg elismert elveket és kereteket, beleértve a fenntartható fejlődési célokat, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket, az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveit, az OECD-nek a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatását és a kapcsolódó ágazati iránymutatásokat, az ENSZ Globális Megállapodását, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (a továbbiakban: ILO) a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatát, a társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó ISO 26000 szabványt, valamint az ENSZ Felelős Befektetési Elveit. |
| --- | --- |

(45)

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük a felelős üzleti magatartásra, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzetközileg elismert elveket és kereteket, beleértve a fenntartható fejlődési célokat, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelveket, az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveit, az OECD-nek a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatását és a kapcsolódó ágazati iránymutatásokat, az ENSZ Globális Megállapodását, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (a továbbiakban: ILO) a multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatát, a társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó ISO 26000 szabványt, valamint az ENSZ Felelős Befektetési Elveit.

| (46) | Biztosítani kell, hogy a vállalkozások által a fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően jelentett információk megfeleljenek a felhasználók igényeinek, és az erőfeszítés és költségek tekintetében ne rójanak aránytalan terheket a beszámoló vállalkozásokra és – e vállalkozások értékláncának részeként – az ebben közvetetten érintett szereplőkre. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak ezért meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük valamennyi jelentős környezeti tényezőről, beleértve azok éghajlatra, levegőre, földre, vízre és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait és az azoktól való függőségeit. Az (EU) 2020/852 rendelet megadja az Unió környezeti célkitűzéseinek osztályozását.
  A következetesség érdekében helyénvaló hasonló osztályozást alkalmazni azon környezeti tényezők azonosítására, amelyekkel a fenntarthatósági beszámolási standardoknak foglalkozniuk kell. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük és meg kell határozniuk azokat a földrajzi vagy egyéb háttérinformációkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük annak érdekében, hogy meg lehessen érteni a fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt fő hatásaikat, valamint a fenntarthatósági kérdésekből eredő, a vállalkozást érintő fő kockázatokat. A vállalkozások által a környezeti tényezőkre vonatkozóan közzéteendő információk meghatározásakor biztosítani kell az összhangot az (EU) 2020/852 rendelet 2. cikkében meghatározott fogalommeghatározásokkal, valamint az említett rendelet 8. cikkében meghatározott és az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott beszámolási követelményekkel. |
| --- | --- |

(46)

Biztosítani kell, hogy a vállalkozások által a fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően jelentett információk megfeleljenek a felhasználók igényeinek, és az erőfeszítés és költségek tekintetében ne rójanak aránytalan terheket a beszámoló vállalkozásokra és – e vállalkozások értékláncának részeként – az ebben közvetetten érintett szereplőkre. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak ezért meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük valamennyi jelentős környezeti tényezőről, beleértve azok éghajlatra, levegőre, földre, vízre és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait és az azoktól való függőségeit. Az (EU) 2020/852 rendelet megadja az Unió környezeti célkitűzéseinek osztályozását.

A következetesség érdekében helyénvaló hasonló osztályozást alkalmazni azon környezeti tényezők azonosítására, amelyekkel a fenntarthatósági beszámolási standardoknak foglalkozniuk kell. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük és meg kell határozniuk azokat a földrajzi vagy egyéb háttérinformációkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük annak érdekében, hogy meg lehessen érteni a fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt fő hatásaikat, valamint a fenntarthatósági kérdésekből eredő, a vállalkozást érintő fő kockázatokat. A vállalkozások által a környezeti tényezőkre vonatkozóan közzéteendő információk meghatározásakor biztosítani kell az összhangot az (EU) 2020/852 rendelet 2. cikkében meghatározott fogalommeghatározásokkal, valamint az említett rendelet 8. cikkében meghatározott és az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott beszámolási követelményekkel.

| (47) | Az éghajlattal kapcsolatos információk tekintetében a felhasználókat a vállalkozások fizikai és átállással kapcsolatos kockázatai, valamint a különböző éghajlatváltozási forgatókönyvek tekintetében fennálló rezilienciája és az azokhoz való alkalmazkodásra vonatkozó tervei, valamint az Unió 2050-re kitűzött klímasemlegességi célkitűzéséhez való alkalmazkodásra vonatkozó tervei érdekli. Érdekli továbbá a vállalkozásnak tulajdonítható üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -kivonás szintje és hatóköre, beleértve azt is, hogy a vállalkozás milyen mértékben alkalmaz ellentételezéseket, valamint hogy ezek az ellentételezések milyen forrásból származnak. A klímasemleges gazdaság megvalósításához össze kell hangolni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elszámolására és ellentételezésére vonatkozó standardokat. A felhasználóknak megbízható információkra van szükségük az ellentételezésekkel kapcsolatban, amelyek eloszlatják az esetleges kétszeres elszámolással és túlbecsléssel kapcsolatos aggályokat, tekintettel azokra a kockázatokra, amelyeket a kétszeres elszámolás és a túlbecslés okozhat az éghajlattal kapcsolatos célok elérését illetően. A felhasználók arra is kíváncsiak, hogy a vállalkozások az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiáik részeként milyen erőfeszítéseket tettek az abszolút üvegházhatásúgáz-kibocsátás – köztük az 1., a 2. és adott esetben a 3. alkalmazási körbe tartozó kibocsátások – hatékony csökkentésére.
  A 3. alkalmazási körbe tartozó kibocsátások tekintetében a felhasználók számára elsődleges fontosságú, hogy tájékoztatást kapjanak arról, hogy a 3. alkalmazási körbe tartozó kibocsátások mely kategóriái jelentősek a vállalkozás esetében, valamint a 3. alkalmazási körbe tartozó említett kategóriák kibocsátásairól. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak ezért meg kell határozniuk, hogy a vállalkozásoknak milyen információkat kell közölniük az ilyen kérdésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(47)

Az éghajlattal kapcsolatos információk tekintetében a felhasználókat a vállalkozások fizikai és átállással kapcsolatos kockázatai, valamint a különböző éghajlatváltozási forgatókönyvek tekintetében fennálló rezilienciája és az azokhoz való alkalmazkodásra vonatkozó tervei, valamint az Unió 2050-re kitűzött klímasemlegességi célkitűzéséhez való alkalmazkodásra vonatkozó tervei érdekli. Érdekli továbbá a vállalkozásnak tulajdonítható üvegházhatásúgáz-kibocsátás és -kivonás szintje és hatóköre, beleértve azt is, hogy a vállalkozás milyen mértékben alkalmaz ellentételezéseket, valamint hogy ezek az ellentételezések milyen forrásból származnak. A klímasemleges gazdaság megvalósításához össze kell hangolni az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elszámolására és ellentételezésére vonatkozó standardokat. A felhasználóknak megbízható információkra van szükségük az ellentételezésekkel kapcsolatban, amelyek eloszlatják az esetleges kétszeres elszámolással és túlbecsléssel kapcsolatos aggályokat, tekintettel azokra a kockázatokra, amelyeket a kétszeres elszámolás és a túlbecslés okozhat az éghajlattal kapcsolatos célok elérését illetően. A felhasználók arra is kíváncsiak, hogy a vállalkozások az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló stratégiáik részeként milyen erőfeszítéseket tettek az abszolút üvegházhatásúgáz-kibocsátás – köztük az 1., a 2. és adott esetben a 3. alkalmazási körbe tartozó kibocsátások – hatékony csökkentésére.

A 3. alkalmazási körbe tartozó kibocsátások tekintetében a felhasználók számára elsődleges fontosságú, hogy tájékoztatást kapjanak arról, hogy a 3. alkalmazási körbe tartozó kibocsátások mely kategóriái jelentősek a vállalkozás esetében, valamint a 3. alkalmazási körbe tartozó említett kategóriák kibocsátásairól. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak ezért meg kell határozniuk, hogy a vállalkozásoknak milyen információkat kell közölniük az ilyen kérdésekkel kapcsolatban.

| (48) | A klímasemleges és körforgásos, diffúz szennyezéstől mentes gazdaság megvalósításához valamennyi gazdasági ágazat teljes körű mozgósítására szükség van. E tekintetben kulcsfontosságú az energiafelhasználás csökkentése és az energiahatékonyság növelése, mivel energiát a teljes ellátási láncok mentén használnak. Az energetikai szempontokat ezért megfelelően figyelembe kell venni a fenntarthatósági beszámolási standardokban, különösen a környezeti ügyek, köztük az éghajlattal kapcsolatos ügyek tekintetében. |
| --- | --- |

(48)

A klímasemleges és körforgásos, diffúz szennyezéstől mentes gazdaság megvalósításához valamennyi gazdasági ágazat teljes körű mozgósítására szükség van. E tekintetben kulcsfontosságú az energiafelhasználás csökkentése és az energiahatékonyság növelése, mivel energiát a teljes ellátási láncok mentén használnak. Az energetikai szempontokat ezért megfelelően figyelembe kell venni a fenntarthatósági beszámolási standardokban, különösen a környezeti ügyek, köztük az éghajlattal kapcsolatos ügyek tekintetében.

| (49) | A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük a társadalmi tényezőkről, többek között a munkakörülményekről, a szociális partnerek bevonásáról, a kollektív tárgyalásról, az egyenlőségről, a megkülönböztetésmentességről, a sokszínűségről és a befogadásról, valamint az emberi jogokról. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük a vállalkozások emberekre, többek között a munkavállalókra és az emberi egészségre gyakorolt hatásaira. A vállalkozások által az emberi jogokról közzétett információknak adott esetben tartalmazniuk kell az értékláncaikban előforduló kényszermunkára és gyermekmunkára vonatkozó információkat. A kényszermunkára vonatkozó fenntarthatósági beszámolási követelmények nem mentesíthetik a hatóságokat azon felelősségük alól, hogy kereskedelempolitikai és diplomáciai eszközökkel foglalkozzanak az emberi jogi visszaélések, többek között a kényszermunka eredményeként előállított áruk behozatalával. A vállalkozásoknak képesnek kell lenniük arra, hogy beszámoljanak a foglalkoztatással és a jövedelmekkel kapcsolatos lehetséges kockázatokról és tendenciákról.
  A társadalmi tényezőkre vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük a szociális jogok európai pillérének a vállalkozások szempontjából releváns elveit illetően, ideértve a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséget és a munkakörülményeket is. A Bizottság által 2021. március 4-én elfogadott, a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési terv szigorúbb követelményeket ír elő a vállalkozások számára a társadalmi kérdésekről való beszámolás tekintetében. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat is, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az emberi jogok nemzetközi törvényében és más alapvető emberi jogi ENSZ-egyezményekben, többek között a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményben, az ILO munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában, az ILO alapvető egyezményeiben, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben, az Európai Szociális Chartában és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott emberi jogok, alapvető szabadságok, demokratikus elvek és normák tekintetében. A társadalmi, valamint a környezeti és irányítási tényezőkre vonatkozó beszámolásnak arányosnak kell lennie ezen módosító irányelv hatályával és céljaival. A nemek közötti egyenlőséggel és az egyenlő értékű munkáért egyenlő bérrel foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a nemek közötti bérszakadékról közlendő információkat, figyelembe véve az egyéb vonatkozó uniós jogot. A fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatásával és befogadásával foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a vállalkozás által hozott akadálymentesítési intézkedésekről közlendő információkat.
  A képzéssel és a készségfejlesztéssel foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a képzésben részt vevő munkavállalók arányára és megoszlására vonatkozóan közlendő információkat. A kollektív tárgyalásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk az üzemi tanácsok, valamint a kollektív szerződések létezéséről és az ilyen megállapodások hatálya alá tartozó munkavállalók arányáról közzéteendő információkat. A munkavállalói részvétellel kapcsolatos fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a munkavállalóknak az igazgatótanácsokban és felügyelőbizottságokban való részvételével kapcsolatban közzéteendő információkat. A sokszínűséggel foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a felső vezetés nemek szerinti sokféleségéről, valamint a vezetőtestületekben alulreprezentált nem tagjainak számáról közlendő információkat. |
| --- | --- |

(49)

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük a társadalmi tényezőkről, többek között a munkakörülményekről, a szociális partnerek bevonásáról, a kollektív tárgyalásról, az egyenlőségről, a megkülönböztetésmentességről, a sokszínűségről és a befogadásról, valamint az emberi jogokról. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük a vállalkozások emberekre, többek között a munkavállalókra és az emberi egészségre gyakorolt hatásaira. A vállalkozások által az emberi jogokról közzétett információknak adott esetben tartalmazniuk kell az értékláncaikban előforduló kényszermunkára és gyermekmunkára vonatkozó információkat. A kényszermunkára vonatkozó fenntarthatósági beszámolási követelmények nem mentesíthetik a hatóságokat azon felelősségük alól, hogy kereskedelempolitikai és diplomáciai eszközökkel foglalkozzanak az emberi jogi visszaélések, többek között a kényszermunka eredményeként előállított áruk behozatalával. A vállalkozásoknak képesnek kell lenniük arra, hogy beszámoljanak a foglalkoztatással és a jövedelmekkel kapcsolatos lehetséges kockázatokról és tendenciákról.

A társadalmi tényezőkre vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük a szociális jogok európai pillérének a vállalkozások szempontjából releváns elveit illetően, ideértve a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőséget és a munkakörülményeket is. A Bizottság által 2021. március 4-én elfogadott, a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési terv szigorúbb követelményeket ír elő a vállalkozások számára a társadalmi kérdésekről való beszámolás tekintetében. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat is, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az emberi jogok nemzetközi törvényében és más alapvető emberi jogi ENSZ-egyezményekben, többek között a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményben, az ILO munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában, az ILO alapvető egyezményeiben, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben, az Európai Szociális Chartában és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott emberi jogok, alapvető szabadságok, demokratikus elvek és normák tekintetében. A társadalmi, valamint a környezeti és irányítási tényezőkre vonatkozó beszámolásnak arányosnak kell lennie ezen módosító irányelv hatályával és céljaival. A nemek közötti egyenlőséggel és az egyenlő értékű munkáért egyenlő bérrel foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a nemek közötti bérszakadékról közlendő információkat, figyelembe véve az egyéb vonatkozó uniós jogot. A fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatásával és befogadásával foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a vállalkozás által hozott akadálymentesítési intézkedésekről közlendő információkat.

A képzéssel és a készségfejlesztéssel foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a képzésben részt vevő munkavállalók arányára és megoszlására vonatkozóan közlendő információkat. A kollektív tárgyalásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk az üzemi tanácsok, valamint a kollektív szerződések létezéséről és az ilyen megállapodások hatálya alá tartozó munkavállalók arányáról közzéteendő információkat. A munkavállalói részvétellel kapcsolatos fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a munkavállalóknak az igazgatótanácsokban és felügyelőbizottságokban való részvételével kapcsolatban közzéteendő információkat. A sokszínűséggel foglalkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak többek között meg kell határozniuk a felső vezetés nemek szerinti sokféleségéről, valamint a vezetőtestületekben alulreprezentált nem tagjainak számáról közlendő információkat.

| (50) | A felhasználóknak információkra van szükségük az irányítási tényezőkre vonatkozóan. A felhasználók számára leginkább releváns irányítási tényezők felsorolását olyan irányadó beszámolási keretek biztosítják, mint például a globális jelentéstételi kezdeményezés és az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport, valamint olyan irányadó globális keretek tartalmazzák, mint például a nemzetközi vállalatirányítási hálózat (ICGN) globális irányítási elvei és a G20-ak / az OECD vállalatirányítási elvei. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tennie az irányítási tényezőkre vonatkozóan. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepére, az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelemre és készségekre, vagy az ilyen testületeknek az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésére, arra, hogy a vállalat rendelkezik-e az említett testületek tagjainak kínált és a fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó ösztönzőkre vonatkozó politikával, továbbá a vállalkozás belső ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereire vonatkozó, a fenntarthatósági beszámolási folyamattal kapcsolatos információkkal. A felhasználóknak emellett információkra van szükségük a vállalkozások vállalati kultúrájára és üzleti etikával kapcsolatos szemléletmódjára vonatkozóan is – melyek elismert elemeit képezik az olyan irányadó vállalatirányítási kereteknek, mint például a nemzetközi vállalatirányítási hálózat globális irányítási elvei –, ideértve a korrupció és a megvesztegetés elleni küzdelemre, valamint a vállalkozás politikai befolyásának gyakorlására irányuló tevékenységeire és kötelezettségvállalásaira, többek között a lobbitevékenységeire vonatkozó információkat is.
  A vállalkozás irányítására és az ügyfelekkel, a beszállítókkal és a vállalkozás tevékenységei által érintett közösségekkel fennálló kapcsolatok minőségére vonatkozó információk segítik a felhasználókat a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatainak és hatásainak a megértésében. A beszállítókkal fennálló kapcsolatokra vonatkozó információk a 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (31) említett, a fizetési határnaphoz vagy határidőhöz, a késedelmi kamatlábhoz vagy a behajtási költségek megtérítéséhez kapcsolódó fizetési gyakorlatokat is magukban foglalják. Minden évben vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) – ezreit érik ügyviteli és anyagi terhek azért, mert későn vagy egyáltalán nem fizetnek nekik. A késedelmes fizetések végső soron fizetésképtelenséghez és csődhöz vezetnek, ami romboló hatással van a teljes értékláncra. A fizetési gyakorlatokra vonatkozó információk köre bővülésének lehetővé kell tennie más vállalkozások számára, hogy felismerjék az azonnal és megbízhatóan fizető feleket, észleljék a tisztességtelen fizetési gyakorlatokat, hozzáférjenek a velük üzleti kapcsolatban álló vállalkozásokra vonatkozó információkhoz, és tisztességesebb fizetési feltételeket tudjanak kialkudni. |
| --- | --- |

(50)

A felhasználóknak információkra van szükségük az irányítási tényezőkre vonatkozóan. A felhasználók számára leginkább releváns irányítási tényezők felsorolását olyan irányadó beszámolási keretek biztosítják, mint például a globális jelentéstételi kezdeményezés és az éghajlattal kapcsolatos pénzügyi közzétételekkel foglalkozó munkacsoport, valamint olyan irányadó globális keretek tartalmazzák, mint például a nemzetközi vállalatirányítási hálózat (ICGN) globális irányítási elvei és a G20-ak / az OECD vállalatirányítási elvei. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tennie az irányítási tényezőkre vonatkozóan. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepére, az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelemre és készségekre, vagy az ilyen testületeknek az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésére, arra, hogy a vállalat rendelkezik-e az említett testületek tagjainak kínált és a fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó ösztönzőkre vonatkozó politikával, továbbá a vállalkozás belső ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereire vonatkozó, a fenntarthatósági beszámolási folyamattal kapcsolatos információkkal. A felhasználóknak emellett információkra van szükségük a vállalkozások vállalati kultúrájára és üzleti etikával kapcsolatos szemléletmódjára vonatkozóan is – melyek elismert elemeit képezik az olyan irányadó vállalatirányítási kereteknek, mint például a nemzetközi vállalatirányítási hálózat globális irányítási elvei –, ideértve a korrupció és a megvesztegetés elleni küzdelemre, valamint a vállalkozás politikai befolyásának gyakorlására irányuló tevékenységeire és kötelezettségvállalásaira, többek között a lobbitevékenységeire vonatkozó információkat is.

A vállalkozás irányítására és az ügyfelekkel, a beszállítókkal és a vállalkozás tevékenységei által érintett közösségekkel fennálló kapcsolatok minőségére vonatkozó információk segítik a felhasználókat a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatainak és hatásainak a megértésében. A beszállítókkal fennálló kapcsolatokra vonatkozó információk a 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (31) említett, a fizetési határnaphoz vagy határidőhöz, a késedelmi kamatlábhoz vagy a behajtási költségek megtérítéséhez kapcsolódó fizetési gyakorlatokat is magukban foglalják. Minden évben vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) – ezreit érik ügyviteli és anyagi terhek azért, mert későn vagy egyáltalán nem fizetnek nekik. A késedelmes fizetések végső soron fizetésképtelenséghez és csődhöz vezetnek, ami romboló hatással van a teljes értékláncra. A fizetési gyakorlatokra vonatkozó információk köre bővülésének lehetővé kell tennie más vállalkozások számára, hogy felismerjék az azonnal és megbízhatóan fizető feleket, észleljék a tisztességtelen fizetési gyakorlatokat, hozzáférjenek a velük üzleti kapcsolatban álló vállalkozásokra vonatkozó információkhoz, és tisztességesebb fizetési feltételeket tudjanak kialkudni.

| (51) | A fenntarthatósági beszámolási standardoknak elő kell mozdítaniuk a vállalkozások által a vezetés beszámolójában közzétett valamennyi információ integráltabb megközelítését annak érdekében, hogy ezen információk felhasználói jobban megérthessék a vállalkozás fejlődését, teljesítményét, helyzetét és hatását. Az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak szükség szerint különbséget kell tenniük a vállalkozások által az egyedi szintű beszámolás során közzéteendő információk és a csoport szintű beszámolás során közzéteendő információk között. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak emellett a vezetés beszámolójában feltüntetendő fenntarthatósági információk azonosítása érdekében végrehajtott eljárásra vonatkozó, a vállalkozásoknak szóló iránymutatást is tartalmazniuk kell, mivel a vállalkozástól csak a fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásainak megértése szempontjából releváns információk, valamint az annak megértéséhez szükséges információk közzététele követelhető meg, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan befolyásolják a vállalkozás fejlődését, teljesítményét és helyzetét. |
| --- | --- |

(51)

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak elő kell mozdítaniuk a vállalkozások által a vezetés beszámolójában közzétett valamennyi információ integráltabb megközelítését annak érdekében, hogy ezen információk felhasználói jobban megérthessék a vállalkozás fejlődését, teljesítményét, helyzetét és hatását. Az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak szükség szerint különbséget kell tenniük a vállalkozások által az egyedi szintű beszámolás során közzéteendő információk és a csoport szintű beszámolás során közzéteendő információk között. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak emellett a vezetés beszámolójában feltüntetendő fenntarthatósági információk azonosítása érdekében végrehajtott eljárásra vonatkozó, a vállalkozásoknak szóló iránymutatást is tartalmazniuk kell, mivel a vállalkozástól csak a fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásainak megértése szempontjából releváns információk, valamint az annak megértéséhez szükséges információk közzététele követelhető meg, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan befolyásolják a vállalkozás fejlődését, teljesítményét és helyzetét.

| (52) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fenntarthatósági beszámolás a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogával összhangban történjen. A vállalkozás vezetésének ezért a megfelelő szinten tájékoztatnia kell a munkavállalók képviselőit, és meg kell vitatnia velük a vonatkozó információkat, valamint a fenntarthatósági információk megszerzésének és ellenőrzésének módját. Ez magában foglalja e módosító irányelv alkalmazásában a munkavállalók képviselői és a központi irányítás vagy bármely más, megfelelőbb szintje közötti párbeszéd és eszmecsere kialakítását olyan alkalmakkor, olyan módon és tartalommal amely lehetővé teszi a munkavállalók képviselői számára a véleményük kifejtését. Véleményüket adott esetben közölni kell az érintett igazgatási, irányító vagy felügyeleti testületekkel. |
| --- | --- |

(52)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fenntarthatósági beszámolás a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogával összhangban történjen. A vállalkozás vezetésének ezért a megfelelő szinten tájékoztatnia kell a munkavállalók képviselőit, és meg kell vitatnia velük a vonatkozó információkat, valamint a fenntarthatósági információk megszerzésének és ellenőrzésének módját. Ez magában foglalja e módosító irányelv alkalmazásában a munkavállalók képviselői és a központi irányítás vagy bármely más, megfelelőbb szintje közötti párbeszéd és eszmecsere kialakítását olyan alkalmakkor, olyan módon és tartalommal amely lehetővé teszi a munkavállalók képviselői számára a véleményük kifejtését. Véleményüket adott esetben közölni kell az érintett igazgatási, irányító vagy felügyeleti testületekkel.

| (53) | Az ugyanabban az ágazatban működő vállalkozások gyakran hasonló fenntarthatósági kockázatoknak vannak kitéve, és gyakran hasonló hatást gyakorolnak a társadalomra és a környezetre. Az ugyanabban az ágazatban működő vállalkozások összehasonlítása különösen értékes a befektetők és a fenntarthatósággal kapcsolatos információk más felhasználói számára. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak ezért meg kell határozniuk mind azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak minden ágazatban közzé kell tenniük, mind pedig azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak attól függően kell közzétenniük, hogy mely ágazatban tevékenykednek. Az ágazatspecifikus fenntarthatósági beszámolási standardok különösen fontosak a környezetre, az emberi jogokra és a kormányzásra nézve magas fenntarthatósági kockázatokkal vagy hatással járó ágazatok esetében, beleértve az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) I. mellékletének A– H. és L. szakaszában felsorolt ágazatokat, valamint az ezen ágazatokon belüli releváns tevékenységeket is. Az ágazatspecifikus fenntarthatósági beszámolási standardok elfogadásakor a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a fenntarthatósági beszámolási standardok által meghatározott információk arányosak legyenek az egyes ágazatokra jellemző fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok és hatások mértékével, figyelembe véve, hogy egyes ágazatok kockázatai és hatásai más ágazatokhoz képest magasabbak. A Bizottságnak azt is figyelembe kell vennie, hogy az ilyen ágazatokon belül nem minden tevékenység jár szükségszerűen magas fenntarthatósági kockázatokkal vagy hatásokkal. A különösen a természeti erőforrásokra támaszkodó ágazatokban működő vállalkozások esetében az ágazatspecifikus fenntarthatósági beszámolási standardok előírnák a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémákra gyakorolt, természethez kapcsolódó hatások és kockázatok közzétételét is.
  A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük azokat a nehézségeket is, amelyekkel a vállalkozások szembesülhetnek az értékláncuk szereplőitől, különösen a kis- és középvállalkozás beszállítóktól, valamint a feltörekvő piacokon és gazdaságokban működő beszállítóktól való információgyűjtés során. Az értékláncok tekintetében e fenntarthatósági beszámolási standardoknak olyan közzétételeket kell előírniuk, amelyek a vállalkozások tevékenységeinek léptékével és összetettségével, valamint az értékláncba tartozó vállalkozások kapacitásaival és erőforrásaival – különösen a vállalkozások azon kapacitásaival és erőforrásaival, amelyekre nem vonatkoznak az ezen módosító irányelvben előírt fenntarthatósági beszámolási követelmények – arányosak, és mindezek szempontjából relevánsak. A fenntarthatósági beszámolási standardok nem határozhatnak meg olyan közzétételeket, amelyek megkövetelnék a vállalkozásoktól, hogy olyan információkat szerezzenek be az értékláncukba tartozó kis- és középvállalkozásoktól, amelyek meghaladják a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok szerint közzétteendő információkat. Ez nem sértheti a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelményeket. |
| --- | --- |

(53)

Az ugyanabban az ágazatban működő vállalkozások gyakran hasonló fenntarthatósági kockázatoknak vannak kitéve, és gyakran hasonló hatást gyakorolnak a társadalomra és a környezetre. Az ugyanabban az ágazatban működő vállalkozások összehasonlítása különösen értékes a befektetők és a fenntarthatósággal kapcsolatos információk más felhasználói számára. A fenntarthatósági beszámolási standardoknak ezért meg kell határozniuk mind azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak minden ágazatban közzé kell tenniük, mind pedig azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak attól függően kell közzétenniük, hogy mely ágazatban tevékenykednek. Az ágazatspecifikus fenntarthatósági beszámolási standardok különösen fontosak a környezetre, az emberi jogokra és a kormányzásra nézve magas fenntarthatósági kockázatokkal vagy hatással járó ágazatok esetében, beleértve az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) I. mellékletének A– H. és L. szakaszában felsorolt ágazatokat, valamint az ezen ágazatokon belüli releváns tevékenységeket is. Az ágazatspecifikus fenntarthatósági beszámolási standardok elfogadásakor a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a fenntarthatósági beszámolási standardok által meghatározott információk arányosak legyenek az egyes ágazatokra jellemző fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok és hatások mértékével, figyelembe véve, hogy egyes ágazatok kockázatai és hatásai más ágazatokhoz képest magasabbak. A Bizottságnak azt is figyelembe kell vennie, hogy az ilyen ágazatokon belül nem minden tevékenység jár szükségszerűen magas fenntarthatósági kockázatokkal vagy hatásokkal. A különösen a természeti erőforrásokra támaszkodó ágazatokban működő vállalkozások esetében az ágazatspecifikus fenntarthatósági beszámolási standardok előírnák a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémákra gyakorolt, természethez kapcsolódó hatások és kockázatok közzétételét is.

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük azokat a nehézségeket is, amelyekkel a vállalkozások szembesülhetnek az értékláncuk szereplőitől, különösen a kis- és középvállalkozás beszállítóktól, valamint a feltörekvő piacokon és gazdaságokban működő beszállítóktól való információgyűjtés során. Az értékláncok tekintetében e fenntarthatósági beszámolási standardoknak olyan közzétételeket kell előírniuk, amelyek a vállalkozások tevékenységeinek léptékével és összetettségével, valamint az értékláncba tartozó vállalkozások kapacitásaival és erőforrásaival – különösen a vállalkozások azon kapacitásaival és erőforrásaival, amelyekre nem vonatkoznak az ezen módosító irányelvben előírt fenntarthatósági beszámolási követelmények – arányosak, és mindezek szempontjából relevánsak. A fenntarthatósági beszámolási standardok nem határozhatnak meg olyan közzétételeket, amelyek megkövetelnék a vállalkozásoktól, hogy olyan információkat szerezzenek be az értékláncukba tartozó kis- és középvállalkozásoktól, amelyek meghaladják a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok szerint közzétteendő információkat. Ez nem sértheti a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelményeket.

| (54) | A felhasználók információs igényeinek időben történő kielégítése érdekében, és különös tekintettel arra, hogy sürgősen ki kell elégíteni az (EU) 2019/2088 rendelet 4. cikkének (6) és (7) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelmények hatálya alá tartozó pénzügyi piaci szereplők információs igényeit, a Bizottságnak 2023. június 30-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén el kell fogadnia a fenntarthatósági beszámolási standardok első csoportját. A fenntarthatósági beszámolási standardok e csoportjának meg kell határoznia azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük valamennyi beszámolási terület és fenntarthatósági kérdés tekintetében, és amelyekre a pénzügyi piaci szereplőknek szükségük van ahhoz, hogy teljesítsék az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott közzétételi kötelezettségeket. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén legkésőbb 2024. június 30-ig el kell fogadnia a fenntarthatósági beszámolási standardok második csoportját, meghatározva szükség esetén azokat a kiegészítő információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük a fenntarthatósági kérdésekről és beszámolási területekről, valamint az azon ágazatra jellemző információkat, amelyben a vállalkozás működik. A Bizottságnak háromévente felül kell vizsgálnia az említett fenntarthatósági beszámolási standardokat – ideértve a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardokat is – a vonatkozó fejlemények, többek között a nemzetközi standardok fejlődésének figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(54)

A felhasználók információs igényeinek időben történő kielégítése érdekében, és különös tekintettel arra, hogy sürgősen ki kell elégíteni az (EU) 2019/2088 rendelet 4. cikkének (6) és (7) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott követelmények hatálya alá tartozó pénzügyi piaci szereplők információs igényeit, a Bizottságnak 2023. június 30-ig felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén el kell fogadnia a fenntarthatósági beszámolási standardok első csoportját. A fenntarthatósági beszámolási standardok e csoportjának meg kell határoznia azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük valamennyi beszámolási terület és fenntarthatósági kérdés tekintetében, és amelyekre a pénzügyi piaci szereplőknek szükségük van ahhoz, hogy teljesítsék az (EU) 2019/2088 rendeletben meghatározott közzétételi kötelezettségeket. A Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén legkésőbb 2024. június 30-ig el kell fogadnia a fenntarthatósági beszámolási standardok második csoportját, meghatározva szükség esetén azokat a kiegészítő információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük a fenntarthatósági kérdésekről és beszámolási területekről, valamint az azon ágazatra jellemző információkat, amelyben a vállalkozás működik. A Bizottságnak háromévente felül kell vizsgálnia az említett fenntarthatósági beszámolási standardokat – ideértve a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardokat is – a vonatkozó fejlemények, többek között a nemzetközi standardok fejlődésének figyelembevétele érdekében.

| (55) | A 2013/34/EU irányelv nem írja elő, hogy a vállalkozások a vezetés beszámolóját digitális formátumban nyújtsák be, ami akadályozza a beszámolókban szereplő információk kereshetőségét és használhatóságát. A fenntarthatósági információk felhasználói egyre inkább elvárják, hogy ezek az információk digitális formátumban kereshetők, összehasonlíthatók és géppel olvashatók legyenek. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2013/34/EU irányelv fenntarthatósági beszámolási követelményeinek hatálya alá tartozó vállalkozások számára előírhassák, hogy a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhetővé tegyék honlapjukon a vezetés beszámolóját. A digitalizáció lehetőséget teremt az információk hatékonyabb felhasználására, és jelentős költségmegtakarítási lehetőségeket rejt magában mind a felhasználók, mind a vállalkozások számára. A digitalizáció lehetővé teszi továbbá az adatok nyílt és hozzáférhető formátumban történő központosítását uniós és tagállami szinten, ami megkönnyíti az olvasást, és lehetővé teszi az adatok összehasonlítását. A vállalkozások számára ezért elő kell írni, hogy az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (33) 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban készítsék el a vezetés beszámolóját, és a fenntarthatósági beszámolójukat – beleértve az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikke alapján közzéteendő információkat is – az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott elektronikus beszámolási formátumnak megfelelően jelöljék meg, amint az meghatározásra került.
  Az uniós fenntarthatósági beszámolási standardokhoz kapcsolódó digitális taxonómiára lesz szükség annak lehetővé tétele érdekében, hogy a beszámolókban szereplő információkat az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően címkézzék meg. Ezeket a követelményeket be kell építeni a Bizottság által az „Európai adatstratégia” című, 2020. február 19-i közleményében és „Az EU digitális pénzügyi stratégiája” című, 2020. szeptember 24-i közleményében bejelentett, digitalizációval kapcsolatos munkába. Ezek a követelmények kiegészítenék a tőkepiaci unióra vonatkozó cselekvési tervben előirányzott, a nyilvános vállalati információkhoz hozzáférést biztosító egységes európai hozzáférési pont (a továbbiakban: ESAP) létrehozását is, amint azt a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i bizottsági közlemény is előirányozza, amely figyelembe veszi az összehasonlítható információk digitális formátumban történő rendelkezésre bocsátásának szükségességét is. |
| --- | --- |

(55)

A 2013/34/EU irányelv nem írja elő, hogy a vállalkozások a vezetés beszámolóját digitális formátumban nyújtsák be, ami akadályozza a beszámolókban szereplő információk kereshetőségét és használhatóságát. A fenntarthatósági információk felhasználói egyre inkább elvárják, hogy ezek az információk digitális formátumban kereshetők, összehasonlíthatók és géppel olvashatók legyenek. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a 2013/34/EU irányelv fenntarthatósági beszámolási követelményeinek hatálya alá tartozó vállalkozások számára előírhassák, hogy a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhetővé tegyék honlapjukon a vezetés beszámolóját. A digitalizáció lehetőséget teremt az információk hatékonyabb felhasználására, és jelentős költségmegtakarítási lehetőségeket rejt magában mind a felhasználók, mind a vállalkozások számára. A digitalizáció lehetővé teszi továbbá az adatok nyílt és hozzáférhető formátumban történő központosítását uniós és tagállami szinten, ami megkönnyíti az olvasást, és lehetővé teszi az adatok összehasonlítását. A vállalkozások számára ezért elő kell írni, hogy az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (33) 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban készítsék el a vezetés beszámolóját, és a fenntarthatósági beszámolójukat – beleértve az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikke alapján közzéteendő információkat is – az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott elektronikus beszámolási formátumnak megfelelően jelöljék meg, amint az meghatározásra került.

Az uniós fenntarthatósági beszámolási standardokhoz kapcsolódó digitális taxonómiára lesz szükség annak lehetővé tétele érdekében, hogy a beszámolókban szereplő információkat az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően címkézzék meg. Ezeket a követelményeket be kell építeni a Bizottság által az „Európai adatstratégia” című, 2020. február 19-i közleményében és „Az EU digitális pénzügyi stratégiája” című, 2020. szeptember 24-i közleményében bejelentett, digitalizációval kapcsolatos munkába. Ezek a követelmények kiegészítenék a tőkepiaci unióra vonatkozó cselekvési tervben előirányzott, a nyilvános vállalati információkhoz hozzáférést biztosító egységes európai hozzáférési pont (a továbbiakban: ESAP) létrehozását is, amint azt a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i bizottsági közlemény is előirányozza, amely figyelembe veszi az összehasonlítható információk digitális formátumban történő rendelkezésre bocsátásának szükségességét is.

| (56) | Annak érdekében, hogy a beszámolókban szereplő fenntarthatósági információk bekerülhessenek az ESAP-ba, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban tegyék közzé a vezetésük beszámolóját, beleértve a fenntarthatósági beszámolót is. |
| --- | --- |

(56)

Annak érdekében, hogy a beszámolókban szereplő fenntarthatósági információk bekerülhessenek az ESAP-ba, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az uniós szabályozott piacra nem bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban tegyék közzé a vezetésük beszámolóját, beleértve a fenntarthatósági beszámolót is.

| (57) | A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentesítsék a vállalkozásokat az alól, hogy az említett irányelv 19a. cikke (1) bekezdésében előírt nem pénzügyi kimutatást belefoglalják a vezetés beszámolójába. A tagállamok ezt akkor tehetik meg, ha az érintett vállalkozás külön beszámolót készít, amelyet az említett irányelv 30. cikkével összhangban a vezetés beszámolójával együtt tesz közzé, vagy ha a beszámolót a mérlegfordulónapot követő hat hónapot meg nem haladó észszerű határidőn belül nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a vállalkozás weboldalán, és a vezetés beszámolója hivatkozik e külön beszámolóra. Ugyanez a lehetőség a 2013/34/EU irányelvben említett összevont nem pénzügyi kimutatás esetén is fennáll. Húsz tagállam élt ezzel a lehetőséggel. A külön beszámoló közzétételének lehetősége azonban akadályozza az olyan információk elérhetőségét, amelyek összekapcsolják a pénzügyi információkat a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkkal. Emellett akadályozza az információk kereshetőségét és hozzáférhetőségét a felhasználók, különösen a pénzügyi és fenntarthatósági információk iránt is érdeklődő befektetők számára. A pénzügyi és fenntarthatósági információk közzétételének lehetséges eltérő időpontjai súlyosbítják az említett problémát. A külön beszámolóban való közzététel azt a benyomást is keltheti, vállalaton belül és kívül, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos információk a kevésbé releváns információk kategóriájába tartoznak, ami negatívan befolyásolhatja az információ érzékelt megbízhatóságát. A vállalkozásoknak ezért a vezetés beszámolóján belül egy egyértelműen e célra szolgáló szakaszban kell közölniük a fenntarthatósággal kapcsolatos információkat, a tagállamok számára pedig a továbbiakban nem szabad lehetővé tenni, hogy a vállalkozásokat mentesítsék azon kötelezettség alól, hogy a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat a vezetés beszámolójában tüntessék fel.
  Ez a kötelezettség segítene tisztázni azt is, hogy az illetékes nemzeti hatóságok milyen szerepet töltenek be a vezetés 2004/109/EK irányelvvel összhangban készített beszámolójának részét képező fenntarthatósági beszámoló felügyeletében. Ezenkívül a fenntarthatósági információk jelentésére kötelezett vállalkozásokat semmi esetre sem szabad mentesíteni a vezetés beszámolójának közzétételére vonatkozó kötelezettség alól, mivel fontos biztosítani, hogy a fenntarthatósági információk nyilvánosan hozzáférhetők legyenek. |
| --- | --- |

(57)

A 2013/34/EU irányelv 19a. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentesítsék a vállalkozásokat az alól, hogy az említett irányelv 19a. cikke (1) bekezdésében előírt nem pénzügyi kimutatást belefoglalják a vezetés beszámolójába. A tagállamok ezt akkor tehetik meg, ha az érintett vállalkozás külön beszámolót készít, amelyet az említett irányelv 30. cikkével összhangban a vezetés beszámolójával együtt tesz közzé, vagy ha a beszámolót a mérlegfordulónapot követő hat hónapot meg nem haladó észszerű határidőn belül nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a vállalkozás weboldalán, és a vezetés beszámolója hivatkozik e külön beszámolóra. Ugyanez a lehetőség a 2013/34/EU irányelvben említett összevont nem pénzügyi kimutatás esetén is fennáll. Húsz tagállam élt ezzel a lehetőséggel. A külön beszámoló közzétételének lehetősége azonban akadályozza az olyan információk elérhetőségét, amelyek összekapcsolják a pénzügyi információkat a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkkal. Emellett akadályozza az információk kereshetőségét és hozzáférhetőségét a felhasználók, különösen a pénzügyi és fenntarthatósági információk iránt is érdeklődő befektetők számára. A pénzügyi és fenntarthatósági információk közzétételének lehetséges eltérő időpontjai súlyosbítják az említett problémát. A külön beszámolóban való közzététel azt a benyomást is keltheti, vállalaton belül és kívül, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos információk a kevésbé releváns információk kategóriájába tartoznak, ami negatívan befolyásolhatja az információ érzékelt megbízhatóságát. A vállalkozásoknak ezért a vezetés beszámolóján belül egy egyértelműen e célra szolgáló szakaszban kell közölniük a fenntarthatósággal kapcsolatos információkat, a tagállamok számára pedig a továbbiakban nem szabad lehetővé tenni, hogy a vállalkozásokat mentesítsék azon kötelezettség alól, hogy a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkat a vezetés beszámolójában tüntessék fel.

Ez a kötelezettség segítene tisztázni azt is, hogy az illetékes nemzeti hatóságok milyen szerepet töltenek be a vezetés 2004/109/EK irányelvvel összhangban készített beszámolójának részét képező fenntarthatósági beszámoló felügyeletében. Ezenkívül a fenntarthatósági információk jelentésére kötelezett vállalkozásokat semmi esetre sem szabad mentesíteni a vezetés beszámolójának közzétételére vonatkozó kötelezettség alól, mivel fontos biztosítani, hogy a fenntarthatósági információk nyilvánosan hozzáférhetők legyenek.

| (58) | A 2013/34/EU irányelv 20. cikke előírja, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások vezetése beszámolójának egy vállalatirányítási nyilatkozatot is tartalmaznia kell, amelynek egyéb információk mellett tartalmaznia kell a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokféleséggel kapcsolatos politika leírását. A 2013/34/EU irányelv 20. cikke rugalmasságot biztosít a vállalkozások számára annak eldöntésében, hogy a sokféleség mely szempontjairól számolnak be. Nem kötelezi kifejezetten a vállalkozásokat arra, hogy a sokféleség bármely konkrét szempontjára vonatkozóan információkat tüntessenek fel. A gazdasági döntéshozatalban való, nemek szempontjából kiegyensúlyozottabb részvétel irányába történő előrelépés érdekében biztosítani kell, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások mindig beszámoljanak a nemek szerinti sokféleséggel kapcsolatos politikáikról és azok végrehajtásáról. A szükségtelen ügyviteli terhek elkerülése érdekében azonban az ilyen vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a 2013/34/EU irányelv 20. cikkében előírt információk egy részét a fenntarthatósággal kapcsolatos egyéb információkkal együtt közöljék. Amennyiben emellett döntenek, akkor a vállalatirányítási nyilatkozatukban hivatkozniuk kell a vállalkozás fenntarthatósági beszámolójára, és a 2013/34/EU irányelv 20. cikke szerint megkövetelt információkra továbbra is alkalmazandók a vállalatirányítási nyilatkozat bizonyossági követelményei. |
| --- | --- |

(58)

A 2013/34/EU irányelv 20. cikke előírja, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások vezetése beszámolójának egy vállalatirányítási nyilatkozatot is tartalmaznia kell, amelynek egyéb információk mellett tartalmaznia kell a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokféleséggel kapcsolatos politika leírását. A 2013/34/EU irányelv 20. cikke rugalmasságot biztosít a vállalkozások számára annak eldöntésében, hogy a sokféleség mely szempontjairól számolnak be. Nem kötelezi kifejezetten a vállalkozásokat arra, hogy a sokféleség bármely konkrét szempontjára vonatkozóan információkat tüntessenek fel. A gazdasági döntéshozatalban való, nemek szempontjából kiegyensúlyozottabb részvétel irányába történő előrelépés érdekében biztosítani kell, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások mindig beszámoljanak a nemek szerinti sokféleséggel kapcsolatos politikáikról és azok végrehajtásáról. A szükségtelen ügyviteli terhek elkerülése érdekében azonban az ilyen vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a 2013/34/EU irányelv 20. cikkében előírt információk egy részét a fenntarthatósággal kapcsolatos egyéb információkkal együtt közöljék. Amennyiben emellett döntenek, akkor a vállalatirányítási nyilatkozatukban hivatkozniuk kell a vállalkozás fenntarthatósági beszámolójára, és a 2013/34/EU irányelv 20. cikke szerint megkövetelt információkra továbbra is alkalmazandók a vállalatirányítási nyilatkozat bizonyossági követelményei.

| (59) | A 2013/34/EU irányelv 33. cikke előírja a tagállamok számára, hogy gondoskodjanak arról, hogy a vállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy az éves pénzügyi kimutatásokat, az összevont pénzügyi kimutatásokat, a vezetés beszámolóját, a vezetés összevont beszámolóját, a vállalatirányítási nyilatkozatot és az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot az említett irányelv követelményeivel összhangban készítsék el és tegyék közzé. Ezt a kollektív felelősséget ki kell terjeszteni az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott digitalizációs követelményekre, az uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak való megfelelés követelményére és a fenntarthatósági beszámoló megjelölésére vonatkozó követelményre. |
| --- | --- |

(59)

A 2013/34/EU irányelv 33. cikke előírja a tagállamok számára, hogy gondoskodjanak arról, hogy a vállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy az éves pénzügyi kimutatásokat, az összevont pénzügyi kimutatásokat, a vezetés beszámolóját, a vezetés összevont beszámolóját, a vállalatirányítási nyilatkozatot és az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot az említett irányelv követelményeivel összhangban készítsék el és tegyék közzé. Ezt a kollektív felelősséget ki kell terjeszteni az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott digitalizációs követelményekre, az uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak való megfelelés követelményére és a fenntarthatósági beszámoló megjelölésére vonatkozó követelményre.

| (60) | A bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokat végző szakma különbséget tesz a korlátozott bizonyosságot nyújtó és a kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatások között. A korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás eredményét rendszerint negatív állítás formájában fejezik ki, kijelentve, hogy a szakértő nem talált semmi olyat, amely alapján arra a következtetésre juthatna, hogy a vizsgálat tárgya lényeges valótlanságot tartalmaz. Korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás során a könyvvizsgáló kevesebb ellenőrzést végez, mint kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetén. Korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetében tehát a munka mennyisége kevesebb, mint kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetében. A kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás keretében végzett munka mennyisége kiterjedt eljárásokat foglal magában, beleértve a beszámoló vállalkozás belső ellenőrzési rendszereinek figyelembevételét és a tételes vizsgálatot, és ezért jelentősen nagyobb, mint korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetében.
  A kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás eredményét rendszerint pozitív állítás formájában fejezik ki, és az az ellenőrzési feladat tárgyának korábban meghatározott kritériumok alapján történő értékeléséről szóló véleményt eredményez. A 2013/34/EU irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy a nem pénzügyi kimutatás vagy a külön jelentés elkészült-e. Nem írja elő, hogy a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató ellenőrizze az információkat, bár lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy amennyiben kívánják, megköveteljék az ilyen ellenőrzést. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági követelmény hiánya – szemben azzal a követelménnyel, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak kellő bizonyosságon alapuló, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatokat kell végeznie – veszélyeztetné a közzétett fenntarthatósági információk hitelességét, így nem felelne meg ezen információk szándékolt felhasználói igényeinek. Bár a cél az, hogy a pénzügyi és a fenntarthatósági beszámolók esetében a bizonyosság szintje hasonló legyen, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra vonatkozó, általánosan elfogadott standard hiánya az arra vonatkozó különböző értelmezések és elvárások kialakulásának kockázatával jár, hogy miből áll egy kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás a fenntarthatósággal kapcsolatos információk különböző kategóriái esetében, különös tekintettel az előretekintő és minőségi információk közzétételére.
  Ezért fontolóra kell venni a fenntarthatósági információkhoz szükséges bizonyosság szintjének növelésére irányuló fokozatos megközelítés alkalmazását, kezdve a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég azon kötelezettségével, hogy korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízás alapján véleményt nyilvánítson arról, hogy a fenntarthatósági beszámoló teljesíti-e az uniós követelményeket. E véleménynek ki kell térnie a fenntarthatósági beszámoló uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak való megfelelésére, a vállalkozás által a fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően közölt információk azonosítására szolgáló folyamatra, valamint a fenntarthatósági beszámoló megjelölésére vonatkozó követelmény teljesítésére. A könyvvizsgálónak azt is értékelnie kell, hogy a vállalkozás beszámolója teljesíti-e az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében foglalt beszámolási követelményeket. A kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás tartalmával kapcsolatos közös értelmezés és közös elvárások biztosítása érdekében a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás alapján véleményt kell nyilvánítania arról, hogy a fenntarthatósági beszámoló teljesíti-e az uniós követelményeket, amint a Bizottság – legkésőbb 2028. október 1-jéig felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – elfogadja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó megalapozott bizonyosság bizonyossági standardjait, annak felmérését követően, hogy a könyvvizsgálók és a vállalkozások számára megvalósítható lenne-e kellő bizonyosság.
  A korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatástól a kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás felé való átmenet fokozatos megközelítése lehetővé tenné a fenntarthatósági információkkal kapcsolatos bizonyosságot nyújtó szolgáltatás piacának és a vállalkozások beszámolási gyakorlatának fokozatos fejlődését is. Végül, az ilyen fokozatos megközelítés fokozatosan növelné a beszámoló vállalkozások költségeit, mivel a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság a kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló nyújtása költségesebb a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság a korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló nyújtásánál. A fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozó vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a fenntarthatósági beszámolójukra vonatkozóan – ha úgy kívánják – kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló bizonyossági véleménnyel rendelkezzenek, és ilyen esetben úgy kell tekinteni, hogy teljesítették a korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló véleménykérési kötelezettségüket. Az előretekintő információkra vonatkozóan adott, kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatáson alapuló vélemény mindössze arra vonatkozóan nyújt bizonyosságot, hogy az adott információkat az alkalmazandó standardokkal összhangban állították össze. |
| --- | --- |

(60)

A bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokat végző szakma különbséget tesz a korlátozott bizonyosságot nyújtó és a kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatások között. A korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás eredményét rendszerint negatív állítás formájában fejezik ki, kijelentve, hogy a szakértő nem talált semmi olyat, amely alapján arra a következtetésre juthatna, hogy a vizsgálat tárgya lényeges valótlanságot tartalmaz. Korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás során a könyvvizsgáló kevesebb ellenőrzést végez, mint kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetén. Korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetében tehát a munka mennyisége kevesebb, mint kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetében. A kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás keretében végzett munka mennyisége kiterjedt eljárásokat foglal magában, beleértve a beszámoló vállalkozás belső ellenőrzési rendszereinek figyelembevételét és a tételes vizsgálatot, és ezért jelentősen nagyobb, mint korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatás esetében.

A kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás eredményét rendszerint pozitív állítás formájában fejezik ki, és az az ellenőrzési feladat tárgyának korábban meghatározott kritériumok alapján történő értékeléséről szóló véleményt eredményez. A 2013/34/EU irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég ellenőrizze, hogy a nem pénzügyi kimutatás vagy a külön jelentés elkészült-e. Nem írja elő, hogy a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató ellenőrizze az információkat, bár lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy amennyiben kívánják, megköveteljék az ilyen ellenőrzést. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági követelmény hiánya – szemben azzal a követelménnyel, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak kellő bizonyosságon alapuló, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatokat kell végeznie – veszélyeztetné a közzétett fenntarthatósági információk hitelességét, így nem felelne meg ezen információk szándékolt felhasználói igényeinek. Bár a cél az, hogy a pénzügyi és a fenntarthatósági beszámolók esetében a bizonyosság szintje hasonló legyen, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra vonatkozó, általánosan elfogadott standard hiánya az arra vonatkozó különböző értelmezések és elvárások kialakulásának kockázatával jár, hogy miből áll egy kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás a fenntarthatósággal kapcsolatos információk különböző kategóriái esetében, különös tekintettel az előretekintő és minőségi információk közzétételére.

Ezért fontolóra kell venni a fenntarthatósági információkhoz szükséges bizonyosság szintjének növelésére irányuló fokozatos megközelítés alkalmazását, kezdve a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég azon kötelezettségével, hogy korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízás alapján véleményt nyilvánítson arról, hogy a fenntarthatósági beszámoló teljesíti-e az uniós követelményeket. E véleménynek ki kell térnie a fenntarthatósági beszámoló uniós fenntarthatósági beszámolási standardoknak való megfelelésére, a vállalkozás által a fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően közölt információk azonosítására szolgáló folyamatra, valamint a fenntarthatósági beszámoló megjelölésére vonatkozó követelmény teljesítésére. A könyvvizsgálónak azt is értékelnie kell, hogy a vállalkozás beszámolója teljesíti-e az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében foglalt beszámolási követelményeket. A kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás tartalmával kapcsolatos közös értelmezés és közös elvárások biztosítása érdekében a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás alapján véleményt kell nyilvánítania arról, hogy a fenntarthatósági beszámoló teljesíti-e az uniós követelményeket, amint a Bizottság – legkésőbb 2028. október 1-jéig felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – elfogadja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó megalapozott bizonyosság bizonyossági standardjait, annak felmérését követően, hogy a könyvvizsgálók és a vállalkozások számára megvalósítható lenne-e kellő bizonyosság.

A korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatástól a kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatás felé való átmenet fokozatos megközelítése lehetővé tenné a fenntarthatósági információkkal kapcsolatos bizonyosságot nyújtó szolgáltatás piacának és a vállalkozások beszámolási gyakorlatának fokozatos fejlődését is. Végül, az ilyen fokozatos megközelítés fokozatosan növelné a beszámoló vállalkozások költségeit, mivel a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság a kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló nyújtása költségesebb a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság a korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló nyújtásánál. A fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozó vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy a fenntarthatósági beszámolójukra vonatkozóan – ha úgy kívánják – kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló bizonyossági véleménnyel rendelkezzenek, és ilyen esetben úgy kell tekinteni, hogy teljesítették a korlátozott bizonyosságot nyújtó szolgáltatásra irányuló megbízáson alapuló véleménykérési kötelezettségüket. Az előretekintő információkra vonatkozóan adott, kellő bizonyosságot nyújtó szolgáltatáson alapuló vélemény mindössze arra vonatkozóan nyújt bizonyosságot, hogy az adott információkat az alkalmazandó standardokkal összhangban állították össze.

| (61) | A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jelenleg is ellenőrzik a pénzügyi kimutatásokat és a vezetés beszámolóját. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek által történő nyújtása elősegítené a pénzügyi és fenntarthatósági információk közötti kapcsolat és azok következetességének biztosítását, ami különösen fontos a fenntarthatósági információk felhasználói számára. Fennáll azonban a könyvvizsgálati piac további koncentrációjának kockázata, ami veszélyeztetheti a könyvvizsgálók függetlenségét, és növelheti a könyvvizsgálati díjakat vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos díjakat.
  Figyelembe véve a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók kulcsfontosságú szerepét a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásában és a fenntarthatósággal kapcsolatos megbízható információk biztosításában, a Bizottság bejelentette, hogy lépéseket fog tenni a könyvvizsgálat minőségének további javítása, valamint egy nyitottabb és diverzifikáltabb könyvvizsgálati piac létrehozása érdekében, amelyek ezen módosító irányelv sikeres alkalmazásának feltételei. Emellett kívánatos, hogy a vállalkozások számára a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók szélesebb köre álljon rendelkezésre a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendeletének (34) megfelelően akkreditálják a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókat a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény adását illetően, mely véleményt a vezetés beszámolójával együtt kell közzétenni. Emellett azt a választási lehetőséget is biztosítani kell a tagállamok számára, hogy engedélyezzék a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleménynek a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól vagy könyvvizsgálóktól eltérő, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló általi elkészítését. Továbbá, amennyiben a tagállamok engedélyezik, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot egy független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató nyújtsa, akkor egyúttal engedélyezniük kell, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményt a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól vagy könyvvizsgálóktól eltérő, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló készítse el.
  A tagállamoknak olyan követelményeket kell meghatározniuk, amelyek biztosítják a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók által nyújtott, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság minőségét, valamint következetes eredményeket biztosítanak a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében. Ezért valamennyi független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatóra olyan követelményeknek kell vonatkozniuk, amelyek egyenértékűek a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (35) a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását illetően meghatározott követelményekkel, ugyanakkor igazodnak azon független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók sajátosságaihoz, amelyek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot nem végeznek. A tagállamoknak mindenekelőtt egyenértékű követelményeket kell meghatározniuk a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók képzésére és vizsgáztatására, továbbképzésére, minőségbiztosítási rendszereire, szakmai etikájára, függetlenségére, pártatlanságára, bizalmasságára és szakmai titoktartására, kijelölésére és felmentésére, munkaszervezésére, továbbá a vizsgálatokra és szankciókra, valamint a szabálytalanságok bejelentésére vonatkozóan. Ez egyenlő versenyfeltételeket is biztosítana majd minden olyan személy és vállalkozás számára, amely tagállami engedéllyel rendelkezik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény nyújtására, beleértve a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókat is. Ha egy vállalkozás a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól eltérő akkreditált független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató véleményét kéri a fenntarthatósági beszámolójával kapcsolatban, a fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyossági véleményt a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól már nem kell újból kérnie.
  Azon független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók számára, amelyeket valamely tagállam már akkreditált a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából, engedélyezni kell, hogy továbbra is ellássák e tevékenységüket. Ehhez hasonlóképpen, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azokra a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra, amelyek akkreditációja már folyamatban van a képzésre és vizsgáztatásra vonatkozó új követelmények alkalmazásának kezdőnapján, ezek az új akkreditációs követelmények ne legyenek alkalmazandók, feltéve hogy a folyamatot az említett új követelmények alkalmazásának kezdőnapját követő két éven belül lezárják. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azonban azt, hogy mindazok a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók, amelyeket valamely tagállam az új akkreditációs követelmények alkalmazásának kezdőnapját követő két éven belül akkreditált a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából, szakmai továbbképzés révén megszerezzék a fenntarthatósági beszámolással, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos szükséges ismereteket. |
| --- | --- |

(61)

A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jelenleg is ellenőrzik a pénzügyi kimutatásokat és a vezetés beszámolóját. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek által történő nyújtása elősegítené a pénzügyi és fenntarthatósági információk közötti kapcsolat és azok következetességének biztosítását, ami különösen fontos a fenntarthatósági információk felhasználói számára. Fennáll azonban a könyvvizsgálati piac további koncentrációjának kockázata, ami veszélyeztetheti a könyvvizsgálók függetlenségét, és növelheti a könyvvizsgálati díjakat vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos díjakat.

Figyelembe véve a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók kulcsfontosságú szerepét a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásában és a fenntarthatósággal kapcsolatos megbízható információk biztosításában, a Bizottság bejelentette, hogy lépéseket fog tenni a könyvvizsgálat minőségének további javítása, valamint egy nyitottabb és diverzifikáltabb könyvvizsgálati piac létrehozása érdekében, amelyek ezen módosító irányelv sikeres alkalmazásának feltételei. Emellett kívánatos, hogy a vállalkozások számára a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók szélesebb köre álljon rendelkezésre a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendeletének (34) megfelelően akkreditálják a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókat a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény adását illetően, mely véleményt a vezetés beszámolójával együtt kell közzétenni. Emellett azt a választási lehetőséget is biztosítani kell a tagállamok számára, hogy engedélyezzék a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleménynek a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól vagy könyvvizsgálóktól eltérő, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló általi elkészítését. Továbbá, amennyiben a tagállamok engedélyezik, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot egy független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató nyújtsa, akkor egyúttal engedélyezniük kell, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményt a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól vagy könyvvizsgálóktól eltérő, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló készítse el.

A tagállamoknak olyan követelményeket kell meghatározniuk, amelyek biztosítják a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók által nyújtott, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság minőségét, valamint következetes eredményeket biztosítanak a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében. Ezért valamennyi független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatóra olyan követelményeknek kell vonatkozniuk, amelyek egyenértékűek a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (35) a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását illetően meghatározott követelményekkel, ugyanakkor igazodnak azon független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók sajátosságaihoz, amelyek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot nem végeznek. A tagállamoknak mindenekelőtt egyenértékű követelményeket kell meghatározniuk a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók képzésére és vizsgáztatására, továbbképzésére, minőségbiztosítási rendszereire, szakmai etikájára, függetlenségére, pártatlanságára, bizalmasságára és szakmai titoktartására, kijelölésére és felmentésére, munkaszervezésére, továbbá a vizsgálatokra és szankciókra, valamint a szabálytalanságok bejelentésére vonatkozóan. Ez egyenlő versenyfeltételeket is biztosítana majd minden olyan személy és vállalkozás számára, amely tagállami engedéllyel rendelkezik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény nyújtására, beleértve a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókat is. Ha egy vállalkozás a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól eltérő akkreditált független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató véleményét kéri a fenntarthatósági beszámolójával kapcsolatban, a fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyossági véleményt a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól már nem kell újból kérnie.

Azon független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók számára, amelyeket valamely tagállam már akkreditált a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából, engedélyezni kell, hogy továbbra is ellássák e tevékenységüket. Ehhez hasonlóképpen, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azokra a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra, amelyek akkreditációja már folyamatban van a képzésre és vizsgáztatásra vonatkozó új követelmények alkalmazásának kezdőnapján, ezek az új akkreditációs követelmények ne legyenek alkalmazandók, feltéve hogy a folyamatot az említett új követelmények alkalmazásának kezdőnapját követő két éven belül lezárják. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azonban azt, hogy mindazok a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók, amelyeket valamely tagállam az új akkreditációs követelmények alkalmazásának kezdőnapját követő két éven belül akkreditált a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából, szakmai továbbképzés révén megszerezzék a fenntarthatósági beszámolással, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos szükséges ismereteket.

| (62) | A szolgáltatások szabad mozgásának előmozdítása érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük a más tagállamban letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók számára, hogy területükön fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtsanak. Ez abban az esetben is elősegítené a bizonyossági piac megnyitását, ha nem minden tagállam teszi lehetővé területén a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók akkreditálását. Amennyiben a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók a fogadó tagállam területén nyújtják a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot, az említett fogadó tagállam dönthet úgy, hogy felügyeli a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókat, tekintettel arra a lehetőségre, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó könyvvizsgálók felügyeletére alkalmazott keretrendszerre támaszkodhat. |
| --- | --- |

(62)

A szolgáltatások szabad mozgásának előmozdítása érdekében a tagállamoknak lehetővé kell tenniük a más tagállamban letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók számára, hogy területükön fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtsanak. Ez abban az esetben is elősegítené a bizonyossági piac megnyitását, ha nem minden tagállam teszi lehetővé területén a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók akkreditálását. Amennyiben a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók a fogadó tagállam területén nyújtják a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot, az említett fogadó tagállam dönthet úgy, hogy felügyeli a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókat, tekintettel arra a lehetőségre, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó könyvvizsgálók felügyeletére alkalmazott keretrendszerre támaszkodhat.

| (63) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben az uniós jog előírja egy vállalkozás számára, hogy a fenntarthatósági beszámolójának elemeit egy akkreditált független harmadik féllel ellenőrizze, az akkreditált független harmadik fél jelentését vagy a vezetés beszámolójának mellékleteként, vagy bármely más, nyilvánosan hozzáférhető módon hozzáférhetővé kell tenni. Az említett beszámoló ilyen hozzáférhetősége nem zárhatja ki annak a bizonyossági véleménynek az eredményét, amelytől a harmadik fél által végzett ellenőrzésének függetlennek kell maradnia. Ez nem eredményezheti a bizonyossági véleményt nyilvánító könyvvizsgáló vagy független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató és az akkreditált független harmadik fél közötti munka megkettőzését. |
| --- | --- |

(63)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy amennyiben az uniós jog előírja egy vállalkozás számára, hogy a fenntarthatósági beszámolójának elemeit egy akkreditált független harmadik féllel ellenőrizze, az akkreditált független harmadik fél jelentését vagy a vezetés beszámolójának mellékleteként, vagy bármely más, nyilvánosan hozzáférhető módon hozzáférhetővé kell tenni. Az említett beszámoló ilyen hozzáférhetősége nem zárhatja ki annak a bizonyossági véleménynek az eredményét, amelytől a harmadik fél által végzett ellenőrzésének függetlennek kell maradnia. Ez nem eredményezheti a bizonyossági véleményt nyilvánító könyvvizsgáló vagy független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató és az akkreditált független harmadik fél közötti munka megkettőzését.

| (64) | A 2006/43/EK irányelv az éves és összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatának szabályait határozza meg. Biztosítani kell, hogy következetes szabályok vonatkozzanak a pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatára és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló általi nyújtására. A 2006/43/EK irányelvet kell alkalmazni, ha a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményt egy jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nyilvánítja ki. |
| --- | --- |

(64)

A 2006/43/EK irányelv az éves és összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatának szabályait határozza meg. Biztosítani kell, hogy következetes szabályok vonatkozzanak a pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatára és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló általi nyújtására. A 2006/43/EK irányelvet kell alkalmazni, ha a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményt egy jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nyilvánítja ki.

| (65) | A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jóváhagyására és elismerésére vonatkozó szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is jogosultak legyenek. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, akik képesítést kívánnak szerezni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására, rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához szükséges elméleti ismeretekkel és az ilyen ismeretek gyakorlati alkalmazásának képességével.
  Ezért a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak legalább nyolc hónapos gyakorlati képzést kell végezniük az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása vagy más, fenntarthatósággal kapcsolatos szolgáltatások terén, figyelembe véve a korábbi foglalkozási tapasztalatokat. A valamely tagállam által már jóváhagyott vagy elismert, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók számára azonban továbbra is lehetővé kell tenni, hogy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtsanak. Ehhez hasonlóan, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azokra a természetes személyekre, akikre vonatkozóan a jóváhagyási folyamat az ezen módosító irányelvben létrehozott, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos követelmények alkalmazásának kezdőnapján már folyamatban van, e követelmények ne legyenek alkalmazandók, feltéve hogy a folyamatot a következő két év folyamán lezárják. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azonban, hogy azok a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, akiknek a jóváhagyására az említett követelmények alkalmazásának kezdőnapját követő két éven belül került sor, és akik fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot kívánnak nyújtani, szakmai továbbképzés révén megszerezzék a fenntarthatósági beszámolással, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos szükséges ismereteket. Azok a természetes személyek számára, akik úgy döntenek, hogy kizárólag jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként való jóváhagyásukat kérik, lehetővé kell tenni, hogy később úgy döntsenek, hogy megszerzik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához szükséges képesítést is. E célból az ilyen személyeknek teljesíteniük kell a tagállamok által meghatározott szükséges követelményeket, amelyek biztosítják, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz szükséges elméleti ismeretekkel is rendelkezzenek, és képesek legyenek ezeket az ismereteket a gyakorlatban alkalmazni. |
| --- | --- |

(65)

A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jóváhagyására és elismerésére vonatkozó szabályoknak lehetővé kell tenniük, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is jogosultak legyenek. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azok a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, akik képesítést kívánnak szerezni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására, rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához szükséges elméleti ismeretekkel és az ilyen ismeretek gyakorlati alkalmazásának képességével.

Ezért a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak legalább nyolc hónapos gyakorlati képzést kell végezniük az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása vagy más, fenntarthatósággal kapcsolatos szolgáltatások terén, figyelembe véve a korábbi foglalkozási tapasztalatokat. A valamely tagállam által már jóváhagyott vagy elismert, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók számára azonban továbbra is lehetővé kell tenni, hogy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtsanak. Ehhez hasonlóan, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy azokra a természetes személyekre, akikre vonatkozóan a jóváhagyási folyamat az ezen módosító irányelvben létrehozott, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos követelmények alkalmazásának kezdőnapján már folyamatban van, e követelmények ne legyenek alkalmazandók, feltéve hogy a folyamatot a következő két év folyamán lezárják. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azonban, hogy azok a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, akiknek a jóváhagyására az említett követelmények alkalmazásának kezdőnapját követő két éven belül került sor, és akik fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot kívánnak nyújtani, szakmai továbbképzés révén megszerezzék a fenntarthatósági beszámolással, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos szükséges ismereteket. Azok a természetes személyek számára, akik úgy döntenek, hogy kizárólag jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként való jóváhagyásukat kérik, lehetővé kell tenni, hogy később úgy döntsenek, hogy megszerzik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához szükséges képesítést is. E célból az ilyen személyeknek teljesíteniük kell a tagállamok által meghatározott szükséges követelményeket, amelyek biztosítják, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz szükséges elméleti ismeretekkel is rendelkezzenek, és képesek legyenek ezeket az ismereteket a gyakorlatban alkalmazni.

| (66) | Biztosítani kell, hogy a könyvvizsgálókra a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálattal és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatban előírt követelmények következetesek legyenek. Ezért legalább egy kijelölt személynek aktívan részt kell vennie a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságnyújtásában (a továbbiakban: a fő fenntarthatósági partner). A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók számára elő kell írni, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásakor elegendő időt fordítsanak és elegendő erőforrást és szakértelmet biztosítsanak a feladataik megfelelő ellátásához. Az ügyfélnyilvántartásban meg kell határozni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságért felszámított díjakat, valamint létre kell hozni egy bizonyossági dossziét, amely tartalmazza a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos információkat. Amennyiben az éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását egyazon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi, lehetővé kell tenni, hogy a bizonyossági dosszié a könyvvizsgálati dosszié részét képezze. Mindazonáltal a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókkal szemben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében előírt követelmények csakis azokra a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra alkalmazandók, akik fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtanak. |
| --- | --- |

(66)

Biztosítani kell, hogy a könyvvizsgálókra a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálattal és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatban előírt követelmények következetesek legyenek. Ezért legalább egy kijelölt személynek aktívan részt kell vennie a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságnyújtásában (a továbbiakban: a fő fenntarthatósági partner). A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók számára elő kell írni, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásakor elegendő időt fordítsanak és elegendő erőforrást és szakértelmet biztosítsanak a feladataik megfelelő ellátásához. Az ügyfélnyilvántartásban meg kell határozni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságért felszámított díjakat, valamint létre kell hozni egy bizonyossági dossziét, amely tartalmazza a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos információkat. Amennyiben az éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását egyazon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi, lehetővé kell tenni, hogy a bizonyossági dosszié a könyvvizsgálati dosszié részét képezze. Mindazonáltal a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókkal szemben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében előírt követelmények csakis azokra a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra alkalmazandók, akik fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtanak.

| (67) | A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak vagy könyvvizsgáló cégeknek magas szintű technikai és speciális szakértelemmel kell rendelkezniük a fenntarthatóság területén. |
| --- | --- |

(67)

A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak vagy könyvvizsgáló cégeknek magas szintű technikai és speciális szakértelemmel kell rendelkezniük a fenntarthatóság területén.

| (68) | A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy megfelelő szabályokat vezessenek be annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatért felszámolt díjak a könyvvizsgálat alá eső jogalany részére nyújtott további szolgáltatásoktól függetlenek legyenek, ne legyenek befolyásolva azok által, és ne alapuljanak semmiféle feltételen. Az említett irányelv előírja továbbá a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók megfeleljenek a szakmai etikára, a függetlenségre, a pártatlanságra, a bizalmasságra és a szakmai titoktartásra vonatkozó szabályoknak. A következetesség érdekében helyénvaló, hogy ezeket a szabályokat azon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra is kiterjesszék, akik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtják. |
| --- | --- |

(68)

A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy megfelelő szabályokat vezessenek be annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatért felszámolt díjak a könyvvizsgálat alá eső jogalany részére nyújtott további szolgáltatásoktól függetlenek legyenek, ne legyenek befolyásolva azok által, és ne alapuljanak semmiféle feltételen. Az említett irányelv előírja továbbá a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók megfeleljenek a szakmai etikára, a függetlenségre, a pártatlanságra, a bizalmasságra és a szakmai titoktartásra vonatkozó szabályoknak. A következetesség érdekében helyénvaló, hogy ezeket a szabályokat azon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra is kiterjesszék, akik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtják.

| (69) | Az Unió-szerte egységes bizonyosságnyújtási gyakorlatok és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság jó minőségének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a fenntarthatósággal kapcsolatos bizonyossági standardokat fogadjon el. A tagállamok számára mindaddig biztosítani kell a lehetőséget a nemzeti bizonyossági standardok, eljárások vagy követelmények alkalmazására, amíg a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén el nem fogadja az ugyanarra a területre vonatkozó bizonyossági standardot. Az ilyen bizonyossági standardoknak meg kell határozniuk azokat az eljárásokat, amelyeket a könyvvizsgálónak el kell végeznie ahhoz, hogy levonhassa következtetéseit a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatban. Ezért a Bizottságnak 2026. október 1-je előtt felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bizonyossági standardokat kell elfogadnia a korlátozott bizonyosságra vonatkozóan. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tagállamok közötti harmonizációjának megkönnyítése érdekében az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságát (a továbbiakban: CEAOB) ösztönözni kell arra, hogy elfogadjon egy, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény kinyilvánítása során teljesítendő eljárások meghatározásáról szóló, nem kötelező erejű iránymutatást mindaddig, amíg a Bizottság el nem fogadja az ugyanezen tárgyra vonatkozó, bizonyossági standardot. |
| --- | --- |

(69)

Az Unió-szerte egységes bizonyosságnyújtási gyakorlatok és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság jó minőségének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a fenntarthatósággal kapcsolatos bizonyossági standardokat fogadjon el. A tagállamok számára mindaddig biztosítani kell a lehetőséget a nemzeti bizonyossági standardok, eljárások vagy követelmények alkalmazására, amíg a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén el nem fogadja az ugyanarra a területre vonatkozó bizonyossági standardot. Az ilyen bizonyossági standardoknak meg kell határozniuk azokat az eljárásokat, amelyeket a könyvvizsgálónak el kell végeznie ahhoz, hogy levonhassa következtetéseit a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatban. Ezért a Bizottságnak 2026. október 1-je előtt felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bizonyossági standardokat kell elfogadnia a korlátozott bizonyosságra vonatkozóan. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tagállamok közötti harmonizációjának megkönnyítése érdekében az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságát (a továbbiakban: CEAOB) ösztönözni kell arra, hogy elfogadjon egy, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény kinyilvánítása során teljesítendő eljárások meghatározásáról szóló, nem kötelező erejű iránymutatást mindaddig, amíg a Bizottság el nem fogadja az ugyanezen tárgyra vonatkozó, bizonyossági standardot.

| (70) | A 2006/43/EK irányelv meghatározza a vállalatcsoportok jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó szabályokat. Az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében hasonló szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(70)

A 2006/43/EK irányelv meghatározza a vállalatcsoportok jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó szabályokat. Az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében hasonló szabályokat kell megállapítani.

| (71) | A 2006/43/EK irányelv előírja a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek számára, hogy jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatuk eredményeit könyvvizsgálói jelentésben mutassák be. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében hasonló szabályokat kell megállapítani. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának eredményeit bizonyossági jelentésben kell bemutatni. Amennyiben az éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását egyazon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi, lehetővé kell tenni, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos információk a könyvvizsgálói jelentésben szerepeljenek. |
| --- | --- |

(71)

A 2006/43/EK irányelv előírja a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek számára, hogy jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatuk eredményeit könyvvizsgálói jelentésben mutassák be. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében hasonló szabályokat kell megállapítani. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának eredményeit bizonyossági jelentésben kell bemutatni. Amennyiben az éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását egyazon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi, lehetővé kell tenni, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos információk a könyvvizsgálói jelentésben szerepeljenek.

| (72) | A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy hozzanak létre egy rendszert a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek minőségbiztosítási ellenőrzésére. Annak biztosítása érdekében, hogy a minőségbiztosítási ellenőrzésekre a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatban is sor kerüljön, valamint hogy a minőségbiztosítási ellenőrzéseket végző személyek megfelelő szakmai képzettséggel és releváns tapasztalattal rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság terén, a minőségbiztosítási ellenőrzési rendszer létrehozására vonatkozó követelményt ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra is. 2025. december 31-ig átmeneti intézkedésként azokat a személyeket, akik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz kapcsolódó minőségbiztosítási ellenőrzést végeznek, mentesíteni kell azon követelmény alól, hogy releváns tapasztalattal rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság, vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások terén. |
| --- | --- |

(72)

A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy hozzanak létre egy rendszert a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek minőségbiztosítási ellenőrzésére. Annak biztosítása érdekében, hogy a minőségbiztosítási ellenőrzésekre a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatban is sor kerüljön, valamint hogy a minőségbiztosítási ellenőrzéseket végző személyek megfelelő szakmai képzettséggel és releváns tapasztalattal rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság terén, a minőségbiztosítási ellenőrzési rendszer létrehozására vonatkozó követelményt ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra is. 2025. december 31-ig átmeneti intézkedésként azokat a személyeket, akik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz kapcsolódó minőségbiztosítási ellenőrzést végeznek, mentesíteni kell azon követelmény alól, hogy releváns tapasztalattal rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság, vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások terén.

| (73) | A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozóan vizsgálati és szankciórendszert vezessenek be. Az említett irányelv továbbá előírja a tagállamok számára, hogy hatékony közfelügyeleti rendszert hozzanak létre, és biztosítsák, hogy a közfelügyeleti rendszerek szabályozási megállapodásai uniós szinten hatékony együttműködést tegyenek lehetővé a tagállamok felügyeleti tevékenységei terén. Az ilyen követelményeket ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre annak érdekében, hogy biztosítva legyen a könyvvizsgálók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálati munkáját és fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos munkáját illetően létrehozott vizsgálati, szankciós és felügyeleti keretek következetessége. |
| --- | --- |

(73)

A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre vonatkozóan vizsgálati és szankciórendszert vezessenek be. Az említett irányelv továbbá előírja a tagállamok számára, hogy hatékony közfelügyeleti rendszert hozzanak létre, és biztosítsák, hogy a közfelügyeleti rendszerek szabályozási megállapodásai uniós szinten hatékony együttműködést tegyenek lehetővé a tagállamok felügyeleti tevékenységei terén. Az ilyen követelményeket ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre annak érdekében, hogy biztosítva legyen a könyvvizsgálók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálati munkáját és fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos munkáját illetően létrehozott vizsgálati, szankciós és felügyeleti keretek következetessége.

| (74) | A 2006/43/EK irányelv a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek kijelölésére és felmentésére vonatkozó szabályokat tartalmaz. Ezeket a szabályokat ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra is annak érdekében, hogy biztosítva legyen a könyvvizsgálók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálati munkája és fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos munkája tekintetében előírt szabályok következetessége. |
| --- | --- |

(74)

A 2006/43/EK irányelv a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek kijelölésére és felmentésére vonatkozó szabályokat tartalmaz. Ezeket a szabályokat ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra is annak érdekében, hogy biztosítva legyen a könyvvizsgálók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálati munkája és fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos munkája tekintetében előírt szabályok következetessége.

| (75) | A 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 6. cikke szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások – egyénileg vagy együttesen eljárva – jogosultak legyenek napirendi pontokat felvenni a közgyűlés napirendjére, feltéve, hogy minden ilyen napirendi pontot a közgyűlésen elfogadandó indokolás vagy határozattervezet kísér, és joguk van határozattervezeteket előterjeszteni a közgyűlés napirendjére felvett vagy felveendő napirendi pontokról. Amennyiben e jogok feltétele, hogy az érintett részvényes vagy részvényesek minimális részesedéssel rendelkezzenek a vállalkozásban, a minimális részesedés nem haladhatja meg az alaptőke 5%-át. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében lehetővé kell tenni a részvényesek számára a 2007/36/EK irányelv 6. cikkében meghatározott jogok gyakorlását annak érdekében, hogy olyan, a közgyűlésen elfogadandó határozattervezeteket terjesszenek elő, amelyek előírják egyrészt azt, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel nem azonos könyvvizsgáló céghez vagy hálózathoz tartozó akkreditált harmadik fél készítsen jelentést a fenntarthatósági beszámolás egyes elemeiről, másrészt azt, hogy e jelentést tegyék hozzáférhetővé a közgyűlés számára.
  Az ezen módosító irányelv által bevezetett fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozó és a 2007/36/EK irányelv 6. cikkének hatálya alá nem tartozó vállalkozások esetében a szavazati jogok több mint 5%-át vagy a vállalkozás tőkéjének több mint 5%-át képviselő, egyénileg vagy együttesen eljáró részvényesek számára is biztosítani kell a jogot arra, hogy a közgyűlésen elfogadandó határozattervezetet terjesszenek elő, előírva egyrészt, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel nem azonos könyvvizsgáló céghez vagy hálózathoz tartozó akkreditált harmadik fél készítsen jelentést a fenntarthatósági beszámoló bizonyos elemeiről, másrészt pedig azt, hogy e jelentést tegyék hozzáférhetővé a közgyűlés számára. |
| --- | --- |

(75)

A 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 6. cikke szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások – egyénileg vagy együttesen eljárva – jogosultak legyenek napirendi pontokat felvenni a közgyűlés napirendjére, feltéve, hogy minden ilyen napirendi pontot a közgyűlésen elfogadandó indokolás vagy határozattervezet kísér, és joguk van határozattervezeteket előterjeszteni a közgyűlés napirendjére felvett vagy felveendő napirendi pontokról. Amennyiben e jogok feltétele, hogy az érintett részvényes vagy részvényesek minimális részesedéssel rendelkezzenek a vállalkozásban, a minimális részesedés nem haladhatja meg az alaptőke 5%-át. A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében lehetővé kell tenni a részvényesek számára a 2007/36/EK irányelv 6. cikkében meghatározott jogok gyakorlását annak érdekében, hogy olyan, a közgyűlésen elfogadandó határozattervezeteket terjesszenek elő, amelyek előírják egyrészt azt, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel nem azonos könyvvizsgáló céghez vagy hálózathoz tartozó akkreditált harmadik fél készítsen jelentést a fenntarthatósági beszámolás egyes elemeiről, másrészt azt, hogy e jelentést tegyék hozzáférhetővé a közgyűlés számára.

Az ezen módosító irányelv által bevezetett fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozó és a 2007/36/EK irányelv 6. cikkének hatálya alá nem tartozó vállalkozások esetében a szavazati jogok több mint 5%-át vagy a vállalkozás tőkéjének több mint 5%-át képviselő, egyénileg vagy együttesen eljáró részvényesek számára is biztosítani kell a jogot arra, hogy a közgyűlésen elfogadandó határozattervezetet terjesszenek elő, előírva egyrészt, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel nem azonos könyvvizsgáló céghez vagy hálózathoz tartozó akkreditált harmadik fél készítsen jelentést a fenntarthatósági beszámoló bizonyos elemeiről, másrészt pedig azt, hogy e jelentést tegyék hozzáférhetővé a közgyűlés számára.

| (76) | A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy minden közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység rendelkezzen auditbizottsággal, és meghatározza annak jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálattal kapcsolatos feladatait. Ezt az auditbizottságot bizonyos feladatokkal kell megbízni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében. Ezeknek a feladatoknak magukban kell foglalniuk az auditbizottság azon kötelezettségét, hogy tájékoztassa a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység ügyviteli vagy felügyelő testületét a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság eredményéről, és bemutassa, hogy az auditbizottság hogyan járult hozzá a fenntarthatósági beszámolás integritásához, és mi volt az auditbizottság szerepe ebben a folyamatban. A tagállamok számára lehetővé kell tenni annak engedélyezését, hogy a fenntarthatósági beszámoláshoz és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz kapcsolódóan az auditbizottságra ruházott funkciókat az ügyviteli vagy felügyelő testület egésze vagy egy, az ügyviteli vagy felügyelő testület által kifejezetten e célra létrehozott szerv lássa el. |
| --- | --- |

(76)

A 2006/43/EK irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy minden közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység rendelkezzen auditbizottsággal, és meghatározza annak jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálattal kapcsolatos feladatait. Ezt az auditbizottságot bizonyos feladatokkal kell megbízni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében. Ezeknek a feladatoknak magukban kell foglalniuk az auditbizottság azon kötelezettségét, hogy tájékoztassa a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység ügyviteli vagy felügyelő testületét a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság eredményéről, és bemutassa, hogy az auditbizottság hogyan járult hozzá a fenntarthatósági beszámolás integritásához, és mi volt az auditbizottság szerepe ebben a folyamatban. A tagállamok számára lehetővé kell tenni annak engedélyezését, hogy a fenntarthatósági beszámoláshoz és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz kapcsolódóan az auditbizottságra ruházott funkciókat az ügyviteli vagy felügyelő testület egésze vagy egy, az ügyviteli vagy felügyelő testület által kifejezetten e célra létrehozott szerv lássa el.

| (77) | A 2006/43/EK irányelv a harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok nyilvántartásba vételére és felügyeletére vonatkozó követelményeket tartalmaz. Annak érdekében, hogy a könyvvizsgálók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálati munkáját és fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos munkáját illetően egységes keretek létezzenek, ezeket a követelményeket ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra is. |
| --- | --- |

(77)

A 2006/43/EK irányelv a harmadik országbeli könyvvizsgálók és könyvvizsgáló jogalanyok nyilvántartásba vételére és felügyeletére vonatkozó követelményeket tartalmaz. Annak érdekében, hogy a könyvvizsgálók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálati munkáját és fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos munkáját illetően egységes keretek létezzenek, ezeket a követelményeket ki kell terjeszteni a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságra is.

| (78) | Az 537/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) alkalmazandó a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre. Annak biztosítása érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló függetlenül járjon el a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat végzése során, az említett rendelet korlátot állapít meg az egyéb szolgáltatásokért a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak fizethető díjak összegére vonatkozóan. Fontos egyértelművé tenni, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nem számítandó be ezen korlát alkalmazásakor. Az (EU) 537/2014 rendelet továbbá bizonyos időszakokban tiltja bizonyos nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtását, amennyiben a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi. A fenntarthatósági beszámolás elkészítéséhez kapcsolódó szolgáltatásokat – ideértve az esetleges tanácsadási szolgáltatásokat is – az (EU) 537/2014 rendeletben előírt időtartam alatt szintén tiltott szolgáltatásnak kell tekinteni. Az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó tilalmakat minden olyan esetben alkalmazni kell, amikor a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi.
  A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló függetlenségének biztosítása érdekében bizonyos nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtását szintén meg kell tiltani, amennyiben a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását. Az 537/2014/EU rendelet kötelezi a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókat a szabálytalanságoknak a vizsgált gazdálkodó egységnek – továbbá bizonyos körülmények között a tagállam által az ilyen szabálytalanságok kivizsgálására kijelölt hatóságoknak – való bejelentésére. Az ilyen kötelezettségeket adott esetben – a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságra vonatkozó munkájuk tekintetében – a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(78)

Az 537/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) alkalmazandó a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre. Annak biztosítása érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló függetlenül járjon el a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat végzése során, az említett rendelet korlátot állapít meg az egyéb szolgáltatásokért a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak fizethető díjak összegére vonatkozóan. Fontos egyértelművé tenni, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nem számítandó be ezen korlát alkalmazásakor. Az (EU) 537/2014 rendelet továbbá bizonyos időszakokban tiltja bizonyos nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtását, amennyiben a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi. A fenntarthatósági beszámolás elkészítéséhez kapcsolódó szolgáltatásokat – ideértve az esetleges tanácsadási szolgáltatásokat is – az (EU) 537/2014 rendeletben előírt időtartam alatt szintén tiltott szolgáltatásnak kell tekinteni. Az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó tilalmakat minden olyan esetben alkalmazni kell, amikor a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi.

A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló függetlenségének biztosítása érdekében bizonyos nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtását szintén meg kell tiltani, amennyiben a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását. Az 537/2014/EU rendelet kötelezi a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókat a szabálytalanságoknak a vizsgált gazdálkodó egységnek – továbbá bizonyos körülmények között a tagállam által az ilyen szabálytalanságok kivizsgálására kijelölt hatóságoknak – való bejelentésére. Az ilyen kötelezettségeket adott esetben – a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságra vonatkozó munkájuk tekintetében – a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre is ki kell terjeszteni.

| (79) | A 2004/109/EK irányelv a nemzeti felügyeletekre bízza annak biztosítását, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások teljesítsék a vállalati beszámolási követelményeket. Az említett irányelv 4. cikke meghatározza az éves pénzügyi beszámolóban feltüntetendő tartalmat, de nem tartalmaz kifejezett hivatkozást a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkére, amelyek előírják a nem pénzügyi kimutatás és az összevont (konszolidált) éves nem pénzügyi kimutatás elkészítését. Ennek következtében egyes tagállamok illetékes nemzeti hatóságainak nincs jogi felhatalmazása az említett nem pénzügyi kimutatások felügyeletére, különösen akkor, ha ezeket a nem pénzügyi kimutatásokat az éves pénzügyi beszámolón kívül külön beszámolóban teszik közzé, amit a tagállamok jelenleg engedélyezhetnek. Ezért a 2004/109/EK irányelv 4. cikkének (5) bekezdésébe be kell illeszteni a fenntarthatósági beszámolásra való hivatkozást. Elő kell írni továbbá, hogy a kibocsátón belül felelős személyek az éves pénzügyi beszámolóban erősítsék meg, hogy legjobb tudásuk szerint a vezetés beszámolóját a fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően készítették el.
  Ezen túlmenően, tekintettel a fenntarthatósági beszámolási követelmények újszerűségére, az ESMA-nak iránymutatásokat kell kiadnia az illetékes nemzeti hatóságok számára a 2004/109/EK irányelv hatálya alá tartozó kibocsátók fenntarthatósági beszámolására vonatkozó felügyelet egységesítésének előmozdítása érdekében. Ezen iránymutatásokat csak az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások felügyelete tekintetében kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(79)

A 2004/109/EK irányelv a nemzeti felügyeletekre bízza annak biztosítását, hogy az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások teljesítsék a vállalati beszámolási követelményeket. Az említett irányelv 4. cikke meghatározza az éves pénzügyi beszámolóban feltüntetendő tartalmat, de nem tartalmaz kifejezett hivatkozást a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikkére, amelyek előírják a nem pénzügyi kimutatás és az összevont (konszolidált) éves nem pénzügyi kimutatás elkészítését. Ennek következtében egyes tagállamok illetékes nemzeti hatóságainak nincs jogi felhatalmazása az említett nem pénzügyi kimutatások felügyeletére, különösen akkor, ha ezeket a nem pénzügyi kimutatásokat az éves pénzügyi beszámolón kívül külön beszámolóban teszik közzé, amit a tagállamok jelenleg engedélyezhetnek. Ezért a 2004/109/EK irányelv 4. cikkének (5) bekezdésébe be kell illeszteni a fenntarthatósági beszámolásra való hivatkozást. Elő kell írni továbbá, hogy a kibocsátón belül felelős személyek az éves pénzügyi beszámolóban erősítsék meg, hogy legjobb tudásuk szerint a vezetés beszámolóját a fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően készítették el.

Ezen túlmenően, tekintettel a fenntarthatósági beszámolási követelmények újszerűségére, az ESMA-nak iránymutatásokat kell kiadnia az illetékes nemzeti hatóságok számára a 2004/109/EK irányelv hatálya alá tartozó kibocsátók fenntarthatósági beszámolására vonatkozó felügyelet egységesítésének előmozdítása érdekében. Ezen iránymutatásokat csak az uniós szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkező vállalkozások felügyelete tekintetében kell alkalmazni.

| (80) | Az e módosító irányelvben előírt követelmények meghatározása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a fenntarthatósági beszámolási standardok megállapítására és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság standardjainak megállapítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (38) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(80)

Az e módosító irányelvben előírt követelmények meghatározása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a fenntarthatósági beszámolási standardok megállapítására és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság standardjainak megállapítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (38) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (81) | A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen módosító irányelv végrehajtásáról, többek között az alábbiakról: az ezen módosító irányelv céljai elérésének értékelése, beleértve a beszámolási gyakorlatok tagállamok közötti konvergenciáját; a fenntarthatósági beszámolási standardokat önkéntesen alkalmazó kis- és középvállalkozások számának értékelése; annak értékelése, hogy a beszámolási követelmények hatályát ki kell-e terjeszteni, és ha igen, hogyan, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint az Unió területén leányvállalat vagy fióktelep nélkül, közvetlenül az Unió belső piacán működő harmadik országbeli vállalkozások tekintetében; az ezen módosító irányelv által bevezetett, a harmadik országbeli vállalkozások leányvállalataira és fióktelepeire vonatkozó beszámolási követelmények végrehajtásának értékelése, beleértve a 2013/34/EU irányelv szerinti beszámolási követelmények hatálya alá tartozó leányvállalattal vagy fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli vállalkozások számának értékelését; a végrehajtási mechanizmus és a vonatkozó, a 2013/34/EU irányelvben meghatározott küszöbértékek értékelése; annak értékelése, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítani kell-e az ezen módosító irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások által közzétett fenntarthatósági beszámolókhoz való hozzáférést, és ha igen, hogyan.
  Az e módosító irányelv végrehajtásáról szóló jelentést 2029. április 30-ig, majd azt követően háromévente közzé kell tenni, és adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolni hozzá. A Bizottságnak 2028. december 31-ig felül kell vizsgálnia a fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piaci koncentrációjának szintjét, és arról beszámolót kell készítenie. A felülvizsgálat során figyelembe kell vennie a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra alkalmazandó nemzeti rendszereket, és értékelnie kell, hogy az ilyen nemzeti rendszerek hozzájárulnak-e a bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piacának megnyitásához, és ha igen, milyen mértékben. A Bizottságnak 2028. december 31-ig értékelnie kell a fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piacának megfelelő diverzifikációját és a fenntarthatósági beszámolás megfelelő minőségét biztosító lehetséges jogi intézkedéseket. A fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piaci koncentrációjának szintjéről szóló jelentést 2028 december 31-ig kell eljuttatni az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, és adott esetben jogalkotási javaslatokkal kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen módosító irányelv végrehajtásáról, többek között az alábbiakról: az ezen módosító irányelv céljai elérésének értékelése, beleértve a beszámolási gyakorlatok tagállamok közötti konvergenciáját; a fenntarthatósági beszámolási standardokat önkéntesen alkalmazó kis- és középvállalkozások számának értékelése; annak értékelése, hogy a beszámolási követelmények hatályát ki kell-e terjeszteni, és ha igen, hogyan, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint az Unió területén leányvállalat vagy fióktelep nélkül, közvetlenül az Unió belső piacán működő harmadik országbeli vállalkozások tekintetében; az ezen módosító irányelv által bevezetett, a harmadik országbeli vállalkozások leányvállalataira és fióktelepeire vonatkozó beszámolási követelmények végrehajtásának értékelése, beleértve a 2013/34/EU irányelv szerinti beszámolási követelmények hatálya alá tartozó leányvállalattal vagy fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli vállalkozások számának értékelését; a végrehajtási mechanizmus és a vonatkozó, a 2013/34/EU irányelvben meghatározott küszöbértékek értékelése; annak értékelése, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítani kell-e az ezen módosító irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások által közzétett fenntarthatósági beszámolókhoz való hozzáférést, és ha igen, hogyan.

Az e módosító irányelv végrehajtásáról szóló jelentést 2029. április 30-ig, majd azt követően háromévente közzé kell tenni, és adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolni hozzá. A Bizottságnak 2028. december 31-ig felül kell vizsgálnia a fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piaci koncentrációjának szintjét, és arról beszámolót kell készítenie. A felülvizsgálat során figyelembe kell vennie a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra alkalmazandó nemzeti rendszereket, és értékelnie kell, hogy az ilyen nemzeti rendszerek hozzájárulnak-e a bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piacának megnyitásához, és ha igen, milyen mértékben. A Bizottságnak 2028. december 31-ig értékelnie kell a fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piacának megfelelő diverzifikációját és a fenntarthatósági beszámolás megfelelő minőségét biztosító lehetséges jogi intézkedéseket. A fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piaci koncentrációjának szintjéről szóló jelentést 2028 december 31-ig kell eljuttatni az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, és adott esetben jogalkotási javaslatokkal kell kiegészíteni.

| (82) | Mivel ezen módosító irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés léptéke vagy hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ezen módosító irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(82)

Mivel ezen módosító irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés léptéke vagy hatása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ezen módosító irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (83) | Az 537/2014/EU rendeletet, a 2004/109/EK irányelvet, a 2006/43/EK irányelvet és a 2013/34/EU irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(83)

Az 537/2014/EU rendeletet, a 2004/109/EK irányelvet, a 2006/43/EK irányelvet és a 2013/34/EU irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (84) | Az EKB-val konzultációra került sor, és a bank 2021. szeptember 7-én véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(84)

Az EKB-val konzultációra került sor, és a bank 2021. szeptember 7-én véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2013/34/EU irányelv módosításai

A 2013/34/EU irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3)   Az ezen irányelv 19a., 29a., 29d., 29a., 30. és 33. cikkében, 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában, (34) cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint 51. cikkében előírt, összehangoló intézkedéseket a tagállamoknak a következő vállalkozásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseire is alkalmazni kell, függetlenül a vállalkozások társasági formájától, feltéve hogy ezek a vállalkozások nagyvállalkozások, vagy olyan kis- és középvállalkozások – a mikrovállalkozásokat kivéve –, amelyek az ezen irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek:






  a) | a 91/674/EGK tanácsi irányelv (*1) 2. cikkének (1) bekezdése szerinti biztosítóintézetek; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 1. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Az ezen irányelv 19a., 29a., 29d., 29a., 30. és 33. cikkében, 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában, (34) cikkének (2) és (3) bekezdésében, valamint 51. cikkében előírt, összehangoló intézkedéseket a tagállamoknak a következő vállalkozásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseire is alkalmazni kell, függetlenül a vállalkozások társasági formájától, feltéve hogy ezek a vállalkozások nagyvállalkozások, vagy olyan kis- és középvállalkozások – a mikrovállalkozásokat kivéve –, amelyek az ezen irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek:

a)

a 91/674/EGK tanácsi irányelv (*1) 2. cikkének (1) bekezdése szerinti biztosítóintézetek;

| b) | az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek;
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az e bekezdés első albekezdésben említett összehangoló intézkedéseket a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) 2. cikke (5) bekezdésének 2–23. pontjában felsorolt vállalkozásokra. |
| --- | --- |

b)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek;

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az e bekezdés első albekezdésben említett összehangoló intézkedéseket a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*3) 2. cikke (5) bekezdésének 2–23. pontjában felsorolt vállalkozásokra.

(4)   Az ezen irányelv 19a., 29a. és 29d. cikkében előírt összehangoló intézkedések nem alkalmazandók az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) 2. cikke 12. pontjának b) és f) alpontjában felsorolt pénzügyi termékekre.

(5)   A 40a–40d. cikkben előírt összehangoló intézkedések a tagállamok azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseire is alkalmazandók, amelyek valamely tagállam jogának hatálya alá nem tartozó, de az I. mellékletben felsorolt vállalkozástípusokhoz hasonló társasági formában működő vállalkozások leányvállalkozásaira és fióktelepeire vonatkoznak.

(*1)  A Tanács 1991. december 19-i 91/674/EGK irányelve a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról (HL L 374., 1991.12.31., 7. o.)."

*1

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.)."

*2

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.)."

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1.o.).;”
  "

*4

| (2) | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(5) | „nettó árbevétel”: a termékek értékesítéséből és szolgáltatások nyújtásából származó összeg, az árengedmények, a hozzáadottérték-adó és az árbevételhez közvetlenül kapcsolódó egyéb adók levonása után; az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett biztosítóintézetek esetében azonban a „nettó árbevétel” fogalmát az 91/674/EGK tanácsi irányelv (*5) 35. cikkével és 66. cikkének 2. pontjával összhangban kell meghatározni; az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett hitelintézetek esetében a „nettó árbevétel” fogalmát a 86/635/EGK tanácsi irányelv (*6) 43. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban kell meghatározni; és az ezen irányelv 40a. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vállalkozások esetében a „nettó árbevétel” a vállalkozás pénzügyi kimutatásainak elkészítéséhez alapul szolgáló pénzügyi beszámolási keretrendszer által vagy annak értelmében meghatározott bevétel; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(5)

„nettó árbevétel”: a termékek értékesítéséből és szolgáltatások nyújtásából származó összeg, az árengedmények, a hozzáadottérték-adó és az árbevételhez közvetlenül kapcsolódó egyéb adók levonása után; az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett biztosítóintézetek esetében azonban a „nettó árbevétel” fogalmát az 91/674/EGK tanácsi irányelv (*5) 35. cikkével és 66. cikkének 2. pontjával összhangban kell meghatározni; az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett hitelintézetek esetében a „nettó árbevétel” fogalmát a 86/635/EGK tanácsi irányelv (*6) 43. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban kell meghatározni; és az ezen irányelv 40a. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vállalkozások esetében a „nettó árbevétel” a vállalkozás pénzügyi kimutatásainak elkészítéséhez alapul szolgáló pénzügyi beszámolási keretrendszer által vagy annak értelmében meghatározott bevétel;

*5

*6

(*5)  A Tanács 1991. december 19-i 91/674/EGK irányelve a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról (HL L 374., 1991.12.31., 7. o.)."

*5

(*6)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).”
  "

*6

| b) | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „(17) | „fenntarthatósági kérdések”: környezeti, társadalmi és emberi jogok, valamint irányítási tényezők, ideértve az (EU) 2019/2088 rendelet 2. cikkének 24. pontjában meghatározott fenntarthatósági tényezőket is; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„(17)

„fenntarthatósági kérdések”: környezeti, társadalmi és emberi jogok, valamint irányítási tényezők, ideértve az (EU) 2019/2088 rendelet 2. cikkének 24. pontjában meghatározott fenntarthatósági tényezőket is;

| (18) | „fenntarthatósági beszámolás”: a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkról való beszámolás a 19a., 29a. és 29d. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

(18)

„fenntarthatósági beszámolás”: a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó információkról való beszámolás a 19a., 29a. és 29d. cikkel összhangban;

| (19) | „kulcsfontosságú immateriális erőforrások”: olyan, fizikai formát nem öltő erőforrások, amelyektől a vállalkozás üzleti modellje alapvető módon függ, és amelyek a vállalkozás számára az értékteremtés forrásai; |
| --- | --- |

(19)

„kulcsfontosságú immateriális erőforrások”: olyan, fizikai formát nem öltő erőforrások, amelyektől a vállalkozás üzleti modellje alapvető módon függ, és amelyek a vállalkozás számára az értékteremtés forrásai;

| (20) | „független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató”: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*7) megfelelően, az ezen irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett konkrét megfelelőségértékelési tevékenység tekintetében akkreditált megfelelőségértékelő szervezet. |
| --- | --- |

(20)

„független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató”: a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*7) megfelelően, az ezen irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett konkrét megfelelőségértékelési tevékenység tekintetében akkreditált megfelelőségértékelő szervezet.

*7

(*7)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az akkreditálás előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).;"

*7

| (3) | A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A nagyvállalkozásoknak és az olyan kis- és középvállalkozásoknak – a mikrovállalkozásokat kivéve – , amelyek a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, be kell számolniuk a kulcsfontosságú immateriális erőforrásokra vonatkozó információkról, és ki kell fejteniük, hogy a vállalkozás üzleti modellje hogyan függ alapvető módon ezektől az erőforrásoktól, és hogy ezek az erőforrások hogyan jelentik a vállalkozás számára az értékteremtés forrásait.”; |
| --- | --- |

(3)

A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A nagyvállalkozásoknak és az olyan kis- és középvállalkozásoknak – a mikrovállalkozásokat kivéve – , amelyek a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, be kell számolniuk a kulcsfontosságú immateriális erőforrásokra vonatkozó információkról, és ki kell fejteniük, hogy a vállalkozás üzleti modellje hogyan függ alapvető módon ezektől az erőforrásoktól, és hogy ezek az erőforrások hogyan jelentik a vállalkozás számára az értékteremtés forrásait.”;

| (4) | A 19a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „19a. cikk
  Fenntarthatósági beszámolás

  (1)   A nagyvállalkozásoknak és az olyan kis- és középvállalkozásoknak – a mikrovállalkozásokat kivéve – , amelyek a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, a vezetés beszámolójában fel kell tüntetniük a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásainak megértéséhez szükséges információkat, valamint az annak megértéséhez szükséges információkat, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan befolyásolják a vállalkozás fejlődését, teljesítményét és helyzetét.
  Az első albekezdésben említett információknak a vezetés beszámolójában egyértelműen azonosítható módon, a vezetés beszámolójának egy külön szakaszában kell szerepelniük.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett információ az alábbiakat tartalmazza:






  a) | a vállalkozás üzleti modelljének és stratégiájának rövid leírása, beleértve a következőket:






  i. | a vállalkozás üzleti modelljének és stratégiájának a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciája; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

A 19a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19a. cikk

Fenntarthatósági beszámolás

(1)   A nagyvállalkozásoknak és az olyan kis- és középvállalkozásoknak – a mikrovállalkozásokat kivéve – , amelyek a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, a vezetés beszámolójában fel kell tüntetniük a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásainak megértéséhez szükséges információkat, valamint az annak megértéséhez szükséges információkat, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan befolyásolják a vállalkozás fejlődését, teljesítményét és helyzetét.

Az első albekezdésben említett információknak a vezetés beszámolójában egyértelműen azonosítható módon, a vezetés beszámolójának egy külön szakaszában kell szerepelniük.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információ az alábbiakat tartalmazza:

a)

a vállalkozás üzleti modelljének és stratégiájának rövid leírása, beleértve a következőket:

i.

a vállalkozás üzleti modelljének és stratégiájának a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciája;

| ii. | a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó lehetőségei; |
| --- | --- |

ii.

a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó lehetőségei;

| iii. | a vállalkozás annak biztosítására irányuló tervei, beleértve a végrehajtási intézkedéseket és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket, hogy üzleti modellje és stratégiája összeegyeztethető legyen a fenntartható gazdaságra való átállással és a globális felmelegedés 1,5 °C-ra való korlátozásával, összhangban az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodással (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás) és az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*8) meghatározott, a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel, valamint adott esetben a vállalkozás szénnel, olajjal és gázzal kapcsolatos tevékenységeknek való kitettsége; |
| --- | --- |

iii.

a vállalkozás annak biztosítására irányuló tervei, beleértve a végrehajtási intézkedéseket és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket, hogy üzleti modellje és stratégiája összeegyeztethető legyen a fenntartható gazdaságra való átállással és a globális felmelegedés 1,5 °C-ra való korlátozásával, összhangban az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodással (a továbbiakban: Párizsi Megállapodás) és az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (*8) meghatározott, a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel, valamint adott esetben a vállalkozás szénnel, olajjal és gázzal kapcsolatos tevékenységeknek való kitettsége;

| iv. | a vállalkozás üzleti modellje és stratégiája hogyan veszi figyelembe a vállalkozás érdekelt feleinek érdekeit és a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

iv.

a vállalkozás üzleti modellje és stratégiája hogyan veszi figyelembe a vállalkozás érdekelt feleinek érdekeit és a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásait;

| v. | hogyan hajtották végre a vállalkozás stratégiáját a fenntarthatósági kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

v.

hogyan hajtották végre a vállalkozás stratégiáját a fenntarthatósági kérdések tekintetében;

| b) | a vállalkozás által meghatározott fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos, határidőhöz kötött célok ismertetése, beleértve adott esetben a legalább 2030-ra és 2050-ra vonatkozó abszolút üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékeket, a vállalkozás által e célok elérése felé tett előrehaladás ismertetése, valamint egy nyilatkozatot arról, hogy a vállalkozás környezetvédelmi tényezőkkel kapcsolatos céljai meggyőző tudományos bizonyítékokon alapulnak-e; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás által meghatározott fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos, határidőhöz kötött célok ismertetése, beleértve adott esetben a legalább 2030-ra és 2050-ra vonatkozó abszolút üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékeket, a vállalkozás által e célok elérése felé tett előrehaladás ismertetése, valamint egy nyilatkozatot arról, hogy a vállalkozás környezetvédelmi tényezőkkel kapcsolatos céljai meggyőző tudományos bizonyítékokon alapulnak-e;

| c) | az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepének ismertetése, valamint az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelmük és készségeik vagy az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésük; |
| --- | --- |

c)

az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepének ismertetése, valamint az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelmük és készségeik vagy az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésük;

| d) | a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos politikáinak ismertetése; |
| --- | --- |

d)

a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos politikáinak ismertetése;

| e) | a fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó, az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek tagjainak kínált ösztönző rendszerek meglétére vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

a fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó, az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek tagjainak kínált ösztönző rendszerek meglétére vonatkozó információk;

| f) | a következők leírása:






  i. | a vállalkozás által a fenntarthatósági kérdések tekintetében és adott esetben a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelményekkel összhangban végrehajtott átvilágítási eljárás; |
| --- | --- | --- |

f)

a következők leírása:

i.

a vállalkozás által a fenntarthatósági kérdések tekintetében és adott esetben a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelményekkel összhangban végrehajtott átvilágítási eljárás;

| ii. | a vállalkozás saját műveleteivel és értékláncával – beleértve termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncát – összefüggő főbb tényleges vagy lehetséges káros hatások, az ezen hatások azonosítását és nyomon követését célzó intézkedések, valamint más olyan káros hatások, amelyeket a vállalkozás az egyéb, vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelmények alapján köteles azonosítani; |
| --- | --- |

ii.

a vállalkozás saját műveleteivel és értékláncával – beleértve termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncát – összefüggő főbb tényleges vagy lehetséges káros hatások, az ezen hatások azonosítását és nyomon követését célzó intézkedések, valamint más olyan káros hatások, amelyeket a vállalkozás az egyéb, vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelmények alapján köteles azonosítani;

| iii. | a tényleges vagy lehetséges káros hatások megelőzése, mérséklése, orvoslása vagy megszüntetése érdekében a vállalkozás által hozott intézkedések és azok eredményei; |
| --- | --- |

iii.

a tényleges vagy lehetséges káros hatások megelőzése, mérséklése, orvoslása vagy megszüntetése érdekében a vállalkozás által hozott intézkedések és azok eredményei;

| g) | a vállalkozást a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatban érintő főbb kockázatok leírása, beleértve a vállalkozás említett kérdésektől való főbb függéseinek leírását, és ezen kockázatok vállalkozás általi kezelésének módját; |
| --- | --- |

g)

a vállalkozást a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatban érintő főbb kockázatok leírása, beleértve a vállalkozás említett kérdésektől való főbb függéseinek leírását, és ezen kockázatok vállalkozás általi kezelésének módját;

| h) | az a)–g) pontban említett közzétételek szempontjából lényeges mutatók. |
| --- | --- |

h)

az a)–g) pontban említett közzétételek szempontjából lényeges mutatók.

A vállalkozásoknak be kell számolniuk az e cikk (1) bekezdésével összhangban a vezetés beszámolójában szereplő információk azonosítása érdekében végzett folyamatról. Az e bekezdés első albekezdésében felsorolt információknak adott esetben tartalmazniuk kell a rövid, közép- és hosszú távú időhorizontokra vonatkozó információkat.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információknak adott esetben tartalmazniuk kell a vállalkozás saját műveleteire és értékláncára vonatkozó információkat, beleértve termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncát.

A tagállamok által az (EU) 2022/2464 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*9) 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadandó intézkedések alkalmazásának első három évében, és abban az esetben, ha az értékláncára vonatkozóan nem áll rendelkezésre minden szükséges információ, a vállalkozásnak ismertetnie kell az értékláncára vonatkozó szükséges információk megszerzése érdekében tett erőfeszítéseket, annak okait, hogy miért nem lehetett minden szükséges információt beszerezni, valamint az összes szükséges információ jövőbeli beszerzésére vonatkozó terveit.

Az (1) és (2) bekezdésben említett információknak adott esetben hivatkozásokat kell tartalmazniuk a vezetés beszámolójában a 19. cikkel összhangban szereplő egyéb információkra és az éves pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre, és további magyarázatokkal kell szolgálniuk azokkal kapcsolatban.

A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a vállalkozás üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének és helyzetének, valamint tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.

(4)   A vállalkozásoknak az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett információkról a 29b. cikk szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően kell beszámolniuk.

(5)   A vállalkozás vezetése a megfelelő szinten tájékoztatja a munkavállalók képviselőit, és megvitatja velük a vonatkozó információkat, valamint a fenntarthatósági információk megszerzésének és ellenőrzésének módját. A munkavállalók képviselőinek véleményét adott esetben közölni kell az érintett igazgatási, irányító vagy felügyeleti testületekkel.

(6)   E cikk (2)–(4) bekezdésétől eltérve, valamint e cikk (9) és (10) bekezdésének sérelme nélkül, az e cikk (1) bekezdésében említett kis- és középvállalkozások, az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 145. pontjában meghatározott kis méretű és nem összetett intézmények, a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*10) 13. cikkének 2. pontjában meghatározott zárt biztosítóintézetek és az említett irányelv 13. cikkének 5. pontjában meghatározott zárt viszontbiztosítóintézetek fenntarthatósági beszámolásukat a következő információkra korlátozhatják:

| a) | a vállalkozás üzleti modelljének és stratégiájának rövid leírása; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozás üzleti modelljének és stratégiájának rövid leírása;

| b) | a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos politikáinak ismertetése; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos politikáinak ismertetése;

| c) | a vállalkozás főbb tényleges vagy lehetséges káros hatásai a fenntarthatósági kérdések tekintetében, valamint az ezek azonosítása, nyomon követése, megelőzése, mérséklése vagy orvosolása érdekében hozott intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozás főbb tényleges vagy lehetséges káros hatásai a fenntarthatósági kérdések tekintetében, valamint az ezek azonosítása, nyomon követése, megelőzése, mérséklése vagy orvosolása érdekében hozott intézkedések;

| d) | a vállalkozást a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatban érintő főbb kockázatok, valamint az, hogy a vállalkozás hogyan kezeli ezeket a kockázatokat; |
| --- | --- |

d)

a vállalkozást a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatban érintő főbb kockázatok, valamint az, hogy a vállalkozás hogyan kezeli ezeket a kockázatokat;

| e) | az a)–d) pontban említett információk közzététele szempontjából szükséges kulcsfontosságú mutatók. |
| --- | --- |

e)

az a)–d) pontban említett információk közzététele szempontjából szükséges kulcsfontosságú mutatók.

Azoknak a kis- és középvállalkozásoknak, kis méretű és nem összetett intézményeknek, valamint zárt biztosítóintézeteknek és zárt viszontbiztosítóintézeteknek, amelyek élnek az első albekezdésben említett eltéréssel, a 29c. cikkben említett, kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban kell beszámolniuk.

(7)   A 2028. január 1-je előtt kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan az olyan kis- és középvállalkozások, amelyek a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, az e cikk (1) bekezdésétől eltérve dönthetnek úgy, hogy a vezetés beszámolójában nem tüntetik fel az e cikk (1) bekezdésében említett információkat. Ilyen esetekben azonban a vállalkozás a vezetés beszámolójában röviden ismerteti, hogy miért nem készített fenntarthatósági beszámolót.

(8)   Az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott követelményeket teljesítő vállalkozásokat, valamint az e cikk (6) bekezdésében megállapított eltéréssel élő vállalkozásokat úgy kell tekinteni, hogy teljesítették a 19. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott követelményt.

(9)   Amennyiben az e bekezdés második albekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, a leányvállalkozásnak minősülő vállalkozás mentesül az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól (a továbbiakban: a mentesített leányvállalkozás), ha az ilyen vállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely anyavállalkozás vezetésének a 29. és 29a. cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában. Az a vállalkozás, amely egy harmadik országban letelepedett anyavállalkozás leányvállalkozása, szintén mentesül az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól, amennyiben az ilyen vállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek az említett, harmadik országban letelepedett anyavállalkozás összevont fenntarthatósági beszámolójában, és amennyiben az említett, összevont fenntarthatósági beszámolást a 29b. cikk szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban vagy az említett fenntarthatósági beszámolási standardok rendelkezéseivel egyenértékű – a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*11) 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon végzik el.

Az első albekezdés szerinti mentesség a következő feltételek teljesülésétől függ:

| a) | a mentesített leányvállalkozás vezetésének beszámolója tartalmazza a következő információk mindegyikét:






  i. | annak az anyavállalkozásnak nevét és székhelyét, amely csoportszinten információt jelent e cikkel összhangban, vagy az ezen irányelv 29b. cikke szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardok rendelkezéseivel egyenértékű – a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon; |
| --- | --- | --- |

a)

a mentesített leányvállalkozás vezetésének beszámolója tartalmazza a következő információk mindegyikét:

i.

annak az anyavállalkozásnak nevét és székhelyét, amely csoportszinten információt jelent e cikkel összhangban, vagy az ezen irányelv 29b. cikke szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardok rendelkezéseivel egyenértékű – a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon;

| ii. | az anyavállalkozás vezetésének az e bekezdés első albekezdésében említett összevont beszámolójára vagy adott esetben az anyavállalkozás összevont fenntarthatósági beszámolójára, valamint az ezen irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett bizonyossági véleményre vagy az ezen albekezdés b) pontjában említett bizonyossági véleményre mutató internetes hivatkozásokat; |
| --- | --- |

ii.

az anyavállalkozás vezetésének az e bekezdés első albekezdésében említett összevont beszámolójára vagy adott esetben az anyavállalkozás összevont fenntarthatósági beszámolójára, valamint az ezen irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett bizonyossági véleményre vagy az ezen albekezdés b) pontjában említett bizonyossági véleményre mutató internetes hivatkozásokat;

| iii. | azt a tényt, hogy a vállalkozás mentesül az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól; |
| --- | --- |

iii.

azt a tényt, hogy a vállalkozás mentesül az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól;

| b) | ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, összevont fenntarthatósági beszámolóját, valamint az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó, az említett anyavállalkozásra vonatkozó nemzeti jog szerint az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény készítésére felhatalmazott egy vagy több személy vagy cég által készített bizonyossági véleményt az ezen irányelv 30. cikkével és azon tagállami joggal összhangban kell közzétenni, amely hatálya alá a mentesített leányvállalkozás tartozik; |
| --- | --- |

b)

ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, összevont fenntarthatósági beszámolóját, valamint az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó, az említett anyavállalkozásra vonatkozó nemzeti jog szerint az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény készítésére felhatalmazott egy vagy több személy vagy cég által készített bizonyossági véleményt az ezen irányelv 30. cikkével és azon tagállami joggal összhangban kell közzétenni, amely hatálya alá a mentesített leányvállalkozás tartozik;

| c) | ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*12) 8. cikkében meghatározott, az Unióban letelepedett, mentesített leányvállalkozás és leányvállalkozásai által végzett tevékenységekre vonatkozó közzétételeket belefoglalják a mentesített leányvállalkozás vezetőségének beszámolójába vagy a harmadik országban letelepedett anyavállalkozás által végzett összevont fenntarthatósági beszámolásba; |
| --- | --- |

c)

ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*12) 8. cikkében meghatározott, az Unióban letelepedett, mentesített leányvállalkozás és leányvállalkozásai által végzett tevékenységekre vonatkozó közzétételeket belefoglalják a mentesített leányvállalkozás vezetőségének beszámolójába vagy a harmadik országban letelepedett anyavállalkozás által végzett összevont fenntarthatósági beszámolásba;

Az a tagállam, amely nemzeti jogának hatálya alá a mentesített leányvállalkozás tartozik, előírhatja, hogy az anyavállalkozás vezetésének összevont beszámolóját vagy adott esetben összevont fenntarthatósági beszámolóját egy, az említett tagállam által elfogadott nyelven tegyék közzé, és hogy az e nyelvre történő minden szükséges fordítást biztosítsanak. A nem hitelesített fordításnak tartalmaznia kell egy erre vonatkozó nyilatkozatot.

Azoknak a vállalkozásoknak, amelyek a 37. cikkel összhangban mentesülnek a vezetés beszámolójának elkészítése alól, nem kell megadniuk az e bekezdés második albekezdése a) pontjának i-iii. alpontjában említett információkat, feltéve, hogy e vállalkozások a 37. cikkel összhangban közzéteszik a vezetés összevont beszámolóját.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazásában, és ha az 575/2013/EU rendelet 10. cikke alkalmazandó, az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett, olyan központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézeteket, amely az 575/2013/EU rendelet 10. cikkében foglalt feltételek mellett őket felügyeli, az említett központi szerv leányvállalkozásaként kell kezelni.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazásában az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett, a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett pénzügyi kapcsolat alapján egy csoport részét képező és az említett irányelv 213. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontjával összhangban csoportszintű felügyelet alatt álló biztosítóintézeteket az említett csoport anyavállalkozása leányvállalkozásaként kell kezelni.

(10)   A (9) bekezdésben meghatározott mentesség az e cikk követelményeinek hatálya alá tartozó, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre is alkalmazandó, kivéve az ezen irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységeknek minősülő nagyvállalkozásokat.

(*8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.)."

*8

(*9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2464 irányelve (2022. december 14.) a 537/2014/EU rendeletnek, a 2004/109/EK irányelvnek, a 2006/43/EK irányelvnek és 2013/34/EU irányelvnek a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás tekintetében történő módosításáról (HL L 322.., 2022.12.16, 15. o.)."

*9

(*10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II.) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.)."

*10

(*11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.)."

*11

(*12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198, 2020.6.22., 13 o.).”;"

*12

| (5) | A 20. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása a nemre és egyéb szempontokra, például az életkorra, fogyatékosságra vagy a tanulmányi és szakmai háttérre tekintettel, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

A 20. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása a nemre és egyéb szempontokra, például az életkorra, fogyatékosságra vagy a tanulmányi és szakmai háttérre tekintettel, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.”;

| b) | a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A 19a. cikk hatálya alá tartozó vállalkozásokat úgy kell tekinteni, hogy teljesítették az e bekezdés első albekezdésének g) pontjában meghatározott kötelezettséget, amennyiben fenntarthatósági beszámolójuk részeként közlik az említett pontban előírt információkat, vállalatirányítási nyilatkozatukba pedig erre vonatkozó hivatkozást illesztenek be.”; |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 19a. cikk hatálya alá tartozó vállalkozásokat úgy kell tekinteni, hogy teljesítették az e bekezdés első albekezdésének g) pontjában meghatározott kötelezettséget, amennyiben fenntarthatósági beszámolójuk részeként közlik az említett pontban előírt információkat, vállalatirányítási nyilatkozatukba pedig erre vonatkozó hivatkozást illesztenek be.”;

| (6) | A 23. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (4) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az a) pontban említett összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat és a nagyobb vállalkozáscsoport vezetésének összevont beszámolóját a csoport anyavállalkozása készíti el vagy azon tagállam jogával összhangban, amelynek a hatálya alá az anyavállalkozás tartozik, vagy ezen irányelvvel összhangban –a 29a. cikkben meghatározott követelmények kivételével –, vagy az 1606/2002/EK rendeletnek megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal összhangban;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

A 23. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (4) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az a) pontban említett összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat és a nagyobb vállalkozáscsoport vezetésének összevont beszámolóját a csoport anyavállalkozása készíti el vagy azon tagállam jogával összhangban, amelynek a hatálya alá az anyavállalkozás tartozik, vagy ezen irányelvvel összhangban –a 29a. cikkben meghatározott követelmények kivételével –, vagy az 1606/2002/EK rendeletnek megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal összhangban;”;

| b) | a (8) bekezdésben a b) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | ezen irányelvvel összhangban, a 29a. cikkben meghatározott követelmények kivételével,”; |
| --- | --- | --- |

b)

a (8) bekezdésben a b) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

ezen irányelvvel összhangban, a 29a. cikkben meghatározott követelmények kivételével,”;

| c) | a (8) bekezdésben a b) pont iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „iii. | a 29a. cikkben meghatározott követelmények kivételével az ezen irányelvvel összhangban elkészített összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokkal és a vezetés összevont beszámolójával egyenértékű módon, vagy”; |
| --- | --- | --- |

c)

a (8) bekezdésben a b) pont iii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„iii.

a 29a. cikkben meghatározott követelmények kivételével az ezen irányelvvel összhangban elkészített összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokkal és a vezetés összevont beszámolójával egyenértékű módon, vagy”;

| (7) | A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „29a. cikk
  Összevont (konszolidált) fenntarthatósági beszámolás

  (1)   A 3. cikk (7) bekezdésében említettek szerinti nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásainak a vezetés összevont beszámolójában fel kell tüntetniük a csoport fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásainak megértéséhez szükséges információkat, valamint az annak megértéséhez szükséges információkat, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdések hogyan befolyásolják a csoport fejlődését, teljesítményét és helyzetét.
  Az első albekezdésben említett információknak a vezetés összevont beszámolójában egyértelműen azonosítható módon, a vezetés összevont beszámolójának egy külön szakaszában kell szerepelniük.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett információnak az alábbiakat kell tartalmaznia:






  a) | a csoport üzleti modelljének és stratégiájának rövid leírása, beleértve a következőket:






  i. | a csoport üzleti modelljének és stratégiájának a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciája; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„29a. cikk

Összevont (konszolidált) fenntarthatósági beszámolás

(1)   A 3. cikk (7) bekezdésében említettek szerinti nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásainak a vezetés összevont beszámolójában fel kell tüntetniük a csoport fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásainak megértéséhez szükséges információkat, valamint az annak megértéséhez szükséges információkat, hogy a fenntarthatósággal kapcsolatos kérdések hogyan befolyásolják a csoport fejlődését, teljesítményét és helyzetét.

Az első albekezdésben említett információknak a vezetés összevont beszámolójában egyértelműen azonosítható módon, a vezetés összevont beszámolójának egy külön szakaszában kell szerepelniük.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információnak az alábbiakat kell tartalmaznia:

a)

a csoport üzleti modelljének és stratégiájának rövid leírása, beleértve a következőket:

i.

a csoport üzleti modelljének és stratégiájának a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatok tekintetében fennálló rezilienciája;

| ii. | a csoport fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó lehetőségei; |
| --- | --- |

ii.

a csoport fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó lehetőségei;

| iii. | a csoport annak biztosítására irányuló tervei, beleértve a végrehajtási intézkedéseket és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket, hogy üzleti modellje és stratégiája összeegyeztethető legyen a fenntartható gazdaságra való átállással és a globális felmelegedés 1,5 °C-ra való korlátozásával, összhangban a Párizsi Megállapodással és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott, a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel, valamint adott esetben a csoport szénnel, olajjal és gázzal kapcsolatos tevékenységeknek való kitettsége; |
| --- | --- |

iii.

a csoport annak biztosítására irányuló tervei, beleértve a végrehajtási intézkedéseket és a kapcsolódó pénzügyi és beruházási terveket, hogy üzleti modellje és stratégiája összeegyeztethető legyen a fenntartható gazdaságra való átállással és a globális felmelegedés 1,5 °C-ra való korlátozásával, összhangban a Párizsi Megállapodással és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott, a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésére irányuló célkitűzéssel, valamint adott esetben a csoport szénnel, olajjal és gázzal kapcsolatos tevékenységeknek való kitettsége;

| iv. | a csoport üzleti modellje és stratégiája hogyan veszi figyelembe a csoport érdekelt feleinek érdekeit és a csoport fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

iv.

a csoport üzleti modellje és stratégiája hogyan veszi figyelembe a csoport érdekelt feleinek érdekeit és a csoport fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásait;

| v. | hogyan hajtották végre a csoport stratégiáját a fenntarthatósági kérdések tekintetében; |
| --- | --- |

v.

hogyan hajtották végre a csoport stratégiáját a fenntarthatósági kérdések tekintetében;

| b) | a csoport által meghatározott fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos, határidőhöz kötött célok ismertetése, beleértve adott esetben a legalább 2030-ra és 2050-ra vonatkozó abszolút üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékeket, a csoport által e célok elérése felé tett előrehaladás ismertetése, valamint egy nyilatkozat arról, hogy a csoport környezetvédelmi tényezőkkel kapcsolatos céljai meggyőző tudományos bizonyítékokon alapulnak-e; |
| --- | --- |

b)

a csoport által meghatározott fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos, határidőhöz kötött célok ismertetése, beleértve adott esetben a legalább 2030-ra és 2050-ra vonatkozó abszolút üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékeket, a csoport által e célok elérése felé tett előrehaladás ismertetése, valamint egy nyilatkozat arról, hogy a csoport környezetvédelmi tényezőkkel kapcsolatos céljai meggyőző tudományos bizonyítékokon alapulnak-e;

| c) | az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepének ismertetése, valamint az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelmük és készségeik vagy az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésük; |
| --- | --- |

c)

az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepének ismertetése, valamint az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelmük és készségeik vagy az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésük;

| d) | a csoport fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos politikáinak ismertetése; |
| --- | --- |

d)

a csoport fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos politikáinak ismertetése;

| e) | a fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó, az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek tagjainak kínált ösztönző rendszerek meglétére vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

a fenntarthatósági kérdésekhez kapcsolódó, az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek tagjainak kínált ösztönző rendszerek meglétére vonatkozó információk;

| f) | a következők leírása:






  i. | a csoport által a fenntarthatósági kérdések tekintetében és adott esetben a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelményekkel összhangban végrehajtott átvilágítási eljárás; |
| --- | --- | --- |

f)

a következők leírása:

i.

a csoport által a fenntarthatósági kérdések tekintetében és adott esetben a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelményekkel összhangban végrehajtott átvilágítási eljárás;

| ii. | a csoport saját műveleteivel és értékláncával – beleértve termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncát – összefüggő főbb tényleges vagy lehetséges káros hatások, az ezen hatások azonosítását és nyomon követését célzó intézkedések, valamint más olyan káros hatások, amelyeket az anyavállalkozás a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos egyéb uniós követelmények alapján köteles azonosítani; |
| --- | --- |

ii.

a csoport saját műveleteivel és értékláncával – beleértve termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncát – összefüggő főbb tényleges vagy lehetséges káros hatások, az ezen hatások azonosítását és nyomon követését célzó intézkedések, valamint más olyan káros hatások, amelyeket az anyavállalkozás a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos egyéb uniós követelmények alapján köteles azonosítani;

| iii. | a tényleges vagy lehetséges káros hatások megelőzése, mérséklése, orvoslása vagy megszüntetése érdekében a csoport által hozott intézkedések és azok eredményei; |
| --- | --- |

iii.

a tényleges vagy lehetséges káros hatások megelőzése, mérséklése, orvoslása vagy megszüntetése érdekében a csoport által hozott intézkedések és azok eredményei;

| g) | a csoportot a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatban érintő főbb kockázatok leírása, beleértve a csoportnak az említett kérdésektől való főbb függéseit, és ezen kockázatok a csoport általi kezelésének módját; |
| --- | --- |

g)

a csoportot a fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatban érintő főbb kockázatok leírása, beleértve a csoportnak az említett kérdésektől való főbb függéseit, és ezen kockázatok a csoport általi kezelésének módját;

| h) | az a)–g) pontban említett közzétételek szempontjából lényeges mutatók. |
| --- | --- |

h)

az a)–g) pontban említett közzétételek szempontjából lényeges mutatók.

Az anyavállalkozásoknak be kell számolniuk az e cikk (1) bekezdésével összhangban a vezetés összevont beszámolójában szereplő információk azonosítása érdekében végzett folyamatról. Az e bekezdés első albekezdésében felsorolt információknak adott esetben tartalmazniuk kell a rövid, közép- és hosszú távú időhorizontokra vonatkozó információkat.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett információknak adott esetben tartalmazniuk kell a csoport saját műveleteire és értékláncára vonatkozó információkat, beleértve termékeit és szolgáltatásait, üzleti kapcsolatait és ellátási láncát.

A tagállamok által az (EU) 2022/2464 irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadandó intézkedések alkalmazásának első három évében, és abban az esetben, ha az értékláncára vonatkozóan nem áll rendelkezésre minden szükséges információ, az anyavállalkozásnak ismertetnie kell az értékláncára vonatkozó szükséges információk megszerzése érdekében tett erőfeszítéseket, annak okait, hogy miért nem lehetett minden szükséges információt beszerezni, valamint az összes szükséges információ jövőbeli beszerzésére vonatkozó terveit.

Az (1) és (2) bekezdésben említett információknak adott esetben hivatkozásokat kell tartalmazniuk a vezetés összevont beszámolójában az ezen irányelv 29. cikkével összhangban szereplő egyéb információkra és az összevont pénzügyi kimutatásokban közölt összegekre, és további magyarázatokkal kell szolgálniuk azokkal kapcsolatban.

A tagállamok engedélyezhetik a küszöbön álló fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk kihagyását azon kivételes esetekben, amikor a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljáró és a véleményért kollektív felelősséggel tartozó, ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületi tagok megfelelő indokolással ellátott véleménye szerint az ilyen információ közzététele súlyosan sértené a csoport üzleti helyzetét, feltéve, hogy e kihagyás nem akadályozza a csoport fejlődésének, teljesítményének és helyzetének, valamint tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.

(4)   Amennyiben a beszámoló vállalkozás jelentős különbségeket állapít meg a csoport kockázatai vagy hatásai, valamint egy vagy több leányvállalkozásának kockázatai vagy hatásai között, a vállalkozásnak adott esetben pontos magyarázatot kell adnia az érintett leányvállalkozás vagy leányvállalkozások kockázatairól és hatásairól.

A vállalkozásoknak fel kell tüntetniük, hogy a konszolidációban szereplő leányvállalkozások közül melyek mentesülnek a 19a. cikk (9) bekezdése, vagy a 29a. cikk (8) bekezdése szerint az éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolás alól.

(5)   Az anyavállalkozásoknak az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett információkról a 29b. cikk szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően kell beszámolniuk.

(6)   Az anyavállalkozás vezetése a megfelelő szinten tájékoztatja a munkavállalók képviselőit, és megvitatja velük a vonatkozó információkat, valamint a fenntarthatósági információk megszerzésének és ellenőrzésének módját. A munkavállalók képviselőinek véleményét adott esetben közölni kell az érintett igazgatási, irányító vagy felügyeleti testületekkel.

(7)   Az e cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott követelményeket teljesítő anyavállalkozásokat úgy kell tekinteni, hogy teljesítették a 19. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében és a 19a. cikkben meghatározott követelményeket.

(8)   Amennyiben az e bekezdés második albekezdésében foglalt feltételek teljesülnek, a leányvállalkozásnak minősülő anyavállalkozás mentesül az e cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól (a továbbiakban: a mentesített anyavállalkozás), ha az ilyen anyavállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek valamely más vállalkozás vezetésének a 29. cikkel és e cikkel összhangban elkészített összevont beszámolójában. Az az anyavállalkozás, amely egy harmadik országban letelepedett anyavállalkozás leányvállalkozása, szintén mentesül az e cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól, amennyiben az ilyen anyavállalkozás és leányvállalkozásai szerepelnek az említett, harmadik országban letelepedett anyavállalkozás összevont fenntarthatósági beszámolójában, és amennyiben az említett, összevont fenntarthatósági beszámolást a 29b. cikk szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban vagy az említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal egyenértékű – a 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon végzik el.

Az első albekezdés szerinti mentesség a következő feltételek teljesülésétől függ:

| a) | A mentesített anyavállalkozás vezetése beszámolójának tartalmaznia kell az összes alábbi információt:






  i. | annak az anyavállalkozásnak nevét és székhelyét, amely csoportszinten információt jelent e cikkel összhangban, vagy az ezen irányelv 29b. cikke szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal egyenértékű – a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon; |
| --- | --- | --- |

a)

A mentesített anyavállalkozás vezetése beszámolójának tartalmaznia kell az összes alábbi információt:

i.

annak az anyavállalkozásnak nevét és székhelyét, amely csoportszinten információt jelent e cikkel összhangban, vagy az ezen irányelv 29b. cikke szerint elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal egyenértékű – a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon;

| ii. | az anyavállalkozás vezetésének az e bekezdés első albekezdésében említett összevont beszámolójára vagy adott esetben az anyavállakozás összevont fenntarthatósági beszámolójára, valamint az ezen irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett bizonyossági véleményre vagy az ezen albekezdés b) pontjában említett bizonyossági véleményre mutató internetes hivatkozásokat; |
| --- | --- |

ii.

az anyavállalkozás vezetésének az e bekezdés első albekezdésében említett összevont beszámolójára vagy adott esetben az anyavállakozás összevont fenntarthatósági beszámolójára, valamint az ezen irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett bizonyossági véleményre vagy az ezen albekezdés b) pontjában említett bizonyossági véleményre mutató internetes hivatkozásokat;

| iii. | azt a tényt, hogy az anyavállalkozás mentesül az e cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól; |
| --- | --- |

iii.

azt a tényt, hogy az anyavállalkozás mentesül az e cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott kötelezettségek alól;

| b) | ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, összevont fenntarthatósági beszámolóját, valamint az említett anyavállalkozásra vonatkozó nemzeti jog szerint az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény készítésére felhatalmazott egy vagy több személy vagy cég által készített bizonyossági véleményt a 30. cikkel és azon tagállami joggal összhangban kell közzétenni, amely hatálya alá a mentesített anyavállalkozás tartozik. |
| --- | --- |

b)

ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, összevont fenntarthatósági beszámolóját, valamint az említett anyavállalkozásra vonatkozó nemzeti jog szerint az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény készítésére felhatalmazott egy vagy több személy vagy cég által készített bizonyossági véleményt a 30. cikkel és azon tagállami joggal összhangban kell közzétenni, amely hatálya alá a mentesített anyavállalkozás tartozik.

| c) | ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében meghatározott – az Unióban letelepedett és az ezen irányelv 19a. cikkének (9) bekezdése alapján a fenntarthatósági beszámolás alól mentesített leányvállalkozás által végzett tevékenységekre vonatkozó – közzétételeket belefoglalják a mentesített anyavállalkozás vezetőségének beszámolójába vagy a harmadik országban letelepedett anyavállalkozás által végzett összevont fenntarthatósági beszámolásba. |
| --- | --- |

c)

ha az anyavállalkozás harmadik országban letelepedett vállalkozás, az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében meghatározott – az Unióban letelepedett és az ezen irányelv 19a. cikkének (9) bekezdése alapján a fenntarthatósági beszámolás alól mentesített leányvállalkozás által végzett tevékenységekre vonatkozó – közzétételeket belefoglalják a mentesített anyavállalkozás vezetőségének beszámolójába vagy a harmadik országban letelepedett anyavállalkozás által végzett összevont fenntarthatósági beszámolásba.

Az a tagállam, amely nemzeti jogának hatálya alá a mentesített anyavállalkozás tartozik, előírhatja, hogy az anyavállalkozás vezetésének összevont beszámolóját vagy adott esetben összevont fenntarthatósági beszámolóját egy, az említett tagállam által elfogadott nyelven tegyék közzé, és hogy az e nyelvre történő minden szükséges fordítást biztosítsanak. A nem hitelesített fordításnak tartalmaznia kell egy erre vonatkozó nyilatkozatot.

Azoknak az anyavállalkozásoknak, amelyek a 37. cikkel összhangban mentesülnek a vezetés beszámolójának elkészítése alól, nem kell megadniuk az e bekezdés második albekezdése a) pontjának i–iii. alpontjában említett információkat, feltéve, hogy e vállalkozások a 37. cikkel összhangban közzéteszik a vezetés összevont beszámolóját.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazásában, és ha az 575/2013/EU rendelet 10. cikke alkalmazandó, az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett, olyan központi szervhez tartósan kapcsolt hitelintézeteket, amely az 575/2013/EU rendelet 10. cikkében foglalt feltételek mellett őket felügyeli, az említett központi szerv leányvállalkozásaként kell kezelni.

E bekezdés első albekezdésének alkalmazásában az ezen irányelv 1. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett, a 2009/138/EK irányelv 212. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett pénzügyi kapcsolat alapján egy csoport részét képező és az említett irányelv 213. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontjával összhangban csoportszintű felügyelet alatt álló biztosítóintézeteket az említett csoport anyavállalkozása leányvállalkozásainak kell tekinteni.

(9)   A (8) bekezdésben meghatározott mentesség az e cikk követelményeinek hatálya alá tartozó, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre is alkalmazandó, kivéve az ezen irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységeknek minősülő nagyvállalkozásokat.”;

| (8) | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:


  „6A. FEJEZET


  FENNTARTHATÓSÁGI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK



  „29b. cikk
  Fenntarthatósági beszámolási standardok

  (1)   A Bizottság ezen irányelv kiegészítése céljából a 49. cikknek megfelelően fenntarthatósági beszámolási standardokat előíró, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el. Az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak a 19a. és a 29a. cikkel összhangban jelenteniük kell, és adott esetben meg kell határozniuk az ezen információk bemutatására használandó struktúrát is.
  Az e bekezdés első albekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a Bizottság 2023. június 30-ig meghatározza azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak a 19a. cikk (1) és (2) bekezdésével, valamint adott esetben a 29a. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban jelenteniük kell, amely információk között legalább azoknak szerepelniük kell, amelyekre az (EU) 2019/2088 rendeletben előírt közzétételi kötelezettségek hatálya alá tartozó pénzügyi piaci szereplőknek az említett kötelezettségek teljesítéséhez szükségük van.
  Az első albekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a Bizottság 2024. június 30-ig meghatározza a következőket:






  i. | szükség esetén azokat a kiegészítő információkat, amelyeket a vállalkozásoknak jelenteniük kell a 19a. cikk (2) bekezdésében felsorolt fenntarthatósági kérdések és beszámolási területek tekintetében; |
| --- | --- | --- |

(8)

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„6A. FEJEZET

FENNTARTHATÓSÁGI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK

„29b. cikk

Fenntarthatósági beszámolási standardok

(1)   A Bizottság ezen irányelv kiegészítése céljából a 49. cikknek megfelelően fenntarthatósági beszámolási standardokat előíró, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el. Az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak a 19a. és a 29a. cikkel összhangban jelenteniük kell, és adott esetben meg kell határozniuk az ezen információk bemutatására használandó struktúrát is.

Az e bekezdés első albekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a Bizottság 2023. június 30-ig meghatározza azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak a 19a. cikk (1) és (2) bekezdésével, valamint adott esetben a 29a. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban jelenteniük kell, amely információk között legalább azoknak szerepelniük kell, amelyekre az (EU) 2019/2088 rendeletben előírt közzétételi kötelezettségek hatálya alá tartozó pénzügyi piaci szereplőknek az említett kötelezettségek teljesítéséhez szükségük van.

Az első albekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a Bizottság 2024. június 30-ig meghatározza a következőket:

i.

szükség esetén azokat a kiegészítő információkat, amelyeket a vállalkozásoknak jelenteniük kell a 19a. cikk (2) bekezdésében felsorolt fenntarthatósági kérdések és beszámolási területek tekintetében;

| ii. | azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak arra az ágazatra vonatkozóan kell jelenteniük, amelyben működnek. |
| --- | --- |

ii.

azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak arra az ágazatra vonatkozóan kell jelenteniük, amelyben működnek.

Az első albekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott beszámolási követelmények legkorábban négy hónappal a Bizottság általi elfogadásukat követően lépnek hatályba.

A harmadik albekezdés ii. pontjában előírt információk meghatározására irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság különös figyelmet fordít az egyes ágazatok fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos kockázatainak és hatásainak mértékére, figyelembe véve azt a tényt, hogy a kockázatok és hatások egyes ágazatok esetében magasabbak, mint mások esetében.

A Bizottság az alkalmazásuk kezdőnapját követően legalább háromévente felülvizsgálja az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, figyelembe véve az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) szakmai tanácsát, és amennyiben szükséges, módosítja az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a vonatkozó fejlemények, többek között a nemzetközi standardokkal kapcsolatos fejlemények figyelembevétele érdekében.

A Bizottság évente legalább egyszer konzultál az Európai Parlamenttel, és közösen konzultál az (EU) 2020/852 rendelet 24. cikkében említett, fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoporttal és az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkében említett számviteli szabályozó bizottsággal az EFRAG munkaprogramjáról, a fenntarthatósági beszámolási standardokkal kapcsolatos fejleményeket illetően.

(2)   A fenntarthatósági beszámolási standardoknak biztosítaniuk kell a jelentett információk minőségét azáltal, hogy előírják, hogy a jelentett információknak érthetőnek, relevánsnak, ellenőrizhetőnek és összehasonlíthatónak kell lenniük, és azokat hitelt érdemlő módon kell bemutatni. El kell kerülni, hogy a fenntarthatósági beszámolási standardok aránytalan adminisztratív terhet rójanak a vállalkozásokra, többek között azáltal, hogy az (5) bekezdés a) pontjában előírtak szerint a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó globális standardalkotási kezdeményezések munkáját.

A fenntarthatósági beszámolási standardoknak egy adott fenntarthatósági beszámolási standard tárgyának figyelembevételével:

| a) | meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az alábbi környezetvédelmi tényezőkről:






  i. | az éghajlatváltozás mérséklése, beleértve az 1., 2. és adott esetben a 3. alkalmazási körbe tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátást; |
| --- | --- | --- |

a)

meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az alábbi környezetvédelmi tényezőkről:

i.

az éghajlatváltozás mérséklése, beleértve az 1., 2. és adott esetben a 3. alkalmazási körbe tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátást;

| ii. | az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás; |
| --- | --- |

ii.

az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás;

| iii. | a vízi és tengeri erőforrások; |
| --- | --- |

iii.

a vízi és tengeri erőforrások;

| iv. | az erőforrások felhasználása és a körforgásos gazdaság; |
| --- | --- |

iv.

az erőforrások felhasználása és a körforgásos gazdaság;

| v. | szennyezés; |
| --- | --- |

v.

szennyezés;

| vi. | a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák; |
| --- | --- |

vi.

a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák;

| b) | meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az alábbi társadalmi és emberi jogi tényezőkről:






  i. | a mindenki számára biztosítandó egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség, beleértve a nemek közötti egyenlőséget és az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő bért, a képzés és készségfejlesztés, a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatása és integrációja, a munkahelyi erőszak és zaklatás elleni intézkedések, valamint a sokszínűség; |
| --- | --- | --- |

b)

meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az alábbi társadalmi és emberi jogi tényezőkről:

i.

a mindenki számára biztosítandó egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség, beleértve a nemek közötti egyenlőséget és az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő bért, a képzés és készségfejlesztés, a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatása és integrációja, a munkahelyi erőszak és zaklatás elleni intézkedések, valamint a sokszínűség;

| ii. | munkafeltételek, beleértve a biztonságos foglalkoztatást, munkaidő, megfelelő bérek, szociális párbeszéd, egyesülési szabadság, üzemi tanácsok megléte, kollektív tárgyalások, beleértve a kollektív szerződések hatálya alá tartozó munkavállalók arányát, a munkavállalók tájékoztatáshoz, konzultációhoz és részvételhez való joga, a munka és a magánélet közötti egyensúly, valamint egészség és biztonság; |
| --- | --- |

ii.

munkafeltételek, beleértve a biztonságos foglalkoztatást, munkaidő, megfelelő bérek, szociális párbeszéd, egyesülési szabadság, üzemi tanácsok megléte, kollektív tárgyalások, beleértve a kollektív szerződések hatálya alá tartozó munkavállalók arányát, a munkavállalók tájékoztatáshoz, konzultációhoz és részvételhez való joga, a munka és a magánélet közötti egyensúly, valamint egészség és biztonság;

| iii. | az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényében és más alapvető emberi jogi ENSZ-egyezményekben, többek között a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeiben, továbbá az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményében, az Európai Szociális Chartában és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott emberi jogok, alapvető szabadságok, demokratikus elvek és normák tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

iii.

az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényében és más alapvető emberi jogi ENSZ-egyezményekben, többek között a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeiben, továbbá az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményében, az Európai Szociális Chartában és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott emberi jogok, alapvető szabadságok, demokratikus elvek és normák tiszteletben tartása;

| c) | meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az alábbi irányítási tényezőkről:






  i. | az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepe és azok összetétele, valamint az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelmük és készségeik vagy az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésük; |
| --- | --- | --- |

c)

meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a vállalkozásoknak közzé kell tenniük az alábbi irányítási tényezőkről:

i.

az ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületek fenntarthatósági kérdésekkel kapcsolatos szerepe és azok összetétele, valamint az említett szerep betöltéséhez szükséges szakértelmük és készségeik vagy az ilyen szakértelemhez és készségekhez való hozzáférésük;

| ii. | a vállalkozás belső ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereinek főbb jellemzői a fenntarthatósági beszámolási és a döntéshozatali folyamat összefüggésében; |
| --- | --- |

ii.

a vállalkozás belső ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereinek főbb jellemzői a fenntarthatósági beszámolási és a döntéshozatali folyamat összefüggésében;

| iii. | üzleti etika és vállalati kultúra, beleértve a korrupció és a megvesztegetés elleni küzdelmet, a visszaélést bejelentő személyek védelme és állatjólét; |
| --- | --- |

iii.

üzleti etika és vállalati kultúra, beleértve a korrupció és a megvesztegetés elleni küzdelmet, a visszaélést bejelentő személyek védelme és állatjólét;

| iv. | a vállalkozás politikai befolyásának gyakorlásához kapcsolódó tevékenységei és kötelezettségvállalásai, beleértve lobbitevékenységeit is; |
| --- | --- |

iv.

a vállalkozás politikai befolyásának gyakorlásához kapcsolódó tevékenységei és kötelezettségvállalásai, beleértve lobbitevékenységeit is;

| v. | a vállalkozás és az ügyfelek, a beszállítók, valamint a vállalkozás tevékenységei által érintett közösségek közötti kapcsolatok kezelése és minősége, beleértve a fizetési gyakorlatokat is, különös tekintettel a késedelmes fizetésre a kis- és középvállalkozások felé. |
| --- | --- |

v.

a vállalkozás és az ügyfelek, a beszállítók, valamint a vállalkozás tevékenységei által érintett közösségek közötti kapcsolatok kezelése és minősége, beleértve a fizetési gyakorlatokat is, különös tekintettel a késedelmes fizetésre a kis- és középvállalkozások felé.

(3)   A fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk a vállalkozások által adott esetben jelentendő előretekintő, visszamenőleges jellegű, minőségi és mennyiségi információkat.

(4)   A fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük azokat a nehézségeket, amelyekkel a vállalkozások szembesülhetnek az értékláncuk szereplőitől – különösen azoktól, amelyekre nem vonatkoznak a 19a. vagy 29a. cikkben megállapított fenntarthatósági beszámolási követelmények –, valamint a feltörekvő piacokon és gazdaságokban működő beszállítóktól való információgyűjtés során. Az értékláncok tekintetében a fenntarthatósági beszámolási standardoknak olyan közzétételeket kell meghatározniuk, amelyek az értékláncba tartozó vállalkozások kapacitásaival és jellemzőivel, valamint tevékenységeik léptékével és összetettségével arányosak, illetve mindezek szempontjából relevánsak, különösen azon vállalkozások esetében, amelyekre nem vonatkoznak a 19a. vagy 29a. cikkben megállapított fenntarthatósági beszámolási követelmények. A fenntarthatósági beszámolási standardok nem határozhatnak meg olyan közzétételeket, amelyek megkövetelnék a vállalkozásoktól, hogy olyan információkat szerezzenek be az értékláncukban lévő kis- és középvállalkozásoktól, amelyek meghaladják a 29c. cikkben említett, kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok szerint közzéteendő információkat.

Az első albekezdés nem sérti a vállalkozásokra vonatkozó, az átvilágítási eljárás lefolytatásával kapcsolatos uniós követelményeket.

(5)   Az (1) bekezdés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a következőket:

| a) | a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó globális szabványosítási kezdeményezések munkáját, valamint a természeti tőke elszámolására, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elszámolására, a felelős üzleti magatartásra, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a fenntartható fejlődésre vonatkozó meglévő standardokat és kereteket; |
| --- | --- |

a)

a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó globális szabványosítási kezdeményezések munkáját, valamint a természeti tőke elszámolására, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás elszámolására, a felelős üzleti magatartásra, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra és a fenntartható fejlődésre vonatkozó meglévő standardokat és kereteket;

| b) | azokat az információkat, amelyekre a pénzügyi piaci szereplőknek az (EU) 2019/2088 rendeletben és az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott közzétételi kötelezettségeik teljesítéséhez szükségük van; |
| --- | --- |

b)

azokat az információkat, amelyekre a pénzügyi piaci szereplőknek az (EU) 2019/2088 rendeletben és az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott közzétételi kötelezettségeik teljesítéséhez szükségük van;

| c) | az (EU) 2020/852 rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott kritériumokat, mutatókat és módszertanokat, beleértve az említett rendelet 10. cikkének (3) bekezdése, 11. cikkének (3) bekezdése, 12. cikkének (2) bekezdése, 13. cikkének (2) bekezdése, 14. cikkének (2) bekezdése és 15. cikkének (2) bekezdése alapján megállapított technikai vizsgálati kritériumokat, valamint az említett rendelet 8. cikke alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott jelentéstételi követelményeket; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2020/852 rendelet alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott kritériumokat, mutatókat és módszertanokat, beleértve az említett rendelet 10. cikkének (3) bekezdése, 11. cikkének (3) bekezdése, 12. cikkének (2) bekezdése, 13. cikkének (2) bekezdése, 14. cikkének (2) bekezdése és 15. cikkének (2) bekezdése alapján megállapított technikai vizsgálati kritériumokat, valamint az említett rendelet 8. cikke alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározott jelentéstételi követelményeket;

| d) | a referenciamutató-kezelőkre a referenciamutató-nyilatkozatban és a referenciamutatók módszertanában alkalmazandó közzétételi követelményeket és az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók kialakítására vonatkozó, a Bizottság (EU) 2020/1816 (*13), (EU) 2020/1817 (*14) és (EU) 2020/1818 (*15) felhatalmazáson alapuló rendeletével összhangban lévő minimumszabályokat; |
| --- | --- |

d)

a referenciamutató-kezelőkre a referenciamutató-nyilatkozatban és a referenciamutatók módszertanában alkalmazandó közzétételi követelményeket és az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók kialakítására vonatkozó, a Bizottság (EU) 2020/1816 (*13), (EU) 2020/1817 (*14) és (EU) 2020/1818 (*15) felhatalmazáson alapuló rendeletével összhangban lévő minimumszabályokat;

| e) | az (EU) 575/2013 rendelet 434a. cikke alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározott közzétételeket; |
| --- | --- |

e)

az (EU) 575/2013 rendelet 434a. cikke alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározott közzétételeket;

| f) | a 2013/179/EU bizottsági ajánlást (*16); |
| --- | --- |

f)

a 2013/179/EU bizottsági ajánlást (*16);

| g) | a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*17); |
| --- | --- |

g)

a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*17);

| h) | az (EU) 2021/1119 rendeletet; |
| --- | --- |

h)

az (EU) 2021/1119 rendeletet;

| i) | az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*18); |
| --- | --- |

i)

az 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (*18);

| j) | az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*19). |
| --- | --- |

j)

az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*19).

29c. cikk

A kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardok

(1)   A Bizottság 2024. június 30-ig ezen irányelv kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 49. cikknek megfelelően, amelyekben a kis- és középvállalkozások kapacitásaival és jellemzőivel, valamint tevékenységeinek léptékével és összetettségével arányos, és mindezek szempontjából releváns fenntarthatósági beszámolási standardokat ír elő. Az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak meg kell határozniuk azokat az információkat, amelyeket a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában említett kis- és középvállalkozásoknak a 19a. cikk (6) bekezdésével összhangban jelenteniük kell.

Az első albekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban megállapított beszámolási követelmények legkorábban négy hónappal a Bizottság általi elfogadásukat követően lépnek hatályba.

(2)   A kis- és középvállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolási standardoknak figyelembe kell venniük a 29b. cikk (2)–(5) bekezdésében foglalt kritériumokat. A lehetséges mértékig meg kell határozniuk az ezen információk bemutatására használandó struktúrát is.

(3)   A Bizottság az alkalmazásuk kezdőnapját követően legalább háromévente felülvizsgálja az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat, figyelembe véve az EFRAG szakmai tanácsát, és amennyiben szükséges, módosítja a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a vonatkozó fejlemények, többek között a nemzetközi standardokkal kapcsolatos fejlemények figyelembevétele érdekében.

(*13)  A Bizottság (EU) 2020/1816 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 17.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőknek az egyes előállított és közzétett referenciamutatókban történő megjelenítési módjára vonatkozóan a referenciamutató-nyilatkozatban foglalt magyarázat tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 406., 2020.12.3., 1. o.)."

*13

(*14)  A Bizottság (EU) 2020/1817 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 17.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőknek a referenciamutatók módszertanában való megjelenítési módjára vonatkozó magyarázat minimális tartalma tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 406., 2020.12.3., 12. o.)."

*14

(*15)  A Bizottság (EU) 2020/1818 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 17.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az uniós éghajlatváltozási referenciamutatókra és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatókra vonatkozó minimumszabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 406., 2020.12.3., 17. o.)."

*15

(*16)  A Bizottság 2013/179/EU ajánlása (2013. április 9.) a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére szolgáló egységes módszerek alkalmazásáról (HL L 124., 2013.5.4., 1. o.)."

*16

(*17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.)."

*17

(*18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete (2009. november 25.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 342., 2009.12.22., 1. o.)."

*18

(*19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.)”
  "

*19

| (9) | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:


  „6B. FEJEZET


  EGYSÉGES ELEKTRONIKUS BESZÁMOLÁSI FORMÁTUM



  29d. cikk
  Egységes elektronikus beszámolási formátum

  (1)   Az ezen irányelv 19a. cikkében említett követelmények hatálya alá tartozó vállalkozásoknak az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*20) 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban kell elkészíteniük a vezetés beszámolóját, és az említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott elektronikus beszámolási formátumnak megfelelően meg kell jelölniük a fenntarthatósági beszámolójukat, beleértve az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében előírt közzétételeket is.


  (2)   A 29a. cikkben említett követelmények hatálya alá tartozó anyavállalkozásoknak az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban kell elkészíteniük a vezetés összevont beszámolóját, és az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt elektronikus beszámolási formátumnak megfelelően meg kell jelölniük a fenntarthatósági beszámolójukat, beleértve az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében előírt közzétételeket is.




  (*20)  A Bizottság (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 17.) a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egységes elektronikus beszámolási formátumot meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 143., 2019.5.29., 1. o.).”;" |
| --- | --- |

(9)

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„6B. FEJEZET

EGYSÉGES ELEKTRONIKUS BESZÁMOLÁSI FORMÁTUM

29d. cikk

Egységes elektronikus beszámolási formátum

(1)   Az ezen irányelv 19a. cikkében említett követelmények hatálya alá tartozó vállalkozásoknak az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*20) 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban kell elkészíteniük a vezetés beszámolóját, és az említett, felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott elektronikus beszámolási formátumnak megfelelően meg kell jelölniük a fenntarthatósági beszámolójukat, beleértve az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében előírt közzétételeket is.

(2)   A 29a. cikkben említett követelmények hatálya alá tartozó anyavállalkozásoknak az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkében meghatározott elektronikus beszámolási formátumban kell elkészíteniük a vezetés összevont beszámolóját, és az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt elektronikus beszámolási formátumnak megfelelően meg kell jelölniük a fenntarthatósági beszámolójukat, beleértve az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében előírt közzétételeket is.

(*20)  A Bizottság (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 17.) a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egységes elektronikus beszámolási formátumot meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 143., 2019.5.29., 1. o.).”;"

*20

| (10) | A 30. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozások ésszerű határidőn belül – amely nem haladhatja meg a mérlegfordulónapot követő 12 hónapot – közzéteszik a megfelelően jóváhagyott éves pénzügyi kimutatásokat és a vezetés beszámolóját, a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég ezen irányelv 34. cikkében említett véleményével és nyilatkozatával együtt, adott esetben az ezen irányelv 29d. cikkében említett elektronikus beszámolási formátumban, az egyes tagállamok joga által az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*21) 1. címének III. fejezetével összhangban meghatározottak szerint.
  A tagállamok előírhatják a 19a. és 29a. cikk hatálya alá tartozó vállalkozások számára, hogy honlapjukon díjmentesen a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék a vezetés beszámolóját. Amennyiben a vállalkozás nem rendelkezik honlappal, a tagállamok előírhatják számára, hogy kérésre bocsássa rendelkezésre a vezetése beszámolójának nyomtatott példányát.
  Amennyiben valamely független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató a 34. cikk (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett véleményt ad ki, az említett véleményt az e bekezdés első albekezdésében említett dokumentumokkal együtt közzé kell tenni.
  A tagállamok ugyanakkor mentesíthetik a vállalkozásokat a vezetés beszámolója közzétételének kötelezettsége alól, amennyiben az említett beszámolónak vagy egy részének a másolata kérésre könnyen beszerezhető olyan áron, amely nem haladja meg annak adminisztratív költségét.
  Az e bekezdés negyedik albekezdésében megállapított mentesség nem alkalmazható a 19a. és 29a. cikkben megállapított fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozó vállalkozásokra.


  (*21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).”;" |
| --- | --- |

(10)

A 30. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozások ésszerű határidőn belül – amely nem haladhatja meg a mérlegfordulónapot követő 12 hónapot – közzéteszik a megfelelően jóváhagyott éves pénzügyi kimutatásokat és a vezetés beszámolóját, a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég ezen irányelv 34. cikkében említett véleményével és nyilatkozatával együtt, adott esetben az ezen irányelv 29d. cikkében említett elektronikus beszámolási formátumban, az egyes tagállamok joga által az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*21) 1. címének III. fejezetével összhangban meghatározottak szerint.

A tagállamok előírhatják a 19a. és 29a. cikk hatálya alá tartozó vállalkozások számára, hogy honlapjukon díjmentesen a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék a vezetés beszámolóját. Amennyiben a vállalkozás nem rendelkezik honlappal, a tagállamok előírhatják számára, hogy kérésre bocsássa rendelkezésre a vezetése beszámolójának nyomtatott példányát.

Amennyiben valamely független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató a 34. cikk (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett véleményt ad ki, az említett véleményt az e bekezdés első albekezdésében említett dokumentumokkal együtt közzé kell tenni.

A tagállamok ugyanakkor mentesíthetik a vállalkozásokat a vezetés beszámolója közzétételének kötelezettsége alól, amennyiben az említett beszámolónak vagy egy részének a másolata kérésre könnyen beszerezhető olyan áron, amely nem haladja meg annak adminisztratív költségét.

Az e bekezdés negyedik albekezdésében megállapított mentesség nem alkalmazható a 19a. és 29a. cikkben megállapított fenntarthatósági beszámolási követelmények hatálya alá tartozó vállalkozásokra.

(*21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).”;"

*21

| (11) | A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljárva kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy a következő dokumentumokat ezen irányelv követelményeivel és adott esetben az 1606/2002/EK rendeletnek megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal, az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendelettel, az ezen irányelv 29b. vagy 29c. cikkében említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal, valamint ezen irányelv 29d. cikkének követelményeivel összhangban elkészítsék és közzétegyék:






  a) | az éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés beszámolóját és a vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok; és |
| --- | --- | --- |

(11)

A 33. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületének tagjai a nemzeti jog által rájuk ruházott hatáskörükben eljárva kollektív felelősséggel tartozzanak azért, hogy a következő dokumentumokat ezen irányelv követelményeivel és adott esetben az 1606/2002/EK rendeletnek megfelelően elfogadott nemzetközi számviteli standardokkal, az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendelettel, az ezen irányelv 29b. vagy 29c. cikkében említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal, valamint ezen irányelv 29d. cikkének követelményeivel összhangban elkészítsék és közzétegyék:

a)

az éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés beszámolóját és a vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok; és

| b) | az összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját és az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok.”; |
| --- | --- |

b)

az összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásokat, a vezetés összevont beszámolóját és az összevont vállalatirányítási nyilatkozatot, amennyiben ezek különálló dokumentumok.”;

| (12) | A 8. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

  „A fenntarthatósági beszámolás könyvvizsgálata és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság”; |
| --- | --- |

(12)

A 8. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

„A fenntarthatósági beszámolás könyvvizsgálata és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság”;

| (13) | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdése a következőképpen módosul:






  i) | az a) pont ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | a vezetés beszámolója az alkalmazandó jogi követelményeknek megfelelően készült-e, kivéve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozóan ezen irányelv 19a. cikkében meghatározott követelményeket;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(13)

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdése a következőképpen módosul:

i)

az a) pont ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

a vezetés beszámolója az alkalmazandó jogi követelményeknek megfelelően készült-e, kivéve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozóan ezen irányelv 19a. cikkében meghatározott követelményeket;”;

| ii) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „aa) | adott esetben, korlátozott bizonyosságot nyújtó megbízás alapján, véleményt kell adnia (adniuk) arról, hogy a fenntarthatósági beszámoló teljesíti-e ezen irányelv követelményeit, beleértve a fenntarthatósági beszámoló 29b. vagy 29c. cikk alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardoknak való megfelelését, a vállalkozás által az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően jelentett információk azonosítására szolgáló folyamatot és a fenntarthatósági beszámoló megjelölésére vonatkozó követelmény teljesítését a 29d. cikkel összhangban, valamint, hogy teljesíti-e az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében szereplő beszámolási követelményeket;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„aa)

adott esetben, korlátozott bizonyosságot nyújtó megbízás alapján, véleményt kell adnia (adniuk) arról, hogy a fenntarthatósági beszámoló teljesíti-e ezen irányelv követelményeit, beleértve a fenntarthatósági beszámoló 29b. vagy 29c. cikk alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardoknak való megfelelését, a vállalkozás által az említett fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően jelentett információk azonosítására szolgáló folyamatot és a fenntarthatósági beszámoló megjelölésére vonatkozó követelmény teljesítését a 29d. cikkel összhangban, valamint, hogy teljesíti-e az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében szereplő beszámolási követelményeket;”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagállamok engedélyezhetik a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k)tól vagy könyvvizsgáló cég(ek)től eltérő jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég számára az (1) bekezdés második albekezdésének aa) pontjában említett véleményadást.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagállamok engedélyezhetik a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k)tól vagy könyvvizsgáló cég(ek)től eltérő jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég számára az (1) bekezdés második albekezdésének aa) pontjában említett véleményadást.”;

| c) | a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(4)   A tagállamok engedélyezhetik valamely területükön letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató számára az (1) bekezdés második albekezdésének aa) pontjában említett véleményadást, feltéve, hogy a 2006/43/EK irányelv (*22) 2. cikke (22) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében e független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatóra az említett irányelvben meghatározott követelményekkel egyenértékű követelmények vonatkoznak, különös tekintettel az alábbiakkal kapcsolatos követelményekre:






  a) | képzés és vizsgáztatás, amellyel biztosítható, hogy a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók megszerezzék a fenntarthatósági beszámolással, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos szükséges szakmai ismereteket; |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   A tagállamok engedélyezhetik valamely területükön letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató számára az (1) bekezdés második albekezdésének aa) pontjában említett véleményadást, feltéve, hogy a 2006/43/EK irányelv (*22) 2. cikke (22) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében e független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatóra az említett irányelvben meghatározott követelményekkel egyenértékű követelmények vonatkoznak, különös tekintettel az alábbiakkal kapcsolatos követelményekre:

a)

képzés és vizsgáztatás, amellyel biztosítható, hogy a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók megszerezzék a fenntarthatósági beszámolással, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos szükséges szakmai ismereteket;

| b) | továbbképzés; |
| --- | --- |

b)

továbbképzés;

| c) | minőségbiztosítási rendszerek; |
| --- | --- |

c)

minőségbiztosítási rendszerek;

| d) | szakmai etika, függetlenség, objektivitás, bizalmasság és szakmai titoktartás; |
| --- | --- |

d)

szakmai etika, függetlenség, objektivitás, bizalmasság és szakmai titoktartás;

| e) | kijelölés és felmentés; |
| --- | --- |

e)

kijelölés és felmentés;

| f) | vizsgálatok és szankciók; |
| --- | --- |

f)

vizsgálatok és szankciók;

| g) | a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató munkaszervezése, különös tekintettel a megfelelő erőforrásokra és személyzetre, valamint az ügyfélnyilvántartás és az ügyfélakták vezetésére; valamint |
| --- | --- |

g)

a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató munkaszervezése, különös tekintettel a megfelelő erőforrásokra és személyzetre, valamint az ügyfélnyilvántartás és az ügyfélakták vezetésére; valamint

| h) | a szabálytalanságok jelentése. |
| --- | --- |

h)

a szabálytalanságok jelentése.

A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az (1) bekezdés második albekezdésének aa) pontjában említett véleményt egy független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató adja, az említett véleményt a 2006/43/EK irányelv 26a., 27a. és 28a. cikkével összhangban készítse el, valamint hogy adott esetben az auditbizottság vagy egy erre a célra létrehozott bizottság a 2006/43/EK irányelv 39. cikke (6) bekezdésének e) pontjával összhangban felülvizsgálja és nyomon kövesse a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató függetlenségét.

A tagállamok biztosítják, hogy az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett képzési és vizsgáztatási követelmények ne vonatkozzanak a bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző, a 765/2008/EK rendelettel összhangban a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében 2024. január 1. előtt akkreditált független szolgáltatókra.

A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdés a) pontjában említett képzési és vizsgáztatási követelmények a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében ne vonatkozzanak azokra a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra, amelyeknek a vonatkozó nemzeti követelmények szerinti akkreditációja 2024. január 1-jén még folyamatban van, feltéve, hogy az említett folyamatot 2026. január 1-jéig lezárják.

A tagállamok biztosítják, hogy a harmadik és negyedik albekezdésben említett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók az első albekezdés b) pontja szerinti továbbképzési követelmény keretében megszerezzék a fenntarthatósági beszámolással és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos szükséges ismereteket.

Ha egy tagállam az első albekezdés alapján úgy dönt, hogy engedélyezi a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók számára az (1) bekezdés második albekezdésének aa) pontjában említett véleményadást, akkor ugyanezt a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k)tól eltérő bármely, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló számára is engedélyeznie kell a (3) bekezdés szerint.

(5)   A (4) bekezdésben előírt lehetőséggel élő tagállam (a továbbiakban: fogadó tagállam) 2027. január 6-tól engedélyezi valamely, a fogadó tagállamtól eltérő tagállamban (a továbbiakban: a letelepedés helye szerinti tagállam) letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató számára a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását.

A letelepedés helye szerinti tagállam felelős a területén letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók felügyeletéért, kivéve, ha a fogadó tagállam úgy dönt, hogy felügyeli a területén végzett fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményeknek a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók általi készítését.

Ha a fogadó tagállam úgy dönt, hogy felügyeli a területén végzett fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményeknek egy másik tagállamban bejegyzett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók általi készítését, a fogadó tagállam:

| a) | nem ír elő szigorúbb követelményeket vagy felelősséget az ilyen, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók számára, mint amelyeket a nemzeti jogszabályok a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében az említett fogadó tagállamban letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra vagy könyvvizsgálókra vonatkozóan előírnak; valamint |
| --- | --- |

a)

nem ír elő szigorúbb követelményeket vagy felelősséget az ilyen, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók számára, mint amelyeket a nemzeti jogszabályok a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében az említett fogadó tagállamban letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra vagy könyvvizsgálókra vonatkozóan előírnak; valamint

| b) | tájékoztatja a többi tagállamot a más tagállamokban letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók által készített, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemények felügyeletére vonatkozó döntéséről. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatja a többi tagállamot a más tagállamokban letelepedett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatók által készített, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemények felügyeletére vonatkozó döntéséről.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az uniós jog előírja a vállalkozás számára, hogy a fenntarthatósági beszámolójának elemeit egy akkreditált független harmadik féllel ellenőriztesse, az akkreditált független harmadik fél jelentését vagy a vezetés beszámolójának mellékleteként, vagy bármely más, nyilvánosan hozzáférhető módon hozzáférhetővé tegyék.

(*22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 9.6.2006, 87. o.).”;"

*22

| (14) | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:


  „9A. FEJEZET


  HARMADIK ORSZÁGBELI VÁLLALKOZÁSOKRA VONATKOZÓ BESZÁMOLÁS



  40a. cikk
  Harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolók

  (1)   Minden tagállam előírja, hogy a területén letelepedett olyan leányvállalkozások, amelyek legfelső szintű anyavállalkozása harmadik ország jogának hatálya alá tartozik, olyan fenntarthatósági beszámolót tegyenek közzé és hozzáférhetővé, amely tartalmazza a 29a. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii–v. alpontjában, b)–f) pontjában és adott esetben h) pontjában meghatározott információkat az említett, harmadik országbeli legfelső szintű anyavállalkozás csoportszintjén.
  Az első albekezdés csak azokra a nagy leányvállalkozásokra, valamint kis- és közepes leányvállalkozásokra – a mikrovállalkozásokat kivéve – alkalmazandó, amelyek a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek.
  Minden tagállam előírja, hogy a területén található fióktelep, amely egy harmadik ország jogának hatálya alá tartozó vállalkozás fióktelepe, amely vagy nem tagja egy csoportnak, vagy végső soron egy harmadik ország jogával összhangban létrehozott vállalkozás tulajdonában van, olyan fenntarthatósági beszámolót tegyen közzé és tegyen hozzáférhetővé, amely tartalmazza a 29a. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii-v. alpontjában, b)–f) pontjában és adott esetben h) pontjában meghatározott információkat a harmadik országbeli vállalkozás csoportszintjén, vagy ha ez nem alkalmazható, egyedi szintjén.
  A harmadik albekezdésben említett szabály csak akkor alkalmazandó a fióktelepre, ha a harmadik országbeli vállalkozás nem rendelkezik az első albekezdésben említett leányvállalkozással, és ha a fióktelep az előző pénzügyi évben 40 millió eurót meghaladó nettó árbevételt ért el.
  Az első és a harmadik albekezdés csak akkor alkalmazandó az ezekben az albekezdésekben említett leányvállalatokra vagy fióktelepekre, ha a harmadik országbeli vállalkozás az elmúlt két egymást követő pénzügyi év mindegyikében 150 millió eurót meghaladó nettó árbevételt ért el az Unióban csoport szinten, vagy ha ez nem alkalmazható, akkor egyedi szinten.
  A tagállamok előírhatják az első és harmadik albekezdésben említett leányvállalkozások vagy fióktelepek számára, hogy küldjék meg számukra a területükön és az Unióban a harmadik országbeli vállalkozások által elért nettó árbevételre vonatkozó információkat.


  (2)   A tagállamok előírják, hogy a leányvállalkozás vagy fióktelep által az (1) bekezdésben említettek szerint benyújtott fenntarthatósági beszámolót a 40b. cikk alapján elfogadott standardoknak megfelelően kell elkészíteni.
  Az e bekezdés első albekezdésétől eltérve, az e cikk (1) bekezdésében említett fenntarthatósági beszámolót a 29b. cikk alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban vagy az említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal egyenértékű – a 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon is el lehet készíteni.
  Amennyiben az e bekezdés első albekezdésében említett fenntarthatósági beszámoló elkészítéséhez szükséges információk nem állnak rendelkezésre, az (1) bekezdésben említett leányvállalkozásnak vagy fióktelepnek fel kell kérnie a harmadik országbeli vállalkozást, hogy bocsássa rendelkezésére a kötelezettségei teljesítéséhez szükséges összes információt.
  Abban az esetben, ha nem kapja meg az összes szükséges információt, az (1) bekezdésben említett leányvállalkozásnak vagy fióktelepnek el kell készítenie, közzé- és hozzáférhetővé kell tennie az (1) bekezdésben említett fenntarthatósági beszámolót úgy, hogy az tartalmazza a birtokában lévő, összes megszerzett információt, és nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges információkat.


  (3)   A tagállamok előírják, hogy az (1) bekezdésben említett fenntarthatósági beszámolót a harmadik országbeli vállalkozás vagy valamely tagállam nemzeti joga alapján a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény készítésére felhatalmazott egy vagy több személy vagy cég által készített bizonyossági véleménnyel együtt kell közzétenni.
  Abban az esetben, ha a harmadik országbeli vállalkozás nem nyújtja be az első albekezdés szerinti bizonyossági véleményt, a leányvállalkozásnak vagy fióktelepnek nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges bizonyossági véleményt.


  (4)   A tagállamok évente tájékoztathatják a Bizottságot a 40d. cikkben megállapított közzétételi követelményt teljesítő harmadik országbeli vállalkozások leányvállalkozásairól vagy fióktelepeiről, valamint azokról az esetekről, amikor a beszámolót közzétették, de a fióktelep vagy leányvállalkozás az e cikk (2) bekezdése negyedik albekezdésének megfelelően járt el. A Bizottság honlapján nyilvánosan elérhetővé teszi azon harmadik országbeli vállalkozások jegyzékét, amelyek fenntarthatósági beszámolót tettek közzé.



  40b. cikk
  Fenntarthatósági beszámolási standardok a harmadik országbeli vállalkozások számára
  A Bizottság 2024. június 30-ig ezen irányelv kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a 49. cikknek megfelelően, amelyben a 40a. cikkben említett fenntarthatósági beszámolókban feltüntetendő információkat meghatározó fenntarthatósági beszámolási standardokat ír elő harmadik országbeli vállalkozások számára.


  40c. cikk
  A harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolóknak elkészítésével, közzétételével és hozzáférhetővé tételével kapcsolatos felelősség
  A tagállamok előírják, hogy a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepei felelősek azért, hogy legjobb tudásuk és képességeik szerint biztosítsák azt, hogy fenntarthatósági beszámolójuk a 40a. cikkel összhangban készüljön, és hogy az említett beszámolót a 40d. cikkel összhangban közzé- és hozzáférhetővé tegyék.
  A tagállamok előírják, hogy a 40a. cikkben említett leányvállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai kollektív felelősséggel tartoznak azért, hogy legjobb tudásuk és képességeik szerint biztosítsák azt, hogy fenntarthatósági beszámolójuk a 40a. cikkel összhangban készüljön, és hogy az említett jelentést a 40d. cikkel összhangban közzé- és hozzáférhetővé tegyék.


  40d. cikk
  Közzététel

  (1)   Az ezen irányelv 40a. cikkének (1) bekezdésében említett leányvállalkozások és fióktelepek fenntarthatósági beszámolójukat a bizonyossági véleménnyel és adott esetben az ezen irányelv 40a. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében említett nyilatkozattal együtt azon pénzügyi év mérlegfordulónapját követő 12 hónapon belül teszik közzé, amelyre vonatkozóan a beszámolót készítették, az egyes tagállamok által az (EU) 2017/1132 irányelv 14–28. cikkével és adott esetben az említett irányelv 36. cikkével összhangban előírtak szerint.


  (2)   Amennyiben a fenntarthatósági beszámolót a bizonyossági véleménnyel és adott esetben az e cikk (1) bekezdésével összhangban közzétett nyilatkozattal együtt nem teszik ingyenesen hozzáférhetővé a nyilvánosság számára az (EU) 2017/1132 irányelv 16. cikkében említett nyilvántartás honlapján, a tagállamok biztosítják, hogy a fenntarthatósági beszámolót a bizonyossági véleménnyel és adott esetben a vállalkozások által az e cikk (1) bekezdésével összhangban közzétett nyilatkozattal együtt az Unió legalább egy hivatalos nyelvén, legkésőbb 12 hónappal azon pénzügyi év mérlegfordulónapját követően, amelyre vonatkozóan a beszámolót készítették, a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhetővé tegyék a leányvállalkozás vagy a fióktelep honlapján, az ezen irányelv 40a. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.”; |
| --- | --- |

(14)

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„9A. FEJEZET

HARMADIK ORSZÁGBELI VÁLLALKOZÁSOKRA VONATKOZÓ BESZÁMOLÁS

40a. cikk

Harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolók

(1)   Minden tagállam előírja, hogy a területén letelepedett olyan leányvállalkozások, amelyek legfelső szintű anyavállalkozása harmadik ország jogának hatálya alá tartozik, olyan fenntarthatósági beszámolót tegyenek közzé és hozzáférhetővé, amely tartalmazza a 29a. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii–v. alpontjában, b)–f) pontjában és adott esetben h) pontjában meghatározott információkat az említett, harmadik országbeli legfelső szintű anyavállalkozás csoportszintjén.

Az első albekezdés csak azokra a nagy leányvállalkozásokra, valamint kis- és közepes leányvállalkozásokra – a mikrovállalkozásokat kivéve – alkalmazandó, amelyek a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek.

Minden tagállam előírja, hogy a területén található fióktelep, amely egy harmadik ország jogának hatálya alá tartozó vállalkozás fióktelepe, amely vagy nem tagja egy csoportnak, vagy végső soron egy harmadik ország jogával összhangban létrehozott vállalkozás tulajdonában van, olyan fenntarthatósági beszámolót tegyen közzé és tegyen hozzáférhetővé, amely tartalmazza a 29a. cikk (2) bekezdése a) pontjának iii-v. alpontjában, b)–f) pontjában és adott esetben h) pontjában meghatározott információkat a harmadik országbeli vállalkozás csoportszintjén, vagy ha ez nem alkalmazható, egyedi szintjén.

A harmadik albekezdésben említett szabály csak akkor alkalmazandó a fióktelepre, ha a harmadik országbeli vállalkozás nem rendelkezik az első albekezdésben említett leányvállalkozással, és ha a fióktelep az előző pénzügyi évben 40 millió eurót meghaladó nettó árbevételt ért el.

Az első és a harmadik albekezdés csak akkor alkalmazandó az ezekben az albekezdésekben említett leányvállalatokra vagy fióktelepekre, ha a harmadik országbeli vállalkozás az elmúlt két egymást követő pénzügyi év mindegyikében 150 millió eurót meghaladó nettó árbevételt ért el az Unióban csoport szinten, vagy ha ez nem alkalmazható, akkor egyedi szinten.

A tagállamok előírhatják az első és harmadik albekezdésben említett leányvállalkozások vagy fióktelepek számára, hogy küldjék meg számukra a területükön és az Unióban a harmadik országbeli vállalkozások által elért nettó árbevételre vonatkozó információkat.

(2)   A tagállamok előírják, hogy a leányvállalkozás vagy fióktelep által az (1) bekezdésben említettek szerint benyújtott fenntarthatósági beszámolót a 40b. cikk alapján elfogadott standardoknak megfelelően kell elkészíteni.

Az e bekezdés első albekezdésétől eltérve, az e cikk (1) bekezdésében említett fenntarthatósági beszámolót a 29b. cikk alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardokkal összhangban vagy az említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal egyenértékű – a 2004/109/EK irányelv 23. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében elfogadott, a fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről szóló végrehajtási jogi aktussal összhangban meghatározott – módon is el lehet készíteni.

Amennyiben az e bekezdés első albekezdésében említett fenntarthatósági beszámoló elkészítéséhez szükséges információk nem állnak rendelkezésre, az (1) bekezdésben említett leányvállalkozásnak vagy fióktelepnek fel kell kérnie a harmadik országbeli vállalkozást, hogy bocsássa rendelkezésére a kötelezettségei teljesítéséhez szükséges összes információt.

Abban az esetben, ha nem kapja meg az összes szükséges információt, az (1) bekezdésben említett leányvállalkozásnak vagy fióktelepnek el kell készítenie, közzé- és hozzáférhetővé kell tennie az (1) bekezdésben említett fenntarthatósági beszámolót úgy, hogy az tartalmazza a birtokában lévő, összes megszerzett információt, és nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges információkat.

(3)   A tagállamok előírják, hogy az (1) bekezdésben említett fenntarthatósági beszámolót a harmadik országbeli vállalkozás vagy valamely tagállam nemzeti joga alapján a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény készítésére felhatalmazott egy vagy több személy vagy cég által készített bizonyossági véleménnyel együtt kell közzétenni.

Abban az esetben, ha a harmadik országbeli vállalkozás nem nyújtja be az első albekezdés szerinti bizonyossági véleményt, a leányvállalkozásnak vagy fióktelepnek nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a harmadik országbeli vállalkozás nem bocsátotta rendelkezésre a szükséges bizonyossági véleményt.

(4)   A tagállamok évente tájékoztathatják a Bizottságot a 40d. cikkben megállapított közzétételi követelményt teljesítő harmadik országbeli vállalkozások leányvállalkozásairól vagy fióktelepeiről, valamint azokról az esetekről, amikor a beszámolót közzétették, de a fióktelep vagy leányvállalkozás az e cikk (2) bekezdése negyedik albekezdésének megfelelően járt el. A Bizottság honlapján nyilvánosan elérhetővé teszi azon harmadik országbeli vállalkozások jegyzékét, amelyek fenntarthatósági beszámolót tettek közzé.

40b. cikk

Fenntarthatósági beszámolási standardok a harmadik országbeli vállalkozások számára

A Bizottság 2024. június 30-ig ezen irányelv kiegészítése céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a 49. cikknek megfelelően, amelyben a 40a. cikkben említett fenntarthatósági beszámolókban feltüntetendő információkat meghatározó fenntarthatósági beszámolási standardokat ír elő harmadik országbeli vállalkozások számára.

40c. cikk

A harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó fenntarthatósági beszámolóknak elkészítésével, közzétételével és hozzáférhetővé tételével kapcsolatos felelősség

A tagállamok előírják, hogy a harmadik országbeli vállalkozások fióktelepei felelősek azért, hogy legjobb tudásuk és képességeik szerint biztosítsák azt, hogy fenntarthatósági beszámolójuk a 40a. cikkel összhangban készüljön, és hogy az említett beszámolót a 40d. cikkel összhangban közzé- és hozzáférhetővé tegyék.

A tagállamok előírják, hogy a 40a. cikkben említett leányvállalkozások ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületeinek tagjai kollektív felelősséggel tartoznak azért, hogy legjobb tudásuk és képességeik szerint biztosítsák azt, hogy fenntarthatósági beszámolójuk a 40a. cikkel összhangban készüljön, és hogy az említett jelentést a 40d. cikkel összhangban közzé- és hozzáférhetővé tegyék.

40d. cikk

Közzététel

(1)   Az ezen irányelv 40a. cikkének (1) bekezdésében említett leányvállalkozások és fióktelepek fenntarthatósági beszámolójukat a bizonyossági véleménnyel és adott esetben az ezen irányelv 40a. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében említett nyilatkozattal együtt azon pénzügyi év mérlegfordulónapját követő 12 hónapon belül teszik közzé, amelyre vonatkozóan a beszámolót készítették, az egyes tagállamok által az (EU) 2017/1132 irányelv 14–28. cikkével és adott esetben az említett irányelv 36. cikkével összhangban előírtak szerint.

(2)   Amennyiben a fenntarthatósági beszámolót a bizonyossági véleménnyel és adott esetben az e cikk (1) bekezdésével összhangban közzétett nyilatkozattal együtt nem teszik ingyenesen hozzáférhetővé a nyilvánosság számára az (EU) 2017/1132 irányelv 16. cikkében említett nyilvántartás honlapján, a tagállamok biztosítják, hogy a fenntarthatósági beszámolót a bizonyossági véleménnyel és adott esetben a vállalkozások által az e cikk (1) bekezdésével összhangban közzétett nyilatkozattal együtt az Unió legalább egy hivatalos nyelvén, legkésőbb 12 hónappal azon pénzügyi év mérlegfordulónapját követően, amelyre vonatkozóan a beszámolót készítették, a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhetővé tegyék a leányvállalkozás vagy a fióktelep honlapján, az ezen irányelv 40a. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.”;

| (15) | A 11. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:


  „11. FEJEZET


  ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
  ”; |
| --- | --- |

(15)

A 11. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

„11. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
  ”;

| (16) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „48i. cikk
  Átmeneti rendelkezések

  (1)   2030. január 6-ig a tagállamok engedélyezik azon uniós leányvállalkozások számára, amelyek a 19a. vagy 29a. cikk hatálya alá tartoznak, és amelyek anyavállalkozása nem tartozik valamely tagállam jogának hatálya alá, hogy a 29a. cikk követelményeivel összhangban olyan összevont fenntarthatósági beszámolót készítsenek, amely magában foglalja az ilyen anyavállalkozásnak a 19a. vagy 29a. cikk hatálya alá tartozó összes uniós leányvállalkozását.
  2030. január 6-ig a tagállamok engedélyezik, hogy az e bekezdés első albekezdésében említett összevont fenntarthatósági beszámoló magába foglalja az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében meghatározott közzétételeket, amelyek kiterjednek az e bekezdés első albekezdésében említett anyavállalkozás ezen irányelv 19a. vagy 29a. cikkének hatálya alá tartozó valamennyi uniós leányvállalkozása által végzett tevékenységekre.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett uniós leányvállalkozás a csoport azon uniós leányvállalkozásainak egyike, amelyek az előző öt pénzügyi év legalább egyikében – adott esetben összevont alapon – a legnagyobb forgalmat bonyolították az Unióban.


  (3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett összevont fenntarthatósági beszámolót a 30. cikkel összhangban kell közzétenni.


  (4)   A 19a. cikk (9) bekezdésében és a 29a. cikk (8) bekezdésében meghatározott mentesség alkalmazásában az e cikk (1) bekezdése szerinti beszámolást az anyavállalkozás csoport szintű beszámolásának kell tekinteni az összevont beszámolásban szereplő vállalkozások tekintetében. Az e cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti beszámolást úgy kell tekinteni, hogy teljesíti a 19a. cikk (9) bekezdése második albekezdésének c) pontjában és a 29a. cikk (8) bekezdése második albekezdésének c) pontjában említett feltételeket.”; |
| --- | --- |

(16)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„48i. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   2030. január 6-ig a tagállamok engedélyezik azon uniós leányvállalkozások számára, amelyek a 19a. vagy 29a. cikk hatálya alá tartoznak, és amelyek anyavállalkozása nem tartozik valamely tagállam jogának hatálya alá, hogy a 29a. cikk követelményeivel összhangban olyan összevont fenntarthatósági beszámolót készítsenek, amely magában foglalja az ilyen anyavállalkozásnak a 19a. vagy 29a. cikk hatálya alá tartozó összes uniós leányvállalkozását.

2030. január 6-ig a tagállamok engedélyezik, hogy az e bekezdés első albekezdésében említett összevont fenntarthatósági beszámoló magába foglalja az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkében meghatározott közzétételeket, amelyek kiterjednek az e bekezdés első albekezdésében említett anyavállalkozás ezen irányelv 19a. vagy 29a. cikkének hatálya alá tartozó valamennyi uniós leányvállalkozása által végzett tevékenységekre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett uniós leányvállalkozás a csoport azon uniós leányvállalkozásainak egyike, amelyek az előző öt pénzügyi év legalább egyikében – adott esetben összevont alapon – a legnagyobb forgalmat bonyolították az Unióban.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett összevont fenntarthatósági beszámolót a 30. cikkel összhangban kell közzétenni.

(4)   A 19a. cikk (9) bekezdésében és a 29a. cikk (8) bekezdésében meghatározott mentesség alkalmazásában az e cikk (1) bekezdése szerinti beszámolást az anyavállalkozás csoport szintű beszámolásának kell tekinteni az összevont beszámolásban szereplő vállalkozások tekintetében. Az e cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti beszámolást úgy kell tekinteni, hogy teljesíti a 19a. cikk (9) bekezdése második albekezdésének c) pontjában és a 29a. cikk (8) bekezdése második albekezdésének c) pontjában említett feltételeket.”;

| (17) | A 49. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A Bizottságnak az 1. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (13) bekezdésében, a 29b., 29c.és 40b. cikkben, valamint a 46. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2023. január 5-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (13) bekezdésében, a 29b., 29c. és 40b. cikkben, valamint a 46. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.”; |
| --- | --- | --- |

(17)

A 49. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottságnak az 1. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (13) bekezdésében, a 29b., 29c.és 40b. cikkben, valamint a 46. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2023. január 5-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1. cikk (2) bekezdésében, a 3. cikk (13) bekezdésében, a 29b., 29c. és 40b. cikkben, valamint a 46. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.”;

| b) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3b)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 29b. és 29c. cikk alapján történő elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi az EFRAG szakmai tanácsát, feltéve, hogy:






  a) | az ilyen tanácsot megfelelő szabályszerű eljárás, közfelügyelet és átláthatóság mellett, az érintett érdekelt felek szakértelmével és kiegyensúlyozott részvételével, valamint függetlenségének biztosításához elegendő közfinanszírozással, továbbá olyan munkaprogram alapján dolgozták ki, amelyről a Bizottsággal konzultáltak; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3b)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 29b. és 29c. cikk alapján történő elfogadásakor a Bizottság figyelembe veszi az EFRAG szakmai tanácsát, feltéve, hogy:

a)

az ilyen tanácsot megfelelő szabályszerű eljárás, közfelügyelet és átláthatóság mellett, az érintett érdekelt felek szakértelmével és kiegyensúlyozott részvételével, valamint függetlenségének biztosításához elegendő közfinanszírozással, továbbá olyan munkaprogram alapján dolgozták ki, amelyről a Bizottsággal konzultáltak;

| b) | az ilyen tanácshoz olyan költség-haszon elemzések társulnak, amelyek magukban foglalják a szakmai tanácsok fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásának elemzését; |
| --- | --- |

b)

az ilyen tanácshoz olyan költség-haszon elemzések társulnak, amelyek magukban foglalják a szakmai tanácsok fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásának elemzését;

| c) | az ilyen tanácshoz mellékelték annak ismertetését, hogy miként veszi figyelembe a 29b. cikk (5) bekezdésében felsorolt elemeket; |
| --- | --- |

c)

az ilyen tanácshoz mellékelték annak ismertetését, hogy miként veszi figyelembe a 29b. cikk (5) bekezdésében felsorolt elemeket;

| d) | az EFRAG szakmai szintű munkájában való részvétel a fenntarthatósági beszámolással kapcsolatos szakértelemen alapul, és nem függ pénzügyi hozzájárulástól. |
| --- | --- |

d)

az EFRAG szakmai szintű munkájában való részvétel a fenntarthatósági beszámolással kapcsolatos szakértelemen alapul, és nem függ pénzügyi hozzájárulástól.

Az a) és d) pont nem érinti a közjogi szerveknek és a nemzeti standardalkotó szervezeteknek az EFRAG szakmai munkájában való részvételét.

Az EFRAG szakmai tanácsát kísérő dokumentumokat az említett szakmai tanáccsal együtt kell benyújtani.

A Bizottság ezen irányelv 29b. és a 29c. cikkében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását megelőzően közösen konzultál azok tervezetéről az (EU) 2020/852 rendelet 24. cikkében említett, fenntartható finanszírozással foglalkozó tagállami szakértői csoporttal és az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkében említett számviteli szabályozó bizottsággal.

A Bizottság kikéri az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA), az Európai Bankhatóság (a továbbiakban: EBH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (a továbbiakban: EIOPA) véleményét az EFRAG által nyújtott szakmai tanácsról, különös tekintettel annak az (EU) 2019/2088 rendelettel és az annak alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal való összhangjára. Az ESMA-nak, az EBH-nak és az EIOPA-nak a Bizottság kérésének kézhezvételétől számított két hónapon belül kell véleményt nyilvánítania.

A Bizottság az ezen irányelv 29b. és 29c. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt emellett az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével, az Európai Központi Bankkal, az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságával és az (EU) 2020/852 rendelet 20. cikke alapján létrejött, fenntartható finanszírozással foglalkozó platformmal is konzultál az EFRAG által nyújtott szakmai tanácsról. Amennyiben e szervek bármelyike úgy dönt, hogy véleményt nyújt be, azt a Bizottság általi konzultációt követő két hónapon belül kell megtennie.”;

| c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Az 1. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (13) bekezdése, a 29b.,, 29c.és 40b. cikk, valamint a 46. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”. |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az 1. cikk (2) bekezdése, a 3. cikk (13) bekezdése, a 29b.,, 29c.és 40b. cikk, valamint a 46. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”.

2. cikk

A 2004/109/EK irányelv módosításai

A 2004/109/EK irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | A 2. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „r) | „fenntarthatósági beszámolás”: a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*23) 2. cikkének 18. pontjában meghatározott fenntarthatósági beszámolás.” |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„r)

„fenntarthatósági beszámolás”: a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (*23) 2. cikkének 18. pontjában meghatározott fenntarthatósági beszámolás.”

*23

(*23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.)."

*23

| (2) | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a kibocsátón belüli felelős személyek – akiknek a nevét és beosztását egyértelműen jelezni kell – arra vonatkozó nyilatkozata, hogy legjobb tudásuk szerint az alkalmazható számviteli standardok alapján elkészített pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá, hogy a vezetés beszámolója megbízhatóan tekinti át a vállalkozás fejlődését és teljesítményét, valamint a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások helyzetét, ismertetve a főbb kockázatokat és a bizonytalansági tényezőket is, valamint adott esetben arra vonatkozó nyilatkozata, hogy a vezetés beszámolója a 2013/34/EU irányelv 29b. cikkében említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal és az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének (*24) megfelelően elfogadott előírásokkal összhangban készült. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a kibocsátón belüli felelős személyek – akiknek a nevét és beosztását egyértelműen jelezni kell – arra vonatkozó nyilatkozata, hogy legjobb tudásuk szerint az alkalmazható számviteli standardok alapján elkészített pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá, hogy a vezetés beszámolója megbízhatóan tekinti át a vállalkozás fejlődését és teljesítményét, valamint a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások helyzetét, ismertetve a főbb kockázatokat és a bizonytalansági tényezőket is, valamint adott esetben arra vonatkozó nyilatkozata, hogy a vezetés beszámolója a 2013/34/EU irányelv 29b. cikkében említett fenntarthatósági beszámolási standardokkal és az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének (*24) megfelelően elfogadott előírásokkal összhangban készült.

*24

(*24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).”;"

*24

| b) | a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A pénzügyi kimutatások auditálását a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével és 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell elvégezni.
  A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak el kell készítenie a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) és b) pontjában, valamint 34. cikkének (2) bekezdésében említett, a vezetés beszámolójára vonatkozó véleményt és nyilatkozatot.
  A 2013/34/EU irányelv 34. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott munka elvégzéséért felelős személy vagy személyek által aláírt, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*25) 28. cikkében említett könyvvizsgálói jelentést az éves pénzügyi beszámolóval együtt teljes egészében nyilvánosságra kell hozni.
  Adott esetben a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjával és 34. cikkének (2)–(5) bekezdésével összhangban bizonyossági véleményt kell adni a fenntarthatósági beszámolásról.
  A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó, a 2006/43/EK irányelv 28a. cikkében említett bizonyossági jelentést az éves pénzügyi beszámolóval együtt teljes egészében közzé kell tenni.


  (5)   A vezetés beszámolóját a 2013/34/EU irányelv 19., 19a. és 20. cikkével, valamint 29d. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell elkészíteni, és tartalmaznia kell az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott előírásokat, amennyiben azokat az említett rendelkezésekben említett vállalkozások készítik.
  Ha a kibocsátónak konszolidált beszámolót kell készítenie, az összevont vezetés beszámolóját a 2013/34/EU irányelv 29. és 29a. cikkével, valamint 29d. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell elkészíteni, és tartalmaznia kell az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott előírásokat, amennyiben azokat az említett rendelkezésekben említett vállalkozások készítik.


  (*25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 9.6.2006, 87. o.).”;" |
| --- | --- |

b)

a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A pénzügyi kimutatások auditálását a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével és 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell elvégezni.

A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak el kell készítenie a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) és b) pontjában, valamint 34. cikkének (2) bekezdésében említett, a vezetés beszámolójára vonatkozó véleményt és nyilatkozatot.

A 2013/34/EU irányelv 34. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott munka elvégzéséért felelős személy vagy személyek által aláírt, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*25) 28. cikkében említett könyvvizsgálói jelentést az éves pénzügyi beszámolóval együtt teljes egészében nyilvánosságra kell hozni.

Adott esetben a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjával és 34. cikkének (2)–(5) bekezdésével összhangban bizonyossági véleményt kell adni a fenntarthatósági beszámolásról.

A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó, a 2006/43/EK irányelv 28a. cikkében említett bizonyossági jelentést az éves pénzügyi beszámolóval együtt teljes egészében közzé kell tenni.

(5)   A vezetés beszámolóját a 2013/34/EU irányelv 19., 19a. és 20. cikkével, valamint 29d. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell elkészíteni, és tartalmaznia kell az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott előírásokat, amennyiben azokat az említett rendelkezésekben említett vállalkozások készítik.

Ha a kibocsátónak konszolidált beszámolót kell készítenie, az összevont vezetés beszámolóját a 2013/34/EU irányelv 29. és 29a. cikkével, valamint 29d. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell elkészíteni, és tartalmaznia kell az (EU) 2020/852 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott előírásokat, amennyiben azokat az említett rendelkezésekben említett vállalkozások készítik.

(*25)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 9.6.2006, 87. o.).”;"

*25

| (3) | A 23. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a harmadik és negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A Bizottság az ezen irányelv 27. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, az ezen irányelv 30. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek szerint meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt számviteli standardok egyenértékűségéről és a 2013/34/EU irányelv 29b. cikkében említett, a harmadik országbeli kibocsátók által használt fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről. Ha a Bizottság úgy határoz, hogy a harmadik ország számviteli standardjai vagy fenntarthatósági beszámolási standardjai nem egyenértékűek, akkor lehetővé teheti az érintett kibocsátók számára, hogy egy megfelelő átmeneti időszakban továbbra is ezeket a standardokat használják.
  E bekezdés harmadik albekezdésével összefüggésben a Bizottság a 27. cikk (2a), (2b) és (2c) bekezdésével összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén és a 27a. és 27b. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel intézkedéseket fogad el abból a célból, hogy általános egyenértékűségi kritériumokat állapítson meg az egynél több ország kibocsátói számára releváns számviteli standardok és fenntarthatósági beszámolási standardok tekintetében.”; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 23. cikk (4) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a harmadik és negyedik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság az ezen irányelv 27. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, az ezen irányelv 30. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek szerint meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt számviteli standardok egyenértékűségéről és a 2013/34/EU irányelv 29b. cikkében említett, a harmadik országbeli kibocsátók által használt fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségéről. Ha a Bizottság úgy határoz, hogy a harmadik ország számviteli standardjai vagy fenntarthatósági beszámolási standardjai nem egyenértékűek, akkor lehetővé teheti az érintett kibocsátók számára, hogy egy megfelelő átmeneti időszakban továbbra is ezeket a standardokat használják.

E bekezdés harmadik albekezdésével összefüggésben a Bizottság a 27. cikk (2a), (2b) és (2c) bekezdésével összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén és a 27a. és 27b. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel intézkedéseket fogad el abból a célból, hogy általános egyenértékűségi kritériumokat állapítson meg az egynél több ország kibocsátói számára releváns számviteli standardok és fenntarthatósági beszámolási standardok tekintetében.”;

| b) | a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A harmadik albekezdésben említett, harmadik országbeli kibocsátók által alkalmazott fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségének értékelésekor a Bizottság által alkalmazandó kritériumoknak biztosítaniuk kell legalább a következőket:






  a) | a fenntarthatósági beszámolási standardok írják elő a vállalkozások számára a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőkre vonatkozó információk közzétételét; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

„A harmadik albekezdésben említett, harmadik országbeli kibocsátók által alkalmazott fenntarthatósági beszámolási standardok egyenértékűségének értékelésekor a Bizottság által alkalmazandó kritériumoknak biztosítaniuk kell legalább a következőket:

a)

a fenntarthatósági beszámolási standardok írják elő a vállalkozások számára a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőkre vonatkozó információk közzétételét;

| b) | a fenntarthatósági beszámolási standardok írják elő a vállalkozások számára a fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásaik megértéséhez, valamint az annak megértéséhez szükséges információk közzétételét, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan befolyásolják fejlődésüket, teljesítményüket és helyzetüket.”; |
| --- | --- |

b)

a fenntarthatósági beszámolási standardok írják elő a vállalkozások számára a fenntarthatósági kérdésekre gyakorolt hatásaik megértéséhez, valamint az annak megértéséhez szükséges információk közzétételét, hogy a fenntarthatósági kérdések hogyan befolyásolják fejlődésüket, teljesítményüket és helyzetüket.”;

| (4) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „28d. cikk
  Az ESMA iránymutatásai
  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével folytatott konzultációt követően az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban iránymutatásokat bocsát ki a fenntarthatósági beszámolás illetékes nemzeti hatóságok általi felügyeletéről.” |
| --- | --- |

(4)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„28d. cikk

Az ESMA iránymutatásai

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével folytatott konzultációt követően az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban iránymutatásokat bocsát ki a fenntarthatósági beszámolás illetékes nemzeti hatóságok általi felügyeletéről.”

3. cikk

A 2006/43/EK irányelv módosításai

A 2006/43/EK irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Tárgy
  Ezen irányelv az éves és az összevont (konszolidált) éves beszámolók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó szabályokat, valamint az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának szabályait állapítja meg.”; |
| --- | --- |

(1)

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv az éves és az összevont (konszolidált) éves beszámolók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó szabályokat, valamint az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának szabályait állapítja meg.”;

| (2) | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 2–6. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | „jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló” az a természetes személy, akit valamely tagállam illetékes hatóságai jóváhagynak ezen irányelvvel összhangban jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzése és adott esetben fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 2–6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(2)

„jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló” az a természetes személy, akit valamely tagállam illetékes hatóságai jóváhagynak ezen irányelvvel összhangban jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzése és adott esetben fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából;

| (3) | „könyvvizsgáló cég”: olyan jogi személy vagy egyéb szervezet – függetlenül annak társasági formájától –, amely ezen irányelvvel összhangban jóváhagyást kap valamely tagállam illetékes hatóságaitól jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzésére és adott esetben fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására; |
| --- | --- |

(3)

„könyvvizsgáló cég”: olyan jogi személy vagy egyéb szervezet – függetlenül annak társasági formájától –, amely ezen irányelvvel összhangban jóváhagyást kap valamely tagállam illetékes hatóságaitól jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzésére és adott esetben fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására;

| (4) | „harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet”: olyan szervezet – függetlenül annak társasági formájától –, amely valamely harmadik országban bejegyzett társaság éves, illetve összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatát végzi, vagy adott esetben ilyen társaság fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot nyújt, kivéve az olyan szervezeteket, amelyek könyvvizsgáló cégként valamely tagállamban való nyilvántartásba vételére a 3. cikkel összhangban kapott jóváhagyás eredményeként került sor; |
| --- | --- |

(4)

„harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet”: olyan szervezet – függetlenül annak társasági formájától –, amely valamely harmadik országban bejegyzett társaság éves, illetve összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatát végzi, vagy adott esetben ilyen társaság fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot nyújt, kivéve az olyan szervezeteket, amelyek könyvvizsgáló cégként valamely tagállamban való nyilvántartásba vételére a 3. cikkel összhangban kapott jóváhagyás eredményeként került sor;

| (5) | „harmadik országbeli könyvvizsgáló”: olyan természetes személy, aki valamely harmadik országban bejegyzett társaság éves, illetve összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatát végzi, vagy adott esetben ilyen társaság fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot nyújt, azon személyek kivételével, akiknek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként valamely tagállamban való nyilvántartásba vételére a 3. és a 44. cikkel összhangban kapott jóváhagyás eredményeként került sor; |
| --- | --- |

(5)

„harmadik országbeli könyvvizsgáló”: olyan természetes személy, aki valamely harmadik országban bejegyzett társaság éves, illetve összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatát végzi, vagy adott esetben ilyen társaság fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot nyújt, azon személyek kivételével, akiknek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként valamely tagállamban való nyilvántartásba vételére a 3. és a 44. cikkel összhangban kapott jóváhagyás eredményeként került sor;

| (6) | „csoportkönyvvizsgáló”: azon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) vagy könyvvizsgáló cég(ek), aki(k), illetve amely(ek) az összevont éves beszámolók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végzi(k), vagy adott esetben az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújt(anak);”; |
| --- | --- |

(6)

„csoportkönyvvizsgáló”: azon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) vagy könyvvizsgáló cég(ek), aki(k), illetve amely(ek) az összevont éves beszámolók jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát végzi(k), vagy adott esetben az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújt(anak);”;

| b) | A bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „(16a) | „fő fenntarthatósági partner(ek)”«:






  a) | az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(ke)t a könyvvizsgáló cég egy adott fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó, korlátozott bizonyosságot nyújtó megbízás tekintetében a könyvvizsgáló cég nevében készítendő, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának elsőrendű felelőse(i)ként jelölt ki; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„(16a)

„fő fenntarthatósági partner(ek)”«:

a)

az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(ke)t a könyvvizsgáló cég egy adott fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó, korlátozott bizonyosságot nyújtó megbízás tekintetében a könyvvizsgáló cég nevében készítendő, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának elsőrendű felelőse(i)ként jelölt ki; vagy

| b) | összevont (konszolidált) fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény esetében legalább az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(ke)t a könyvvizsgáló cég a csoport szintjén a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának elsőrendű felelőse(i)ként jelölt ki, és az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(ke)t a jelentős leányvállalatok szintjén elsőrendű felelős(ök)ként jelölt ki; vagy |
| --- | --- |

b)

összevont (konszolidált) fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény esetében legalább az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(ke)t a könyvvizsgáló cég a csoport szintjén a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának elsőrendű felelőse(i)ként jelölt ki, és az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(ke)t a jelentős leányvállalatok szintjén elsőrendű felelős(ök)ként jelölt ki; vagy

| c) | az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(k) aláírja(aláírják) a 28a. cikkben említett fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést;”; |
| --- | --- |

c)

az(ok) a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), aki(k) aláírja(aláírják) a 28a. cikkben említett fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést;”;

| c) | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:






  „(21) | „fenntarthatósági beszámolás”: a 2013/34/EU irányelv 18. cikkének 2. pontjában meghatározott fenntarthatósági beszámolás; |
| --- | --- | --- |

c)

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„(21)

„fenntarthatósági beszámolás”: a 2013/34/EU irányelv 18. cikkének 2. pontjában meghatározott fenntarthatósági beszámolás;

| (22) | ”fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság”: olyan eljárások végzése, amelyek a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjával és 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban adott vélemény készítését eredményezik; |
| --- | --- |

(22)

”fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság”: olyan eljárások végzése, amelyek a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjával és 34. cikkének (2) bekezdésével összhangban adott vélemény készítését eredményezik;

| (23) | „független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató”: a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett konkrét megfelelőségértékelési tevékenység végzése céljából a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*26) megfelelően akkreditált megfelelőségértékelő szervezet. |
| --- | --- |

(23)

„független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató”: a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett konkrét megfelelőségértékelési tevékenység végzése céljából a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*26) megfelelően akkreditált megfelelőségértékelő szervezet.

*26

(*26)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).”;"

*26

| (3) | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „6. cikk
  Képzettség

  (1)   A 11. cikk sérelme nélkül természetes személy jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot csak akkor végezhet, ha elérte az egyetemi bemeneti vagy azzal egyenértékű szintet, azt követően elvégzett egy elméleti oktatást biztosító tanfolyamot, gyakorlati képzésen vett részt, és teljesítette az érintett tagállam által elismert vagy szervezett egyetemi záró- vagy azzal egyenértékű vizsga szintű szakmai kompetencia vizsgát.


  (2)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzésére vonatkozóan e cikk (1) bekezdésében előírt jóváhagyás mellett természetes személy akkor kaphat jóváhagyást a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására, ha az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és 14. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében foglalt további konkrét követelmények teljesülnek.


  (3)   A 32. cikkben említett illetékes hatóságok az e cikkben rögzített követelmények konvergenciája érdekében együttműködnek egymással. Az említett illetékes hatóságok az együttműködés során figyelembe veszik a könyvvizsgálat és a könyvvizsgálói szakma fejlődését és különösen a szakma által már elért konvergenciát. Együttműködnek továbbá az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságával (a továbbiakban: CEAOB), valamint az 537/2014/EU rendelet 20. cikkében említett illetékes hatóságokkal, amennyiben a szóban forgó konvergencia a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatával és a fenntarthatósági beszámolásukra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos.”; |
| --- | --- |

(3)

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Képzettség

(1)   A 11. cikk sérelme nélkül természetes személy jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot csak akkor végezhet, ha elérte az egyetemi bemeneti vagy azzal egyenértékű szintet, azt követően elvégzett egy elméleti oktatást biztosító tanfolyamot, gyakorlati képzésen vett részt, és teljesítette az érintett tagállam által elismert vagy szervezett egyetemi záró- vagy azzal egyenértékű vizsga szintű szakmai kompetencia vizsgát.

(2)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzésére vonatkozóan e cikk (1) bekezdésében előírt jóváhagyás mellett természetes személy akkor kaphat jóváhagyást a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására, ha az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és 14. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében foglalt további konkrét követelmények teljesülnek.

(3)   A 32. cikkben említett illetékes hatóságok az e cikkben rögzített követelmények konvergenciája érdekében együttműködnek egymással. Az említett illetékes hatóságok az együttműködés során figyelembe veszik a könyvvizsgálat és a könyvvizsgálói szakma fejlődését és különösen a szakma által már elért konvergenciát. Együttműködnek továbbá az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottságával (a továbbiakban: CEAOB), valamint az 537/2014/EU rendelet 20. cikkében említett illetékes hatóságokkal, amennyiben a szóban forgó konvergencia a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatával és a fenntarthatósági beszámolásukra vonatkozó bizonyossággal kapcsolatos.”;

| (4) | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk
  A szakmai kompetencia vizsga

  (1)   A 6. cikk (1) bekezdésében említett szakmai kompetencia vizsga garantálja a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat szempontjából lényeges tantárgyak elméleti ismeretének szükséges szintjét és az ilyen ismeretek gyakorlati alkalmazásának képességét. E vizsgának legalább részben írásbelinek kell lennie.


  (2)   Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, a 6. cikkben említett szakmai kompetencia vizsga garantálja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása szempontjából lényeges tantárgyak elméleti ismeretének szükséges szintjét és az ilyen ismeretek gyakorlati alkalmazásának képességét. E vizsgának legalább részben írásbelinek kell lennie.”; |
| --- | --- |

(4)

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

A szakmai kompetencia vizsga

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésében említett szakmai kompetencia vizsga garantálja a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat szempontjából lényeges tantárgyak elméleti ismeretének szükséges szintjét és az ilyen ismeretek gyakorlati alkalmazásának képességét. E vizsgának legalább részben írásbelinek kell lennie.

(2)   Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, a 6. cikkben említett szakmai kompetencia vizsga garantálja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása szempontjából lényeges tantárgyak elméleti ismeretének szükséges szintjét és az ilyen ismeretek gyakorlati alkalmazásának képességét. E vizsgának legalább részben írásbelinek kell lennie.”;

| (5) | a 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, az (1) bekezdésben említett elméleti ismereti tesztnek legalább az alábbi témakörökre is ki kell terjednie:






  a) | az éves és összevont fenntarthatósági beszámolás elkészítésével kapcsolatos jogi követelmények és standardok; |
| --- | --- | --- |

(5)

a 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, az (1) bekezdésben említett elméleti ismereti tesztnek legalább az alábbi témakörökre is ki kell terjednie:

a)

az éves és összevont fenntarthatósági beszámolás elkészítésével kapcsolatos jogi követelmények és standardok;

| b) | fenntarthatósági elemzés; |
| --- | --- |

b)

fenntarthatósági elemzés;

| c) | a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó átvilágítási eljárás; |
| --- | --- |

c)

a fenntarthatósági kérdésekre vonatkozó átvilágítási eljárás;

| d) | a 26a. cikkben említett, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó jogi követelmények és bizonyossági standardok.” |
| --- | --- |

d)

a 26a. cikkben említett, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó jogi követelmények és bizonyossági standardok.”

| (6) | A 10. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót vagy a gyakornokot a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, az első albekezdésben említett gyakorlati képzés keretében legalább nyolc hónapon keresztül az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása vagy az egyéb fenntarthatósági vonatkozású szolgáltatások témakörére vonatkozó képzésben kell részesülnie.”; |
| --- | --- |

(6)

A 10. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót vagy a gyakornokot a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, az első albekezdésben említett gyakorlati képzés keretében legalább nyolc hónapon keresztül az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása vagy az egyéb fenntarthatósági vonatkozású szolgáltatások témakörére vonatkozó képzésben kell részesülnie.”;

| (7) | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „12. cikk
  Gyakorlati és elméleti képzés kombinációja

  (1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett témakörökben kapott elméleti képzés ideje a 11. cikkben említett szakmai tevékenység időszakába beleszámít, feltéve, hogy az ilyen képzést a tagállam által elismert vizsgával igazolják. Az ilyen képzésnek legalább egyévesnek kell lennie, és legfeljebb négy évvel csökkentheti a szakmai tevékenység vonatkozásában előírt időtartamot.


  (2)   A szakmai tevékenység és a gyakorlati képzés időtartama nem lehet rövidebb, mint az elméleti képzés és a 10. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében előírt gyakorlati képzés együttes időtartama.”; |
| --- | --- |

(7)

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Gyakorlati és elméleti képzés kombinációja

(1)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében említett témakörökben kapott elméleti képzés ideje a 11. cikkben említett szakmai tevékenység időszakába beleszámít, feltéve, hogy az ilyen képzést a tagállam által elismert vizsgával igazolják. Az ilyen képzésnek legalább egyévesnek kell lennie, és legfeljebb négy évvel csökkentheti a szakmai tevékenység vonatkozásában előírt időtartamot.

(2)   A szakmai tevékenység és a gyakorlati képzés időtartama nem lehet rövidebb, mint az elméleti képzés és a 10. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében előírt gyakorlati képzés együttes időtartama.”;

| (8) | a 14. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, az első albekezdésben említett alkalmassági vizsgának ki kell terjednie a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak a fogadó tagállam törvényi és rendeleti rendelkezéseivel kapcsolatos megfelelő ismereteire a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához szükséges mértékben.” |
| --- | --- |

(8)

a 14. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Annak érdekében, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is jóváhagyják, az első albekezdésben említett alkalmassági vizsgának ki kell terjednie a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak a fogadó tagállam törvényi és rendeleti rendelkezéseivel kapcsolatos megfelelő ismereteire a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához szükséges mértékben.”

| (9) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „14a. cikk
  2024. január 1. előtt jóváhagyott vagy elismert, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, illetve a 2024. január 1-jén a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálói minősítésre irányuló jóváhagyási eljárásban részt vevő személyek
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat végzése tekintetében 2024. január 1. előtt jóváhagyott vagy elismert, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra ne vonatkozzanak az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és 14. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében foglalt követelmények.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 2024. január 1-jén a 6–14. cikkben előírt jóváhagyási eljárásban részt vevő személyekre ne vonatkozzanak az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és 14. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében foglalt követelmények, amennyiben az eljárást 2026. január 1-jéig lezárják.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azok a 2026. január 1-je előtt jóváhagyott, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, akik fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot kívánnak nyújtani, a 13. cikkben említett továbbképzés révén megszerezzék a fenntarthatósági beszámoláshoz, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához kapcsolódó ismereteket, beleértve a 8. cikk (3) bekezdésében említett témaköröket.” |
| --- | --- |

(9)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„14a. cikk

2024. január 1. előtt jóváhagyott vagy elismert, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, illetve a 2024. január 1-jén a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálói minősítésre irányuló jóváhagyási eljárásban részt vevő személyek

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat végzése tekintetében 2024. január 1. előtt jóváhagyott vagy elismert, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra ne vonatkozzanak az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és 14. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében foglalt követelmények.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 2024. január 1-jén a 6–14. cikkben előírt jóváhagyási eljárásban részt vevő személyekre ne vonatkozzanak az ezen irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében, 8. cikkének (3) bekezdésében, 10. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében és 14. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében foglalt követelmények, amennyiben az eljárást 2026. január 1-jéig lezárják.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azok a 2026. január 1-je előtt jóváhagyott, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók, akik fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot kívánnak nyújtani, a 13. cikkben említett továbbképzés révén megszerezzék a fenntarthatósági beszámoláshoz, illetve a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához kapcsolódó ismereteket, beleértve a 8. cikk (3) bekezdésében említett témaköröket.”

| (10) | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A nyilvános nyilvántartásnak legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókról:






  a) | név, cím és nyilvántartási szám; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A nyilvános nyilvántartásnak legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókról:

a)

név, cím és nyilvántartási szám;

| b) | ha ilyen van, azon könyvvizsgáló cég(ek) neve, címe, honlapjának címe és nyilvántartási száma, ahol a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló alkalmazásban áll, vagy partnerként vagy egyéb más minőségben dolgozik; |
| --- | --- |

b)

ha ilyen van, azon könyvvizsgáló cég(ek) neve, címe, honlapjának címe és nyilvántartási száma, ahol a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló alkalmazásban áll, vagy partnerként vagy egyéb más minőségben dolgozik;

| c) | azt, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló rendelkezik-e jóváhagyással a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is”; |
| --- | --- |

c)

azt, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló rendelkezik-e jóváhagyással a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is”;

| d) | más tagállamok illetékes hatóságainál jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként és harmadik országokban könyvvizsgálóként történő bármely más nyilvántartásba vétel a nyilvántartásba vevő hatóság(ok) nevével, és – adott esetben – a nyilvántartási számokkal együtt, továbbá annak feltüntetése, hogy a nyilvántartásba vétel a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre.”; |
| --- | --- |

d)

más tagállamok illetékes hatóságainál jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóként és harmadik országokban könyvvizsgálóként történő bármely más nyilvántartásba vétel a nyilvántartásba vevő hatóság(ok) nevével, és – adott esetben – a nyilvántartási számokkal együtt, továbbá annak feltüntetése, hogy a nyilvántartásba vétel a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy az első albekezdésben említett harmadik országbeli könyvvizsgálók nyilvántartásba vétele a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy az első albekezdésben említett harmadik országbeli könyvvizsgálók nyilvántartásba vétele a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre.”;

| (11) | A 17. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a könyvvizsgáló cég által foglalkoztatott, vagy ott partnerként vagy más minőségben dolgozó valamennyi, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló neve és nyilvántartási száma, valamint annak feltüntetése, hogy rendelkeznek-e jóváhagyással a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is;” |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A 17. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a könyvvizsgáló cég által foglalkoztatott, vagy ott partnerként vagy más minőségben dolgozó valamennyi, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló neve és nyilvántartási száma, valamint annak feltüntetése, hogy rendelkeznek-e jóváhagyással a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében is;”

| b) | az (1) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i) | más tagállamok illetékes hatóságainál könyvvizsgáló cégként és harmadik országokban könyvvizsgáló szervezetként történő bármely más nyilvántartásba vétel a nyilvántartásba vevő hatóság(ok) nevével, és – adott esetben – a nyilvántartási számokkal együtt, valamint annak feltüntetése, hogy a nyilvántartásba vétel a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre”; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés i) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„i)

más tagállamok illetékes hatóságainál könyvvizsgáló cégként és harmadik országokban könyvvizsgáló szervezetként történő bármely más nyilvántartásba vétel a nyilvántartásba vevő hatóság(ok) nevével, és – adott esetben – a nyilvántartási számokkal együtt, valamint annak feltüntetése, hogy a nyilvántartásba vétel a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre”;

| c) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy az első albekezdésben említett harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezetek nyilvántartásba vétele a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre.”; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy az első albekezdésben említett harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezetek nyilvántartásba vétele a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatra vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik-e, vagy mindkettőre.”;

| (12) | A 24b. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ha a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot könyvvizsgáló cég végzi, akkor az adott könyvvizsgáló cég legalább egy fő könyvvizsgáló partnert jelöljön ki. A könyvvizsgáló cég a fő könyvvizsgáló partner(ek) számára elegendő erőforrást és olyan személyzetet biztosít, akik rendelkeznek a feladataik megfelelő ellátásához szükséges hozzáértéssel és képességekkel.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ha a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot könyvvizsgáló cég nyújtja, akkor az adott könyvvizsgáló cég kijelöljön legalább egy fő fenntarthatósági partnert, aki megegyezhet a fő könyvvizsgáló partnerrel, vagy a fő könyvvizsgáló partnerek egyikével. A könyvvizsgáló cég a fő fenntarthatósági partner(ek) számára elegendő erőforrást és olyan személyzetet biztosít, akik rendelkeznek a feladataik megfelelő ellátásához szükséges hozzáértéssel és képességekkel.
  A kijelölendő fő könyvvizsgáló partner(ek)nek, illetve adott esetben a kijelölendő fő fenntarthatósági partnereknek a könyvvizsgáló cég általi kiválasztása során a könyvvizsgálati és bizonyosságnyújtási minőség, a függetlenség és a hozzáértés biztosítását kell fő kritériumnak tekinteni.
  A fő könyvvizsgáló partner(ek)nek tevékenyen részt kell venniük a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzésében. A fő fenntarthatósági partnernek tevékenyen részt kell vennie a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásában.”; |
| --- | --- | --- |

(12)

A 24b. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ha a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot könyvvizsgáló cég végzi, akkor az adott könyvvizsgáló cég legalább egy fő könyvvizsgáló partnert jelöljön ki. A könyvvizsgáló cég a fő könyvvizsgáló partner(ek) számára elegendő erőforrást és olyan személyzetet biztosít, akik rendelkeznek a feladataik megfelelő ellátásához szükséges hozzáértéssel és képességekkel.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ha a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot könyvvizsgáló cég nyújtja, akkor az adott könyvvizsgáló cég kijelöljön legalább egy fő fenntarthatósági partnert, aki megegyezhet a fő könyvvizsgáló partnerrel, vagy a fő könyvvizsgáló partnerek egyikével. A könyvvizsgáló cég a fő fenntarthatósági partner(ek) számára elegendő erőforrást és olyan személyzetet biztosít, akik rendelkeznek a feladataik megfelelő ellátásához szükséges hozzáértéssel és képességekkel.

A kijelölendő fő könyvvizsgáló partner(ek)nek, illetve adott esetben a kijelölendő fő fenntarthatósági partnereknek a könyvvizsgáló cég általi kiválasztása során a könyvvizsgálati és bizonyosságnyújtási minőség, a függetlenség és a hozzáértés biztosítását kell fő kritériumnak tekinteni.

A fő könyvvizsgáló partner(ek)nek tevékenyen részt kell venniük a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat elvégzésében. A fő fenntarthatósági partnernek tevékenyen részt kell vennie a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásában.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásakor a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak elegendő időt kell fordítania a megbízásra, és elegendő erőforrást kell biztosítania ahhoz, hogy feladatait megfelelően láthassa el.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásakor a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak elegendő időt kell fordítania a megbízásra, és elegendő erőforrást kell biztosítania ahhoz, hogy feladatait megfelelően láthassa el.”;

| c) | a (4) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | könyvvizsgáló cég esetében a fő könyvvizsgáló partner(ek) nevét, valamint adott esetben a fő fenntarthatósági partner(ek) nevét; |
| --- | --- | --- |

c)

a (4) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

könyvvizsgáló cég esetében a fő könyvvizsgáló partner(ek) nevét, valamint adott esetben a fő fenntarthatósági partner(ek) nevét;

| c) | a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatért felszámított díjakat, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásáért felszámított díjakat, valamint az egyéb szolgáltatásokért az egyes pénzügyi években felszámított díjakat.”; |
| --- | --- |

c)

a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatért felszámított díjakat, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásáért felszámított díjakat, valamint az egyéb szolgáltatásokért az egyes pénzügyi években felszámított díjakat.”;

| d) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5a)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak, illetve a könyvvizsgáló cégnek bizonyossági dossziét kell létrehoznia a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó minden egyes, bizonyosságnyújtási megbízásról.
  A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek dokumentálnia kell legalább a 22b. cikk szerint rögzített adatokat a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében.
  A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek meg kell őriznie minden más olyan adatot és dokumentumot, amely fontossággal bír a 28a. cikkben említett, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés alátámasztása, valamint az ezen irányelvnek és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében alkalmazandó egyéb jogi követelmények teljesítésének nyomon követése szempontjából.
  A bizonyossági dossziét a 28a. cikkben említett, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés aláírásának napjától számított hatvan napon belül le kell zárni.
  Amennyiben egyazon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi az éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és nyújtja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot, a bizonyossági dosszié részét képezheti a könyvvizsgálati dossziénak.”; |
| --- | --- |

d)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak, illetve a könyvvizsgáló cégnek bizonyossági dossziét kell létrehoznia a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó minden egyes, bizonyosságnyújtási megbízásról.

A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek dokumentálnia kell legalább a 22b. cikk szerint rögzített adatokat a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében.

A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek meg kell őriznie minden más olyan adatot és dokumentumot, amely fontossággal bír a 28a. cikkben említett, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés alátámasztása, valamint az ezen irányelvnek és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tekintetében alkalmazandó egyéb jogi követelmények teljesítésének nyomon követése szempontjából.

A bizonyossági dossziét a 28a. cikkben említett, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés aláírásának napjától számított hatvan napon belül le kell zárni.

Amennyiben egyazon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi az éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és nyújtja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot, a bizonyossági dosszié részét képezheti a könyvvizsgálati dossziénak.”;

| e) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak, illetve a könyvvizsgáló cégnek nyilvántartást kell vezetnie az elvégzett, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatok teljesítésével és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságnyújtási megbízások teljesítésével kapcsolatos, írásban benyújtott panaszokról.”; |
| --- | --- |

e)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak, illetve a könyvvizsgáló cégnek nyilvántartást kell vezetnie az elvégzett, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatok teljesítésével és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságnyújtási megbízások teljesítésével kapcsolatos, írásban benyújtott panaszokról.”;

| (13) | A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „25. cikk
  Könyvvizsgálói és bizonyosságnyújtási díjak
  A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő szabályok legyenek érvényben, amelyek előírják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatért és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásáért felszámolt díjak:






  a) | a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatnak vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának tárgyát képező szervezet számára nyújtott további szolgáltatásoktól függetlenek és ez utóbbiak befolyásától mentesek legyenek; valamint |
| --- | --- | --- |

(13)

A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„25. cikk

Könyvvizsgálói és bizonyosságnyújtási díjak

A tagállamok biztosítják, hogy megfelelő szabályok legyenek érvényben, amelyek előírják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatért és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásáért felszámolt díjak:

a)

a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatnak vagy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának tárgyát képező szervezet számára nyújtott további szolgáltatásoktól függetlenek és ez utóbbiak befolyásától mentesek legyenek; valamint

| b) | ne alapuljanak semmiféle feltételen.”; |
| --- | --- |

b)

ne alapuljanak semmiféle feltételen.”;

| (14) | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „25b. cikk
  A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatos szakmai etika, függetlenség, pártatlanság, bizalmasság és szakmai titoktartás
  A 21–24a. cikkben a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó követelmények a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is értelemszerűen alkalmazandók.


  25c. cikk
  Nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásának tilalma olyan esetben, amikor a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló nyújtja egy közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység fenntarthatósági beszámolására vonatkozóan a bizonyosságot

  (1)   Egy közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég, illetve ha a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég egy hálózathoz tartozik, e hálózat valamely tagja sem közvetlenül, sem közvetett módon nem nyújthatja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának tárgyát képező, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek, az anyavállalkozásának vagy az általa kontrollált vállalkozásoknak az 537/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdése második albekezdésének b), c) és e)–k) pontjában említett tiltott nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat az alábbi időszakokban:






  a) | a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tárgyát képező időszak kezdetétől a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés kiadásáig; valamint |
| --- | --- | --- |

(14)

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„25b. cikk

A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatos szakmai etika, függetlenség, pártatlanság, bizalmasság és szakmai titoktartás

A 21–24a. cikkben a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó követelmények a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is értelemszerűen alkalmazandók.

25c. cikk

Nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásának tilalma olyan esetben, amikor a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló nyújtja egy közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység fenntarthatósági beszámolására vonatkozóan a bizonyosságot

(1)   Egy közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég, illetve ha a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég egy hálózathoz tartozik, e hálózat valamely tagja sem közvetlenül, sem közvetett módon nem nyújthatja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának tárgyát képező, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek, az anyavállalkozásának vagy az általa kontrollált vállalkozásoknak az 537/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdése második albekezdésének b), c) és e)–k) pontjában említett tiltott nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat az alábbi időszakokban:

a)

a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság tárgyát képező időszak kezdetétől a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés kiadásáig; valamint

| b) | az e bekezdés a) pontjában említett időszakot közvetlenül megelőző pénzügyi évben az 537/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdése második albekezdésének e) pontjában említett szolgáltatások tekintetében. |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjában említett időszakot közvetlenül megelőző pénzügyi évben az 537/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdése második albekezdésének e) pontjában említett szolgáltatások tekintetében.

(2)   Egy közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység számára fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég, illetve ha a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég egy hálózathoz tartozik, e hálózat bármely tagja az e cikk (1) bekezdésében, és adott esetben az 537/2014/EU rendelet 5. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett tiltott nem könyvvizsgálói szolgáltatásokon vagy a tagállam által az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett, függetlenséget fenyegető veszélynek tekintett szolgáltatásokon kívül egyéb nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújthat a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának tárgyát képező, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységnek, az anyavállalkozásának vagy az általa kontrollált vállalkozásoknak, feltéve hogy az auditbizottság, miután ezen irányelv 22b. cikkével összhangban megfelelően felmérte a függetlenséget fenyegető veszélyeket és az alkalmazott óvintézkedéseket, ezt jóváhagyta.

(3)   Amennyiben egy olyan hálózatnak valamely tagja, amelyhez a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység számára fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég tartozik, egy, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának tárgyát képező, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység kontrollja alatt álló, harmadik országban bejegyzett vállalkozás részére az e cikk (1) bekezdésében említett tiltott nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújt, akkor az érintett, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek értékelnie kell, hogy függetlenségét veszélyeztetik-e a hálózat tagja által ekként nyújtott szolgáltatások.

Ha az ekként nyújtott szolgáltatások befolyásolják a függetlenségét, akkor a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy a könyvvizsgáló cégnek óvintézkedéseket kell alkalmaznia az e cikk (1) bekezdésében említett, harmadik országban nyújtott tiltott nem könyvvizsgálói szolgáltatásokból eredő veszélyek mérséklése érdekében. A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot a továbbiakban csak akkor nyújthat, ha a 22b. cikkel összhangban igazolni tudja, hogy ezen szolgáltatások nyújtása nem befolyásolja szakmai ítélőképességét és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést.”

25d. cikk

Szabálytalanságok

Az 537/2014/EU rendelet 7. cikke értelemszerűen alkalmazandó a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egység fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot nyújtó könyvvizsgálóra vagy könyvvizsgáló cégre.”;

| (15) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „26a. cikk
  A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági standardok

  (1)   A tagállamok megkövetelik, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek a Bizottság által a (3) bekezdéssel összhangban elfogadott, bizonyossági standardoknak megfelelően végezzék a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását.


  (2)   A tagállamok addig alkalmazhatják a nemzeti bizonyossági i standardokat, eljárásokat vagy követelményeket, amíg a Bizottság el nem fogadja az ugyanazon tárgyra vonatkozó bizonyossági standardot.
  A tagállamoknak a nemzeti bizonyossági standardokról, eljárásokról vagy követelményekről azok hatálybalépése előtt legalább három hónappal tájékoztatniuk kell a Bizottságot.


  (3)   A Bizottság legkésőbb 2026. október 1-ig ezen irányelv kiegészítése céljából a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a korlátozott bizonyossági standardok előírása céljából, amelyek meghatározzák azokat az eljárásokat, amelyeket a könyvvizsgáló(k)nak és a könyvvizsgáló cég(ek)nek el kell végeznie/végezniük ahhoz, hogy következtetéseket vonhasson/vonhassanak le a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatban, beleértve a megbízás megtervezését, a kockázatértékelést és a kockázatokra adandó választ, valamint a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentésben vagy adott esetben a könyvvizsgálói jelentésben feltüntetendő következtetések típusait.
  A Bizottság legkésőbb 2028. október 1-jéig ezen irányelv kiegészítése céljából a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a kellő bizonyosság nyújtásával kapcsolatos standardok előírása céljából, annak értékelését követően, hogy a kellő bizonyosság megvalósítható-e a könyvvizsgálók és a vállalkozások számára. Figyelembe véve az említett értékelés eredményeit, és amennyiben ezért adott esetben megfelelő, az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdve a 34. cikk (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett véleménynek az említett, kellő bizonyosság nyújtásával kapcsolatos standardokon alapuló, kellő bizonyosságot nyújtó megbízáson kell alapulnia.
  A Bizottság csak abban az esetben fogadhatja el az első és második albekezdésben említett bizonyossági standardokat, ha:






  a) | megfelelő szabályszerű eljárás, közfelügyelet és átláthatóság mellett dolgozták ki őket; |
| --- | --- | --- |

(15)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„26a. cikk

A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági standardok

(1)   A tagállamok megkövetelik, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek a Bizottság által a (3) bekezdéssel összhangban elfogadott, bizonyossági standardoknak megfelelően végezzék a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását.

(2)   A tagállamok addig alkalmazhatják a nemzeti bizonyossági i standardokat, eljárásokat vagy követelményeket, amíg a Bizottság el nem fogadja az ugyanazon tárgyra vonatkozó bizonyossági standardot.

A tagállamoknak a nemzeti bizonyossági standardokról, eljárásokról vagy követelményekről azok hatálybalépése előtt legalább három hónappal tájékoztatniuk kell a Bizottságot.

(3)   A Bizottság legkésőbb 2026. október 1-ig ezen irányelv kiegészítése céljából a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a korlátozott bizonyossági standardok előírása céljából, amelyek meghatározzák azokat az eljárásokat, amelyeket a könyvvizsgáló(k)nak és a könyvvizsgáló cég(ek)nek el kell végeznie/végezniük ahhoz, hogy következtetéseket vonhasson/vonhassanak le a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatban, beleértve a megbízás megtervezését, a kockázatértékelést és a kockázatokra adandó választ, valamint a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentésben vagy adott esetben a könyvvizsgálói jelentésben feltüntetendő következtetések típusait.

A Bizottság legkésőbb 2028. október 1-jéig ezen irányelv kiegészítése céljából a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a kellő bizonyosság nyújtásával kapcsolatos standardok előírása céljából, annak értékelését követően, hogy a kellő bizonyosság megvalósítható-e a könyvvizsgálók és a vállalkozások számára. Figyelembe véve az említett értékelés eredményeit, és amennyiben ezért adott esetben megfelelő, az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdve a 34. cikk (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett véleménynek az említett, kellő bizonyosság nyújtásával kapcsolatos standardokon alapuló, kellő bizonyosságot nyújtó megbízáson kell alapulnia.

A Bizottság csak abban az esetben fogadhatja el az első és második albekezdésben említett bizonyossági standardokat, ha:

a)

megfelelő szabályszerű eljárás, közfelügyelet és átláthatóság mellett dolgozták ki őket;

| b) | hozzájárulnak az éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolás magas szintű hitelességéhez és minőségéhez; és |
| --- | --- |

b)

hozzájárulnak az éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolás magas szintű hitelességéhez és minőségéhez; és

| c) | az uniós közjót szolgálják.”; |
| --- | --- |

c)

az uniós közjót szolgálják.”;

| (16) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „27a. cikk
  Az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása

  (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozáscsoportok összevont fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtására irányuló megbízások esetében:






  a) | az összevont fenntarthatósági beszámolás tekintetében a csoportkönyvvizsgáló teljes körű felelősséget viseljen a 28a. cikkben említett fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentésért; |
| --- | --- | --- |

(16)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„27a. cikk

Az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vállalkozáscsoportok összevont fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtására irányuló megbízások esetében:

a)

az összevont fenntarthatósági beszámolás tekintetében a csoportkönyvvizsgáló teljes körű felelősséget viseljen a 28a. cikkben említett fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentésért;

| b) | a csoportkönyvvizsgáló értékelje a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) vagy könyvvizsgáló cég(ek) által a csoport összevont fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából végzett bizonyosságnyújtási munkát, és dokumentálja az említett könyvvizsgálók által elvégzett munka jellegét, időzítését és mértékét, ideértve adott esetben az említett könyvvizsgálók bizonyosságnyújtási dokumentációja vonatkozó részeinek a csoportkönyvvizsgáló általi felülvizsgálatát; valamint |
| --- | --- |

b)

a csoportkönyvvizsgáló értékelje a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) vagy könyvvizsgáló cég(ek) által a csoport összevont fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából végzett bizonyosságnyújtási munkát, és dokumentálja az említett könyvvizsgálók által elvégzett munka jellegét, időzítését és mértékét, ideértve adott esetben az említett könyvvizsgálók bizonyosságnyújtási dokumentációja vonatkozó részeinek a csoportkönyvvizsgáló általi felülvizsgálatát; valamint

| c) | a csoportkönyvvizsgáló felülvizsgálja a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) vagy könyvvizsgáló cég(ek) által az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából végzett könyvvizsgálói munkát, és dokumentálja azt. |
| --- | --- |

c)

a csoportkönyvvizsgáló felülvizsgálja a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) vagy könyvvizsgáló cég(ek) által az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából végzett könyvvizsgálói munkát, és dokumentálja azt.

A csoportkönyvvizsgáló által megőrzött dokumentációnak lehetővé kell tennie az érintett illetékes hatóság számára, hogy felülvizsgálhassa a csoportkönyvvizsgáló munkáját.

E bekezdés első albekezdése c) pontjának céljából a csoportkönyvvizsgáló azzal a feltétellel támaszkodhat független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) vagy könyvvizsgáló cég(ek) munkájára, ha megszerzi az érintett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) vagy könyvvizsgáló cég(ek) hozzájárulását a vonatkozó dokumentációnak az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági vélemény készítése során való átadásához.

(2)   Amennyiben a csoportkönyvvizsgáló nem képes megfelelni az (1) bekezdés első albekezdése c) pontjának, akkor meg kell hoznia a megfelelő intézkedéseket, és tájékoztatnia kell az érintett illetékes hatóságot.

Ezen intézkedések közé tartozik adott esetben a további, bizonyossági munka elvégzése is az érintett leányvállalkozásnál akár közvetlenül, akár a feladatok kiszervezése útján.

(3)   Amennyiben a csoportkönyvvizsgálót minőségbiztosítási ellenőrzés vagy olyan vizsgálat alá vonják, amely egy vállalkozáscsoport összevont fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtására vonatkozik, akkor a csoportkönyvvizsgáló kérésre köteles az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátani a birtokában lévő vonatkozó dokumentációt az érintett, független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) vagy könyvvizsgáló cég(ek) által a csoport összevont fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából végzett bizonyosságnyújtási munkáról, ideértve az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához kapcsolódó munkaanyagokat is.

Az illetékes hatóság a 36. cikk alapján további dokumentációt kérhet be az érintett illetékes hatóságoktól arról a bizonyosságnyújtási munkáról, amelyet a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) vagy a könyvvizsgáló cég(ek) az összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása során végzett/végeztek.

Amennyiben a vállalkozáscsoport anyavállalkozásának vagy leányvállalkozásának a fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot harmadik országbeli könyvvizsgáló(k) vagy könyvvizsgáló szervezet(ek) nyújtja (nyújtják), az illetékes hatóság együttműködés megállapodás keretében további dokumentációt kérhet be a harmadik országok érintett illetékes hatóságaitól a harmadik országbeli könyvvizsgáló(k) vagy harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet(ek) által végzett bizonyossági munkáról.

A harmadik albekezdéstől eltérve, ha a vállalkozáscsoport anyavállalkozásának vagy leányvállalkozásának a fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosságot olyan független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k) vagy könyvvizsgáló szervezet(ek) nyújtotta/nyújtották, amelyek nem rendelkeznek munkavégzési megállapodással, a csoportkönyvvizsgálónak felkérésre felelősséget kell vállalnia az ezen független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltató(k), harmadik országbeli könyvvizsgáló(k), vagy könyvvizsgáló szervezet(ek) által végzett bizonyossági munkáról szóló további dokumentáció megfelelő továbbításáért is, ideértve a csoport összevont fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtásához kapcsolódó munkaanyagokat is. A továbbítás biztosítása érdekében a csoportkönyvvizsgálónak meg kell őriznie a dokumentáció egy példányát, vagy meg kell állapodnia a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatóval/ szolgáltatókkal, harmadik országbeli könyvvizsgálóval/könyvvizsgálókkal vagy könyvvizsgáló szervezettel/szervezetekkel arról, hogy a dokumentációhoz kérésre korlátozásmentes hozzáférést kapjon, vagy egyéb megfelelő intézkedést kell hoznia. Ha jogi vagy egyéb okok miatt a bizonyossági munkaanyag nem kerülhet a harmadik országból a csoportkönyvvizsgálóhoz, a csoportkönyvvizsgáló által megőrzött dokumentációnak bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy a csoportkönyvvizsgáló végrehajtotta a megfelelő eljárásokat ahhoz, hogy hozzáférjen a bizonyossági dokumentációhoz, az érintett harmadik ország jogszabályaiból fakadó jogi akadályokon kívüli akadályok esetén pedig tartalmaznia kell az ilyen akadály meglétét alátámasztó bizonyítékot is.”;

| (17) | A 28. cikk (2) bekezdése e) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) és b) pontjában említettek szerinti véleményt és nyilatkozatot kell tartalmaznia, és mindkettőnek a könyvvizsgálat során elvégzett munkára kell épülnie;” |
| --- | --- | --- |

(17)

A 28. cikk (2) bekezdése e) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„e)

a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) és b) pontjában említettek szerinti véleményt és nyilatkozatot kell tartalmaznia, és mindkettőnek a könyvvizsgálat során elvégzett munkára kell épülnie;”

| (18) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „28a. cikk
  A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés

  (1)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) vagy a könyvvizsgáló cég(ek) a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának eredményeit egy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentésben mutatja/mutatják be. Az említett jelentést a Bizottság által a 26a. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott bizonyossági standardok követelményeivel, vagy – az említett bizonyossági standardok Bizottság által történő elfogadásáig – a 26a. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti bizonyossági standardokkal összhangban kell elkészíteni.


  (2)   A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést írásos formában kell elkészíteni és annak:






  a) | meg kell jelölnie azt a szervezetet, amelynek éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolása a bizonyosság nyújtására adott megbízás tárgyát képezi; meg kell határoznia az éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolást, valamint azt, hogy ez milyen időpontra és melyik tárgyidőszakra vonatkozóan készült; továbbá azonosítania kell, hogy a készítéséhez milyen fenntarthatósági beszámolási keretet alkalmaztak; |
| --- | --- | --- |

(18)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„28a. cikk

A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés

(1)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) vagy a könyvvizsgáló cég(ek) a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának eredményeit egy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentésben mutatja/mutatják be. Az említett jelentést a Bizottság által a 26a. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott bizonyossági standardok követelményeivel, vagy – az említett bizonyossági standardok Bizottság által történő elfogadásáig – a 26a. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti bizonyossági standardokkal összhangban kell elkészíteni.

(2)   A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést írásos formában kell elkészíteni és annak:

a)

meg kell jelölnie azt a szervezetet, amelynek éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolása a bizonyosság nyújtására adott megbízás tárgyát képezi; meg kell határoznia az éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolást, valamint azt, hogy ez milyen időpontra és melyik tárgyidőszakra vonatkozóan készült; továbbá azonosítania kell, hogy a készítéséhez milyen fenntarthatósági beszámolási keretet alkalmaztak;

| b) | tartalmaznia kell a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság hatókörének leírását, amely megjelöli legalább azokat a bizonyossági standardokat, amelyekkel összhangban a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtották; |
| --- | --- |

b)

tartalmaznia kell a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság hatókörének leírását, amely megjelöli legalább azokat a bizonyossági standardokat, amelyekkel összhangban a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtották;

| c) | tartalmaznia kell a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett véleményt. |
| --- | --- |

c)

tartalmaznia kell a 2013/34/EU irányelv 34. cikke (1) bekezdése második albekezdésének aa) pontjában említett véleményt.

(3)   Amennyiben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy több könyvvizsgáló cég nyújtotta, akkor a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k)nak vagy a könyvvizsgáló cég(ek)nek meg kell állapodniuk a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának eredményeiről, és közös jelentést és véleményt kell benyújtaniuk. Egyetértés hiányában minden egyes, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés egymástól elkülönülő bekezdéseibe foglalva kell benyújtania véleményét, valamint meg kell indokolnia, hogy miért nem sikerült egyetértésre jutniuk.

(4)   A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak aláírással és dátummal kell ellátnia. Ha a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot könyvvizsgáló cég nyújtja, akkor a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést legalább a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot a könyvvizsgáló cég nevében nyújtó, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) aláírásával el kell látni. Ha egyidejűleg több, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget is megbíztak, akkor a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést valamennyi jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy legalább azoknak a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak alá kell írniuk, akik az egyes könyvvizsgáló cégek nevében nyújtják a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot. Kivételes körülmények között a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy ez(eke)t az aláírás(oka)t nem kell közzétenni, ha a közzététel nyomán közvetlenül és jelentősen veszélybe kerülhetne bárkinek a személyes biztonsága.

Az érintett személy(ek) nevét az érintett illetékes hatóságoknak minden esetben ismerniük kell.

(5)   A tagállamok megkövetelhetik, hogy amennyiben egyazon, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló végzi az éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát, és nyújtja a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés a könyvvizsgálói jelentés elkülönített szakaszát képezze.

(6)   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég által az összevont fenntarthatósági beszámolásról készített jelentésnek teljesítenie kell az (1)–(5) bekezdésben meghatározott követelményeket.”;

| (19) | A 29. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a minőségbiztosítási ellenőrzéseket végrehajtó személyeknek a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és a pénzügyi beszámolás, valamint adott esetben a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások területén megfelelő szakmai képzettséggel és releváns tapasztalattal kell rendelkezniük, amelyeknek a minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatos külön képzésen való részvétellel kell párosulnia;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

A 29. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a minőségbiztosítási ellenőrzéseket végrehajtó személyeknek a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és a pénzügyi beszámolás, valamint adott esetben a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások területén megfelelő szakmai képzettséggel és releváns tapasztalattal kell rendelkezniük, amelyeknek a minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatos külön képzésen való részvétellel kell párosulnia;”;

| b) | az (1) bekezdés f) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | a kiválasztott könyvvizsgálói dossziék, illetve adott esetben bizonyossági dossziék megfelelő vizsgálata által támogatott minőségbiztosítási ellenőrzés hatókörének ki kell terjednie az alkalmazandó könyvvizsgálati standardoknak és függetlenségi követelményeknek, illetve adott esetben az alkalmazandó bizonyossági standardoknak való megfelelésnek, a felhasznált erőforrások mennyiségének és minőségének, a felszámított könyvvizsgálói díjaknak, illetve fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságnyújtási díjaknak, valamint a könyvvizsgáló cég belső minőség-ellenőrzési rendszerének az értékelésére;”; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés f) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a kiválasztott könyvvizsgálói dossziék, illetve adott esetben bizonyossági dossziék megfelelő vizsgálata által támogatott minőségbiztosítási ellenőrzés hatókörének ki kell terjednie az alkalmazandó könyvvizsgálati standardoknak és függetlenségi követelményeknek, illetve adott esetben az alkalmazandó bizonyossági standardoknak való megfelelésnek, a felhasznált erőforrások mennyiségének és minőségének, a felszámított könyvvizsgálói díjaknak, illetve fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságnyújtási díjaknak, valamint a könyvvizsgáló cég belső minőség-ellenőrzési rendszerének az értékelésére;”;

| c) | az (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | a minőségbiztosítási ellenőrzésekre kockázatelemzés alapján, és a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző és adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményt készítő, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek esetében legalább hatévente kell, hogy sor kerüljön;”; |
| --- | --- | --- |

c)

az (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„h)

a minőségbiztosítási ellenőrzésekre kockázatelemzés alapján, és a 2. cikk 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző és adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági véleményt készítő, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek esetében legalább hatévente kell, hogy sor kerüljön;”;

| d) | a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az ellenőröknek a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat, a pénzügyi beszámolás, valamint adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása, a fenntarthatósági beszámolás vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások területén megfelelő szakmai képzettséggel és releváns tapasztalattal kell rendelkezniük, amelyeknek a minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatos külön képzésen való részvétellel kell párosulnia;”; |
| --- | --- | --- |

d)

a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az ellenőröknek a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat, a pénzügyi beszámolás, valamint adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása, a fenntarthatósági beszámolás vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások területén megfelelő szakmai képzettséggel és releváns tapasztalattal kell rendelkezniük, amelyeknek a minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatos külön képzésen való részvétellel kell párosulnia;”;

| e) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   A tagállamok 2025. december 31-ig azokat a személyeket, akik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz kapcsolódó minőségbiztosítási ellenőrzést végeznek, mentesíthetik azon követelmény alól, hogy releváns tapasztalattal rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása, vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások terén.”; |
| --- | --- |

e)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A tagállamok 2025. december 31-ig azokat a személyeket, akik a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossághoz kapcsolódó minőségbiztosítási ellenőrzést végeznek, mentesíthetik azon követelmény alól, hogy releváns tapasztalattal rendelkezzenek a fenntarthatósági beszámolás és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása, vagy a fenntarthatósághoz kapcsolódó egyéb szolgáltatások terén.”;

| (20) | A 30. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy hatékony vizsgálati és szankciórendszerek álljanak rendelkezésre a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása nem megfelelő végrehajtásának felderítésére, kijavítására és megelőzésére.


  (2)   A tagállamok polgári jogi felelősségi rendszereinek sérelme nélkül a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell előírniuk a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és a könyvvizsgáló cégek vonatkozásában, ha nem az ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezéseknek és adott esetben az 537/2014/EU rendeletnek megfelelően végzik a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatokat, vagy nyújtják a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem határoznak meg közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályokat az olyan jogsértések esetében, amelyekről a tagállami büntetőjog már rendelkezik. Ebben az esetben közölniük kell a Bizottsággal a vonatkozó büntetőjogi rendelkezéseket.”; |
| --- | --- |

(20)

A 30. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy hatékony vizsgálati és szankciórendszerek álljanak rendelkezésre a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása nem megfelelő végrehajtásának felderítésére, kijavítására és megelőzésére.

(2)   A tagállamok polgári jogi felelősségi rendszereinek sérelme nélkül a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell előírniuk a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók és a könyvvizsgáló cégek vonatkozásában, ha nem az ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezéseknek és adott esetben az 537/2014/EU rendeletnek megfelelően végzik a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatokat, vagy nyújtják a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem határoznak meg közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályokat az olyan jogsértések esetében, amelyekről a tagállami büntetőjog már rendelkezik. Ebben az esetben közölniük kell a Bizottsággal a vonatkozó büntetőjogi rendelkezéseket.”;

| (21) | A 30a. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „ca) | a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló, a könyvvizsgáló cég vagy a fő fenntarthatósági partner legfeljebb hároméves időtartamra szóló ideiglenes eltiltása attól, hogy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtson és/vagy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést írjon alá;”; |
| --- | --- | --- |

(21)

A 30a. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„ca)

a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló, a könyvvizsgáló cég vagy a fő fenntarthatósági partner legfeljebb hároméves időtartamra szóló ideiglenes eltiltása attól, hogy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot nyújtson és/vagy fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentést írjon alá;”;

| (22) | A 30a. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „da) | arról szóló nyilatkozat, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés nem felel meg az ezen irányelv 28a. cikkében szereplő követelményeknek;”. |
| --- | --- | --- |

(22)

A 30a. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„da)

arról szóló nyilatkozat, hogy a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági jelentés nem felel meg az ezen irányelv 28a. cikkében szereplő követelményeknek;”.

| (23) | A 32. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az illetékes hatóságot olyan, nem gyakorló szakembereknek kell irányítaniuk, akik jártasak a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében releváns területeken. A hatóság irányításában részt vevő személyeket független és átlátható jelölési eljárás útján kell kiválasztani.”; |
| --- | --- | --- |

(23)

A 32. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az illetékes hatóságot olyan, nem gyakorló szakembereknek kell irányítaniuk, akik jártasak a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása tekintetében releváns területeken. A hatóság irányításában részt vevő személyeket független és átlátható jelölési eljárás útján kell kiválasztani.”;

| b) | a (4) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | szakmai etikai standardok, a könyvvizsgáló cégek belső minőség-ellenőrzésére vonatkozó standardok, könyvvizsgálati standardok és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági standardok elfogadása, kivéve, ha e standardokat más tagállami hatóságok fogadják el vagy hagyják jóvá;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

szakmai etikai standardok, a könyvvizsgáló cégek belső minőség-ellenőrzésére vonatkozó standardok, könyvvizsgálati standardok és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági standardok elfogadása, kivéve, ha e standardokat más tagállami hatóságok fogadják el vagy hagyják jóvá;”.

| (24) | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „36a. cikk
  A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatos, tagállamok közötti szabályozási rendelkezések
  A 34. és a 36. cikkben a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó követelmények értelemszerűen alkalmazandók a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is.” |
| --- | --- |

(24)

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„36a. cikk

A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásával kapcsolatos, tagállamok közötti szabályozási rendelkezések

A 34. és a 36. cikkben a pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vonatkozó követelmények értelemszerűen alkalmazandók a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is.”

| (25) | A 37. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az első albekezdés alkalmazandó a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából történő kijelölésére.”; |
| --- | --- | --- |

(25)

A 37. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés alkalmazandó a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából történő kijelölésére.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az első albekezdés alkalmazandó a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából történő kijelölésére.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés alkalmazandó a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából történő kijelölésére.”;

| c) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Tilos minden olyan szerződéses feltétel, amely a vizsgált szervezet (1) bekezdés szerinti részvényesei vagy tagjai közgyűlésének választását a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy a könyvvizsgáló cégek bizonyos típusaira vagy csoportjaira korlátozza egy adott, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy egy adott könyvvizsgáló cégnek a szóban forgó szervezet jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vagy adott esetben a fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtására való kijelölése tekintetében. Az ilyen szerződéses feltétel semmisnek tekintendő.
  A tagállamok biztosítják, hogy a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikke hatálya alá tartozó nagyvállalkozások – az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában említett vállalkozásokat kivéve – részvényesei vagy tagjai, akik egyénileg vagy együttesen eljárva a vállalkozás szavazati jogainak több mint 5%-át vagy tőkéjének 5%-át képviselik, jogosultak legyenek arra, hogy a részvényesek vagy tagok közgyűlése által elfogadandó olyan határozattervezetet terjesszenek elő, amely előírja, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól vagy könyvvizsgáló cégtől eltérő könyvvizsgáló céghez vagy hálózathoz tartozó akkreditált harmadik fél készítsen jelentést a fenntarthatósági beszámolás egyes elemeiről, és e jelentést a részvényesek vagy tagok közgyűlése elé terjessze.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Tilos minden olyan szerződéses feltétel, amely a vizsgált szervezet (1) bekezdés szerinti részvényesei vagy tagjai közgyűlésének választását a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy a könyvvizsgáló cégek bizonyos típusaira vagy csoportjaira korlátozza egy adott, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak vagy egy adott könyvvizsgáló cégnek a szóban forgó szervezet jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatára vagy adott esetben a fenntarthatósági beszámolására vonatkozó bizonyosság nyújtására való kijelölése tekintetében. Az ilyen szerződéses feltétel semmisnek tekintendő.

A tagállamok biztosítják, hogy a 2013/34/EU irányelv 19a. és 29a. cikke hatálya alá tartozó nagyvállalkozások – az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában említett vállalkozásokat kivéve – részvényesei vagy tagjai, akik egyénileg vagy együttesen eljárva a vállalkozás szavazati jogainak több mint 5%-át vagy tőkéjének 5%-át képviselik, jogosultak legyenek arra, hogy a részvényesek vagy tagok közgyűlése által elfogadandó olyan határozattervezetet terjesszenek elő, amely előírja, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatot végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálótól vagy könyvvizsgáló cégtől eltérő könyvvizsgáló céghez vagy hálózathoz tartozó akkreditált harmadik fél készítsen jelentést a fenntarthatósági beszámolás egyes elemeiről, és e jelentést a részvényesek vagy tagok közgyűlése elé terjessze.”;

| (26) | A 38. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek csak megfelelő indok alapján legyenek felmenthetők. A számviteli kezelés, a könyvvizsgálati eljárások, illetve adott esetben a fenntarthatósági beszámolási vagy bizonyossági eljárások tekintetében fennálló véleményeltérés nem megfelelő indok a felmentésre.”; |
| --- | --- | --- |

(26)

A 38. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek csak megfelelő indok alapján legyenek felmenthetők. A számviteli kezelés, a könyvvizsgálati eljárások, illetve adott esetben a fenntarthatósági beszámolási vagy bizonyossági eljárások tekintetében fennálló véleményeltérés nem megfelelő indok a felmentésre.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az első albekezdésben említett tájékoztatási kötelezettség a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdésben említett tájékoztatási kötelezettség a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is alkalmazandó.”;

| c) | a (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „Az első albekezdés a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtására is alkalmazandó.”;

| (27) | A 39. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4a)   A tagállamok engedélyezhetik, hogy a fenntarthatósági beszámoláshoz és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához kapcsolódóan az auditbizottságra ruházott funkciókat az ügyviteli vagy felügyelő testület egésze vagy az általa e célra létrehozott szerv lássa el.”; |
| --- | --- | --- |

(27)

A 39. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   A tagállamok engedélyezhetik, hogy a fenntarthatósági beszámoláshoz és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásához kapcsolódóan az auditbizottságra ruházott funkciókat az ügyviteli vagy felügyelő testület egésze vagy az általa e célra létrehozott szerv lássa el.”;

| b) | a (6) bekezdés a)–e) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | tájékoztatja a vizsgált szervezet ügyviteli vagy felügyelő testületét a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának eredményéről, és elmagyarázza, hogy a könyvvizsgálat és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság hogyan járult hozzá a pénzügyi, illetve a fenntarthatósági beszámolás integritásához, és az auditbizottság milyen szerepet töltött be a beszámolás folyamatában; |
| --- | --- | --- |

b)

a (6) bekezdés a)–e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

tájékoztatja a vizsgált szervezet ügyviteli vagy felügyelő testületét a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálat és adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtásának eredményéről, és elmagyarázza, hogy a könyvvizsgálat és a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság hogyan járult hozzá a pénzügyi, illetve a fenntarthatósági beszámolás integritásához, és az auditbizottság milyen szerepet töltött be a beszámolás folyamatában;

| b) | figyelemmel kíséri a pénzügyi és adott esetben a fenntarthatósági beszámolás folyamatát, beleértve a 2013/34/EU irányelv 29d. cikkében említett elektronikus beszámolás folyamatát és a vállalkozás által az említett irányelv 29b. cikke alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően közölt információk azonosítására szolgáló folyamatot, és ajánlásokat vagy javaslatokat fogalmaz meg a folyamat integritásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

figyelemmel kíséri a pénzügyi és adott esetben a fenntarthatósági beszámolás folyamatát, beleértve a 2013/34/EU irányelv 29d. cikkében említett elektronikus beszámolás folyamatát és a vállalkozás által az említett irányelv 29b. cikke alapján elfogadott fenntarthatósági beszámolási standardoknak megfelelően közölt információk azonosítására szolgáló folyamatot, és ajánlásokat vagy javaslatokat fogalmaz meg a folyamat integritásának biztosítása érdekében;

| c) | figyelemmel kíséri a vállalkozás belső minőség-ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereinek és adott esetben a vállalkozás pénzügyi és adott esetben fenntarthatósági beszámolását befolyásoló belső auditjának hatékonyságát, beleértve a 2013/34/EU irányelv 29d. cikkében említett elektronikus beszámolási folyamatát is, anélkül, hogy korlátozná annak függetlenségét; |
| --- | --- |

c)

figyelemmel kíséri a vállalkozás belső minőség-ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereinek és adott esetben a vállalkozás pénzügyi és adott esetben fenntarthatósági beszámolását befolyásoló belső auditjának hatékonyságát, beleértve a 2013/34/EU irányelv 29d. cikkében említett elektronikus beszámolási folyamatát is, anélkül, hogy korlátozná annak függetlenségét;

| d) | figyelemmel kíséri az éves és összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és adott esetben az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását, különösen annak végrehajtását, figyelembe véve az illetékes hatóság által az 537/2014/EU rendelet 26. cikkének (6) bekezdése szerint tett megállapításokat és következtetéseket; |
| --- | --- |

d)

figyelemmel kíséri az éves és összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatások jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálatát és adott esetben az éves és összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását, különösen annak végrehajtását, figyelembe véve az illetékes hatóság által az 537/2014/EU rendelet 26. cikkének (6) bekezdése szerint tett megállapításokat és következtetéseket;

| e) | felülvizsgálja és figyelemmel kíséri a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég függetlenségét az ezen irányelv 22., 22a., 22b., 24a., 24b., 25b., 25c. és 25d. cikkével, illetve az 537/2014/EU rendelet 6. cikkével összhangban, valamint különösen a vizsgált szervezet részére történő további nem könyvvizsgálói szolgáltatás nyújtásának helyénvalóságát az említett rendelet 5. cikkével összhangban;”. |
| --- | --- |

e)

felülvizsgálja és figyelemmel kíséri a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy a könyvvizsgáló cég függetlenségét az ezen irányelv 22., 22a., 22b., 24a., 24b., 25b., 25c. és 25d. cikkével, illetve az 537/2014/EU rendelet 6. cikkével összhangban, valamint különösen a vizsgált szervezet részére történő további nem könyvvizsgálói szolgáltatás nyújtásának helyénvalóságát az említett rendelet 5. cikkével összhangban;”.

| (28) | A 45. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Egy tagállam illetékes hatóságai – ezen irányelv 15., 16. és 17. cikkével összhangban – valamennyi, harmadik országbeli könyvvizsgálót és könyvvizsgáló szervezetet nyilvántartásba vesznek, amennyiben az adott harmadik országbeli könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló szervezet könyvvizsgálói jelentést bocsát ki egy olyan, Unión kívül bejegyzett vállalkozás éves vagy összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól, vagy adott esetben bizonyossági jelentést bocsát ki egy olyan, Unión kívül bejegyzett vállalkozás éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolásáról, amelynek átruházható értékpapírjait az említett tagállam 2014/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*27) 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontja szerinti szabályozott piacán bevezették, kivéve akkor, ha a szóban forgó vállalkozás kizárólag olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsát ki, amelyek teljesítik az alábbi feltételek valamelyikét:






  a) | az említett értékpapírt valamely tagállamnak a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacára 2010. december 31. előtt vezették be, és annak névértéke egységenként legalább 50 000 EUR, illetve – egyéb pénznemben denominált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – névértéke a kibocsátás időpontjában legalább 50 000 EUR összeggel egyenértékű; |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

A 45. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Egy tagállam illetékes hatóságai – ezen irányelv 15., 16. és 17. cikkével összhangban – valamennyi, harmadik országbeli könyvvizsgálót és könyvvizsgáló szervezetet nyilvántartásba vesznek, amennyiben az adott harmadik országbeli könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló szervezet könyvvizsgálói jelentést bocsát ki egy olyan, Unión kívül bejegyzett vállalkozás éves vagy összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól, vagy adott esetben bizonyossági jelentést bocsát ki egy olyan, Unión kívül bejegyzett vállalkozás éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolásáról, amelynek átruházható értékpapírjait az említett tagállam 2014/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*27) 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontja szerinti szabályozott piacán bevezették, kivéve akkor, ha a szóban forgó vállalkozás kizárólag olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsát ki, amelyek teljesítik az alábbi feltételek valamelyikét:

a)

az említett értékpapírt valamely tagállamnak a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacára 2010. december 31. előtt vezették be, és annak névértéke egységenként legalább 50 000 EUR, illetve – egyéb pénznemben denominált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – névértéke a kibocsátás időpontjában legalább 50 000 EUR összeggel egyenértékű;

| b) | az említett értékpapírt valamely tagállamnak a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacára 2010. december 31-én vagy azután vezették be, és annak névértéke egységenként legalább 100 000 EUR, illetve – egyéb pénznemben denominált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – névértéke a kibocsátás időpontjában legalább 100 000 EUR összeggel egyenértékű. |
| --- | --- |

b)

az említett értékpapírt valamely tagállamnak a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacára 2010. december 31-én vagy azután vezették be, és annak névértéke egységenként legalább 100 000 EUR, illetve – egyéb pénznemben denominált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír esetében – névértéke a kibocsátás időpontjában legalább 100 000 EUR összeggel egyenértékű.

(*27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).”;"

*27

| b) | a (4)–(6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A 46. cikk sérelme nélkül, az e cikk (1) bekezdésében említett, a tagállamban nyilvántartásba nem vett, harmadik országbeli könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló szervezetek által kibocsátott éves vagy összevont (konszolidált) éves beszámolókról szóló könyvvizsgálói jelentéseknek vagy adott esetben éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolásról szóló bizonyossági jelentéseknek nincs joghatása az adott tagállamban.


  (5)   A tagállamok csak akkor vehetnek nyilvántartásba pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatának céljára harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezeteket, ha:






  a) | a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet ügyviteli vagy ügyvezető szerve tagjainak többsége megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdése kivételével; |
| --- | --- | --- |

b)

a (4)–(6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 46. cikk sérelme nélkül, az e cikk (1) bekezdésében említett, a tagállamban nyilvántartásba nem vett, harmadik országbeli könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló szervezetek által kibocsátott éves vagy összevont (konszolidált) éves beszámolókról szóló könyvvizsgálói jelentéseknek vagy adott esetben éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolásról szóló bizonyossági jelentéseknek nincs joghatása az adott tagállamban.

(5)   A tagállamok csak akkor vehetnek nyilvántartásba pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatának céljára harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezeteket, ha:

a)

a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet ügyviteli vagy ügyvezető szerve tagjainak többsége megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdése kivételével;

| b) | a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet nevében könyvvizsgálatot végző harmadik országbeli könyvvizsgáló megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdése kivételével; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet nevében könyvvizsgálatot végző harmadik országbeli könyvvizsgáló megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8. cikk (3) bekezdése és a 10. cikk (1) bekezdésének második albekezdése kivételével;

| c) | az e cikk (1) bekezdésében említett éves vagy összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatát a 26. cikkben említett nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal, valamint a 22., 22b. és 25. cikkben megállapított követelményekkel vagy ezekkel egyenértékű standardokkal és követelményekkel összhangban végzik; |
| --- | --- |

c)

az e cikk (1) bekezdésében említett éves vagy összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatát a 26. cikkben említett nemzetközi könyvvizsgálati standardokkal, valamint a 22., 22b. és 25. cikkben megállapított követelményekkel vagy ezekkel egyenértékű standardokkal és követelményekkel összhangban végzik;

| d) | a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet honlapján olyan éves átláthatósági jelentést tesz közzé, amely tartalmazza az 537/2014/EU rendelet 13. cikkében említett információkat, vagy ezzel egyenértékű közzétételi követelményeket teljesít. |
| --- | --- |

d)

a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet honlapján olyan éves átláthatósági jelentést tesz közzé, amely tartalmazza az 537/2014/EU rendelet 13. cikkében említett információkat, vagy ezzel egyenértékű közzétételi követelményeket teljesít.

A tagállamok csak akkor vehetnek nyilvántartásba a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljára harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezeteket, ha:

| a) | a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet ügyviteli vagy ügyvezető szerve tagjainak többsége megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet ügyviteli vagy ügyvezető szerve tagjainak többsége megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek;

| b) | a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet nevében bizonyosságot nyújtó harmadik országbeli könyvvizsgáló megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet nevében bizonyosságot nyújtó harmadik országbeli könyvvizsgáló megfelel a 4–10. cikkben meghatározottakkal egyenértékű követelményeknek;

| c) | az (1) bekezdésben említett, éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot a 26a. cikkben említett bizonyossági standardokkal, valamint a 22., 22b., 25. és 25b. cikkben megállapított követelményekkel, vagy ezekkel egyenértékű standardokkal és követelményekkel összhangban nyújtják; |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdésben említett, éves vagy összevont fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot a 26a. cikkben említett bizonyossági standardokkal, valamint a 22., 22b., 25. és 25b. cikkben megállapított követelményekkel, vagy ezekkel egyenértékű standardokkal és követelményekkel összhangban nyújtják;

| d) | a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet honlapján olyan éves átláthatósági jelentést tesz közzé, amely tartalmazza az 537/2014/EU rendelet 13. cikkében említett információkat, vagy ezzel egyenértékű közzétételi követelményeket teljesít. |
| --- | --- |

d)

a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet honlapján olyan éves átláthatósági jelentést tesz közzé, amely tartalmazza az 537/2014/EU rendelet 13. cikkében említett információkat, vagy ezzel egyenértékű közzétételi követelményeket teljesít.

(5a)   Egy tagállam harmadik országbeli könyvvizsgálót csak akkor vehet nyilvántartásba pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatának céljából, ha a könyvvizsgáló megfelel az e cikk (5) bekezdése első albekezdésének b), c) és d) pontjában foglalt követelményeknek.

Egy tagállam harmadik országbeli könyvvizsgálót csak akkor vehet nyilvántartásba fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása céljából, ha a könyvvizsgáló megfelel az e cikk (5) bekezdése második albekezdésének b), c) és d) pontjában foglalt követelményeknek.

(6)   Az e cikk (5) bekezdése első albekezdése c) pontja, és (5) bekezdése második albekezdése c) pontja végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a hivatkozott pontokban említett egyenértékűségről végrehajtási jogi aktusok révén határozzon. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 48. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az e cikk (5) bekezdése első albekezdésének c) pontjában, illetve (5) bekezdése második albekezdésének c) pontjában említett egyenértékűséget a tagállamok akkor értékelhetik, ha a Bizottság erre vonatkozóan nem határozott.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 48a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ennek az irányelvnek az annak értékelése során alkalmazandó általános egyenértékűségi kritériumok megállapítása céljából való kiegészítésére, hogy az e cikk (1) bekezdésben említett pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatát, illetve adott esetben a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosságot a 26. cikkben meghatározott nemzetközi könyvvizsgálati standardoknak, illetve a 26a. cikkben említett, a fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyossági standardoknak megfelelően, és a 22., 24. és 25. cikkben megállapított követelmények teljesítésével végzik-, illetve nyújtják-e. A tagállamok az egyenértékűség nemzeti szintű értékelését olyan kritériumok szerint végzik, amelyek valamennyi harmadik országra alkalmazandók.”;

| (29) | A 48a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A Bizottságnak a 26a. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól.”; |
| --- | --- | --- |

(29)

A 48a. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottságnak a 26a. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 26. cikk (3) bekezdésében, a 26a. cikk (3) bekezdésében, a 45. cikk (6) bekezdésében, a 46. cikk (2) bekezdésében és az 47. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 26. cikk (3) bekezdésében, a 26a. cikk (3) bekezdésében, a 45. cikk (6) bekezdésében, a 46. cikk (2) bekezdésében és az 47. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.”;

| c) | az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A 26. cikk (3) bekezdése, a 26a. cikk (3) bekezdése, a 45. cikk (6) bekezdése, a 46. cikk (2) bekezdése vagy a 47. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő négy hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

c)

az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A 26. cikk (3) bekezdése, a 26a. cikk (3) bekezdése, a 45. cikk (6) bekezdése, a 46. cikk (2) bekezdése vagy a 47. cikk (3) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő négy hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

4. cikk

Az 537/2014/EU rendelet módosításai

Az 537/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 4. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Az e bekezdés első albekezdésében meghatározott korlátok alkalmazása alól ki kell zárni az uniós vagy a nemzeti jogszabályokban előírt, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását és az 5. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat.” |
| --- | --- |

(1)

A 4. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az e bekezdés első albekezdésében meghatározott korlátok alkalmazása alól ki kell zárni az uniós vagy a nemzeti jogszabályokban előírt, fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtását és az 5. cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat.”

| (2) | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | könyvvitel, valamint számviteli nyilvántartások és pénzügyi kimutatások készítése, továbbá fenntarthatósági beszámolás készítése;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

könyvvitel, valamint számviteli nyilvántartások és pénzügyi kimutatások készítése, továbbá fenntarthatósági beszámolás készítése;”;

| b) | a (4) bekezdés az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása esetében nem szükséges az első albekezdésben említett auditbizottság jóváhagyása.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„A fenntarthatósági beszámolásra vonatkozó bizonyosság nyújtása esetében nem szükséges az első albekezdésben említett auditbizottság jóváhagyása.”

5. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 1-3. cikkének 2024. július 6-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

(2)   A tagállamok alkalmazzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1. cikknek megfeleljenek, a 14. pont kivételével:

| a) | a 2024. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:






  i. | a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (4) bekezdése értelmében vett olyan nagyvállalkozásokra, amelyek az említett irányelv 2. cikkének 1. pontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt; |
| --- | --- | --- |

a)

a 2024. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:

i.

a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (4) bekezdése értelmében vett olyan nagyvállalkozásokra, amelyek az említett irányelv 2. cikkének 1. pontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt;

| ii. | a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 1. pontjában meghatározott olyan, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre, amelyek az említett irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoport anyavállalkozásaként működnek, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt; |
| --- | --- |

ii.

a 2013/34/EU irányelv 2. cikkének 1. pontjában meghatározott olyan, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységekre, amelyek az említett irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoport anyavállalkozásaként működnek, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt;

| b) | a 2025. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:






  i. | az ezen albekezdés a) pontjának i. alpontjában említettektől eltérő, a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozásokra; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2025. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:

i.

az ezen albekezdés a) pontjának i. alpontjában említettektől eltérő, a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozásokra;

| ii. | az ezen albekezdés a) pontjának ii. alpontjában említettektől eltérő, a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásaira; |
| --- | --- |

ii.

az ezen albekezdés a) pontjának ii. alpontjában említettektől eltérő, a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoportok anyavállalkozásaira;

| c) | a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:






  i. | a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozásokra, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások; |
| --- | --- | --- |

c)

a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:

i.

a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozásokra, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások;

| ii. | az (EU) 575/2013 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 145. pontjában meghatározott kis méretű és nem összetett intézményekre, feltéve, hogy azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 575/2013 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 145. pontjában meghatározott kis méretű és nem összetett intézményekre, feltéve, hogy azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások;

| iii. | a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (39) 13. cikkének 2. pontjában meghatározott zárt biztosítóintézetekre, és az említett irányelv 13. cikkének 5. pontjában meghatározott zárt viszontbiztosítóintézetekre, feltéve, hogy azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások. |
| --- | --- |

iii.

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (39) 13. cikkének 2. pontjában meghatározott zárt biztosítóintézetekre, és az említett irányelv 13. cikkének 5. pontjában meghatározott zárt viszontbiztosítóintézetekre, feltéve, hogy azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások.

A tagállamok alkalmazzák az 1. cikk 14. pontjának való megfeleléshez szükséges intézkedéseket a 2028. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan.

A tagállamok alkalmazzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2. cikknek megfeleljenek:

| a) | a 2024. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:






  i. | a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt; |
| --- | --- | --- |

a)

a 2024. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:

i.

a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt;

| ii. | a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoport anyavállalkozásaként működnek, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt; |
| --- | --- |

ii.

a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoport anyavállalkozásaként működnek, és amelyek átlagos létszáma mérlegfordulónapjukon összevont alapon túllépi az adott üzleti évben foglalkoztatottak tekintetében az 500 főt;

| b) | a 2025. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:






  i. | az ezen albekezdés a) pontjának i. alpontjában említettektől eltérő, a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikk (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások; |
| --- | --- | --- |

b)

a 2025. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:

i.

az ezen albekezdés a) pontjának i. alpontjában említettektől eltérő, a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikk (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások;

| ii. | az ezen albekezdés a) pontjának ii. alpontjában említettektől eltérő, a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoport anyavállalkozásaként működnek; |
| --- | --- |

ii.

az ezen albekezdés a) pontjának ii. alpontjában említettektől eltérő, a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (7) bekezdésének értelmében vett nagy vállalatcsoport anyavállalkozásaként működnek;

| c) | a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:






  i. | a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett kis- és középvállalkozások, és amelyek nem a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások; |
| --- | --- | --- |

c)

a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan:

i.

a 2004/109/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott olyan kibocsátókra, amelyek a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett kis- és középvállalkozások, és amelyek nem a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások;

| ii. | az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 145. pontjában kis méretű és nem összetett intézményekként meghatározott kibocsátókra, ha azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások; |
| --- | --- |

ii.

az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 145. pontjában kis méretű és nem összetett intézményekként meghatározott kibocsátókra, ha azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mikrovállalkozások;

| iii. | a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 2. pontjában zárt biztosítóintézetekként, vagy az említett irányelv 13. cikkének 5. pontjában zárt viszontbiztosítóintézetekként meghatározott kibocsátókra, amennyiben azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett mikrovállalkozások. |
| --- | --- |

iii.

a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 2. pontjában zárt biztosítóintézetekként, vagy az említett irányelv 13. cikkének 5. pontjában zárt viszontbiztosítóintézetekként meghatározott kibocsátókra, amennyiben azok a 2013/34/EU irányelv 3. cikke (4) bekezdésének értelmében vett nagyvállalkozások, vagy az említett irányelv 3. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett olyan kis- és középvállalkozások, amelyek az említett irányelv 2. cikke 1. pontjának a) alpontjában meghatározott, közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek, és amelyek nem az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében említett mikrovállalkozások.

A tagállamok alkalmazzák a 3. cikknek való megfeleléshez szükséges intézkedéseket a 2024. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évekre vonatkozóan.

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják az (1) bekezdésben említett rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(4)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

6. cikk

Felülvizsgálat és jelentés

(1)   A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen módosító irányelv végrehajtásáról, kitérve többek között a következőkre:

| a) | e módosító irányelv céljai elérésének értékelése, beleértve a beszámolási gyakorlatok tagállamok közötti konvergenciáját; |
| --- | --- |

a)

e módosító irányelv céljai elérésének értékelése, beleértve a beszámolási gyakorlatok tagállamok közötti konvergenciáját;

| b) | a 2013/34/EU irányelv 29c. cikkében említett fenntarthatósági beszámolási standardokat önkéntesen alkalmazó kis- és középvállalkozások számának értékelése; |
| --- | --- |

b)

a 2013/34/EU irányelv 29c. cikkében említett fenntarthatósági beszámolási standardokat önkéntesen alkalmazó kis- és középvállalkozások számának értékelése;

| c) | annak értékelése, hogy az e módosító irányelv által módosított rendelkezések hatályát ki kell-e terjeszteni, és ha igen, hogyan, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint az Unió területén létrehozott leányvállalat vagy fióktelep nélkül, közvetlenül az Unió belső piacán működő harmadik országbeli vállalkozások tekintetében; |
| --- | --- |

c)

annak értékelése, hogy az e módosító irányelv által módosított rendelkezések hatályát ki kell-e terjeszteni, és ha igen, hogyan, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint az Unió területén létrehozott leányvállalat vagy fióktelep nélkül, közvetlenül az Unió belső piacán működő harmadik országbeli vállalkozások tekintetében;

| d) | az ezen módosító irányelv által bevezetett, a harmadik országbeli vállalkozások leányvállalataira és fióktelepeire vonatkozó beszámolási követelmények végrehajtásának értékelése, beleértve a 2013/34/EU irányelv 40a. cikkével összhangban jelentést készítő leányvállalattal vagy fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli vállalkozások számának értékelését; a végrehajtási mechanizmus és az említett cikkben meghatározott küszöbértékek értékelése; |
| --- | --- |

d)

az ezen módosító irányelv által bevezetett, a harmadik országbeli vállalkozások leányvállalataira és fióktelepeire vonatkozó beszámolási követelmények végrehajtásának értékelése, beleértve a 2013/34/EU irányelv 40a. cikkével összhangban jelentést készítő leányvállalattal vagy fiókteleppel rendelkező harmadik országbeli vállalkozások számának értékelését; a végrehajtási mechanizmus és az említett cikkben meghatározott küszöbértékek értékelése;

| e) | annak értékelése, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítani kell-e az e módosító irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások által közzétett fenntarthatósági beszámolókhoz való hozzáférést, és ha igen, hogyan. |
| --- | --- |

e)

annak értékelése, hogy a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítani kell-e az e módosító irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások által közzétett fenntarthatósági beszámolókhoz való hozzáférést, és ha igen, hogyan.

A jelentést 2029. április 30-ig, majd azt követően háromévente közzé kell tenni, és adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolni hozzá.

(2)   A Bizottság 2028. december 31-ig felülvizsgálja a fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piaci koncentrációjának szintjét, és arról beszámolót készít. A felülvizsgálat során figyelembe kell vennie a független, bizonyosságot nyújtó szolgáltatást végző szolgáltatókra alkalmazandó nemzeti rendszereket, és értékelnie kell, hogy az említett nemzeti rendszerek hozzájárulnak-e a bizonyosságot nyújtó szolgáltatás piacának megnyitásához, és ha igen, milyen mértékben.

A Bizottság 2028. december 31-ig értékeli a fenntarthatósági bizonyosságot nyújtó szolgáltatások piacának megfelelő diverzifikációját és a fenntarthatósági beszámolás megfelelő minőségét biztosító lehetséges jogi intézkedéseket. A Bizottság felülvizsgálja a 2013/34/EU irányelv 34. cikkében előírt intézkedéseket, és értékeli, hogy szükséges-e azokat más nagyvállalkozásokra is kiterjeszteni.

A jelentést 2028 december 31-ig el kell juttatni az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, és adott esetben jogalkotási javaslatokat kell csatolni hozzá.

7. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezen irányelv 4. cikkét a 2024. január 1-jén vagy azt követően kezdődő minden pénzügyi évre alkalmazni kell.

8. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

A 4. cikk teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2022. december 14-én

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  
  HL C 517., 2021.12.22., 51. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2022. november 10-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. november 28-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2089 rendelete (2019. november 27.) az (EU) 2016/1011 rendeletnek az uniós éghajlatváltozási referenciamutatók, a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatók és a referenciamutatókra vonatkozó, fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételek tekintetében történő módosításáról (HL L 317., 2019.12.9., 17. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2020/1816 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 17.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőknek az egyes előállított és közzétett referenciamutatókban történő megjelenítési módjára vonatkozóan a referenciamutató-nyilatkozatban foglalt magyarázat tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 406., 2020.12.3., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2020/1817 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 17.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti, társadalmi és irányítási tényezőknek a referenciamutatók módszertanában való megjelenítési módjára vonatkozó magyarázat minimális tartalma tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 406., 2020.12.3., 12. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2020/1818 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. július 17.) az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az uniós éghajlatváltozási referenciamutatókra és a Párizsi Megállapodáshoz igazodó uniós referenciamutatókra vonatkozó minimumszabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 406., 2020.12.3., 17. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2034 irányelve (2019. november 27.) a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2002/87/EK, a 2009/65/EK, a 2011/61/EU, a 2013/36/EU, a 2014/59/EU és a 2014/65/EU irányelv módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 64. o.).

13

(14)  
  HL C 76., 2020.3.9., 23. o.

14

(15)  
  HL C 445., 2021.10.29., 94. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/95/EU irányelve (2014. október 22.) a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról (HL L 330., 2014.11.15., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.).

17

(18)  A harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által alkalmazott számviteli standardok egyenértékűségének megállapítására szolgáló eljárásnak a 2003/71/EK és a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti létrehozásáról szóló, 2007. december 21-i 1569/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 340., 2007.12.22., 66. o.).

18

(19)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).

19

(20)  A Tanács 91/674/EGK irányelve (1991. december 19.) a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról (HL L 374., 1991.12.31., 7. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/943 irányelve (2016. június 8.) a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről (HL L 157., 2016.6.15., 1. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1011 rendelete (2016. június 8.) a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 171., 2016.6.29., 1. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete (2009. november 25.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 342., 2009.12.22., 1. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

27

(28)  A Bizottság 2013/179/EU ajánlása (2013. április 9.) a termékek és a szervezetek életciklus-alapú környezeti teljesítményének mérésére és ismertetésére szolgáló egységes módszerek alkalmazásáról (HL L 124., 2013.5.4., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/783 rendelete (2021. április 29.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 172., 2021.5.17., 53. o.)

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/7/EU irányelve (2011. február 16.) a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről (HL L 48., 2011.2.23., 1. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

32

(33)  A Bizottság (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 17.) a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egységes elektronikus beszámolási formátumot meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 143., 2019.5.29., 1. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) az akkreditálás előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 9.6.2006, 87. o.)

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/36/EK irányelve (2007. július 11.) az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról a tőzsdén jegyzett társaságokban (HL L 184., 2007.7.14., 17. o.).

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács 537/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek jogszabályban előírt könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményekről, és a 2005/909/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2014.5.27., 77. o.).

37

(38)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

38

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.)

39

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/81

---

A TANÁCS (EU) 2022/2465 RENDELETE

(2022. december 12.)

a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Unióban a nitrogénműtrágyák egyes alapanyagainak piaca nagymértékben függ a harmadik országokból érkező behozataltól. Az Unió 2021-ben 2,9 millió tonna ammóniát és 4,7 millió tonna karbamidot importált a nitrogénműtrágyák gyártásához. E termékek ára 2021 folyamán jelentősen emelkedett, idén pedig még tovább nőtt. |
| --- | --- |

(1)

Az Unióban a nitrogénműtrágyák egyes alapanyagainak piaca nagymértékben függ a harmadik országokból érkező behozataltól. Az Unió 2021-ben 2,9 millió tonna ammóniát és 4,7 millió tonna karbamidot importált a nitrogénműtrágyák gyártásához. E termékek ára 2021 folyamán jelentősen emelkedett, idén pedig még tovább nőtt.

| (2) | Jelenleg a nitrogénműtrágyák szóban forgó alapanyagainak Unióba történő behozatalán belül jelentős részt képviselnek azok a harmadik országok, amelyek az uniós piachoz való preferenciális piaci hozzáféréssel rendelkeznek, és amelyek esetében ezért a behozatal vámmentes. Mindazonáltal a nitrogénműtrágyák alapanyagai körében az Unió nagy mennyiségeket importál olyan országokból is, amelyek az 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (1) meghatározott Közös Vámtarifa szerinti, jelenleg 5,5 %-tól 6,5 %-ig terjedő vámtételű vámok hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(2)

Jelenleg a nitrogénműtrágyák szóban forgó alapanyagainak Unióba történő behozatalán belül jelentős részt képviselnek azok a harmadik országok, amelyek az uniós piachoz való preferenciális piaci hozzáféréssel rendelkeznek, és amelyek esetében ezért a behozatal vámmentes. Mindazonáltal a nitrogénműtrágyák alapanyagai körében az Unió nagy mennyiségeket importál olyan országokból is, amelyek az 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (1) meghatározott Közös Vámtarifa szerinti, jelenleg 5,5 %-tól 6,5 %-ig terjedő vámtételű vámok hatálya alá tartoznak.

| (3) | A Bizottság 2022. március 23-i, Az élelmezésbiztonság garantálásáról és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítéséről szóló közleményében rámutatott arra, hogy a nyersanyagpiacokon már az Ukrajna elleni orosz inváziót megelőzően is jelentős volt az áremelkedés, ami a mezőgazdasági piacokon az energia- és műtrágyaköltségek emelkedésében és ennek következtében a mezőgazdasági árak emelkedésében nyilvánult meg. A Bizottság megjegyzi, hogy az Ukrajna elleni invázió és a jelentős globális nyersanyagár-emelkedés tovább növelte az árakat a mezőgazdasági termékek piacain, és felszínre hozta a műtrágya-behozatalra nagymértékben támaszkodó uniós élelmiszerrendszer sebezhetőségét. Ez növeli a termelők költségeit és kihat az élelmiszerek árára is, ami aggodalomra ad okot mind a fogyasztók vásárlóereje, mind pedig az uniós mezőgazdasági termelők bevételei szempontjából. A Bizottság hangsúlyozza, hogy rövid távon kiemelt figyelmet kell fordítani az ásványi műtrágyák költségére és elérhetőségére, mindaddig, amíg át nem térünk a fenntartható műtrágyatípusok vagy trágyázási módszerek alkalmazására. Ez alatt az idő alatt az uniós műtrágyaágazatnak hozzá kell jutnia a szükséges importtermékekhez, köztük a műtrágyák Unión belüli gyártásához szükséges alapanyagokhoz. A Bizottság arra is rámutat, hogy a műtrágyaárakat és a mezőgazdasági termelőknek leszállított mennyiségeket nyomon fogják követni annak biztosítása érdekében, hogy az uniós betakarítások ne kerüljenek veszélybe. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2022. március 23-i, Az élelmezésbiztonság garantálásáról és az élelmiszerrendszerek rezilienciájának megerősítéséről szóló közleményében rámutatott arra, hogy a nyersanyagpiacokon már az Ukrajna elleni orosz inváziót megelőzően is jelentős volt az áremelkedés, ami a mezőgazdasági piacokon az energia- és műtrágyaköltségek emelkedésében és ennek következtében a mezőgazdasági árak emelkedésében nyilvánult meg. A Bizottság megjegyzi, hogy az Ukrajna elleni invázió és a jelentős globális nyersanyagár-emelkedés tovább növelte az árakat a mezőgazdasági termékek piacain, és felszínre hozta a műtrágya-behozatalra nagymértékben támaszkodó uniós élelmiszerrendszer sebezhetőségét. Ez növeli a termelők költségeit és kihat az élelmiszerek árára is, ami aggodalomra ad okot mind a fogyasztók vásárlóereje, mind pedig az uniós mezőgazdasági termelők bevételei szempontjából. A Bizottság hangsúlyozza, hogy rövid távon kiemelt figyelmet kell fordítani az ásványi műtrágyák költségére és elérhetőségére, mindaddig, amíg át nem térünk a fenntartható műtrágyatípusok vagy trágyázási módszerek alkalmazására. Ez alatt az idő alatt az uniós műtrágyaágazatnak hozzá kell jutnia a szükséges importtermékekhez, köztük a műtrágyák Unión belüli gyártásához szükséges alapanyagokhoz. A Bizottság arra is rámutat, hogy a műtrágyaárakat és a mezőgazdasági termelőknek leszállított mennyiségeket nyomon fogják követni annak biztosítása érdekében, hogy az uniós betakarítások ne kerüljenek veszélybe.

| (4) | Ennek fényében helyénvaló fellépni az uniós műtrágyagyártók által a nitrogénműtrágyák előállításához szükséges alapanyagok behozatala tekintetében viselt költségek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Ennek fényében helyénvaló fellépni az uniós műtrágyagyártók által a nitrogénműtrágyák előállításához szükséges alapanyagok behozatala tekintetében viselt költségek csökkentése érdekében.

| (5) | A jelenlegi helyzetben, amikor a nemzetközi piacokon beszűkült a nitrogénműtrágya kínálat, a műtrágyák köztes alapanyagaira, köztük az ammóniára és a karbamidra vonatkozó uniós behozatali vámok – a világ más olyan piacaihoz viszonyítva, amelyeken nincsenek hatályban hasonló vámok – önmagukban visszatartó erőt jelentenek az uniós piac ilyen anyagokkal való ellátása tekintetében. A vámok terén fennálló különbség egyben az uniós behozatal diverzifikációját is akadályozza. |
| --- | --- |

(5)

A jelenlegi helyzetben, amikor a nemzetközi piacokon beszűkült a nitrogénműtrágya kínálat, a műtrágyák köztes alapanyagaira, köztük az ammóniára és a karbamidra vonatkozó uniós behozatali vámok – a világ más olyan piacaihoz viszonyítva, amelyeken nincsenek hatályban hasonló vámok – önmagukban visszatartó erőt jelentenek az uniós piac ilyen anyagokkal való ellátása tekintetében. A vámok terén fennálló különbség egyben az uniós behozatal diverzifikációját is akadályozza.

| (6) | Mindezek miatt helyénvaló ideiglenesen felfüggeszteni a nitrogénműtrágyák egyes alapanyagaira alkalmazandó, a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, Közös Vámtarifa szerinti vámokat. Ez az ideiglenes intézkedés az e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapos időszakban alkalmazandó. Az intézkedés hatásainak felmérése érdekében a Bizottságnak jelentést kell készítenie, és azt be kell nyújtania a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(6)

Mindezek miatt helyénvaló ideiglenesen felfüggeszteni a nitrogénműtrágyák egyes alapanyagaira alkalmazandó, a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, Közös Vámtarifa szerinti vámokat. Ez az ideiglenes intézkedés az e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapos időszakban alkalmazandó. Az intézkedés hatásainak felmérése érdekében a Bizottságnak jelentést kell készítenie, és azt be kell nyújtania a Tanácsnak.

| (7) | Az Uniónak eközben – az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban – biztosítania kell, hogy külső tevékenységének különböző területein, illetve a külső tevékenység és más uniós szakpolitikák viszonylatában kellő következetesség érvényesüljön. |
| --- | --- |

(7)

Az Uniónak eközben – az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkének (3) bekezdésével összhangban – biztosítania kell, hogy külső tevékenységének különböző területein, illetve a külső tevékenység és más uniós szakpolitikák viszonylatában kellő következetesség érvényesüljön.

| (8) | Az elmúlt években az Unió és az Oroszországi Föderáció közötti kapcsolatok nagyon kedvezőtlenül alakultak, az elmúlt hónapokban pedig nagymértékű romlás következett be annak nyomán, hogy az Oroszországi Föderáció figyelmen kívül hagyta a nemzetközi jogot, különösen pedig az Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborúja miatt. |
| --- | --- |

(8)

Az elmúlt években az Unió és az Oroszországi Föderáció közötti kapcsolatok nagyon kedvezőtlenül alakultak, az elmúlt hónapokban pedig nagymértékű romlás következett be annak nyomán, hogy az Oroszországi Föderáció figyelmen kívül hagyta a nemzetközi jogot, különösen pedig az Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborúja miatt.

| (9) | Az Unió 2014 júliusa óta fokozatosan vezetett be korlátozó intézkedéseket az Oroszországi Föderációval szemben. Az Európai Tanács a 2022. február 24-i következtetéseiben kijelentette, hogy az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborúja súlyosan sérti a nemzetközi jogot és az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányában foglalt elveket, továbbá aláássa Európa és a világ biztonságát és stabilitását. |
| --- | --- |

(9)

Az Unió 2014 júliusa óta fokozatosan vezetett be korlátozó intézkedéseket az Oroszországi Föderációval szemben. Az Európai Tanács a 2022. február 24-i következtetéseiben kijelentette, hogy az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborúja súlyosan sérti a nemzetközi jogot és az Egyesült Nemzetek Szervezetének Alapokmányában foglalt elveket, továbbá aláássa Európa és a világ biztonságát és stabilitását.

| (10) | Ezt követően 2022. június 3-án a Tanács – az ukrajnai orosz agressziós háború folytatása és a beszámolók szerint az orosz fegyveres erők által Ukrajnában elkövetett atrocitások nyomán – elfogadta a hatodik szankciós csomagot az Oroszországi Föderációval szemben. |
| --- | --- |

(10)

Ezt követően 2022. június 3-án a Tanács – az ukrajnai orosz agressziós háború folytatása és a beszámolók szerint az orosz fegyveres erők által Ukrajnában elkövetett atrocitások nyomán – elfogadta a hatodik szankciós csomagot az Oroszországi Föderációval szemben.

| (11) | Mindezen túlmenően azzal együtt, hogy az Oroszországi Föderáció a Kereskedelmi Világszervezet tagja, az Unió – a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezményben és különösen az 1994. évi GATT XXI. cikkében foglalt kivételek alapján – mentesül azon kötelezettsége alól, hogy az Oroszországi Föderációból behozott termékeknek a más országokból behozott hasonló termékeknek biztosított kedvezményeket biztosítsa (a legnagyobb kedvezményes elbánás). |
| --- | --- |

(11)

Mindezen túlmenően azzal együtt, hogy az Oroszországi Föderáció a Kereskedelmi Világszervezet tagja, az Unió – a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezményben és különösen az 1994. évi GATT XXI. cikkében foglalt kivételek alapján – mentesül azon kötelezettsége alól, hogy az Oroszországi Föderációból behozott termékeknek a más országokból behozott hasonló termékeknek biztosított kedvezményeket biztosítsa (a legnagyobb kedvezményes elbánás).

| (12) | Ennek megfelelően nem volna helyénvaló lehetővé tenni, hogy az Oroszországi Föderációból érkező import az e rendelet hatálya alá tartozó termékek esetében a legnagyobb kedvezményes elbánást élvezze, tehát vámmentességben részesüljön. |
| --- | --- |

(12)

Ennek megfelelően nem volna helyénvaló lehetővé tenni, hogy az Oroszországi Föderációból érkező import az e rendelet hatálya alá tartozó termékek esetében a legnagyobb kedvezményes elbánást élvezze, tehát vámmentességben részesüljön.

| (13) | Az Unió és Belarusz közötti kapcsolatok szintén romlottak az elmúlt években, mivel a rezsim semmibe veszi a nemzetközi jogot, az alapvető jogokat és az emberi jogokat. Emellett Belarusz a kezdetektől fogva támogatja az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szembeni agressziós háborúját, ennek jegyében egyebek mellett lehetővé tette az Oroszországi Föderáció számára, hogy belarusz területről ballisztikus rakétákat lőjön ki, biztosította az orosz katonai személyzetnek és nehézfegyvereknek, harckocsiknak és katonai szállítójárműveknek a területén való áthaladását, engedélyezte az orosz katonai repülőgépek átrepülését a belarusz légtéren Ukrajna felé, üzemanyag-feltöltési lehetőséget biztosított, és területén orosz fegyvereket és katonai felszerelést tárolt. |
| --- | --- |

(13)

Az Unió és Belarusz közötti kapcsolatok szintén romlottak az elmúlt években, mivel a rezsim semmibe veszi a nemzetközi jogot, az alapvető jogokat és az emberi jogokat. Emellett Belarusz a kezdetektől fogva támogatja az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szembeni agressziós háborúját, ennek jegyében egyebek mellett lehetővé tette az Oroszországi Föderáció számára, hogy belarusz területről ballisztikus rakétákat lőjön ki, biztosította az orosz katonai személyzetnek és nehézfegyvereknek, harckocsiknak és katonai szállítójárműveknek a területén való áthaladását, engedélyezte az orosz katonai repülőgépek átrepülését a belarusz légtéren Ukrajna felé, üzemanyag-feltöltési lehetőséget biztosított, és területén orosz fegyvereket és katonai felszerelést tárolt.

| (14) | Az Unió 2020 októbere óta fokozatosan vezetett be korlátozó intézkedéseket Belarusszal szemben. A Tanács 2021. december 2-án az emberi jogok folytatódó megsértésére és a migránsok eszközként való felhasználására tekintettel elfogadta ötödik szankciós csomagját. A Tanács ezt követően 2022. február 24-én, március 2-án és március 9-én, valamint június 3-án újabb szankciós csomagot fogadott el Belarusznak az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborújában való részvétele miatt. Belarusz nem tagja a Kereskedelmi Világszervezetnek. Emiatt az Unió a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény értelmében nem köteles a legnagyobb kedvezményes elbánásban részesíteni a Belaruszból érkező termékeket. Emellett a kereskedelmi megállapodások lehetőséget adnak a kivételeket meghatározó rendelkezések, különösen pedig a biztonsági jellegű kivételek alapján történő fellépésre. |
| --- | --- |

(14)

Az Unió 2020 októbere óta fokozatosan vezetett be korlátozó intézkedéseket Belarusszal szemben. A Tanács 2021. december 2-án az emberi jogok folytatódó megsértésére és a migránsok eszközként való felhasználására tekintettel elfogadta ötödik szankciós csomagját. A Tanács ezt követően 2022. február 24-én, március 2-án és március 9-én, valamint június 3-án újabb szankciós csomagot fogadott el Belarusznak az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborújában való részvétele miatt. Belarusz nem tagja a Kereskedelmi Világszervezetnek. Emiatt az Unió a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó egyezmény értelmében nem köteles a legnagyobb kedvezményes elbánásban részesíteni a Belaruszból érkező termékeket. Emellett a kereskedelmi megállapodások lehetőséget adnak a kivételeket meghatározó rendelkezések, különösen pedig a biztonsági jellegű kivételek alapján történő fellépésre.

| (15) | Ennek fényében és a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének „A vámtételekre vonatkozó általános szabályok” című szakaszában és különösen az első rész I. szakasz B. részének 1. pontjában foglalt rendelkezések alapján helyénvaló kizárni az Oroszországi Föderációt és Belaruszt az e rendeletben meghatározott autonóm vámfelfüggesztések hatálya alól. |
| --- | --- |

(15)

Ennek fényében és a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének „A vámtételekre vonatkozó általános szabályok” című szakaszában és különösen az első rész I. szakasz B. részének 1. pontjában foglalt rendelkezések alapján helyénvaló kizárni az Oroszországi Föderációt és Belaruszt az e rendeletben meghatározott autonóm vámfelfüggesztések hatálya alól.

| (16) | Ennek megfelelően a vámfelfüggesztésnek nem helyénvaló kiterjednie az Oroszországi Föderációból és Belaruszból származó nitrogénműtrágya-alapanyagok behozatalára. Ehelyett az e rendelettel érintett termékek Oroszországi Föderációból és Belaruszból érkező behozatala vonatkozásában helyénvaló hatályban tartani az eddigiekben e termékekre alkalmazott vámtételeket. |
| --- | --- |

(16)

Ennek megfelelően a vámfelfüggesztésnek nem helyénvaló kiterjednie az Oroszországi Föderációból és Belaruszból származó nitrogénműtrágya-alapanyagok behozatalára. Ehelyett az e rendelettel érintett termékek Oroszországi Föderációból és Belaruszból érkező behozatala vonatkozásában helyénvaló hatályban tartani az eddigiekben e termékekre alkalmazott vámtételeket.

| (17) | A nitrogénműtrágya-alapanyagok árának hirtelen és jelentős megnövekedése miatt, amelyet az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szembeni agressziós háborúja nyomán a műtrágyapiacon előállt szükséghelyzet még tovább súlyosbított, ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(17)

A nitrogénműtrágya-alapanyagok árának hirtelen és jelentős megnövekedése miatt, amelyet az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szembeni agressziós háborúja nyomán a műtrágyapiacon előállt szükséghelyzet még tovább súlyosbított, ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (18) | A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(18)

A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2658/87/EGK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| (1) | A második rész VI. szakaszának 28. fejezetében a 2814 10 00 KN-kódhoz tartozó, a 3. oszlopban („Szerződéses vámtétel (%)”) található szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „5,5 (*1)


  (*1)  Az (EU) 2022/2465 tanácsi rendelet értelmében a vámtétel az 2022. december 16-tól számított hat hónapos időszakra autonóm alapon felfüggesztve, kivéve Oroszország és Belarusz esetében, ahol 5,5 %-os vámtétel alkalmazandó.”;" |
| --- | --- |

(1)

A második rész VI. szakaszának 28. fejezetében a 2814 10 00 KN-kódhoz tartozó, a 3. oszlopban („Szerződéses vámtétel (%)”) található szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„5,5 (*1)

(*1)  Az (EU) 2022/2465 tanácsi rendelet értelmében a vámtétel az 2022. december 16-tól számított hat hónapos időszakra autonóm alapon felfüggesztve, kivéve Oroszország és Belarusz esetében, ahol 5,5 %-os vámtétel alkalmazandó.”;"

| (2) | A második rész VI. szakaszának 31. fejezetében a 3102 10 10 és a 3102 10 90 KN-kódhoz tartozó, a 3. oszlopban („Szerződéses vámtétel (%)”) található szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „6,5 (*2)


  (*2)  Az (EU) 2022/2465 tanácsi rendelet értelmében a vámtétel az 2022. december 16-tól számított hat hónapos időszakra autonóm alapon felfüggesztve, kivéve Oroszország és Belarusz esetében, ahol 6,5 %-os vámtétel alkalmazandó.”
  " |
| --- | --- |

(2)

A második rész VI. szakaszának 31. fejezetében a 3102 10 10 és a 3102 10 90 KN-kódhoz tartozó, a 3. oszlopban („Szerződéses vámtétel (%)”) található szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„6,5 (*2)

(*2)  Az (EU) 2022/2465 tanácsi rendelet értelmében a vámtétel az 2022. december 16-tól számított hat hónapos időszakra autonóm alapon felfüggesztve, kivéve Oroszország és Belarusz esetében, ahol 6,5 %-os vámtétel alkalmazandó.”
  "

2. cikk

A Bizottság 2023. május 17-ig jelentést készít az e rendeletben meghatározott vámfelfüggesztés következményeinek értékeléséről, és a jelentést benyújtja a Tanácsnak. A jelentés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be az említett vámfelfüggesztés kiterjesztésére vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2023. június 17-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.)

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

2

---

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/85

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2466 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. december 9.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [„Nuez de Pedroso” (OEM)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Nuez de Pedroso” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország kérelmét (2) a „Nuez de Pedroso” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Nuez de Pedroso” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat, ezért a „Nuez de Pedroso” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Nuez de Pedroso” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 9-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 321., 2022.8.25., 11. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/86

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2467 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. december 14.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 14-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Wolfgang BURTSCHER

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 267,4 | 10 | TH |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely  (1)

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva

267,4

10

TH

---

(1)  A nemzetközi árukereskedelemmel kapcsolatos európai statisztika területén alkalmazandó ország- és területnómenklatúráról, valamint más vállalkozásstatisztikák földrajzi bontásáról szóló, 2020. október 12-i (EU) 2020/1470 bizottsági rendeletben (HL L 334., 2020.10.13., 2. o.) meghatározott nómenklatúra.”

1

---

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/89

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2468 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. december 15.)

az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletnek az ökológiai termékek Unióba történő behozatala kapcsán az „IMOCERT Latinoamérica Ltda.” ellenőrző szerv elismerése tekintetében történő helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2325 bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. melléklete meghatározza az egyenértékűség szempontjából elismert és harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiállítására jogosult ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervezetek jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2325 bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. melléklete meghatározza az egyenértékűség szempontjából elismert és harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiállítására jogosult ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervezetek jegyzékét.

| (2) | Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete tévesen sorolta fel az „IMOCERT Latinoamérica Ltda.”-t Costa Rica tekintetében elismert szervként. A vonatkozó bejegyzést helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. melléklete tévesen sorolta fel az „IMOCERT Latinoamérica Ltda.”-t Costa Rica tekintetében elismert szervként. A vonatkozó bejegyzést helyesbíteni kell.

| (3) | Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően helyesbíteni kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet helyesbítése

Az (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelet II. mellékletében az „IMOCERT Latinoamérica Ltda.”-ra vonatkozó bejegyzés 3. pontjában a Costa Ricára vonatkozó sort el kell hagyni.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 150., 2018.6.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/2325 végrehajtási rendelete (2021. december 16.) az ökológiai termékek Unióba történő behozatala tekintetében a 834/2007/EK tanácsi rendelet 33. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján elismert harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékének az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti összeállításáról (HL L 465., 2021.12.29., 8. o.).

2

---

HATÁROZATOK

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/91 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/91

---

A TANÁCS (EU) 2022/2469 HATÁROZATA

(2022. december 12.)

az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodással létrehozott Vámügyi Bizottságban a „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2019/1875 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és a megállapodás 2019. november 21-én hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2019/1875 tanácsi határozat (1) révén megkötötte, és a megállapodás 2019. november 21-én hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének 34. cikke értelmében a Vámügyi Bizottság határozatokat fogadhat el az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének 34. cikke értelmében a Vámügyi Bizottság határozatokat fogadhat el az említett jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosítása érdekében.

| (3) | A Vámügyi Bizottság első ülésén várhatóan határozatot fogad el az 1. jegyzőkönyv és mellékletei módosításáról (a továbbiakban: a határozat). |
| --- | --- |

(3)

A Vámügyi Bizottság első ülésén várhatóan határozatot fogad el az 1. jegyzőkönyv és mellékletei módosításáról (a továbbiakban: a határozat).

| (4) | Helyénvaló meghatározni a Vámügyi Bizottságban az Unió által elfogadandó álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve. |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló meghatározni a Vámügyi Bizottságban az Unió által elfogadandó álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

| (5) | A jegyzőkönyv a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszerről (harmonizált rendszer, a továbbiakban: HR) szóló nemzetközi egyezmény által szabályozott nómenklatúra vonatkozásában 2012. január 1-jén, 2017. január 1-jén és 2022. január 1-jén módosult. A határozat az 1. jegyzőkönyvet és mellékleteit hivatott naprakésszé tenni, hogy azok igazodjanak a HR legújabb változatához. |
| --- | --- |

(5)

A jegyzőkönyv a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszerről (harmonizált rendszer, a továbbiakban: HR) szóló nemzetközi egyezmény által szabályozott nómenklatúra vonatkozásában 2012. január 1-jén, 2017. január 1-jén és 2022. január 1-jén módosult. A határozat az 1. jegyzőkönyvet és mellékleteit hivatott naprakésszé tenni, hogy azok igazodjanak a HR legújabb változatához.

| (6) | Az 1. jegyzőkönyv Ba. mellékletében a löncshúskonzervre, a curryvel ízesített halgombócra és a tintahalgombócra vonatkozóan meghatározott éves kontingensek alkalmazási körét bővíteni kell annak érdekében, hogy azokat a szingapúri exportőrök is használhassák. |
| --- | --- |

(6)

Az 1. jegyzőkönyv Ba. mellékletében a löncshúskonzervre, a curryvel ízesített halgombócra és a tintahalgombócra vonatkozóan meghatározott éves kontingensek alkalmazási körét bővíteni kell annak érdekében, hogy azokat a szingapúri exportőrök is használhassák.

| (7) | Annak érdekében, hogy a származás igazolása tekintetében mindkét Fél gazdasági szereplői egyenlő bánásmódban részesüljenek, az 1. jegyzőkönyvet oly módon kell módosítani, hogy a Felek saját jogszabályaiknak és rendelkezéseiknek megfelelően eldönthessék, hogy mely exportőrök alkalmazhatnak öntanúsítást származó áruik származásának igazolására. Ez az Unióban lehetővé teszi, hogy az áruk származását az elfogadott exportőrök helyett regisztrált exportőrök igazolják, hasonlóan a Szingapúr által a megállapodás keretében alkalmazott rendszerhez, |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a származás igazolása tekintetében mindkét Fél gazdasági szereplői egyenlő bánásmódban részesüljenek, az 1. jegyzőkönyvet oly módon kell módosítani, hogy a Felek saját jogszabályaiknak és rendelkezéseiknek megfelelően eldönthessék, hogy mely exportőrök alkalmazhatnak öntanúsítást származó áruik származásának igazolására. Ez az Unióban lehetővé teszi, hogy az áruk származását az elfogadott exportőrök helyett regisztrált exportőrök igazolják, hasonlóan a Szingapúr által a megállapodás keretében alkalmazott rendszerhez,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Vámügyi Bizottság első ülésén az Unió nevében képviselendő álláspontnak a Vámügyi Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

Az Uniót a Vámügyi Bizottságban képviselő személyek jóváhagyhatják a határozattervezet kisebb technikai javításait.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

Z. NEKULA

---

(1)  A Tanács (EU) 2019/1875 határozata (2019. november 8.) az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről (HL L 294., 2019.11.14., 1. o.).

1

---

TERVEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SZINGAPÚRI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI SZABADKERESKEDELMI MEGÁLLAPODÁS VÁMÜGYI BIZOTTSÁGÁNAK 2022/01. sz. HATÁROZATA

(...)

a „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv és mellékletei egyes elemeinek módosításáról

A VÁMÜGYI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió és a Szingapúri Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 1. jegyzőkönyve 34. cikkére és 16.2. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének 34. cikke („E jegyzőkönyv módosításai”) úgy rendelkezik, hogy a Felek a 16.2. cikk (Szakbizottságok) alapján létrehozott Vámügyi Bizottság határozatával módosíthatják a megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének 34. cikke („E jegyzőkönyv módosításai”) úgy rendelkezik, hogy a Felek a 16.2. cikk (Szakbizottságok) alapján létrehozott Vámügyi Bizottság határozatával módosíthatják a megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezéseit.

| (2) | A Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszerről (harmonizált rendszer, a továbbiakban: HR) szóló egyezmény által szabályozott nómenklatúra 2012. január 1-jén, 2017. január 1-jén és 2022. január 1-jén módosult. A Felek megállapodtak abban, hogy naprakésszé teszik az 1. jegyzőkönyvet annak érdekében, hogy az igazodjon a HR legfrissebb változatához. |
| --- | --- |

(2)

A Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszerről (harmonizált rendszer, a továbbiakban: HR) szóló egyezmény által szabályozott nómenklatúra 2012. január 1-jén, 2017. január 1-jén és 2022. január 1-jén módosult. A Felek megállapodtak abban, hogy naprakésszé teszik az 1. jegyzőkönyvet annak érdekében, hogy az igazodjon a HR legfrissebb változatához.

| (3) | A Felek megállapodtak abban, hogy módosítják az 1. jegyzőkönyv Ba. mellékletében a löncshúskonzervre, a curryvel ízesített halgombócra és a tintahalgombócra vonatkozóan meghatározott éves kontingensek alkalmazási körét. |
| --- | --- |

(3)

A Felek megállapodtak abban, hogy módosítják az 1. jegyzőkönyv Ba. mellékletében a löncshúskonzervre, a curryvel ízesített halgombócra és a tintahalgombócra vonatkozóan meghatározott éves kontingensek alkalmazási körét.

| (4) | Az 1. jegyzőkönyv 17. cikke (Származási nyilatkozat kiállításának feltételei) megállapítja, hogy származási nyilatkozatot az Európai Unióban többek között elfogadott exportőrnek minősülő exportőr, Szingapúrban pedig többek között regisztrált exportőr állíthat ki. Annak érdekében, hogy mindkét Fél gazdasági szereplői egyenlő bánásmódban részesüljenek, az 1. jegyzőkönyvet oly módon kell módosítani, hogy a Felek saját jogszabályaiknak és rendelkezéseiknek megfelelően eldönthessék, hogy mely exportőrök állíthatnak ki származási nyilatkozatot. E célból szükség van az „exportőr” fogalmának meghatározására. |
| --- | --- |

(4)

Az 1. jegyzőkönyv 17. cikke (Származási nyilatkozat kiállításának feltételei) megállapítja, hogy származási nyilatkozatot az Európai Unióban többek között elfogadott exportőrnek minősülő exportőr, Szingapúrban pedig többek között regisztrált exportőr állíthat ki. Annak érdekében, hogy mindkét Fél gazdasági szereplői egyenlő bánásmódban részesüljenek, az 1. jegyzőkönyvet oly módon kell módosítani, hogy a Felek saját jogszabályaiknak és rendelkezéseiknek megfelelően eldönthessék, hogy mely exportőrök állíthatnak ki származási nyilatkozatot. E célból szükség van az „exportőr” fogalmának meghatározására.

| (5) | Figyelembe véve az „exportőr” új fogalommeghatározását, az 1. jegyzőkönyvben az 1. cikk (1) bekezdésének d) pontjában a „szállítmány” fogalommeghatározásában, a 13. cikkben (A változtatás tilalma) és a 14. cikkben (Kiállítások) az „exportőr” kifejezést fel kell váltani a „feladó” kifejezéssel. |
| --- | --- |

(5)

Figyelembe véve az „exportőr” új fogalommeghatározását, az 1. jegyzőkönyvben az 1. cikk (1) bekezdésének d) pontjában a „szállítmány” fogalommeghatározásában, a 13. cikkben (A változtatás tilalma) és a 14. cikkben (Kiállítások) az „exportőr” kifejezést fel kell váltani a „feladó” kifejezéssel.

| (6) | A 17. cikk (Származási nyilatkozat kiállításának feltételei) (5) bekezdése előírja, hogy a származási nyilatkozaton szerepelnie kell az exportőr eredeti, kézzel írt aláírásának. A Felek megállapodtak abban, hogy a kereskedelem könnyítése és a megállapodás értelmében érvényes vámkedvezmények érvényesítésével járó adminisztratív terhek csökkentése érdekében eltekintenek ettől a követelménytől. |
| --- | --- |

(6)

A 17. cikk (Származási nyilatkozat kiállításának feltételei) (5) bekezdése előírja, hogy a származási nyilatkozaton szerepelnie kell az exportőr eredeti, kézzel írt aláírásának. A Felek megállapodtak abban, hogy a kereskedelem könnyítése és a megállapodás értelmében érvényes vámkedvezmények érvényesítésével járó adminisztratív terhek csökkentése érdekében eltekintenek ettől a követelménytől.

| (7) | A „gyártelepi ár” fogalommeghatározásában egyértelművé kell tenni, hogy az utolsó megmunkálás vagy feldolgozás alvállalkozásba adása esetén hogyan kell értelmezni a „gyártó” fogalmát. |
| --- | --- |

(7)

A „gyártelepi ár” fogalommeghatározásában egyértelművé kell tenni, hogy az utolsó megmunkálás vagy feldolgozás alvállalkozásba adása esetén hogyan kell értelmezni a „gyártó” fogalmát.

| (8) | Tekintettel arra, hogy mindkét Fél alkalmazza a regisztrált exportőrök rendszerét, a Felek területén kiállított származási okmányt „származási nyilatkozat” helyett „származásmegjelölő nyilatkozatnak” kell nevezni. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy mindkét Fél alkalmazza a regisztrált exportőrök rendszerét, a Felek területén kiállított származási okmányt „származási nyilatkozat” helyett „származásmegjelölő nyilatkozatnak” kell nevezni.

| (9) | Átmeneti intézkedésként rendelkezni kell arról, hogy az e határozat hatálybalépésének időpontjától számított 3 hónapos időszakban Szingapúr elfogadja a megállapodás 1. jegyzőkönyvének az e határozat hatálybalépése előtt hatályos 17. cikkével (Származási nyilatkozat kiállításának feltételei) és 18. cikkével (Elfogadott exportőr) összhangban kiállított származási nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

(9)

Átmeneti intézkedésként rendelkezni kell arról, hogy az e határozat hatálybalépésének időpontjától számított 3 hónapos időszakban Szingapúr elfogadja a megállapodás 1. jegyzőkönyvének az e határozat hatálybalépése előtt hatályos 17. cikkével (Származási nyilatkozat kiállításának feltételei) és 18. cikkével (Elfogadott exportőr) összhangban kiállított származási nyilatkozatokat.

| (10) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvét és annak több mellékletét ezért módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvét és annak több mellékletét ezért módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás 1. jegyzőkönyve a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. jegyzőkönyv tartalomjegyzéke helyébe a következő szöveg lép:

  „TARTALOMJEGYZÉK
  1. SZAKASZ
  ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK







  1. CIKK | Fogalommeghatározások |
| --- | --- | --- |

1.

az 1. jegyzőkönyv tartalomjegyzéke helyébe a következő szöveg lép:

„TARTALOMJEGYZÉK

1. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. CIKK

2. SZAKASZ

A „SZÁRMAZÓ TERMÉKEK” FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

| 2. CIKK | Általános követelmények |
| --- | --- |

2. CIKK

| 3. CIKK | Származási kumuláció |
| --- | --- |

3. CIKK

| 4. CIKK | Teljes egészében előállított termékek |
| --- | --- |

4. CIKK

| 5. CIKK | Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek |
| --- | --- |

5. CIKK

| 6. CIKK | Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás |
| --- | --- |

6. CIKK

| 7. CIKK | Minősítési egység |
| --- | --- |

7. CIKK

| 8. CIKK | Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok |
| --- | --- |

8. CIKK

| 9. CIKK | Készletek |
| --- | --- |

9. CIKK

| 10. CIKK | Semleges elemek |
| --- | --- |

10. CIKK

| 11. CIKK | Számvitel szerinti elkülönítés |
| --- | --- |

11. CIKK

3. SZAKASZ

TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

| 12. CIKK | A területiség elve |
| --- | --- |

12. CIKK

| 13. CIKK | A változtatás tilalma |
| --- | --- |

13. CIKK

| 14. CIKK | Kiállítások |
| --- | --- |

14. CIKK

4. SZAKASZ

VÁMVISSZATÉRÍTÉS ÉS -MENTESSÉG

| 15. CIKK | A vámvisszatérítés és a vámmentesség tilalma |
| --- | --- |

15. CIKK

5. SZAKASZ

SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT

| 16. CIKK | Általános követelmények |
| --- | --- |

16. CIKK

| 17. CIKK | A származásmegjelölő nyilatkozat kiállításának feltételei |
| --- | --- |

17. CIKK

| 19. CIKK | A származásmegjelölő nyilatkozat érvényessége |
| --- | --- |

19. CIKK

| 20. CIKK | Származásmegjelölő nyilatkozat benyújtása |
| --- | --- |

20. CIKK

| 21. CIKK | Részletben történő behozatal |
| --- | --- |

21. CIKK

| 22. CIKK | Származásmegjelölő nyilatkozat alóli kivételek |
| --- | --- |

22. CIKK

| 23. CIKK | Igazoló okmányok |
| --- | --- |

23. CIKK

| 24. CIKK | A származásmegjelölő nyilatkozat és az igazoló okmányok megőrzése |
| --- | --- |

24. CIKK

| 25. CIKK | Ellentmondások és formai hibák |
| --- | --- |

25. CIKK

| 26. CIKK | Euróban kifejezett összegek |
| --- | --- |

26. CIKK

6. SZAKASZ

AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS SZABÁLYOZÁSA

| 27. CIKK | Együttműködés az illetékes hatóságok között |
| --- | --- |

27. CIKK

| 28. CIKK | A származásmegjelölő nyilatkozatok ellenőrzése |
| --- | --- |

28. CIKK

| 29. CIKK | Közigazgatási vizsgálatok |
| --- | --- |

29. CIKK

| 30. CIKK | Vitarendezés |
| --- | --- |

30. CIKK

| 31. CIKK | Szankciók |
| --- | --- |

31. CIKK

7. SZAKASZ

CEUTA ÉS MELILLA

| 32. CIKK | E jegyzőkönyv alkalmazása |
| --- | --- |

32. CIKK

| 33. CIKK | Különleges feltételek |
| --- | --- |

33. CIKK

8. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| 34. CIKK | E jegyzőkönyv módosításai |
| --- | --- |

34. CIKK

| 35. CIKK | Tranzitárukra és raktározott árukra vonatkozó átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

35. CIKK

Függelékek jegyzéke

| A. MELLÉKLET: | BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A B. MELLÉKLETBEN TALÁLHATÓ JEGYZÉKHEZ |
| --- | --- |

A. MELLÉKLET:

| B. MELLÉKLET: | AZ ELŐÁLLÍTOTT TERMÉK SZÁRMAZÓ MINŐSÍTÉSÉNEK ELÉRÉSÉHEZ A NEM SZÁRMAZÓ ANYAGOKON VÉGZENDŐ MEGMUNKÁLÁSOK VAGY FELDOLGOZÁSOK JEGYZÉKE |
| --- | --- |

B. MELLÉKLET:

| Ba. MELLÉKLET: | KIEGÉSZÍTÉS A B. MELLÉKLETHEZ |
| --- | --- |

Ba. MELLÉKLET:

| C. MELLÉKLET: | A 3. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT KUMULÁCIÓS RENDELKEZÉSEKBŐL KIZÁRT ANYAGOK |
| --- | --- |

C. MELLÉKLET:

| D. MELLÉKLET: | A 3. CIKK (9) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK, MELYEK ESETÉBEN AZ ASEAN-ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ ANYAGOK VALAMELYIK FÉLTŐL SZÁRMAZÓ ANYAGOKNAK TEKINTENDŐK |
| --- | --- |

D. MELLÉKLET:

| E. MELLÉKLET: | A SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT SZÖVEGE |
| --- | --- |

E. MELLÉKLET:

Együttes nyilatkozatok

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ANDORRAI HERCEGSÉGET ILLETŐEN

EGYÜTTES NYILATKOZAT SAN MARINO KÖZTÁRSASÁGOT ILLETŐEN

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ 1. JEGYZŐKÖNYVBEN TALÁLHATÓ SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK FELÜLVIZSGÁLATÁRÓL”;

| 2. | az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. CIKK
  Fogalommeghatározások

  1.   E jegyzőkönyv alkalmazásában:






  (a) | »ASEAN-ország«: a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagállama, amely nem részese e megállapodásnak; |
| --- | --- | --- |

2.

az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. CIKK

Fogalommeghatározások

1.   E jegyzőkönyv alkalmazásában:

(a)

»ASEAN-ország«: a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségének tagállama, amely nem részese e megállapodásnak;

| (b) | »árucsoport«, »vámtarifaszám« és »alszám«: a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszert (e jegyzőkönyv alkalmazásában: harmonizált rendszer vagy HR) alkotó nómenklatúrában használt árucsoportok, (négy számjegyű) vámtarifaszámok és (hat számjegyű) vámtarifaalszámok; |
| --- | --- |

(b)

»árucsoport«, »vámtarifaszám« és »alszám«: a Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszert (e jegyzőkönyv alkalmazásában: harmonizált rendszer vagy HR) alkotó nómenklatúrában használt árucsoportok, (négy számjegyű) vámtarifaszámok és (hat számjegyű) vámtarifaalszámok;

| (c) | »besorolt«: utalás arra, hogy egy termék vagy anyag a harmonizált rendszer egy adott árucsoportja, vámtarifaszáma vagy alszáma alá tartozik; |
| --- | --- |

(c)

»besorolt«: utalás arra, hogy egy termék vagy anyag a harmonizált rendszer egy adott árucsoportja, vámtarifaszáma vagy alszáma alá tartozik;

| (d) | »szállítmány«: olyan termékek, amelyeket egy feladótól egy címzett részére egyidejűleg szállítanak, vagy amelyeknek a feladótól a címzetthez történő szállítása egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik; |
| --- | --- |

(d)

»szállítmány«: olyan termékek, amelyeket egy feladótól egy címzett részére egyidejűleg szállítanak, vagy amelyeknek a feladótól a címzetthez történő szállítása egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik;

| (e) | »vámérték«: a Vámértékegyezménnyel összhangban megállapított érték; |
| --- | --- |

(e)

»vámérték«: a Vámértékegyezménnyel összhangban megállapított érték;

| (f) | »gyártelepi ár«: a gyártelepen a termékért azon gyártónak fizetett ár, amelynek vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást végezték, azzal a feltétellel, hogy az árnak magában kell foglalnia az összes felhasznált anyag értékét és a gyártással összefüggésben felmerülő összes költséget, de nem foglalhatja magában a létrejövő termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető belső adókat.
  Ha a ténylegesen kifizetett árban nem jelenik meg a termék előállításával összefüggésben az Unióban vagy Szingapúrban ténylegesen felmerült valamennyi költség, akkor a gyártelepi ár az összes ilyen költség összegének a létrejövő termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető mindennemű belső adóval csökkentett értékét jelenti.
  Abban az esetben, ha az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást egy bizonyos gyártó alvállalkozásban végezte, a »gyártó« az alvállalkozót igénybe vevő vállalkozás is lehet. |
| --- | --- |

(f)

»gyártelepi ár«: a gyártelepen a termékért azon gyártónak fizetett ár, amelynek vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást végezték, azzal a feltétellel, hogy az árnak magában kell foglalnia az összes felhasznált anyag értékét és a gyártással összefüggésben felmerülő összes költséget, de nem foglalhatja magában a létrejövő termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető belső adókat.

Ha a ténylegesen kifizetett árban nem jelenik meg a termék előállításával összefüggésben az Unióban vagy Szingapúrban ténylegesen felmerült valamennyi költség, akkor a gyártelepi ár az összes ilyen költség összegének a létrejövő termék kivitele esetén visszatérítendő vagy visszatéríthető mindennemű belső adóval csökkentett értékét jelenti.

Abban az esetben, ha az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást egy bizonyos gyártó alvállalkozásban végezte, a »gyártó« az alvállalkozót igénybe vevő vállalkozás is lehet.

| (g) | »exportőr«: az egyik Fél területén letelepedett személy, aki az e Fél jogszabályaiban és rendelkezéseiben rögzített követelményeknek megfelelően exportálja vagy előállítja a származó terméket és származásmegjelölő nyilatkozatot állíthat ki; |
| --- | --- |

(g)

»exportőr«: az egyik Fél területén letelepedett személy, aki az e Fél jogszabályaiban és rendelkezéseiben rögzített követelményeknek megfelelően exportálja vagy előállítja a származó terméket és származásmegjelölő nyilatkozatot állíthat ki;

| (h) | »felcserélhető anyagok«: olyan anyagok, amelyek azonos jellegűek és kereskedelmi minőségűek, azonos műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és a végtermékbe beépített állapotukban egymástól nem különböztethetők meg; |
| --- | --- |

(h)

»felcserélhető anyagok«: olyan anyagok, amelyek azonos jellegűek és kereskedelmi minőségűek, azonos műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és a végtermékbe beépített állapotukban egymástól nem különböztethetők meg;

| (i) | »áruk«: mind az anyagok, mind a termékek; |
| --- | --- |

(i)

»áruk«: mind az anyagok, mind a termékek;

| (j) | »jogi személy«: olyan jogalany, amely a hatályos jog szerint megfelelő formában került létrehozásra vagy más módon megszervezésre, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy állami tulajdonban van, ideértve a társasági és tröszti formát, valamint a társas vállalkozást, közös vállalkozást, az egyéni vállalkozást vagy a társulást; |
| --- | --- |

(j)

»jogi személy«: olyan jogalany, amely a hatályos jog szerint megfelelő formában került létrehozásra vagy más módon megszervezésre, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy állami tulajdonban van, ideértve a társasági és tröszti formát, valamint a társas vállalkozást, közös vállalkozást, az egyéni vállalkozást vagy a társulást;

| (k) | »előállítás«: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést is; |
| --- | --- |

(k)

»előállítás«: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést is;

| (l) | »anyag«: a termék előállítása során felhasznált bármilyen összetevő, nyersanyag, alkatrész vagy rész stb.; |
| --- | --- |

(l)

»anyag«: a termék előállítása során felhasznált bármilyen összetevő, nyersanyag, alkatrész vagy rész stb.;

| (m) | »személy«: természetes vagy jogi személy; |
| --- | --- |

(m)

»személy«: természetes vagy jogi személy;

| (n) | »termék«: az előállított termék, akkor is, ha egy másik előállítási műveletben történő későbbi felhasználásra szánják; |
| --- | --- |

(n)

»termék«: az előállított termék, akkor is, ha egy másik előállítási műveletben történő későbbi felhasználásra szánják;

| (o) | »anyagok értéke«: a felhasznált nem származó anyagok behozatalkori vámértéke, illetve ha ez nem ismert, és nem állapítható meg, az anyagokért az Unióban vagy Szingapúrban fizetett első megállapítható ár.”; |
| --- | --- |

(o)

»anyagok értéke«: a felhasznált nem származó anyagok behozatalkori vámértéke, illetve ha ez nem ismert, és nem állapítható meg, az anyagokért az Unióban vagy Szingapúrban fizetett első megállapítható ár.”;

| 3. | a 13. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „3.   Az 5. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül, a szállítmányok megbontására csak a feladó által vagy felelőssége mellett kerülhet sor, feltéve, hogy azokat a tranzitország(ok)ban vámfelügyelet alatt tartják.”; |
| --- | --- |

3.

a 13. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Az 5. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül, a szállítmányok megbontására csak a feladó által vagy felelőssége mellett kerülhet sor, feltéve, hogy azokat a tranzitország(ok)ban vámfelügyelet alatt tartják.”;

| 4. | a 14. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „(a) | a feladó az említett termékeket valamely Fél területéről abba az országba szállította, amelyben a kiállítást tartották, és azokat ott ki is állította; |
| --- | --- | --- |

4.

a 14. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„(a)

a feladó az említett termékeket valamely Fél területéről abba az országba szállította, amelyben a kiállítást tartották, és azokat ott ki is állította;

| (b) | a termékeket az említett feladó eladta vagy más módon bocsátotta valamely Félhez tartozó személy rendelkezésére;”; |
| --- | --- |

(b)

a termékeket az említett feladó eladta vagy más módon bocsátotta valamely Félhez tartozó személy rendelkezésére;”;

| (5) | a 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „17. CIKK
  A származásmegjelölő nyilatkozat kiállításának feltételei

  1.   A 16. cikkben (Általános követelmények) említett származásmegjelölő nyilatkozatot az exportőr állíthatja ki.


  2.   Származásmegjelölő nyilatkozatot akkor lehet kiállítani, ha az érintett termékek az Unióból vagy Szingapúrból származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek.


  3.   A származásmegjelölő nyilatkozatot kiállító exportőr készen áll arra, hogy az exportáló Fél vámhatóságának kérésére bármikor bemutasson a 23. cikkben (Igazoló okmányok) említett minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja az érintett termék származó minősítését, valamint az e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek való megfelelést.


  4.   Az exportőr a származásmegjelölő nyilatkozatot – amelynek szövege e jegyzőkönyv E. mellékletében jelenik meg – a számlára, a szállítólevélre vagy más kereskedelmi okmányra rágépelve, rábélyegezve vagy rányomtatva, az exportáló Fél hazai jogszabályainak megfelelően állítja ki. Amennyiben a nyilatkozat kézzel íródik, azt tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni. A Szingapúrból származó export esetében a származásmegjelölő nyilatkozatot az angol nyelvi változat felhasználásával kell kiállítani, míg az Unióból származó export esetében a származásmegjelölő nyilatkozat az e jegyzőkönyv E. mellékletben meghatározott nyelvi változatok valamelyikének felhasználásával állítandó ki.


  5.   Az (1) bekezdéstől eltérve a származásmegjelölő nyilatkozat kivételes esetben a kivitel után is kiállítható (visszamenőleges származásmegjelölő nyilatkozat), feltéve, hogy az importáló Félnél az Unió esetében az áruk belépését követően két éven belül, Szingapúr esetében egy éven belül bemutatják.”; |
| --- | --- |

(5)

a 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. CIKK

A származásmegjelölő nyilatkozat kiállításának feltételei

1.   A 16. cikkben (Általános követelmények) említett származásmegjelölő nyilatkozatot az exportőr állíthatja ki.

2.   Származásmegjelölő nyilatkozatot akkor lehet kiállítani, ha az érintett termékek az Unióból vagy Szingapúrból származó termékeknek tekinthetők, és megfelelnek e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek.

3.   A származásmegjelölő nyilatkozatot kiállító exportőr készen áll arra, hogy az exportáló Fél vámhatóságának kérésére bármikor bemutasson a 23. cikkben (Igazoló okmányok) említett minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja az érintett termék származó minősítését, valamint az e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek való megfelelést.

4.   Az exportőr a származásmegjelölő nyilatkozatot – amelynek szövege e jegyzőkönyv E. mellékletében jelenik meg – a számlára, a szállítólevélre vagy más kereskedelmi okmányra rágépelve, rábélyegezve vagy rányomtatva, az exportáló Fél hazai jogszabályainak megfelelően állítja ki. Amennyiben a nyilatkozat kézzel íródik, azt tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni. A Szingapúrból származó export esetében a származásmegjelölő nyilatkozatot az angol nyelvi változat felhasználásával kell kiállítani, míg az Unióból származó export esetében a származásmegjelölő nyilatkozat az e jegyzőkönyv E. mellékletben meghatározott nyelvi változatok valamelyikének felhasználásával állítandó ki.

5.   Az (1) bekezdéstől eltérve a származásmegjelölő nyilatkozat kivételes esetben a kivitel után is kiállítható (visszamenőleges származásmegjelölő nyilatkozat), feltéve, hogy az importáló Félnél az Unió esetében az áruk belépését követően két éven belül, Szingapúr esetében egy éven belül bemutatják.”;

| 6. | a tartalomjegyzékben, a 3. cikk (6) bekezdésében, a 3. cikk (13) bekezdésében, a 11. cikk (5) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésében, a 15. cikk (3) bekezdésében, az 5. szakasz címében, a 16. cikk (1) bekezdésében, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 19. cikk címében, a 19. cikk (1) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésében, a 19. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk címében, a 20. cikkben, a 21. cikkben, a 22. cikk címében, a 22. cikk (1) bekezdésében, a 23. cikkben, a 24. cikk címében, a 24. cikk (1) bekezdésében, a 24. cikk (2) bekezdésében, a 25. cikk (1) bekezdésében, a 25. cikk (2) bekezdésében, a 27. cikk (1) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében, a 28. cikk címében, a 28. cikk (1) bekezdésében, a 28. cikk (2) bekezdésében, a 30. cikk (1) bekezdésében, a 33. cikk (3) bekezdésében és a 35. cikkben a „származási nyilatkozat” kifejezés helyébe a „származásmegjelölő nyilatkozat” kifejezés lép; |
| --- | --- |

6.

a tartalomjegyzékben, a 3. cikk (6) bekezdésében, a 3. cikk (13) bekezdésében, a 11. cikk (5) bekezdésében, a 14. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésében, a 15. cikk (3) bekezdésében, az 5. szakasz címében, a 16. cikk (1) bekezdésében, a 16. cikk (2) bekezdésében, a 19. cikk címében, a 19. cikk (1) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésében, a 19. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk címében, a 20. cikkben, a 21. cikkben, a 22. cikk címében, a 22. cikk (1) bekezdésében, a 23. cikkben, a 24. cikk címében, a 24. cikk (1) bekezdésében, a 24. cikk (2) bekezdésében, a 25. cikk (1) bekezdésében, a 25. cikk (2) bekezdésében, a 27. cikk (1) bekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésében, a 28. cikk címében, a 28. cikk (1) bekezdésében, a 28. cikk (2) bekezdésében, a 30. cikk (1) bekezdésében, a 33. cikk (3) bekezdésében és a 35. cikkben a „származási nyilatkozat” kifejezés helyébe a „származásmegjelölő nyilatkozat” kifejezés lép;

| 7. | a 18. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

7.

a 18. cikket el kell hagyni;

| 8. | a 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „26. CIKK
  Euróban kifejezett összegek

  1.   A 22. cikk (Származásmegjelölő nyilatkozat alóli kivételek) (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása érdekében azokban az esetekben, amikor a termékeket eurótól eltérő pénznemben számlázzák, az Unió tagállamainak nemzeti valutájában kifejezett és az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az egyes érintett országok évente rögzítik.


  2.   A 22. cikk (Származásmegjelölő nyilatkozat alóli kivételek) (3) bekezdésében foglalt rendelkezésekből származó előnyöket az érintett szállítmány a számlán szereplő pénznemre történő hivatkozással élvezi, az érintett Fél által rögzített összeg szerint.


  3.   A bármely adott nemzeti pénznemben felhasználandó összeg megegyezik az október első munkanapján euróban kifejezett összeg ilyen pénznemben számított egyenértékével. Az összegeket október 15-ig kell az Európai Bizottsággal közölni, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandók. A vonatkozó összegekről az Európai Bizottság az összes érintett országot tájékoztatja.


  4.   Az Unió tagállamai az euróban kifejezett összegnek a nemzeti pénznemre történő átszámításából származó összeget kerekíthetik akár felfelé, akár lefelé. A kerekített összeg legfeljebb 5 %-kal térhet el az átváltással kapott összegtől. Az Unió tagállamai változatlanul fenntarthatják az euróban kifejezett összeg nemzeti valutában megállapított egyenértékét, ha a (3) bekezdésben előírt éves kiigazításkor ennek az összegnek az átváltása – bármilyen kerekítést megelőzően – 15 %-nál kisebb növekedést eredményez a nemzeti valuta egyenértékében. A nemzetivaluta-egyenérték változatlanul fenntartható, ha az átváltás csökkenéshez vezet az említett egyenértékben.


  5.   Az Unió vagy Szingapúr kérésére az euróban kifejezett összegeket a Felek a 16.2. cikk (Szakbizottságok) alapján létrehozott Vámügyi Bizottság keretén belül felülvizsgálják. E felülvizsgálat során a Felek figyelembe veszik, hogy célszerű a szóban forgó értékhatárok hatályának reális feltételek közötti fenntartása. E célból a Felek a Vámügyi Bizottság határozatával módosíthatják az euróban kifejezett összegeket.”; |
| --- | --- |

8.

a 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. CIKK

Euróban kifejezett összegek

1.   A 22. cikk (Származásmegjelölő nyilatkozat alóli kivételek) (3) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása érdekében azokban az esetekben, amikor a termékeket eurótól eltérő pénznemben számlázzák, az Unió tagállamainak nemzeti valutájában kifejezett és az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az egyes érintett országok évente rögzítik.

2.   A 22. cikk (Származásmegjelölő nyilatkozat alóli kivételek) (3) bekezdésében foglalt rendelkezésekből származó előnyöket az érintett szállítmány a számlán szereplő pénznemre történő hivatkozással élvezi, az érintett Fél által rögzített összeg szerint.

3.   A bármely adott nemzeti pénznemben felhasználandó összeg megegyezik az október első munkanapján euróban kifejezett összeg ilyen pénznemben számított egyenértékével. Az összegeket október 15-ig kell az Európai Bizottsággal közölni, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandók. A vonatkozó összegekről az Európai Bizottság az összes érintett országot tájékoztatja.

4.   Az Unió tagállamai az euróban kifejezett összegnek a nemzeti pénznemre történő átszámításából származó összeget kerekíthetik akár felfelé, akár lefelé. A kerekített összeg legfeljebb 5 %-kal térhet el az átváltással kapott összegtől. Az Unió tagállamai változatlanul fenntarthatják az euróban kifejezett összeg nemzeti valutában megállapított egyenértékét, ha a (3) bekezdésben előírt éves kiigazításkor ennek az összegnek az átváltása – bármilyen kerekítést megelőzően – 15 %-nál kisebb növekedést eredményez a nemzeti valuta egyenértékében. A nemzetivaluta-egyenérték változatlanul fenntartható, ha az átváltás csökkenéshez vezet az említett egyenértékben.

5.   Az Unió vagy Szingapúr kérésére az euróban kifejezett összegeket a Felek a 16.2. cikk (Szakbizottságok) alapján létrehozott Vámügyi Bizottság keretén belül felülvizsgálják. E felülvizsgálat során a Felek figyelembe veszik, hogy célszerű a szóban forgó értékhatárok hatályának reális feltételek közötti fenntartása. E célból a Felek a Vámügyi Bizottság határozatával módosíthatják az euróban kifejezett összegeket.”;

| 9. | a B. melléklet e határozat 1. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

9.

a B. melléklet e határozat 1. mellékletének megfelelően módosul;

| 10. | a Ba. melléklet e határozat 2. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

10.

a Ba. melléklet e határozat 2. mellékletének megfelelően módosul;

| 11. | a D. melléklet e határozat 3. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

11.

a D. melléklet e határozat 3. mellékletének megfelelően módosul;

| 12. | az E. melléklet e határozat 4. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

12.

az E. melléklet e határozat 4. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat [2023. január 1-jén] lép hatályba.

Kelt ...,

az EU-Szingapúr Vámügyi Bizottság részéről

az Európai Unió részéről

a Szingapúri Köztársaság részéről

---

1. MELLÉKLET

Az 1. jegyzőkönyv B. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a „0305” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Szárított, sózott vagy sós lében tartósított hal; füstölt hal, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is”; |
| --- | --- |

1.

a „0305” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Szárított, sózott vagy sós lében tartósított hal; füstölt hal, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is”;

| 2. | az „ex 0306” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Rákféle héjában is, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt rákféle, héjában is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; rákféle héjában gőzölve vagy vízben forrázva, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva is”; |
| --- | --- |

2.

az „ex 0306” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Rákféle héjában is, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt rákféle, héjában is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; rákféle héjában gőzölve vagy vízben forrázva, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva is”;

| 3. | az „ex 0307” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Puhatestű állat kagylóban is, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt puhatestű állat, kagylóban is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is”; |
| --- | --- |

3.

az „ex 0307” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Puhatestű állat kagylóban is, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt puhatestű állat, kagylóban is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is”;

| 4. | az „ex 0307” HR-vámtarifaszám és a „4. árucsoport” sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:







  „ex 0308 | Gerinctelen víziállatok, a rákfélék és a puhatestűek kivételével, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt gerinctelen víziállatok a rákfélék és a puhatestűek kivételével, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is | Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen előállított |
| --- | --- | --- | --- |
| 0309 | Emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból, rákfélékből, puhatestűekből és egyéb gerinctelen víziállatokból | Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen előállított”; |

4.

az „ex 0307” HR-vámtarifaszám és a „4. árucsoport” sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:

„ex 0308

Gerinctelen víziállatok, a rákfélék és a puhatestűek kivételével, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt gerinctelen víziállatok a rákfélék és a puhatestűek kivételével, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is

Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen előállított

0309

Emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból, rákfélékből, puhatestűekből és egyéb gerinctelen víziállatokból

Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen előállított”;

| 5. | az „ex 15. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Állati, növényi vagy mikrobiális zsír és olaj, és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz, a következőket kivéve:”; |
| --- | --- |

5.

az „ex 15. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Állati, növényi vagy mikrobiális zsír és olaj, és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz, a következőket kivéve:”;

| 6. | A „1509 és 1510” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Olívaolaj és frakciói, más, kizárólag olajbogyóból nyert olajok és frakcióik”;. |
| --- | --- |

6.

A „1509 és 1510” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Olívaolaj és frakciói, más, kizárólag olajbogyóból nyert olajok és frakcióik”;.

| 7. | a „1516 és 1517” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Állati, növényi vagy mikrobiális zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve.
  Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati, növényi vagy mikrobiális zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 15.16 vámtarifaszám alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével”; |
| --- | --- |

7.

a „1516 és 1517” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Állati, növényi vagy mikrobiális zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve.

Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati, növényi vagy mikrobiális zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 15.16 vámtarifaszám alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével”;

| 8. | a „16. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Húsból, halból, rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból, vagy rovarból készült termékek”; |
| --- | --- |

8.

a „16. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Húsból, halból, rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból, vagy rovarból készült termékek”;

| 9. | az „ex 24. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Dohány és feldolgozott dohánypótló; égés nélküli belégzésre szánt termékek, nikotintartalommal is; az emberi szervezetbe való nikotinbevitelre szánt más nikotintartalmú termékek; kivéve:”; |
| --- | --- |

9.

az „ex 24. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Dohány és feldolgozott dohánypótló; égés nélküli belégzésre szánt termékek, nikotintartalommal is; az emberi szervezetbe való nikotinbevitelre szánt más nikotintartalmú termékek; kivéve:”;

| 10. | az „ex 2402” és az „ex 25. árucsoport” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:







  „2404 12 | Égés nélküli belélegzésre szánt, dohányt vagy visszanyert dohányt nem tartalmazó, nikotint tartalmazó termékek | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból. A termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át
  vagy
  Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 2404 19 | Patronok és utántöltők, töltve, elektronikus cigarettához | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból. A termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át
  vagy
  Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |
| 2404 91 | Égés nélküli belélegzésre szánt termékektől eltérő, szájon át történő felhasználásra szánt más termékek | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, melynek során:






  — | a felhasznált cukor és a 4. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok tömege külön-külön nem haladja meg a végtermék tömegének 20 %-át, és |

10.

az „ex 2402” és az „ex 25. árucsoport” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:

„2404 12

Égés nélküli belélegzésre szánt, dohányt vagy visszanyert dohányt nem tartalmazó, nikotint tartalmazó termékek

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból. A termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át

vagy

Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át

ex 2404 19

Patronok és utántöltők, töltve, elektronikus cigarettához

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból. A termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át

vagy

Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át

2404 91

Égés nélküli belélegzésre szánt termékektől eltérő, szájon át történő felhasználásra szánt más termékek

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, melynek során:

—

a felhasznált cukor és a 4. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok tömege külön-külön nem haladja meg a végtermék tömegének 20 %-át, és

| — | a felhasznált cukor és a 4. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok együttes össztömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át |
| --- | --- |

—

a felhasznált cukor és a 4. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok együttes össztömege nem haladja meg a végtermék tömegének 40 %-át

2404 92 ,

2404 99

Égés nélküli belélegzésre szánt termékektől eltérő, bőrön keresztül ható (transzdermális), nem szájon át történő felhasználásra szánt más termékek

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból. A termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át

vagy

Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át”;

| 11. | az „ex 38. árucsoport” és a „3823” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:







  „ex 3816 | Dolomit döngölőanyag | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból
  vagy
  Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 3822 | Maláriadiagnosztikai tesztkészlet
  Immunológiai termékek, nem kevertek, nem kimért adagokban vagy formákban vagy nem a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben
  Immunológiai termékek, kevertek, nem kimért adagokban vagy formákban vagy nem a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben
  Immunológiai termékek, kimért adagokban vagy formákban vagy a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben
  Vércsoport-meghatározó reagensek | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból”; |

11.

az „ex 38. árucsoport” és a „3823” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:

„ex 3816

Dolomit döngölőanyag

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból

vagy

Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át

ex 3822

Maláriadiagnosztikai tesztkészlet

Immunológiai termékek, nem kevertek, nem kimért adagokban vagy formákban vagy nem a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben

Immunológiai termékek, kevertek, nem kimért adagokban vagy formákban vagy nem a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben

Immunológiai termékek, kimért adagokban vagy formákban vagy a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben

Vércsoport-meghatározó reagensek

Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból”;

| 12. | a „6306” HR-vámtarifaszám első sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Ponyva, vászontető és napellenző; sátor (beleértve az ideiglenes védőtetőket és hasonló árucikkeket); csónakvitorla, szörfvitorla vagy szárazföldi járművek vitorlája; kempingcikk”; |
| --- | --- |

12.

a „6306” HR-vámtarifaszám első sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Ponyva, vászontető és napellenző; sátor (beleértve az ideiglenes védőtetőket és hasonló árucikkeket); csónakvitorla, szörfvitorla vagy szárazföldi járművek vitorlája; kempingcikk”;

| 13. | a „8522” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Kizárólag vagy elsősorban a 8519 vagy a 8521 vámtarifaszám alá tartozó készülékek alkatrészei és tartozékai”; |
| --- | --- |

13.

a „8522” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Kizárólag vagy elsősorban a 8519 vagy a 8521 vámtarifaszám alá tartozó készülékek alkatrészei és tartozékai”;

| 14. | a „8529” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Kizárólag vagy elsősorban a 8524–8528 vámtarifaszám alá tartozó készülékek alkatrészei”; |
| --- | --- |

14.

a „8529” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Kizárólag vagy elsősorban a 8524–8528 vámtarifaszám alá tartozó készülékek alkatrészei”;

| 15. | a „8548” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Gépnek vagy készüléknek ebben az árucsoportban máshol nem említett elektromos alkatrésze”; |
| --- | --- |

15.

a „8548” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Gépnek vagy készüléknek ebben az árucsoportban máshol nem említett elektromos alkatrésze”;

| 16. | a „8548” és az „ex 86. árucsoport” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorral egészül ki:







  „8549 | Elektromos és elektronikus hulladék és törmelék. | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból
  vagy
  Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át”; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

a „8548” és az „ex 86. árucsoport” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorral egészül ki:

„8549

Elektromos és elektronikus hulladék és törmelék.

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból

vagy

Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át”;

| 17. | az „ex 86. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában a „HR-vámtarifaszám” oszlopban és az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „86. árucsoport”, illetve „Vasúti mozdonyok vagy villamos-motorkocsik, sínhez kötött járművek és alkatrészeik; vasúti vagy villamosvágány-tartozékok, és -felszerelések és alkatrészeik; mindenféle mechanikus (beleértve az elektromechanikusat is) közlekedési jelzőberendezés”; |
| --- | --- |

17.

az „ex 86. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában a „HR-vámtarifaszám” oszlopban és az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„86. árucsoport”, illetve „Vasúti mozdonyok vagy villamos-motorkocsik, sínhez kötött járművek és alkatrészeik; vasúti vagy villamosvágány-tartozékok, és -felszerelések és alkatrészeik; mindenféle mechanikus (beleértve az elektromechanikusat is) közlekedési jelzőberendezés”;

| 18. | az „ex 8804” és a „89. árucsoport” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:







  „ex 8806 | Pilóta nélküli légi járművek
  Televíziós kamerák (felvevők), digitális fényképezőgépek és videokamera–felvevők | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékével azonos és a 8529 vámtarifaszám alá tartozó anyagok kivételével
  vagy
  Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át”; |
| --- | --- | --- | --- |

18.

az „ex 8804” és a „89. árucsoport” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorokkal egészül ki:

„ex 8806

Pilóta nélküli légi járművek

Televíziós kamerák (felvevők), digitális fényképezőgépek és videokamera–felvevők

Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékével azonos és a 8529 vámtarifaszám alá tartozó anyagok kivételével

vagy

Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át”;

| 19. | a „9013” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Lézer, a lézerdióda kivételével; ebbe az árucsoportba más vámtarifaszám alá nem besorolható más optikai készülék és műszer”; |
| --- | --- |

19.

a „9013” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Lézer, a lézerdióda kivételével; ebbe az árucsoportba más vámtarifaszám alá nem besorolható más optikai készülék és műszer”;

| 20. | a „9016” és a „9025” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorral egészül ki:







  „ex 9021 | Ortopédiai vagy csonttörésnél alkalmazott berendezésekhez és fogászati eszközökhöz használt anyagok:






  — | Szög, széles fejű, rövid szög, rajzszög, recézett szög, ácskapocs és hasonló áru (a 8305 vámtarifaszám alá tartozó kivételével) vasból vagy acélból, más fémfejjel is, a rézfejű szög kivételével |
| --- | --- | --- | --- |

20.

a „9016” és a „9025” HR-vámtarifaszám sora között a szöveg a következő sorral egészül ki:

„ex 9021

Ortopédiai vagy csonttörésnél alkalmazott berendezésekhez és fogászati eszközökhöz használt anyagok:

—

Szög, széles fejű, rövid szög, rajzszög, recézett szög, ácskapocs és hasonló áru (a 8305 vámtarifaszám alá tartozó kivételével) vasból vagy acélból, más fémfejjel is, a rézfejű szög kivételével

| — | Csavarmenetes áru és nem csavarmenetes áru vasból vagy acélból, az állványcsavar, facsavar, csavaros kampó, gyűrűs csavar, rugós alátét, más záróalátét, szegecs kivételével |
| --- | --- |

—

Csavarmenetes áru és nem csavarmenetes áru vasból vagy acélból, az állványcsavar, facsavar, csavaros kampó, gyűrűs csavar, rugós alátét, más záróalátét, szegecs kivételével

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból

vagy

Előállítás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át

| — | Titán és ebből készült árucikk, beleértve a hulladékot és maradékot |
| --- | --- |

—

Titán és ebből készült árucikk, beleértve a hulladékot és maradékot

Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból”;

| 21. | a „94. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Bútor; ágyfelszerelés, matracok, ágybetétek, párnák és hasonló párnázott lakberendezési cikkek; máshol nem említett lámpák és világítófelszerelések; megvilágított jelzések, névtáblák és hasonlók; előre gyártott épületek”. |
| --- | --- |

21.

a „94. árucsoport” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Bútor; ágyfelszerelés, matracok, ágybetétek, párnák és hasonló párnázott lakberendezési cikkek; máshol nem említett lámpák és világítófelszerelések; megvilágított jelzések, névtáblák és hasonlók; előre gyártott épületek”.

---

2. MELLÉKLET

Az 1. jegyzőkönyv Ba. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a közös rendelkezések (3) bekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

a közös rendelkezések (3) bekezdését el kell hagyni;

| 2. | a közös rendelkezések (4) bekezdésének számozása (3) bekezdésre változik; |
| --- | --- |

2.

a közös rendelkezések (4) bekezdésének számozása (3) bekezdésre változik;

| 3. | a közös rendelkezések (5) bekezdésének számozása (4) bekezdésre változik. |
| --- | --- |

3.

a közös rendelkezések (5) bekezdésének számozása (4) bekezdésre változik.

| 4. | az

  „
  ex 1602 32


  ex 1602 41


  ex 1602 49


  ex 1602 50
  ”

  HR-vámtarifaszámok sorában az „Árumegnevezés” oszlopban a „Löncshús konzerv sertésből, csirkéből és marhából (午餐肉)” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Löncshús- és húskenyérkonzerv sertésből (több mint 40 tömegszázalék sertéshús- vagy vágásimelléktermék- és belsőségtartalommal), löncshús- és húskenyérkonzerv csirkéből (több mint 20 tömegszázalék csirkehús- vagy vágásimelléktermék- és belsőségtartalommal), löncshús- és húskenyérkonzerv marhából (több mint 20 tömegszázalék marhahús- vagy vágásimelléktermék- és belsőségtartalommal)”; |
| --- | --- |

4.

az

„
  ex 1602 32

ex 1602 41

ex 1602 49

ex 1602 50
  ”

HR-vámtarifaszámok sorában az „Árumegnevezés” oszlopban a „Löncshús konzerv sertésből, csirkéből és marhából (午餐肉)” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Löncshús- és húskenyérkonzerv sertésből (több mint 40 tömegszázalék sertéshús- vagy vágásimelléktermék- és belsőségtartalommal), löncshús- és húskenyérkonzerv csirkéből (több mint 20 tömegszázalék csirkehús- vagy vágásimelléktermék- és belsőségtartalommal), löncshús- és húskenyérkonzerv marhából (több mint 20 tömegszázalék marhahús- vagy vágásimelléktermék- és belsőségtartalommal)”;

| 5. | az „ex 1604 20” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban a „Hal, curry, búzakeményítő, só, cukor és ételízesítő keverék felhasználásával készült curryval ízesített halgombóc” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Hal – kivéve tonhal és makréla –, keményítő, só, cukor és ételízesítő keverék felhasználásával készült halgombóc és halpogácsa”; |
| --- | --- |

5.

az „ex 1604 20” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban a „Hal, curry, búzakeményítő, só, cukor és ételízesítő keverék felhasználásával készült curryval ízesített halgombóc” szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Hal – kivéve tonhal és makréla –, keményítő, só, cukor és ételízesítő keverék felhasználásával készült halgombóc és halpogácsa”;

| 6. | az

  „
  ex 1605 10


  ex 1605 90


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 20


  ex 1605 30
  ”

  HR-vámtarifaszámok sora helyébe a következő sor lép:







  „ex 1605 10 | Búzakeményítő, só, cukor, ételízesítő keverék, rák és töltelék felhasználásával készült rákgombóc | Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból |
| --- | --- | --- | --- |
| ex 1605 54 | Halhús, tintahaltöltelék, keményítő, só, cukor és ételízesítő keverék felhasználásával készült tintahalgombóc | |
| ex 1605 21 | Garnélarák, búzakeményítő, tápióka, víz, zöldhagyma, gyömbér, cukor és só felhasználásával készült garnélagombóc | |
| ex 1605 29 | Főként garnélarák, csirke, kukoricakeményítő, növényi olaj, feketebors, szezámmagolaj és víz felhasználásával készült shaomai | |
| ex 1902 20 | Garnélarák, só, olaj, cukor, gyömbér, bors, tojás, ecet és szójamártás felhasználásával készült sült garnélawonton | |
| ex 1605 54 | Languszta ízesítésű gombóc: tintahal, hal és rák húsából”. | |

6.

az

„
  ex 1605 10

ex 1605 90

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 20

ex 1605 30
  ”

HR-vámtarifaszámok sora helyébe a következő sor lép:

„ex 1605 10

Búzakeményítő, só, cukor, ételízesítő keverék, rák és töltelék felhasználásával készült rákgombóc

Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból

ex 1605 54

Halhús, tintahaltöltelék, keményítő, só, cukor és ételízesítő keverék felhasználásával készült tintahalgombóc

ex 1605 21

Garnélarák, búzakeményítő, tápióka, víz, zöldhagyma, gyömbér, cukor és só felhasználásával készült garnélagombóc

ex 1605 29

Főként garnélarák, csirke, kukoricakeményítő, növényi olaj, feketebors, szezámmagolaj és víz felhasználásával készült shaomai

ex 1902 20

Garnélarák, só, olaj, cukor, gyömbér, bors, tojás, ecet és szójamártás felhasználásával készült sült garnélawonton

ex 1605 54

Languszta ízesítésű gombóc: tintahal, hal és rák húsából”.

---

3. MELLÉKLET

Az 1. jegyzőkönyv D. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a „2909” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Éterek, éter-alkoholok, éter-fenolok, éter-alkohol-fenolok, alkohol-peroxidok, éter-peroxidok, acetál- és félacetál-peroxidok, keton-peroxidok (vegyileg nem meghatározottak is), valamint ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai”; |
| --- | --- |

1.

a „2909” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Éterek, éter-alkoholok, éter-fenolok, éter-alkohol-fenolok, alkohol-peroxidok, éter-peroxidok, acetál- és félacetál-peroxidok, keton-peroxidok (vegyileg nem meghatározottak is), valamint ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai”;

| 2. | a „9013” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

  „Lézer, a lézerdióda kivételével; ebbe az árucsoportba más vámtarifaszám alá nem besorolható más optikai készülék és műszer”. |
| --- | --- |

2.

a „9013” HR-vámtarifaszám sorában az „Árumegnevezés” oszlopban szereplő szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Lézer, a lézerdióda kivételével; ebbe az árucsoportba más vámtarifaszám alá nem besorolható más optikai készülék és műszer”.

---

4. MELLÉKLET

Az 1. jegyzőkönyv E. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | az E. melléklet címében a „származási nyilatkozat” kifejezés helyébe a „származásmegjelölő nyilatkozat” kifejezés lép. |
| --- | --- |

1.

az E. melléklet címében a „származási nyilatkozat” kifejezés helyébe a „származásmegjelölő nyilatkozat” kifejezés lép.

| 2. | az E. melléklet első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Az alább megadott szövegű származásmegjelölő nyilatkozatot a lábjegyzetek utasításainak megfelelően kell kiállítani. A nyilatkozatnak a lábjegyzetek szövegét nem kell tartalmaznia.”; |
| --- | --- |

2.

az E. melléklet első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az alább megadott szövegű származásmegjelölő nyilatkozatot a lábjegyzetek utasításainak megfelelően kell kiállítani. A nyilatkozatnak a lábjegyzetek szövegét nem kell tartalmaznia.”;

| 3. | az 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

  „Tüntesse fel az exportőr azonosítására szolgáló hivatkozási számot. Uniós exportőr esetében ez a szám az Unió jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban kiadott szám. Szingapúr esetében ez a szám a Szingapúr jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban kiadott szám. Ha az exportőr nem kapott számot, ez a mező üresen hagyható”; |
| --- | --- |

3.

az 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„Tüntesse fel az exportőr azonosítására szolgáló hivatkozási számot. Uniós exportőr esetében ez a szám az Unió jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban kiadott szám. Szingapúr esetében ez a szám a Szingapúr jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban kiadott szám. Ha az exportőr nem kapott számot, ez a mező üresen hagyható”;

| 4. | a lábjegyzeteket megelőző utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „(Exportőr neve)”; |
| --- | --- |

4.

a lábjegyzeteket megelőző utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:

„(Exportőr neve)”;

| 5. | a 4. lábjegyzetet el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

a 4. lábjegyzetet el kell hagyni.

---

EGYÜTTES NYILATKOZAT A HATÁROZAT HATÁLYBALÉPÉSÉT KÖVETŐ ÁTMENETI INTÉZKEDÉSEKRŐL

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének az e határozattal módosított 17. cikkétől (Származásmegjelölő nyilatkozat kiállításának feltételei) eltérve Szingapúr továbbra is biztosítja az e megállapodás szerinti preferenciális tarifális elbánást az Unióból származó és az Unióból exportált árukra a megállapodás 1. jegyzőkönyvének 17. cikkével (Származási nyilatkozat kiállításának feltételei) és 18. cikkével (Elfogadott exportőr) összhangban kiállított, az e határozat hatálybalépése előtt hatályos származási nyilatkozat bemutatása esetén. Ez az átmeneti intézkedés az e határozat hatálybalépésétől számított három hónapig alkalmazandó.

---

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/107

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2470 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. december 14.)

a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) technikai fejlesztéséhez és végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer kiegészítése érdekében a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer (ECRIS-TCN) létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/816 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke első bekezdésének a), b), c), e)–i), k) és l) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/816 rendelet létrehozta a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszert (ECRIS-TCN), amely olyan rendszer, amelynek segítségével valamely tagállam központi hatósága vagy más illetékes hatóság azonnal és hatékonyan meg tudja állapítani, hogy mely tagállamok rendelkeznek bűnügyi nyilvántartási információkkal egy harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan. Ezt követően a központi hatóságok felhasználhatják a meglévő ECRIS-keretet arra, hogy a 2009/315/IB kerethatározattal összhangban bűnügyi nyilvántartási információkat kérjenek e tagállamoktól (2). Más illetékes hatóságok erre a célra használhatják kommunikációs csatornáikat. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/816 rendelet létrehozta a harmadik országbeli állampolgárokkal és a hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszert (ECRIS-TCN), amely olyan rendszer, amelynek segítségével valamely tagállam központi hatósága vagy más illetékes hatóság azonnal és hatékonyan meg tudja állapítani, hogy mely tagállamok rendelkeznek bűnügyi nyilvántartási információkkal egy harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan. Ezt követően a központi hatóságok felhasználhatják a meglévő ECRIS-keretet arra, hogy a 2009/315/IB kerethatározattal összhangban bűnügyi nyilvántartási információkat kérjenek e tagállamoktól (2). Más illetékes hatóságok erre a célra használhatják kommunikációs csatornáikat.

| (2) | Az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA) felelős az ECRIS-TCN fejlesztéséért, beleértve a műszaki előírások és tesztelés kidolgozását és végrehajtását, valamint a rendszer üzemeltetési igazgatását. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1726 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA) felelős az ECRIS-TCN fejlesztéséért, beleértve a műszaki előírások és tesztelés kidolgozását és végrehajtását, valamint a rendszer üzemeltetési igazgatását.

| (3) | Annak érdekében, hogy az eu-LISA megtervezhesse az ECRIS-TCN fizikai architektúráját, meghatározza a rendszer műszaki előírásait és fejlessze az ECRIS-TCN-t, meg kell állapítani az alfanumerikus és ujjnyomatadatok kezelésére, az adatminőségre, az adatok bevitelére, az ECRIS-TCN-hez való hozzáférésre és lekérdezésére, a naplófájlok vezetésére és az azokhoz való hozzáférésre, a statisztikák szolgáltatására, valamint az ECRIS-TCN teljesítményére és rendelkezésre állására vonatkozó követelményekhez szükséges műszaki előírásokat. Az eu-LISA-nak az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett tesztek befejezését követően részletes műszaki előírásokat kell kidolgoznia. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy az eu-LISA megtervezhesse az ECRIS-TCN fizikai architektúráját, meghatározza a rendszer műszaki előírásait és fejlessze az ECRIS-TCN-t, meg kell állapítani az alfanumerikus és ujjnyomatadatok kezelésére, az adatminőségre, az adatok bevitelére, az ECRIS-TCN-hez való hozzáférésre és lekérdezésére, a naplófájlok vezetésére és az azokhoz való hozzáférésre, a statisztikák szolgáltatására, valamint az ECRIS-TCN teljesítményére és rendelkezésre állására vonatkozó követelményekhez szükséges műszaki előírásokat. Az eu-LISA-nak az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett tesztek befejezését követően részletes műszaki előírásokat kell kidolgoznia.

| (4) | Az ECRIS-TCN architektúrának meg kell felelnie az (EU) 2019/817 (4) és az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott európai interoperabilitási keretnek. Az európai szintű közszolgáltatások interoperábilis módon történő nyújtása érdekében az ECRIS-TCN szoftvernek és hardvernek meg kell felelniük az adatok, alkalmazások és technológiák interoperabilitását előmozdító meghatározott szabványoknak. |
| --- | --- |

(4)

Az ECRIS-TCN architektúrának meg kell felelnie az (EU) 2019/817 (4) és az (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott európai interoperabilitási keretnek. Az európai szintű közszolgáltatások interoperábilis módon történő nyújtása érdekében az ECRIS-TCN szoftvernek és hardvernek meg kell felelniük az adatok, alkalmazások és technológiák interoperabilitását előmozdító meghatározott szabványoknak.

| (5) | Az egyrészről az ECRIS-TCN rendszer, másrészről a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) közötti interoperabilitás megvalósítását illetően az (EU) 2021/1133 (6) és az (EU) 2021/1151 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) elfogadta az ebből következő szükséges módosításokat. |
| --- | --- |

(5)

Az egyrészről az ECRIS-TCN rendszer, másrészről a Vízuminformációs Rendszer (VIS) és az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) közötti interoperabilitás megvalósítását illetően az (EU) 2021/1133 (6) és az (EU) 2021/1151 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) elfogadta az ebből következő szükséges módosításokat.

| (6) | A VIS és az ETIAS azon célkitűzésének támogatása érdekében, hogy az Unió külső határait átlépő kérelmezők alapos biztonsági kockázatértékelése révén hozzájáruljon a magas szintű biztonsághoz, mind a VIS-nek, mind az ETIAS-rendszernek képesnek kell lennie annak ellenőrzésére, hogy van-e bármilyen megfelelés a VIS-ben és az ETIAS kérelemfájlokban szereplő adatok és az ECRIS-TCN-ben tárolt adatok között, hogy mely tagállamok rendelkeznek információval olyan harmadik országbeli állampolgárokról, akiket az elmúlt 25 évben terrorista bűncselekmény elkövetése miatt elítéltek, vagy az (EU) 2018/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) mellékletében felsorolt bármely más bűncselekményért az előző 15 évben elítéltek, amennyiben a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés. |
| --- | --- |

(6)

A VIS és az ETIAS azon célkitűzésének támogatása érdekében, hogy az Unió külső határait átlépő kérelmezők alapos biztonsági kockázatértékelése révén hozzájáruljon a magas szintű biztonsághoz, mind a VIS-nek, mind az ETIAS-rendszernek képesnek kell lennie annak ellenőrzésére, hogy van-e bármilyen megfelelés a VIS-ben és az ETIAS kérelemfájlokban szereplő adatok és az ECRIS-TCN-ben tárolt adatok között, hogy mely tagállamok rendelkeznek információval olyan harmadik országbeli állampolgárokról, akiket az elmúlt 25 évben terrorista bűncselekmény elkövetése miatt elítéltek, vagy az (EU) 2018/1240 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) mellékletében felsorolt bármely más bűncselekményért az előző 15 évben elítéltek, amennyiben a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés.

| (7) | E célból az ECRIS-TCN-ben történő adatrekord létrehozásakor az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatóságának a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásában meg kell jelölnie, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgárt az előző 25 évben terrorista bűncselekmény elkövetése miatt elítélték, vagy az előző 15 évben az (EU) 2018/1240 rendelet mellékletében felsorolt bármely más bűncselekmény miatt elítélték, amennyiben az esetében a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés, az ítélethozatal szerinti tagállam kódjával együtt. |
| --- | --- |

(7)

E célból az ECRIS-TCN-ben történő adatrekord létrehozásakor az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatóságának a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) és az (EU) 2018/1240 rendelet alkalmazásában meg kell jelölnie, hogy az érintett harmadik országbeli állampolgárt az előző 25 évben terrorista bűncselekmény elkövetése miatt elítélték, vagy az előző 15 évben az (EU) 2018/1240 rendelet mellékletében felsorolt bármely más bűncselekmény miatt elítélték, amennyiben az esetében a nemzeti jog alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés, az ítélethozatal szerinti tagállam kódjával együtt.

| (8) | Az (EU) 2019/817 és az (EU) 2019/818 rendelettel létrehozott európai keresőportálnak lehetővé kell tennie az ECRIS-TCN-ben tárolt adatok lekérdezését. Amennyiben az interoperabilitással összefüggésben releváns, az európai keresőportálnak lehetővé kell tennie az ECRIS-TCN-adatoknak a többi érintett uniós információs rendszerben tárolt adatokkal párhuzamos lekérdezését is. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2019/817 és az (EU) 2019/818 rendelettel létrehozott európai keresőportálnak lehetővé kell tennie az ECRIS-TCN-ben tárolt adatok lekérdezését. Amennyiben az interoperabilitással összefüggésben releváns, az európai keresőportálnak lehetővé kell tennie az ECRIS-TCN-adatoknak a többi érintett uniós információs rendszerben tárolt adatokkal párhuzamos lekérdezését is.

| (9) | Az (EU) 2019/817 és az (EU) 2019/818 rendelettel létrehozott közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás célja az ujjnyomatminták tárolása és az ECRIS-TCN-ben tárolt ujjnyomatadatok lekérdezésének lehetővé tétele. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2019/817 és az (EU) 2019/818 rendelettel létrehozott közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás célja az ujjnyomatminták tárolása és az ECRIS-TCN-ben tárolt ujjnyomatadatok lekérdezésének lehetővé tétele.

| (10) | mivel az ujjnyomat-azonosítás nem mindig kivitelezhető, az ECRIS-TCN-nek képesnek kell lennie arra, hogy egy személyt kizárólag alfanumerikus adatokkal azonosítson. A harmadik országbeli állampolgárok számára a fő technikai kihívást az jelenti, hogy az alfanumerikus adatok nem mindig pontosak. Az ilyen pontatlanságok közé tartozik az a kétértelműség, hogy mi a vezeték- és utónév, a név helyesírása és átírása, vagy a születési idő pontatlansága. Ezért fontos, hogy az ECRIS-TCN képes legyen az alfanumerikus adatokkal való egyezésre akkor is, ha az azonosítás nem minden eleme azonos (a továbbiakban: pontatlan keresések). A harmadik országbeli állampolgárok azonosítását adatminőség-ellenőrzések és pontatlan keresések kombinációjával, vagy az alapul szolgáló keresőmotor által biztosított, a rendszer céljának megfelelő egyéb eszközökkel kell kezelni. A lekérdezés eredményeként visszaküldött adatrekordok számának ellenőrzését ezért az alkalmazandó adatvédelmi szabályokkal összhangban kell megállapítani. Ennek elmulasztása veszélyeztetné az egyének jogait, valamint a rendszer teljesítményét és elérhetőségét. |
| --- | --- |

(10)

mivel az ujjnyomat-azonosítás nem mindig kivitelezhető, az ECRIS-TCN-nek képesnek kell lennie arra, hogy egy személyt kizárólag alfanumerikus adatokkal azonosítson. A harmadik országbeli állampolgárok számára a fő technikai kihívást az jelenti, hogy az alfanumerikus adatok nem mindig pontosak. Az ilyen pontatlanságok közé tartozik az a kétértelműség, hogy mi a vezeték- és utónév, a név helyesírása és átírása, vagy a születési idő pontatlansága. Ezért fontos, hogy az ECRIS-TCN képes legyen az alfanumerikus adatokkal való egyezésre akkor is, ha az azonosítás nem minden eleme azonos (a továbbiakban: pontatlan keresések). A harmadik országbeli állampolgárok azonosítását adatminőség-ellenőrzések és pontatlan keresések kombinációjával, vagy az alapul szolgáló keresőmotor által biztosított, a rendszer céljának megfelelő egyéb eszközökkel kell kezelni. A lekérdezés eredményeként visszaküldött adatrekordok számának ellenőrzését ezért az alkalmazandó adatvédelmi szabályokkal összhangban kell megállapítani. Ennek elmulasztása veszélyeztetné az egyének jogait, valamint a rendszer teljesítményét és elérhetőségét.

| (11) | A pontatlan keresést végző motornak képesnek kell lennie arra, hogy az egyező pontszám-küszöb meghatározásával és a visszaküldött adatrekordok maximális méretének meghatározásával korlátozza az eredményeket. A végrehajtási szakaszban elvégzett teszteket követően meg kell állapítani azt a szintet, amelyen a keresési találatot egyezésnek kell tekinteni, valamint a pontatlan kereséshez használható adatmezők listáját. |
| --- | --- |

(11)

A pontatlan keresést végző motornak képesnek kell lennie arra, hogy az egyező pontszám-küszöb meghatározásával és a visszaküldött adatrekordok maximális méretének meghatározásával korlátozza az eredményeket. A végrehajtási szakaszban elvégzett teszteket követően meg kell állapítani azt a szintet, amelyen a keresési találatot egyezésnek kell tekinteni, valamint a pontatlan kereséshez használható adatmezők listáját.

| (12) | Az ECRIS-TCN minden egyes adatkezelési műveletnaplójának egyértelmű ellenőrzési nyomvonalat kell biztosítania, azaz igazoló dokumentumokat kell szolgáltatnia, és lehetővé kell tennie az ECRIS-TCN-ben végzett valamennyi művelet nyomon követését. |
| --- | --- |

(12)

Az ECRIS-TCN minden egyes adatkezelési műveletnaplójának egyértelmű ellenőrzési nyomvonalat kell biztosítania, azaz igazoló dokumentumokat kell szolgáltatnia, és lehetővé kell tennie az ECRIS-TCN-ben végzett valamennyi művelet nyomon követését.

| (13) | Az ECRIS-TCN statisztikáknak lehetővé kell tenniük a bűnügyi nyilvántartásokból származó információk ECRIS-TCN-en és ECRIS referenciaalkalmazáson keresztüli rögzítésének, tárolásának és cseréjének nyomon követését. E statisztikáknak a következő forrásokból kell származniuk: az eu-LISA által az (EU) 2019/818 rendelet 39. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott és végrehajtott jelentések és statisztikák központi adattára, az ECRIS referenciaalkalmazás vagy a nemzeti ECRIS alkalmazási szoftver, valamint a tagállamok bűnügyi nyilvántartásai az elítélt harmadik országbeli állampolgárok száma és az ítéleteik száma tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

Az ECRIS-TCN statisztikáknak lehetővé kell tenniük a bűnügyi nyilvántartásokból származó információk ECRIS-TCN-en és ECRIS referenciaalkalmazáson keresztüli rögzítésének, tárolásának és cseréjének nyomon követését. E statisztikáknak a következő forrásokból kell származniuk: az eu-LISA által az (EU) 2019/818 rendelet 39. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott és végrehajtott jelentések és statisztikák központi adattára, az ECRIS referenciaalkalmazás vagy a nemzeti ECRIS alkalmazási szoftver, valamint a tagállamok bűnügyi nyilvántartásai az elítélt harmadik országbeli állampolgárok száma és az ítéleteik száma tekintetében.

| (14) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vett részt az (EU) 2019/816 rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Így e határozat végrehajtása Dániára nézve kötelező. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vett részt az (EU) 2019/816 rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Így e határozat végrehajtása Dániára nézve kötelező.

| (15) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével és 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vett részt az (EU) 2019/816 rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Így e határozat végrehajtása Írországra nézve kötelező. |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével és 4a. cikkének (1) bekezdésével összhangban, az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vett részt az (EU) 2019/816 rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Így e határozat végrehajtása Írországra nézve kötelező.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Adatok bevitele az ECRIS-TCN-be

Amikor az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikkével összhangban adatokat visznek be az ECRIS-TCN-be, az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága az e határozat mellékletének I. szakaszában meghatározott adatmodellt használja.

Az adatmodellben szereplő adatelemekre vonatkozó műszaki előírásoknak összhangban kell lenniük az említett rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett ECRIS referenciaalkalmazás adatmodelljével.

2. cikk

Adatkezelés

(1)   Amennyiben egy személy alfanumerikus adatai és ujjnyomatadatai egyaránt szerepelnek az ECRIS-TCN-ben az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikkével összhangban létrehozott adatrekordban, az alfanumerikus adatokat össze kell kapcsolni a megfelelő ujjnyomatadatokkal.

(2)   Az ujjnyomatképek kompressziós algoritmusának követnie kell a Nemzeti Szabványügyi és Technológiai Intézet (NIST) ajánlásait.

Az 500 ppi felbontású ujjnyomatadatokat a WSQ algoritmussal (ISO/IEC 19794–5:2005) kell tömöríteni.

Az 1 000 ppi felbontású ujjnyomatadatokat a JPEG 2000 képösszenyomási szabvány (ISO/IEC 15444–1) és kódrendszer alkalmazásával kell tömöríteni.

A sűrítési arány célértéke 15:1 legyen.

(3)   A 4. cikk (7) bekezdésében említett ujjnyomatadatoknak az ECRIS-TCN-ben történő helyettesítését vagy frissítését megelőzően az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága sikeresen ellenőrzi a személyazonosságot. Az említett cserére vagy frissítésre vonatkozó műszaki előírásokat az ECRIS-TCN fizikai architektúrájának az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett tervezésében foglalt elvekkel összhangban kell meghatározni.

3. cikk

Alfanumerikus adatminőség

(1)   Alfanumerikus adatok ECRIS-TCN-be történő bevitelekor vagy módosításakor az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága az ECRIS referenciaalkalmazásba integrált adatminőség-ellenőrzési mechanizmust alkalmazza.

(2)   Az (EU) 2019/816 rendelet 4. cikkének (4)–(7) bekezdésében előírtak szerint a nemzeti ECRIS alkalmazási szoftverüket használó tagállamok biztosítják, hogy nemzeti ECRIS alkalmazási szoftverük az (1) bekezdésben említett mechanizmussal azonos alfanumerikus adatminőség-ellenőrzést tegyen lehetővé.

(3)   Az adatminőség-ellenőrzési eljárás alkalmazandó az összes alfanumerikus adat bevitelére vagy módosítására, és biztosítja, hogy legalább a következő feltételek teljesüljenek:

| a) | minden kötelező mező ki van töltve vagy az „ismeretlen” értékkel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

minden kötelező mező ki van töltve vagy az „ismeretlen” értékkel rendelkezik;

| b) | ha az utónév az „ismeretlen” értéket tartalmazza, a vezetéknév nem rendelkezhet „ismeretlen” értékkel, és fordítva, kivéve, ha ugyanazon személy álneve, utóneve vagy vezetékneve, illetve ujjnyomata rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

b)

ha az utónév az „ismeretlen” értéket tartalmazza, a vezetéknév nem rendelkezhet „ismeretlen” értékkel, és fordítva, kivéve, ha ugyanazon személy álneve, utóneve vagy vezetékneve, illetve ujjnyomata rendelkezésre áll;

| c) | az ítélethozatal szerinti tagállam bejövő üzenetében szereplő „állampolgárság vagy állampolgárságok” adatelemet az országok előre meghatározott listája alapján kell ellenőrizni, de tartalmazhatja az „ismeretlen” vagy a „hontalan” értékek egyikét. |
| --- | --- |

c)

az ítélethozatal szerinti tagállam bejövő üzenetében szereplő „állampolgárság vagy állampolgárságok” adatelemet az országok előre meghatározott listája alapján kell ellenőrizni, de tartalmazhatja az „ismeretlen” vagy a „hontalan” értékek egyikét.

(4)   Nem hozható létre új adatrekord, ha azonos alfanumerikus adatokat tartalmazó adatrekordot ugyanaz a tagállam hozott létre az ECRIS-TCN-ben, különösen, ha ugyanabból a tagállamból ugyanannak a tagállamnak a referenciakódja már létezik.

Az adatrekordok azonosságának összehasonlításakor csak a melléklet I. szakaszában meghatározott adatmodellben az ilyen összehasonlítás szempontjából releváns alfanumerikus adatelemeket kell figyelembe venni.

A valamely összehasonlított adatrekordban szereplő üres alfanumerikus adatelemeket ezen összehasonlítás céljából nem kell figyelembe venni.

(5)   Amennyiben egy adatrekord olyan alfanumerikus adatot tartalmaz, amely nem felel meg a (3) és (4) bekezdésben meghatározott szabványoknak, az ECRIS-TCN-nek teljes egészében el kell utasítania ezt az adatrekordot, és azt nem szabad tárolni és feldolgozni.

4. cikk

Az ujjnyomatadatok minősége

(1)   Az ujjnyomatadatok ECRIS-TCN-be történő bevitelekor vagy módosításakor az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága az ECRIS referenciaalkalmazásba integrált vagy az eu-LISA által szoftveralkalmazásként kínált adatminőség-ellenőrzési mechanizmust alkalmaz. Az eu-LISA-nak az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felelősségével összhangban az eu-LISA felel ezen adatminőség-ellenőrzési mechanizmus fejlesztéséért, karbantartásáért és frissítéséért is.

(2)   Az ECRIS-TCN központi rendszerében ugyanazt az adatminőség-ellenőrzési mechanizmust kell létrehozni, fenntartani és frissíteni, mint az (1) bekezdésben említett mechanizmust.

(3)   Az (EU) 2019/816 rendelet 4. cikkének (4)–(7) bekezdésében előírtak szerint a nemzeti ECRIS alkalmazási szoftverüket használó tagállamok – amennyiben nem alkalmazzák az e cikk (1) bekezdésében említett adatminőségi mechanizmust – biztosítják, hogy nemzeti ECRIS-alkalmazási szoftverük ugyanazokat az ujjnyomatadatok minőségének ellenőrzésére vonatkozó szabványokat és mérőszámokat garantálja, mint az (1) bekezdésben említett mechanizmus.

(4)   Az e cikkben említett minőség-ellenőrzés céljából a NIST által meghatározott ujjnyomatkép-minőségi (NFIQ) mérőszám legalább 2.0 verzióját kell használni.

(5)   Az adatminőség-ellenőrzési eljárás az ECRIS-TCN-be bevitt vagy abban módosított valamennyi ujjnyomatadatra alkalmazandó, és biztosítja legalább a következő feltételek teljesülését:

| a) | az ujjnyomatadatok legfeljebb tíz egyedi ujjnyomatból állnak: átforgatott, sík vagy mindkettő; |
| --- | --- |

a)

az ujjnyomatadatok legfeljebb tíz egyedi ujjnyomatból állnak: átforgatott, sík vagy mindkettő;

| b) | minden ujjnyomat címkével rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

minden ujjnyomat címkével rendelkezik;

| c) | az ujjnyomatadatokat élő szkenneléssel vagy papírra behelyezve rögzítik, feltéve, hogy a papíron beoltott ujjnyomatokat az előírt felbontásban és azonos minőségben szkennelték; |
| --- | --- |

c)

az ujjnyomatadatokat élő szkenneléssel vagy papírra behelyezve rögzítik, feltéve, hogy a papíron beoltott ujjnyomatokat az előírt felbontásban és azonos minőségben szkennelték;

| d) | az ujjnyomatadatokat egy digitális ujjnyomatképeket tartalmazó fájlban (a továbbiakban: NIST-fájl) kell megadni, és az ANSI/NIST-ITL 1–2011. évi, 2015-ben aktualizált szabványnak (vagy újabb verziónak) megfelelően kell benyújtani; |
| --- | --- |

d)

az ujjnyomatadatokat egy digitális ujjnyomatképeket tartalmazó fájlban (a továbbiakban: NIST-fájl) kell megadni, és az ANSI/NIST-ITL 1–2011. évi, 2015-ben aktualizált szabványnak (vagy újabb verziónak) megfelelően kell benyújtani;

| e) | a NIST-fájlnak lehetővé kell tennie olyan kiegészítő információk felvételét, mint az ujjnyomat-regisztráció feltételei, az egyedi ujjnyomatképek megszerzésére használt módszer és a tagállamok által az adatminőség-ellenőrzési eljárás során kiszámított minőségi érték; |
| --- | --- |

e)

a NIST-fájlnak lehetővé kell tennie olyan kiegészítő információk felvételét, mint az ujjnyomat-regisztráció feltételei, az egyedi ujjnyomatképek megszerzésére használt módszer és a tagállamok által az adatminőség-ellenőrzési eljárás során kiszámított minőségi érték;

| f) | az ujjnyomatadatok névleges felbontása 500 vagy 1000 ppi (+/– 10 ppi elfogadható eltéréssel), 256 szürke szinttel; |
| --- | --- |

f)

az ujjnyomatadatok névleges felbontása 500 vagy 1000 ppi (+/– 10 ppi elfogadható eltéréssel), 256 szürke szinttel;

| g) | az ujjnyomatadatok megfelelnek az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó tesztek végrehajtási szakaszban történő elvégzése után meghatározandó minőségi küszöbértékeknek. |
| --- | --- |

g)

az ujjnyomatadatok megfelelnek az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó tesztek végrehajtási szakaszban történő elvégzése után meghatározandó minőségi küszöbértékeknek.

(6)   Az ECRIS-TCN ujjnyomatadatokkal történő lekérdezésekor az (EU) 2019/816 rendelet 7. cikkével összhangban a harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó bűnügyi nyilvántartási információval rendelkező tagállamok azonosítása céljából az illetékes hatóságok lehetőség szerint az e cikk (5) bekezdésének d) és f) pontjában említett feltételeknek megfelelő ujjnyomatadatokat használnak.

(7)   Az ECRIS-TCN-be bevitt vagy abban módosított, az (5) bekezdésben meghatározott feltételeknek meg nem felelő ujjnyomatadatokat – a (8) bekezdésben említett ujjnyomatadatok kivételével – az ECRIS-TCN teljes egészében elutasítja, és azok nem tárolhatók és nem dolgozhatók fel.

(8)   Az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett adatrekordok esetében az e cikk (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek meg nem felelő ujjnyomatadatokat az ECRIS-TCN-ben kell tárolni, de azokat az illetékes hatóságok kizárólag alfanumerikus keresés eredményeként azonosított harmadik országbeli állampolgár személyazonosságának megerősítésére használhatják fel. Az ilyen adatrekordoknak az ECRIS-TCN-be történő bevitele során az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága biztosítja, hogy ezek az adatrekordok egyértelműen megkülönböztethetők legyenek a többi adatrekordtól.

5. cikk

Az ECRIS-TCN-hez való hozzáférés és annak lekérdezése

(1)   Az ECRIS-TCN-nek a harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó bűnügyi nyilvántartási információkkal rendelkező tagállamok azonosítása céljából az (EU) 2019/816 rendelet 7. cikkével összhangban végzett lekérdezése során az illetékes hatóságok az e határozat mellékletének II. szakaszában meghatározott adatmodellt használják.

(2)   Az (1) bekezdésben említett lekérdezés végrehajtásakor az illetékes hatóságoknak annyi adatelemet kell kitölteniük, amennyi rendelkezésre áll az érintett harmadik országbeli állampolgár azonosítására. Amennyiben a lekérdezés nem tartalmaz digitális ujjnyomatokat (NIST-fájl), a melléklet II. szakaszában meghatározott adatmodellben e célra megjelölt adatelemek közül legalább három ilyen adatelemet kell kiválasztani.

(3)   Az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett, a végrehajtási szakaszban elvégzett teszteket követően a következő műszaki előírásokat kell megállapítani:

| a) | a pontatlan kereséshez használható adatokkal kapcsolatos adatmezők listája |
| --- | --- |

a)

a pontatlan kereséshez használható adatokkal kapcsolatos adatmezők listája

| b) | azok a feltételek, amelyek mellett a keresési eredményt egyezésnek kell tekinteni, figyelembe véve az ECRIS-TCN központi rendszer teljesítményére vonatkozó, a melléklet III. szakaszában meghatározott követelményeket, valamint a hamis pozitív és hamis negatív eredmények elfogadható szintjét. |
| --- | --- |

b)

azok a feltételek, amelyek mellett a keresési eredményt egyezésnek kell tekinteni, figyelembe véve az ECRIS-TCN központi rendszer teljesítményére vonatkozó, a melléklet III. szakaszában meghatározott követelményeket, valamint a hamis pozitív és hamis negatív eredmények elfogadható szintjét.

(4)   A lekérdezés eredményeként visszaküldött adatrekordok száma tagállamonként nem haladhatja meg a tízet. Adott esetben további korlátozások írhatók elő a visszaküldött nyilvántartások számára vonatkozóan.

(5)   Amennyiben az (EU) 2019/816 rendelet másként nem rendelkezik, a központi hatóságok számára mindenkor hozzáférést kell biztosítani az ECRIS-TCN-be általuk bevitt valamennyi adathoz, beleértve egyidejűleg a többszörös adatrekordokhoz való hozzáférést is.

(6)   Az illetékes hatóságok által az (EU) 2019/816 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontjával és 15. cikkével összhangban összeállított, az ECRIS-TCN-hez való hozzáférésre jogosult személyzet profiljainak jegyzékeit és azok frissítéseit az eu-LISA rendelkezésére kell bocsátani.

6. cikk

Naplók vezetése és az azokhoz való hozzáférés

(1)   Az eu-LISA és az illetékes hatóságok felelősek azért, hogy az (EU) 2019/816 rendelet 31. cikkével összhangban biztosítsák az ECRIS-TCN-ben végzett adatkezelési műveletekhez szükséges infrastruktúrát és eszközöket és különösen a naplók összesítésére és lekérdezésére szolgáló eszközöket.

Az eu-LISA az (EU) 2019/816 rendelet 39. cikkében említett ECRIS-TCN tanácsadó csoporttal (a továbbiakban: ECRIS-TCN tanácsadó csoport) és az illetékes hatóságokkal konzultálva felelős továbbá a naplózási előírásaik, gyakorlataik és eljárásaik meghatározásáért, beleértve a naplóbejegyzések konkrét formátumát és a naplóbejegyzések megosztására vonatkozó eljárást.

(2)   Az eu-LISA és az illetékes hatóságok felelősek az (1) bekezdésben említett vonatkozó előírásaik és eljárásaik végrehajtásáért. A végrehajtás a következőket foglalja magában:

| a) | a naplók ellenőrzése váratlan eseményekre reagálva és lehetőség szerint proaktív módon, |
| --- | --- |

a)

a naplók ellenőrzése váratlan eseményekre reagálva és lehetőség szerint proaktív módon,

| b) | a naplókezelési feladatok, például az archiválás, a biztonságos tárolás, a magas szintű rendelkezésre állás és a jogosulatlan hozzáféréssel szembeni védelem az (EU) 2019/816 rendelet 19. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

b)

a naplókezelési feladatok, például az archiválás, a biztonságos tárolás, a magas szintű rendelkezésre állás és a jogosulatlan hozzáféréssel szembeni védelem az (EU) 2019/816 rendelet 19. cikkével összhangban.

(3)   Az eu-LISA felelős azért, hogy a naplókat kérésre az (1) bekezdés második albekezdésével összhangban meghatározott eljárásnak megfelelően az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsássa.

(4)   Az illetékes hatóságok felelősek az (EU) 2019/816 rendelet 31. cikkében említett naplóik vezetéséért, azok kezeléséért és kérésre az eu-LISA rendelkezésére bocsátásáért, az (1) bekezdés második albekezdésével összhangban meghatározott eljárással összhangban.

(5)   Az ECRIS-TCN minden adatkezelési műveletéről készült naplónak tartalmaznia kell legalább egy időrendi adatrekordot, amely dokumentálja azon tevékenységek sorozatát, amelyek bármikor hatással voltak egy adott műveletre, eljárásra vagy eseményre.

(6)   Az eu-LISA és az illetékes hatóságok az (EU) 2019/816 rendelet 31. cikkével összhangban meghatározzák az ECRIS-TCN adatkezelési műveleti naplóihoz való hozzáférésre jogosult személyzet jegyzékét és azok profilját.

7. cikk

Statisztika

(1)   Az eu-LISA által az (EU) 2019/818 rendelet 39. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott és végrehajtott, jelentések és statisztikák központi adattára és az ECRIS referenciaalkalmazás statisztikákat készít a bűnügyi nyilvántartásokból származó információknak az ECRIS-TCN-en és az ECRIS referenciaalkalmazáson keresztül történő rögzítésére, tárolására és cseréjére vonatkozóan, az (EU) 2019/816 rendelet 32. cikkében említettek szerint.

(2)   Az (1) bekezdésben említett statisztikák különösen a következő vállalkozásstatisztikákat tartalmazzák:

| a) | a rendszerhasználati mutatók tekintetében:






  i. | a harmadik országbeli állampolgárok és a kettős (TCN/EU) állampolgárok számára létrehozott adatrekordok száma; |
| --- | --- | --- |

a)

a rendszerhasználati mutatók tekintetében:

i.

a harmadik országbeli állampolgárok és a kettős (TCN/EU) állampolgárok számára létrehozott adatrekordok száma;

| ii. | a harmadik országbeli állampolgárok és a kettős (TCN/EU) állampolgárok esetében módosított adatrekordok száma; |
| --- | --- |

ii.

a harmadik országbeli állampolgárok és a kettős (TCN/EU) állampolgárok esetében módosított adatrekordok száma;

| iii. | a harmadik országbeli állampolgárok és a kettős (TCN/EU) állampolgárok esetében törölt adatrekordok száma; |
| --- | --- |

iii.

a harmadik országbeli állampolgárok és a kettős (TCN/EU) állampolgárok esetében törölt adatrekordok száma;

| iv. | a központi hatóságok saját adatrekordjaival kapcsolatos megtekintések száma az 5. cikk (5) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

iv.

a központi hatóságok saját adatrekordjaival kapcsolatos megtekintések száma az 5. cikk (5) bekezdésével összhangban;

| v. | a harmadik országbeli állampolgárokra és a kettős (TCN/EU) állampolgárokra vonatkozó lekérdezések száma; |
| --- | --- |

v.

a harmadik országbeli állampolgárokra és a kettős (TCN/EU) állampolgárokra vonatkozó lekérdezések száma;

| b) | az adatmutatók tekintetében:






  i. | az adatbázisban szereplő nyilvántartások száma; |
| --- | --- | --- |

b)

az adatmutatók tekintetében:

i.

az adatbázisban szereplő nyilvántartások száma;

| ii. | az ujjnyomatokat tartalmazó nyilvántartások száma; |
| --- | --- |

ii.

az ujjnyomatokat tartalmazó nyilvántartások száma;

| iii. | az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban meghatározott megjelöléseket tartalmazó nyilvántartások száma, külön-külön a terrorista bűncselekmény vagy az (EU) 2018/1240 rendelet mellékletében felsorolt bármely más bűncselekmény tekintetében hozott ítéletekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban meghatározott megjelöléseket tartalmazó nyilvántartások száma, külön-külön a terrorista bűncselekmény vagy az (EU) 2018/1240 rendelet mellékletében felsorolt bármely más bűncselekmény tekintetében hozott ítéletekre vonatkozóan;

| iv. | az alfanumerikus adatok jelenlétéről szóló jelentés; |
| --- | --- |

iv.

az alfanumerikus adatok jelenlétéről szóló jelentés;

| v. | jelentés a születési idő pontosságáról; |
| --- | --- |

v.

jelentés a születési idő pontosságáról;

| vi. | a felvételre nem elfogadott adatrekordok száma; |
| --- | --- |

vi.

a felvételre nem elfogadott adatrekordok száma;

| vii. | az e határozat 4. cikkének (7) bekezdése alapján felvétel céljából el nem fogadott ujjnyomatadatok száma; |
| --- | --- |

vii.

az e határozat 4. cikkének (7) bekezdése alapján felvétel céljából el nem fogadott ujjnyomatadatok száma;

| c) | a hatékonysági mutatók megfeleltetését illetően:






  i. | az ítélethozatal szerinti tagállamokra vonatkozó pontos keresés során visszaküldött adatrekordok száma; |
| --- | --- | --- |

c)

a hatékonysági mutatók megfeleltetését illetően:

i.

az ítélethozatal szerinti tagállamokra vonatkozó pontos keresés során visszaküldött adatrekordok száma;

| ii. | az ítélethozatal szerinti tagállamokra vonatkozó pontatlan keresés során visszaküldött adatrekordok száma; |
| --- | --- |

ii.

az ítélethozatal szerinti tagállamokra vonatkozó pontatlan keresés során visszaküldött adatrekordok száma;

| iii. | az alfanumerikus adatok vagy ujjnyomatok, vagy mindkettő felhasználásával végzett pontos lekérdezések száma; |
| --- | --- |

iii.

az alfanumerikus adatok vagy ujjnyomatok, vagy mindkettő felhasználásával végzett pontos lekérdezések száma;

| iv. | alfanumerikus adatok vagy ujjnyomatok, vagy mindkettő felhasználásával végzett pontatlan keresések száma; |
| --- | --- |

iv.

alfanumerikus adatok vagy ujjnyomatok, vagy mindkettő felhasználásával végzett pontatlan keresések száma;

| v. | a pontos keresési találatok száma a későbbi ECRIS-en keresztül küldött megkeresések alapján; |
| --- | --- |

v.

a pontos keresési találatok száma a későbbi ECRIS-en keresztül küldött megkeresések alapján;

| vi. | a későbbi ECRIS-en keresztül küldött megkereséseken alapuló pontatlan keresési találatok száma; |
| --- | --- |

vi.

a későbbi ECRIS-en keresztül küldött megkereséseken alapuló pontatlan keresési találatok száma;

| d) | egyéb mutatók:






  i. | melyik illetékes hatóság végezte a keresést; |
| --- | --- | --- |

d)

egyéb mutatók:

i.

melyik illetékes hatóság végezte a keresést;

| ii. | az (EU) 2019/816 rendelet 7. cikke szerinti lekérdezések célja, a lekérdezést végző illetékes hatóság szerint meghatározva. |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2019/816 rendelet 7. cikke szerinti lekérdezések célja, a lekérdezést végző illetékes hatóság szerint meghatározva.

(3)   Adott esetben a (2) bekezdésben említett statisztikákat minden egyes illetékes hatóság esetében külön-külön kell elkészíteni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett statisztikák különösen a következő technikai statisztikákat tartalmazzák a szolgáltatásminőségi mutatók tekintetében:

| a) | a kérelmek sikerének/hibáinak aránya; |
| --- | --- |

a)

a kérelmek sikerének/hibáinak aránya;

| b) | a rendszer hozzáférhetősége; |
| --- | --- |

b)

a rendszer hozzáférhetősége;

| c) | a válaszadási időre vonatkozó statisztikák a rendszer által támogatott minden egyes felhasználási esetre vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

a válaszadási időre vonatkozó statisztikák a rendszer által támogatott minden egyes felhasználási esetre vonatkozóan.

(5)   Az (1)–(4) bekezdésben említett statisztikákat naponta kell elkészíteni.

(6)   Az (EU) 2019/816 rendelet 4. cikkének (4)–(7) bekezdésében előírtak szerint a nemzeti ECRIS alkalmazási szoftverüket használó tagállamok biztosítják, hogy nemzeti ECRIS alkalmazási szoftverük lehetővé tegye az ECRIS referenciaalkalmazással azonos statisztikák előállítását.

8. cikk

Az ECRIS-TCN teljesítményére vonatkozó követelmények

(1)   Az ECRIS-TCN központi rendszerének az adatrekordok létrehozására, módosítására, törlésére és megtekintésére, valamint az ítélethozatal szerinti tagállam keresésére vonatkozó teljesítménykövetelményeit a melléklet III. szakasza határozza meg.

(2)   Az eu-LISA az esetek reprezentatív mintája alapján központilag nyomon követi az ujjnyomatadatok pontosságát az ECRIS-TCN-ben a tagállamok által az ECRIS-TCN-be bevitt adatok alapján.

(3)   A (2) bekezdésben említett nyomon követést rendszeresen, de legalább havonta egyszer el kell végezni. Az eu-LISA a nyomon követésről szóló jelentéseket továbbítja a tagállamoknak.

(4)   Az ujjnyomatadatok pontosságának mérésére szolgáló eljárásnak a lehető legnagyobb mértékben automatikusnak kell lennie, és nem teheti lehetővé az egyéni azonosítást. Ezt a folyamatot az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó tesztek végrehajtási szakaszban történő elvégzését követően kell meghatározni.

(5)   Az ujjnyomatadatok pontosságának nyomon követése során a nem megfelelő minőségű regisztrációk arányára vonatkozó „Adatbeviteli hibaarány” pontossági mutatót kell alkalmazni.

Az e mutatóra vonatkozó pontossági célértéket az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett vonatkozó tesztek végrehajtási szakaszban történő elvégzése után kell meghatározni.

9. cikk

Az ECRIS-TCN rendelkezésre állására és visszaszerzésére vonatkozó követelmények

(1)   Az ECRIS-TCN központi rendszerének egy évre számítva legalább 97,6 %-os rendelkezésre állási aránnyal kell rendelkeznie. A tervezett karbantartásra az eu-LISA és a központi hatóságok hivatali idején kívül kerül sor.

(2)   Az ECRIS-TCN műveleteket bármely lehetséges zavaró esemény vagy kedvezőtlen helyzet esetén fenn kell tartani az eu-LISA és a tagállamok által az éves működési hatásvizsgálati folyamatot követően jóváhagyott helyreállítási időre vonatkozó célkitűzések értékeivel összhangban.

(3)   Az eu-LISA biztosítja, hogy az ECRIS-TCN-ben szereplő adatok visszaállíthatók legyenek bármely esetleges zavaró esemény vagy kedvezőtlen helyzet esetén, összhangban az eu-LISA és a tagállamok által jóváhagyott, a helyreállítási pontra vonatkozó célkitűzési értékekkel, amelyeket az éves működési hatáselemzési folyamat határoz meg.

10. cikk

Az ECRIS-TCN kommunikációs infrastruktúrája

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett kommunikációs infrastruktúra a közigazgatások közötti transzeurópai telematikai szolgáltatások (TESTA) EuroDomain-hálózata, amely a TESTA EuroDomain hozzáférési pontból (TAP) és a TESTA európai gerinchálózatból áll. Annak bármely további fejlesztése vagy bármely alternatív biztonságos hálózat biztosítja, hogy a meglévő kommunikációs infrastruktúra továbbra is megfeleljen az ECRIS-TCN fizikai architektúrájának az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett tervezésében, valamint magában az ECRIS-TCN rendeletben foglalt elvekkel összhangban meghatározott szükséges biztonsági követelményeknek.

(2)   E cikk (1) bekezdésével, valamint az ECRIS-TCN rendelet 3. cikkének (15) bekezdésével és 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban mindaddig, amíg az ECRIS-TCN kommunikációs infrastruktúrája a TESTA EuroDomain-hálózat, az ECRIS-TCN nemzeti központi hozzáférési pontja a TESTA EuroDomain hozzáférési pont (TAP).

11. cikk

Interfész szoftver

Az interfész szoftver műszaki előírásait az ECRIS-TCN fizikai architektúrájának az (EU) 2019/816 rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett tervezésében foglalt elvekkel összhangban kell meghatározni.

12. cikk

A műszaki előírások kidolgozása

Az eu-LISA – az ECRIS-TCN tanácsadó csoporttal konzultálva – felel az 1. cikkben, a 2. cikk (3) bekezdésében, a 4. cikk (5) bekezdésének g) pontjában, az 5. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (4) bekezdésében, a 8. cikk (5) bekezdésében és a 11. cikkben említett ECRIS-TCN részletes műszaki előírásainak az e határozatban meghatározott követelményekkel összhangban történő kidolgozásáért.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2022. december 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 135., 2019.5.22., 85. o.

1

(2)  A 2009/315/IB tanácsi kerethatározatnak a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó információcsere és az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) tekintetében történő módosításáról, valamint a 2009/316/IB tanácsi határozat felváltásáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/884 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 151., 2019.6.7., 143. o.) módosított, 2009. február 26-i 2009/315/IB tanácsi kerethatározat a bűnügyi nyilvántartásból származó információk tagállamok közötti cseréjének megszervezéséről és azok tartalmáról (HL L 93., 2009.4.7., 23. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1726 rendelete (2018. november 14.) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 99. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/817 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726 és az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 27. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/818 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 85. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1133 rendelete (2021. július 7.) a 603/2013/EU, az (EU) 2016/794, az (EU) 2018/1862, az (EU) 2019/816 és az (EU) 2019/818 rendeletnek az egyéb uniós információs rendszerekhez a Vízuminformációs Rendszer céljából való hozzáférésre vonatkozó feltételek megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 248., 2021.7.13., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1151 rendelete (2021. július 7.) az (EU) 2019/816 és az (EU) 2019/818 rendeletnek az egyéb uniós információs rendszerekhez az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer céljából való hozzáférésre vonatkozó feltételek megállapítása tekintetében történő módosításáról (HL L 249., 2021.7.14., 7. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1240 rendelete (2018. szeptember 12.) az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet, az 515/2014/EU rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, az (EU) 2016/1624 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról (HL L 236., 2018.9.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti cseréjéről (VIS-rendelet) (HL L 218., 2008.8.13., 60. o.).

9

---

Melléklet

I.   Adatbevitel az ECRIS-TCN adatmodellbe az „Adatok küldése” üzenethez

Az ítélethozatal szerinti tagállam központi hatósága az alábbi táblázatban meghatározott adatmodellt használja az adatoknak az ECRIS-TCN-be az (EU) 2019/816 rendelettel összhangban történő bevitele vagy módosítása során. További műszaki elemek is szerepelhetnek, valamint szükség lehet rájuk.

| Adatelem | Adatok típusa | Az „ismeretlen” érték lehetséges |
| --- | --- | --- |
| [Az ítélethozatal szerinti tagállam]: Tagállam | Kötelező | N.A. (1) |
| [Az ítélethozatal szerinti tagállam]: A tagállamok központi hatóságai | Kötelező | N.A. |
| [Kapcsolattartó személy]: Utónév (utónevek) | Opcionális | N.A. |
| [Kapcsolattartó személy]: Vezetéknév | Opcionális | N.A. |
| [Kapcsolattartó személy]: Második vezetéknév | Opcionális | N.A. |
| [Kapcsolattartó személy]: Telefonszám | Opcionális | N.A. |
| [Kapcsolattartó személy]: Fax | Opcionális | N.A. |
| [Kapcsolattartó személy]: E-mail cím | Kötelező | N.A. |
| A tisztviselő felhasználóneve | Kötelező | N.A. |
| Tagállami hivatkozási kód (*1) | Kötelező | Nem |
| Egyedi azonosító (2) | Kötelező | Nem |
| Az ECRIS RI-ből vagy a nemzeti végrehajtási szoftverből az ECRIS-TCN központi rendszerbe történő adatrekord-küldés időbélyegzője | Kötelező | N.A. |
| Vezetéknév (Vezetéknevek) (*1) | Kötelező | Igen |
| Utónév vagy utónevek (*1) | Kötelező | Igen |
| Teljes név (*1) | Opcionális | Nem |
| Születési idő (*1) | Kötelező | Igen |
| Születési hely: [Helység]: Ország (*1) | Kötelező | Igen |
| Születési hely: [Helység]: Város neve (*1) | Kötelező | Igen |
| Születési hely: [Helység]: Ország alegysége (*1) | Opcionális | Nem |
| Születési hely: [Helység]: Város kódja (*1) | Opcionális | Nem |
| Állampolgárság vagy állampolgárságok (*1) | Kötelező | Igen |
| Nem (*1) | Kötelező | Igen |
| Előző vezetékneve(i) (*1) | Kötelező, ha alkalmazandó (3) | Igen |
| Korábbi utónév vagy utónevek (*1) | Kötelező, ha alkalmazandó (4) | Igen |
| Az anya vezetékneve(i) (*1) | Opcionális | Nem |
| Az anya utóneve(i) (*1) | Opcionális | Nem |
| Az apa vezetékneve(i) (*1) | Opcionális | Nem |
| Az apa utóneve(i) (*1) | Opcionális | Nem |
| Azonosító szám (*1) | Opcionális | Nem |
| [Azonosító okmány]: Azonosítási kategória (*1) | Opcionális | Nem |
| [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat száma (*1) | Opcionális | Nem |
| [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat típusa (*1) | Opcionális | Nem |
| [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve | Opcionális | Nem |
| [Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja (*1) | Opcionális | Nem |
| [Úti okmány] (5): Úti okmány száma (*1) | Opcionális | Nem |
| [Úti okmány]: Úti okmány típusa (*1) | Opcionális | Nem |
| [Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve (*1) | Opcionális | Nem |
| [Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja (*1) | Opcionális | Nem |
| Álnév | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett utónév (utónevek) | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett vezetéknév (vezetéknevek) | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett teljes név | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett nem | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Ország | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Város neve | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Ország alegysége | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Város kódja | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Születési idő | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Felvett állampolgárság vagy állampolgárságok | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Az anya felvett utóneve(i) | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Az anya felvett vezetékneve(i) | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Az apa felvett utóneve(i) | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Az apa felvett vezetékneve(i) | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Azonosítási okmány száma | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Az azonosító okmány típusa | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Úti okmány száma | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Úti okmány típusa | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve | Opcionális | Nem |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja | Opcionális | Nem |
| Digitális ujjnyomatképek (NIST-fájl) | Opcionális | Nem |
| A digitális ujjnyomatkép hivatkozási száma | Kötelező, ha a digitális ujjnyomatok rendelkezésre állnak | Nem |
| Az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban létrehozott adatrekordot jelölő paraméter (korábbi adatparaméter) | Kötelező, ha a digitális ujjnyomatok rendelkezésre állnak | Nem |
| Az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban létrehozott megjelölés | Opcionális | Nem |

Adatelem

Adatok típusa

Az „ismeretlen” érték lehetséges

[Az ítélethozatal szerinti tagállam]: Tagállam

Kötelező

N.A. (1)

[Az ítélethozatal szerinti tagállam]: A tagállamok központi hatóságai

Kötelező

N.A.

[Kapcsolattartó személy]: Utónév (utónevek)

Opcionális

N.A.

[Kapcsolattartó személy]: Vezetéknév

Opcionális

N.A.

[Kapcsolattartó személy]: Második vezetéknév

Opcionális

N.A.

[Kapcsolattartó személy]: Telefonszám

Opcionális

N.A.

[Kapcsolattartó személy]: Fax

Opcionális

N.A.

[Kapcsolattartó személy]: E-mail cím

Kötelező

N.A.

A tisztviselő felhasználóneve

Kötelező

N.A.

Tagállami hivatkozási kód (*1)

Kötelező

Nem

Egyedi azonosító (2)

Kötelező

Nem

Az ECRIS RI-ből vagy a nemzeti végrehajtási szoftverből az ECRIS-TCN központi rendszerbe történő adatrekord-küldés időbélyegzője

Kötelező

N.A.

Vezetéknév (Vezetéknevek) (*1)

Kötelező

Igen

Utónév vagy utónevek (*1)

Kötelező

Igen

Teljes név (*1)

Opcionális

Nem

Születési idő (*1)

Kötelező

Igen

Születési hely: [Helység]: Ország (*1)

Kötelező

Igen

Születési hely: [Helység]: Város neve (*1)

Kötelező

Igen

Születési hely: [Helység]: Ország alegysége (*1)

Opcionális

Nem

Születési hely: [Helység]: Város kódja (*1)

Opcionális

Nem

Állampolgárság vagy állampolgárságok (*1)

Kötelező

Igen

Nem (*1)

Kötelező

Igen

Előző vezetékneve(i) (*1)

Kötelező, ha alkalmazandó (3)

Igen

Korábbi utónév vagy utónevek (*1)

Kötelező, ha alkalmazandó (4)

Igen

Az anya vezetékneve(i) (*1)

Opcionális

Nem

Az anya utóneve(i) (*1)

Opcionális

Nem

Az apa vezetékneve(i) (*1)

Opcionális

Nem

Az apa utóneve(i) (*1)

Opcionális

Nem

Azonosító szám (*1)

Opcionális

Nem

[Azonosító okmány]: Azonosítási kategória (*1)

Opcionális

Nem

[Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat száma (*1)

Opcionális

Nem

[Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat típusa (*1)

Opcionális

Nem

[Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve

Opcionális

Nem

[Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja (*1)

Opcionális

Nem

[Úti okmány] (5): Úti okmány száma (*1)

Opcionális

Nem

[Úti okmány]: Úti okmány típusa (*1)

Opcionális

Nem

[Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve (*1)

Opcionális

Nem

[Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja (*1)

Opcionális

Nem

Álnév

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett utónév (utónevek)

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett vezetéknév (vezetéknevek)

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett teljes név

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett nem

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Ország

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Város neve

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Ország alegysége

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Város kódja

Opcionális

Nem

[Más néven]: Születési idő

Opcionális

Nem

[Más néven]: Felvett állampolgárság vagy állampolgárságok

Opcionális

Nem

[Más néven]: Az anya felvett utóneve(i)

Opcionális

Nem

[Más néven]: Az anya felvett vezetékneve(i)

Opcionális

Nem

[Más néven]: Az apa felvett utóneve(i)

Opcionális

Nem

[Más néven]: Az apa felvett vezetékneve(i)

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Azonosítási okmány száma

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Az azonosító okmány típusa

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Úti okmány száma

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Úti okmány típusa

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve

Opcionális

Nem

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja

Opcionális

Nem

Digitális ujjnyomatképek (NIST-fájl)

Opcionális

Nem

A digitális ujjnyomatkép hivatkozási száma

Kötelező, ha a digitális ujjnyomatok rendelkezésre állnak

Nem

Az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban létrehozott adatrekordot jelölő paraméter (korábbi adatparaméter)

Kötelező, ha a digitális ujjnyomatok rendelkezésre állnak

Nem

Az (EU) 2019/816 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban létrehozott megjelölés

Opcionális

Nem

II.   Az ECRIS-TCN-hez való hozzáférés és annak lekérdezése – adatmodell az „ítélethozatal szerinti tagállam keresése” üzenethez

Az illetékes hatóságok az alábbi táblázatban meghatározott adatmodellt használják, amikor az ECRIS-TCN-t a harmadik országbeli állampolgárra vonatkozó bűnügyi nyilvántartási információkkal rendelkező tagállamok azonosítására használják az (EU) 2019/816 rendelet 7. cikkével összhangban.

| Adatelem | Adatok típusa |
| --- | --- |
| Lekérdező illetékes hatóság | Kötelező |
| A tisztviselő felhasználóneve | Kötelező |
| A keresési üzenet célja | Kötelező |
| Tagállami hivatkozási kód | Opcionális |
| A keresési adatoknak az ECRIS RI-ből vagy a nemzeti végrehajtási szoftverből az ECRIS-TCN központi rendszerbe történő továbbításának időbélyegzője | Kötelező |
| Pontos keresés/pontatlan keresés | Kötelező |
| Vezetéknév (vezetéknevek) (*2) | Opcionális |
| Utónév vagy utónevek (*2) | Opcionális |
| Teljes név | Opcionális |
| Születési idő (*2) | Opcionális |
| Születési hely: [Helység]: ország (*2) | Opcionális |
| Születési hely: [Helység]: város neve | Opcionális |
| Születési hely: [Helység]: Ország alegysége | Opcionális |
| Születési hely: [Helység]: Város kódja | Opcionális |
| Állampolgárság vagy állampolgárságok (*2) | Opcionális |
| Nem | Opcionális |
| Előző vezetékneve(i) (*2) | Opcionális |
| Korábbi utónév/utónevek (*2) | Opcionális |
| Az anya vezetékneve(i) | Opcionális |
| Az anya utóneve(i) | Opcionális |
| Az apa vezetékneve(i) | Opcionális |
| Az apa utóneve(i) | Opcionális |
| Azonosító szám (*2) | Opcionális |
| [Azonosító okmány]: Azonosítási kategória | Opcionális |
| [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat száma | Opcionális |
| [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat típusa | Opcionális |
| [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve | Opcionális |
| [Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja | Opcionális |
| [Úti okmány]: úti okmány:száma: | Opcionális |
| [Úti okmány]: Úti okmány típusa | Opcionális |
| [Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve | Opcionális |
| [Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja | Opcionális |
| Álnév | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett utónév (utónevek) (*2) | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett vezetéknév (vezetéknevek) (*2) | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett teljes név | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett nem | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: ország | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: város neve | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett [Születési hely: [Helység]: ország alegysége | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Város kódja | Opcionális |
| [Más néven]: Születési idő | Opcionális |
| [Más néven]: Felvett állampolgárság vagy állampolgárságok | Opcionális |
| [Más néven]: Az anya felvett utóneve(i) | Opcionális |
| [Más néven]: Az anya felvett vezetékneve(i) | Opcionális |
| [Más néven]: Az apa felvett utóneve(i) | Opcionális |
| [Más néven]: Az apa felvett vezetékneve(i) | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Azonosítási okmány száma | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Az azonosító okmány típusa | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: úti okmány:száma: | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Úti okmány típusa | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve | Opcionális |
| [Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja | Opcionális |
| Az ujjnyomatokról készült digitális felvételek (NIST-fájl) | Opcionális |

Adatelem

Adatok típusa

Lekérdező illetékes hatóság

Kötelező

A tisztviselő felhasználóneve

Kötelező

A keresési üzenet célja

Kötelező

Tagállami hivatkozási kód

Opcionális

A keresési adatoknak az ECRIS RI-ből vagy a nemzeti végrehajtási szoftverből az ECRIS-TCN központi rendszerbe történő továbbításának időbélyegzője

Kötelező

Pontos keresés/pontatlan keresés

Kötelező

Vezetéknév (vezetéknevek) (*2)

Opcionális

Utónév vagy utónevek (*2)

Opcionális

Teljes név

Opcionális

Születési idő (*2)

Opcionális

Születési hely: [Helység]: ország (*2)

Opcionális

Születési hely: [Helység]: város neve

Opcionális

Születési hely: [Helység]: Ország alegysége

Opcionális

Születési hely: [Helység]: Város kódja

Opcionális

Állampolgárság vagy állampolgárságok (*2)

Opcionális

Nem

Opcionális

Előző vezetékneve(i) (*2)

Opcionális

Korábbi utónév/utónevek (*2)

Opcionális

Az anya vezetékneve(i)

Opcionális

Az anya utóneve(i)

Opcionális

Az apa vezetékneve(i)

Opcionális

Az apa utóneve(i)

Opcionális

Azonosító szám (*2)

Opcionális

[Azonosító okmány]: Azonosítási kategória

Opcionális

[Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat száma

Opcionális

[Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okirat típusa

Opcionális

[Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve

Opcionális

[Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja

Opcionális

[Úti okmány]: úti okmány:száma:

Opcionális

[Úti okmány]: Úti okmány típusa

Opcionális

[Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve

Opcionális

[Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja

Opcionális

Álnév

Opcionális

[Más néven]: Felvett utónév (utónevek) (*2)

Opcionális

[Más néven]: Felvett vezetéknév (vezetéknevek) (*2)

Opcionális

[Más néven]: Felvett teljes név

Opcionális

[Más néven]: Felvett nem

Opcionális

[Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: ország

Opcionális

[Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: város neve

Opcionális

[Más néven]: Felvett [Születési hely: [Helység]: ország alegysége

Opcionális

[Más néven]: Felvett születési hely: [Helység]: Város kódja

Opcionális

[Más néven]: Születési idő

Opcionális

[Más néven]: Felvett állampolgárság vagy állampolgárságok

Opcionális

[Más néven]: Az anya felvett utóneve(i)

Opcionális

[Más néven]: Az anya felvett vezetékneve(i)

Opcionális

[Más néven]: Az apa felvett utóneve(i)

Opcionális

[Más néven]: Az apa felvett vezetékneve(i)

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Azonosítási okmány száma

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Az azonosító okmány típusa

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: A személyazonosításra szolgáló okiratot kiállító hatóság neve

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Azonosító okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: úti okmány:száma:

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Úti okmány típusa

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Az úti okmányt kiállító hatóság neve

Opcionális

[Más néven]: Más néven [Úti okmány]: Adott esetben a kibocsátó ország hárombetűs kódja

Opcionális

Az ujjnyomatokról készült digitális felvételek (NIST-fájl)

Opcionális

III.   Az ECRIS-TCN teljesítményére vonatkozó követelmények

Az ECRIS-TCN teljesítményére vonatkozó követelményeknek jobbnak kell lenniük az alábbi táblázatban felsorolt értékeknél, vagy meg kell egyezniük azokkal.

| Használati eset | Válaszidő atomikus műveletek alapján a kérelmek 95 %-a esetében | Atomikus műveletek alapján mért maximális válaszidő |
| --- | --- | --- |
| A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatrekord létrehozása/módosítása (ujjnyomatok nélkül) | 30 másodperc | 60 másodperc |
| A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatrekord létrehozása/módosítása (ujjnyomatokkal) | Nyugtázás: 30 másodperc
  Kitöltés: 5 perc | Nyugtázás: 60 másodperc
  Kitöltés: 10 perc |
| A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatrekord törlése (ujjnyomatokkal vagy azok nélkül) | 30 másodperc | 60 másodperc |
| Az ugyanazon tagállam által létrehozott adatrekord megtekintése (ujjnyomatokkal vagy azok nélkül) | 15 másodperc | 30 másodperc |
| Az ítélethozatal szerinti tagállam keresése (pontos keresés,ujjnyomatok nélkül) | 15 másodperc | 30 másodperc |
| Az ítélethozatal szerinti tagállam keresése (ujjnyomatokkal) | 30 másodperc | 60 másodperc |
| Az ítélethozatal szerinti tagállam keresése (pontatlan keresés; ujjnyomatokkal vagy azok nélkül) | 30 másodperc | 60 másodperc |
| Az ujjnyomatadatok minőségének ellenőrzése | 10 másodperc | 20 másodperc |

Használati eset

Válaszidő atomikus műveletek alapján a kérelmek 95 %-a esetében

Atomikus műveletek alapján mért maximális válaszidő

A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatrekord létrehozása/módosítása (ujjnyomatok nélkül)

30 másodperc

60 másodperc

A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatrekord létrehozása/módosítása (ujjnyomatokkal)

Nyugtázás: 30 másodperc

Kitöltés: 5 perc

Nyugtázás: 60 másodperc

Kitöltés: 10 perc

A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatrekord törlése (ujjnyomatokkal vagy azok nélkül)

30 másodperc

60 másodperc

Az ugyanazon tagállam által létrehozott adatrekord megtekintése (ujjnyomatokkal vagy azok nélkül)

15 másodperc

30 másodperc

Az ítélethozatal szerinti tagállam keresése (pontos keresés,ujjnyomatok nélkül)

15 másodperc

30 másodperc

Az ítélethozatal szerinti tagállam keresése (ujjnyomatokkal)

30 másodperc

60 másodperc

Az ítélethozatal szerinti tagállam keresése (pontatlan keresés; ujjnyomatokkal vagy azok nélkül)

30 másodperc

60 másodperc

Az ujjnyomatadatok minőségének ellenőrzése

10 másodperc

20 másodperc

---

(1)  Az „N/A” jelentése: nem alkalmazandó.

(2)  A tagállami referenciakód és az ítélethozatal szerinti tagállam ISO-kódjának kombinációja.

(3)  Csak azokra az esetekre vonatkozik, amikor a személy rendelkezik korábbi névvel(nevekkel) vagy vezetéknévvel(-nevekkel) (pl. leánykori név).

(4)  Ugyanott.

(5)  Úti okmány: útlevél vagy azzal egyenértékű okmány, amely feljogosítja birtokosát a külső határok átlépésére és amely vízummal ellátható, a külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok listájáról, valamint az e lista összeállítására irányuló eljárás meghatározásáról szóló, 2011. október 25-i 1105/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatban foglaltak szerint (HL L 287., 2011.11.4., 9. o.).

(*1)  meglévő adatrekord alfanumerikus adateleme, amelyet össze kell hasonlítani a 3. cikk (4) bekezdésével összhangban létrehozandó adatrekord megfelelő adatelemével.

(*2)  az 5. cikk (2) bekezdésével összhangban az ECRIS-TCN rendszer lekérdezéséhez szükséges három minimális adatelem egyikeként választható adatelem.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2022.12.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 322/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 322/122

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT LÉTREJÖTT LÉGI KÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2022. sz. HATÁROZATA

(2022. november 24.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2022/2471]

AZ EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A megállapodás mellékletének helyébe 2023. január 1-jétől e határozat melléklete lép.

Kelt Bernben és Brüsszelben, 2022. november 24-én.

a vegyes bizottság részéről

az Európai Unió küldöttségének vezetője

Filip CORNELIS

a svájci küldöttség vezetője

Christian HEGNER

---

MELLÉKLET

E megállapodás alkalmazásában:

| — | a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja; |
| --- | --- |

—

a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja;

| — | valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy e rendelkezések egyúttal Svájcra is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményére is alkalmazandók; |
| --- | --- |

—

valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy e rendelkezések egyúttal Svájcra is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményére is alkalmazandók;

| — | az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre való hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

—

az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre való hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

| — | e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

—

e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

| — | a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

—

a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

1.   A légi közlekedés liberalizációja és egyéb, a polgári repülésre vonatkozó szabályok

Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (átdolgozott változat) (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | az (EU) 2018/1139 rendelet (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2018/1139 rendelet (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.),

| — | az (EU) 2020/696 rendelet (HL L 165., 2020.5.27., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az (EU) 2020/696 rendelet (HL L 165., 2020.5.27., 1. o.).

| — | a Bizottság (EU) 2020/2114 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 1. o.) az (EU) 2020/2114 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2114 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 1. o.) az (EU) 2020/2114 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2020/2115 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 4. o.) az (EU) 2020/2115 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2115 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 4. o.) az (EU) 2020/2115 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban.

A Tanács 2000/79/EK irányelve (2000. november 27.) az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 302., 2000.12.1., 57. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 299., 2003.11.18., 9. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 437/2003/EK rendelete (2003. február 27.) a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről (HL L 66., 2003.3.11., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 1358/2003/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1358/2003/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.).

A Bizottság 1358/2003/EK rendelete (2003. július 31.) a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak I. és II. melléklete módosításáról (HL L 194., 2003.8.1., 9. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 158/2007/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 158/2007/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 785/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről, HL L 138., 2004.4.30., 1. o., az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 285/2010/EU rendelete (HL L 87., 2010.4.7., 19. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 285/2010/EU rendelete (HL L 87., 2010.4.7., 19. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1118 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 243., 2020.7.29., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1118 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 243., 2020.7.29., 1. o.).

A Tanács 95/93/EGK rendelete (1993. január 18.) a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (HL L 14., 1993.1.22., 1. o., 1–12. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a 793/2004/EK rendelet (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.), |
| --- | --- |

—

a 793/2004/EK rendelet (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.),

| — | az (EU) 2020/459 rendelet (HL L 99., 2020.3.31., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2020/459 rendelet (HL L 99., 2020.3.31., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1477 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 338., 2020.10.15., 4. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1477 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 338., 2020.10.15., 4. o.)

| — | az (EU) 2021/250 rendelet (HL L 58., 2021.2.19., 1. o.); az (EU) 2021/250 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésével módosított, a 95/93/EGK rendelet 10a. cikkének (1) és (4) bekezdése 2021.2.20. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/250 rendelet (HL L 58., 2021.2.19., 1. o.); az (EU) 2021/250 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésével módosított, a 95/93/EGK rendelet 10a. cikkének (1) és (4) bekezdése 2021.2.20. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1889 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 384., 2021.10.29., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1889 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 384., 2021.10.29., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/255 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 42., 2022.2.23., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/255 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 42., 2022.2.23., 1. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/12/EK irányelve (2009. március 11.) a repülőtéri díjakról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 70., 2009.3.14., 11. o.).

A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25., 36. o.), (1–9. cikk, 11–23. cikk és 25. cikk)

Az Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 35., 2009.2.4., 47. o.).

2.   Versenyszabályok

A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 1., 2003.1.4., 1. o., 1–13. cikk és 15–45. cikk).

(Amennyiben ez a rendelet érinti e megállapodás alkalmazását. A megállapodás szerinti feladatmegosztást nem érinti, hogy a rendelet e felsorolásban szerepel.)

A Bizottság 773/2004/EK rendelete (2004. április 7.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 622/2008/EK rendelete (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 622/2008/EK rendelete (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.).

A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.), (1–18. cikk, 19. cikk (1)–(2) bekezdés és 20–23. cikk)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése tekintetében az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni az Európai Közösség és Svájc viszonylatában:

| (1) | A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia. |
| --- | --- |

(1)

A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek.

| (3) | Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételére vonatkozó kérelmet illetően egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől. |
| --- | --- |

(3)

Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételére vonatkozó kérelmet illetően egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidők tekintetében:

| (1) | Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat.

A Bizottság 802/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 133., 2004.4.30., 1. o., 1–24. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.),

| — | a Bizottság 1033/2008/EK rendelete (HL L 279., 2008.10.22., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1033/2008/EK rendelete (HL L 279., 2008.10.22., 3. o.),

| — | a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 336., 2013.12.14., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 336., 2013.12.14., 1. o.)

A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.).

A Tanács 487/2009/EK rendelete (2009. május 25.) a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 148., 2009.6.11., 1. o.).

3.   A légi közlekedés biztonsága

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2021/1087 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1087 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 1. o.)

Az Ügynökséget Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet rendelkezései felruházzák.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet 2. cikkének (6) és (7) bekezdése, 41. cikkének (6) bekezdése, 62. cikkének (5) bekezdése, 67. cikkének (2) és (3) bekezdése, 70. cikke (4) bekezdése, 71. cikkének (2) bekezdése, 76. cikkének (4) bekezdése, 84. cikkének (1) bekezdése, 85. cikkének (9) bekezdése, 104. cikke (3) bekezdésének i. pontja, 105. cikkének (1) bekezdése és 106. cikkének(1) és (6) bekezdése értelmében hozott határozatok felruházzák.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének második franciabekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a 182/2011/EU rendeletnek az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkében említett rendelkezéseiben a „tagállamokra” tett utalások.

E rendelet egyetlen rendelkezésének sem adható olyan értelmezés, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget felhatalmazná, hogy nemzetközi megállapodások keretében Svájc nevében lépjen fel az e megállapodásokból eredő kötelezettségei teljesítéséhez való segítségnyújtástól eltérő céllal.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazításokkal értendő:

| a) | a 68. cikk a következőképpen módosul:






  i. | az (1) bekezdés a) pontjának szövege az „Unió” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

a)

a 68. cikk a következőképpen módosul:

i.

az (1) bekezdés a) pontjának szövege az „Unió” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| ii. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:






  „(4) | Amennyiben az Unió harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy az Unió megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)

| b) | a 95. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:






  „(3) | Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a 95. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)

| c) | a 96. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”; |
| --- | --- |

c)

a 96. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”;

| d) | a 102. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:






  „(5) | „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, és munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogok és kötelezettségek illetik meg, kivéve a szavazati jogot.”;” |
| --- | --- | --- |

d)

a 102. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)

| e) | a 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:






  „(13) | Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  ahol:







  S | = | az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | = | a társult államok száma; |
| b | = | az Európai Unió tagállamainak száma; |
| c | = | Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez; |
| C | = | az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”; |

e)

a 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(13)

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

ahol:

S

=

az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része;

a

=

a társult államok száma;

b

=

az Európai Unió tagállamainak száma;

c

=

Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez;

C

=

az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”;

| f) | a 122. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:






  „(6) | E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek az Unió által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”; |
| --- | --- | --- |

f)

a 122. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)

| g) | a rendelet I. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül: | A/c – [HB-JES] – Gulfstream G-V típus |
| --- | --- | --- |

g)

a rendelet I. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül:

A/c – [HB-JES] – Gulfstream G-V típus

| | A/c – [HB-ZDF] – MD900 típus; |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – MD900 típus;

| h) | a 132. cikk (1) bekezdésében szereplő, az (EU) 2016/679 rendeletre való hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályokra való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

h)

a 132. cikk (1) bekezdésében szereplő, az (EU) 2016/679 rendeletre való hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályokra való hivatkozásként kell értelmezni;

| i) | a 140. cikk (6) bekezdése nem alkalmazandó Svájcra. |
| --- | --- |

i)

a 140. cikk (6) bekezdése nem alkalmazandó Svájcra.

A Bizottság 1178/2011/EU rendelete (2011. november 3.) a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 311., 2011.11.25., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 290/2012/EU rendelete (HL L 100., 2012.4.5., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 290/2012/EU rendelete (HL L 100., 2012.4.5., 1. o.),

| — | a Bizottság 70/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 25. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 70/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 25. o.),

| — | a Bizottság 245/2014/EU rendelete (HL L 74., 2014.3.14., 33. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2014/EU rendelete (HL L 74., 2014.3.14., 33. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete (HL L 74., 2015.3.18., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete (HL L 74., 2015.3.18., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (HL L 91., 2016.4.7., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (HL L 91., 2016.4.7., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1065 rendelete (HL L 192., 2018.7.30., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1065 rendelete (HL L 192., 2018.7.30., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1119 rendelete (HL L 204., 2018.8.13., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1119 rendelete (HL L 204., 2018.8.13., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1974 rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1974 rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/27 rendelete (HL L 8., 2019.1.10., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/27 rendelete (HL L 8., 2019.1.10., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/430 végrehajtási rendelete (HL L 75., 2019.3.19., 66. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/430 végrehajtási rendelete (HL L 75., 2019.3.19., 66. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1747 végrehajtási rendelete (HL L 268., 2019.10.22., 23. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1747 végrehajtási rendelete (HL L 268., 2019.10.22., 23. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/359 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 82. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/359 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 82. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/2193 végrehajtási rendelete (HL L 434., 2020.12.23., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2193 végrehajtási rendelete (HL L 434., 2020.12.23., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1310 végrehajtási rendelete (HL L 284., 2021.8.9., 15. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1310 végrehajtási rendelete (HL L 284., 2021.8.9., 15. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/2227 végrehajtási rendelete (HL L 448., 2021.12.15., 39. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/2227 végrehajtási rendelete (HL L 448., 2021.12.15., 39. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/844 végrehajtási rendelete (HL L 148., 2022.5.31., 24. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/844 végrehajtási rendelete (HL L 148., 2022.5.31., 24. o.).

A Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. március 4.) a harmadik országok által kibocsátott pilótatanúsítványok elfogadására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1178/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.).

A Tanács 3922/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról (HL L 373., 1991.12.31., 4. o., 1–3. cikk, 4. cikk (2) bekezdés, 5–11. és 13. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 1. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 176. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 176. o.),

| — | a Bizottság 8/2008/EK rendelete (HL L 10., 2008.1.12., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 8/2008/EK rendelete (HL L 10., 2008.1.12., 1. o.),

| — | a Bizottság 859/2008/EK rendelete (HL L 254., 2008.9.20., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 859/2008/EK rendelete (HL L 254., 2008.9.20., 1. o.).

Az (EU) 2018/1139 rendelet 139. cikkével összhangban a 3922/91/EGK rendelet hatályát veszti az (EU) 2018/1139 rendelet 32. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadott, a repülőgéppel végzett légi taxi műveletekre, a repülőgéppel nyújtott sürgősségi orvosi szolgálatokra, továbbá az egypilótás repülőgéppel végzett kereskedelmi célú légi fuvarozásra vonatkozó részletes szabályok alkalmazásának kezdőnapjával.

Az Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 295., 2010.11.12., 35. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

A Bizottság 104/2004/EK rendelete (2004. január 22.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 16., 2004.1.23., 20. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2111/2005/EK rendelete (2005. december 14.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 344., 2005.12.27., 15. o.), az alábbival módosítva:

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

A Bizottság 473/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 84., 2006.3.23., 8. o.)

A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról (HL L 84., 2006.3.23., 14. o.), legutóbb az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2022/862 végrehajtási rendelete (HL L 151., 2022.6.2., 45. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/862 végrehajtási rendelete (HL L 151., 2022.6.2., 45. o.)

A Bizottság 1332/2011/EU rendelete (2011. december 16.) a levegőben történő ütközések elhárítását szolgáló közös légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 336., 2011.12.20., 20. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2016/583 rendelete (HL L 101., 2016.4.16., 7. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/583 rendelete (HL L 101., 2016.4.16., 7. o.)

A Bizottság 646/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 16.) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti pénzbírságokra és időszakos kényszerítő bírságokra vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 187., 2012.7.17., 29. o.)

A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 7/2013/EU rendelete (HL L 4., 2013.1.9., 36. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 7/2013/EU rendelete (HL L 4., 2013.1.9., 36. o.),

| — | a Bizottság 69/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 12. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 69/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete (HL L 167., 2015.7.1., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete (HL L 167., 2015.7.1., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/5 rendelete (HL L 3., 2016.1.6., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/5 rendelete (HL L 3., 2016.1.6., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 144., 2019.6.3., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 144., 2019.6.3., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/570 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 132., 2020.4.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/570 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 132., 2020.4.27., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/699 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/699 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1088 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1088 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/201 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 7. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/201 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 7. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/203 végrehajtási rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 46. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/203 végrehajtási rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 46. o.).

A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, HL L 296., 2012.10.25., 1. o., az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 800/2013/EU rendelete (HL L 227., 2013.8.24., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 800/2013/EU rendelete (HL L 227., 2013.8.24., 1. o.),

| — | a Bizottság 71/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 27. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 71/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 27. o.),

| — | a Bizottság 83/2014/EU rendelete (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 83/2014/EU rendelete (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.),

| — | a Bizottság 379/2014/EU rendelete (HL L 123., 2014.4.24., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 379/2014/EU rendelete (HL L 123., 2014.4.24., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (HL L 24., 2015.1.30., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (HL L 24., 2015.1.30., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete (HL L 206., 2015.8.1., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete (HL L 206., 2015.8.1., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/2338 rendelete (HL L 330., 2015.12.16., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2338 rendelete (HL L 330., 2015.12.16., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1199 rendelete (HL L 198., 2016.7.23., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1199 rendelete (HL L 198., 2016.7.23., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/363 rendelete (HL L 55., 2017.3.2., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/363 rendelete (HL L 55., 2017.3.2., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/394 rendelete (HL L 71., 2018.3.14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/394 rendelete (HL L 71., 2018.3.14., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1042 rendelete (HL L 188., 2018.7.25., 3. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/745 végrehajtási rendelete (HL L 176., 2020.6.5., 11. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1042 rendelete (HL L 188., 2018.7.25., 3. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/745 végrehajtási rendelete (HL L 176., 2020.6.5., 11. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1975 végrehajtási rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 53. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1975 végrehajtási rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 53. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2019.9.5., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 10. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2019.9.5., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 10. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/2036 végrehajtási rendelete (HL L 416., 2020.12.11., 24. o.); az (EU) 2020/2036 rendelet mellékletének 4–6. pontja 2020.12.31. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2036 végrehajtási rendelete (HL L 416., 2020.12.11., 24. o.); az (EU) 2020/2036 rendelet mellékletének 4–6. pontja 2020.12.31. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1062 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2021.6.29., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1062 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2021.6.29., 3. o.).

| — | a Bizottság (EU) 2021/1296 végrehajtási rendelete (HL L 282., 2021.8.5., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1296 végrehajtási rendelete (HL L 282., 2021.8.5., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/2237 végrehajtási rendelete (HL L 450., 2021.12.16., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/2237 végrehajtási rendelete (HL L 450., 2021.12.16., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/414 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2022.3.14., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/414 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2022.3.14., 4. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/790 végrehajtási rendelete (HL L 141., 2022.5.20., 13. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/790 végrehajtási rendelete (HL L 141., 2022.5.20., 13. o.).

A Bizottság 628/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 28.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok végzésével és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályai alkalmazásának nyomon követésével kapcsolatos munkamódszereiről, valamint a 736/2006/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 179., 2013.6.29., 46. o.)

A Bizottság 139/2014/EU rendelete (2014. február 12.) a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 44., 2014.2.14., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2017/161 végrehajtási rendelete (HL L 27., 2017.2.1., 99. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/161 végrehajtási rendelete (HL L 27., 2017.2.1., 99. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2018/401 rendelete (HL L 72., 2018.3.15., 17. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/401 rendelete (HL L 72., 2018.3.15., 17. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1234 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 282., 2020.8.31., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1234 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 282., 2020.8.31., 1. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2020/2148 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 428., 2020.12.18., 10. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2148 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 428., 2020.12.18., 10. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/208 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 35., 2022.2.17., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/208 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 35., 2022.2.17., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/697 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 130., 2022.5.4., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/697 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 130., 2022.5.4., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2019/2153 végrehajtási rendelete (2019. december 16.) az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakról, valamint a 319/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 36. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.), az alábbival módosítva:

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2021/2082 végrehajtási rendelete (2021. november 26-) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 426., 2021.11.29., 32. o.).

A Bizottság 452/2014/EU rendelete (2014. április 29.) a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 133., 2014.5.6., 12. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (HL L 192., 2016.7.16., 21. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (HL L 192., 2016.7.16., 21. o.).

A Bizottság 1321/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 362., 2014.12.17., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete (HL L 176., 2015.7.7., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete (HL L 176., 2015.7.7., 4. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete (HL L 241., 2015.9.17., 16. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete (HL L 241., 2015.9.17., 16. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/334 rendelete (HL L 50., 2017.2.28., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/334 rendelete (HL L 50., 2017.2.28., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/750 rendelete (HL L 126., 2018.5.23., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/750 rendelete (HL L 126., 2018.5.23., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1142 rendelete (HL L 207., 2018.8.16., 2. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1142 rendelete (HL L 207., 2018.8.16., 2. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1383 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1383 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/270 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2020.2.27., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/270 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2020.2.27., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/685 végrehajtási rendelete (HL L 143., 2021.4.27., 6. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/685 végrehajtási rendelete (HL L 143., 2021.4.27., 6. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/700 végrehajtási rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 20. o.), az (EU) 2021/700 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és I. mellékletének 5., 6. és 8. pontja 2021.5.18. óta alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/700 végrehajtási rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 20. o.), az (EU) 2021/700 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és I. mellékletének 5., 6. és 8. pontja 2021.5.18. óta alkalmazandó Svájcban.

| — | a Bizottság (EU) 2021/1963 végrehajtási rendelete (HL L 400., 2021.11.12., 18. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1963 végrehajtási rendelete (HL L 400., 2021.11.12., 18. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/410 végrehajtási rendelete (HL L 84., 2022.3.11., 20. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/410 végrehajtási rendelete (HL L 84., 2022.3.11., 20. o.).

A Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (2015. február 20.) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.)

A Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (2015. április 23.) adott üzembentartási típusra vonatkozó kiegészítő légialkalmassági előírásokról és a 965/2012/EU rendelet módosításáról, HL L 106., 2015.4.24., 18. o., az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2019/133 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2019.1.29., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/133 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2019.1.29., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/97 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2021.1.29., 208. o.), az (EU) 2021/97 rendelet 1. cikke 2021.2.26. óta alkalmazandó Svájcban, az I. melléklet 1. pontjának kivételével, amely 2021.2.16. óta alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/97 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2021.1.29., 208. o.), az (EU) 2021/97 rendelet 1. cikke 2021.2.26. óta alkalmazandó Svájcban, az I. melléklet 1. pontjának kivételével, amely 2021.2.16. óta alkalmazandó Svájcban.

A Bizottság (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelete (2015. június 29.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 163., 2015.6.30., 1. o.)., az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2022/3 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/3 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 3. o.).

A Bizottság (EU) 2016/2357 határozata (2016. december 19.) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az abban foglalt végrehajtási szabályoknak a Hellenic Aviation Training Academy (Görög Légi Közlekedési Képzési Akadémia, HATA) által kiállított bizonyítványok és az azok alapján kiadott, 66. rész szerinti engedélyek tekintetében történő hatékony végrehajtása elmulasztásáról (az értesítés a C(2016) 8645. számú dokumentummal történt) (HL L 348., 2016.12.21., 72. o.)

A Bizottság (EU) 2018/395 rendelete (2018. március 13.) a ballonok üzemben tartására, valamint a ballonokkal kapcsolatos hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezésre vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 71., 2018.3.14., 10. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2020/357 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 34. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/357 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 34. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.).

A Bizottság (EU) 2018/1976 végrehajtási rendelete (2018. december 14.) a vitorlázó repülőgépek üzemben tartására, valamint a vitorlázó repülőgépekkel kapcsolatos hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezésre vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 326., 2018.12.20., 64. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2020/358 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 57. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/358 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 57. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/494 rendelete (2019. március 25.) a légi közlekedés biztonságának egyes, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Unióból történő kilépésével összefüggő vonatkozásairól (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 85I., 2019.3.27., 11. o.).

A Bizottság (EU) 2019/945 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) a pilóta nélküli légijármű-rendszerekről és a pilóta nélküli légijármű-rendszerek harmadik országbeli üzembentartóiról (HL L 152., 2019.6.11., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2020/1058 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 27.) (HL L 232., 2020.7.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1058 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 27.) (HL L 232., 2020.7.20., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/851 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 22.) (HL L 150., 2022.6.1., 21. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/851 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 22.) (HL L 150., 2022.6.1., 21. o.).

Az (EU) 2019/945 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében felsorolt termékek tekintetében Svájc az említett rendeletben említett jogi aktusokat az e mellékletben szereplő formában alkalmazza, beleértve az alább meghatározott jogi aktusokat is, azzal a feltétellel, hogy a melléklet második franciabekezdése ezekre a jogi aktusokra is alkalmazandó:

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 9. pontjában, 15. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében és 39. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett 765/2008/EK rendelet (2), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 9. pontjában, 15. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében és 39. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett 765/2008/EK rendelet (2),

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 20. pontjában és 37. cikkének (3) bekezdésében említett 1025/2012/EU rendelet (3), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 20. pontjában és 37. cikkének (3) bekezdésében említett 1025/2012/EU rendelet (3),

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében, 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, valamint melléklete 1. részének 10. pontjában említett 2009/48/EK irányelv (4), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében, 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, valamint melléklete 1. részének 10. pontjában említett 2009/48/EK irányelv (4),

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett 2006/42/EK irányelv (5), beleértve a következőket:






  — | a 2006/42/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének k) pontjában és I. mellékletének 1.5.1. pontjában említett 73/23/EGK irányelv (6), szem előtt tartva, hogy a 73/23/EGK irányelv hatályát vesztette, és az arra való hivatkozásokat a 2014/35/EU irányelv (7) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni, |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett 2006/42/EK irányelv (5), beleértve a következőket:

—

a 2006/42/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének k) pontjában és I. mellékletének 1.5.1. pontjában említett 73/23/EGK irányelv (6), szem előtt tartva, hogy a 73/23/EGK irányelv hatályát vesztette, és az arra való hivatkozásokat a 2014/35/EU irányelv (7) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni,

| — | az (EU) 2019/1020 rendelet (8), beleértve az arra való hivatkozásokat az (EU) 2019/945 rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében, valamint 35. cikkében és 36. cikkének (1) bekezdésében, szem előtt tartva, hogy a 765/2008/EK rendelet törölt rendelkezéseire való hivatkozásokat az (EU) 2019/1020 rendelet (9) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni, beleértve a következőket is:






  — | a termékinformációs kapcsolattartó pontok tekintetében az (EU) 2019/1020 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett (EU) 2019/515 rendelet (10), |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2019/1020 rendelet (8), beleértve az arra való hivatkozásokat az (EU) 2019/945 rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében, valamint 35. cikkében és 36. cikkének (1) bekezdésében, szem előtt tartva, hogy a 765/2008/EK rendelet törölt rendelkezéseire való hivatkozásokat az (EU) 2019/1020 rendelet (9) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni, beleértve a következőket is:

—

a termékinformációs kapcsolattartó pontok tekintetében az (EU) 2019/1020 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett (EU) 2019/515 rendelet (10),

| — | az (EU) 2019/1020 rendelet 11. cikkének (5) bekezdésében említett 765/2008/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/1020 rendelet 11. cikkének (5) bekezdésében említett 765/2008/EK rendelet,

| — | a 2001/95/EK irányelv (11), az (EU) 2019/1020 rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében és 34. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

—

a 2001/95/EK irányelv (11), az (EU) 2019/1020 rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében és 34. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint.

Az (EU) 2019/1020 rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében (a mondat utolsó része), 3. cikkének 1. pontjában, 3. cikkének 2. pontjában, 3. cikkének 9. pontjában, 3. cikkének 12. pontjában (a mondat első része), 3. cikkének 21. pontjában, 4. cikkének (1) bekezdésében (a mondat utolsó része), 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában, 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, 4. cikke (2) bekezdésének d) pontjában, 5. cikkének (2) bekezdésében, 6. cikkében, 21. cikkének (1) bekezdésében (a mondat utolsó része), 29. cikkének (2) bekezdésében, 31. cikke (2) bekezdésének p) pontjában az „Unióra” történő hivatkozásokat Svájcra való hivatkozásként is kell értelmezni.

Az (EU) 2019/1020 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében és 17. cikkében az uniós jogra történő hivatkozásokat Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályaira való hivatkozásként kell értelmezni.

Az (EU) 2019/945 rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében, 2. cikkének (3) bekezdésében, 3. cikkének 14. pontjában, 3. cikkének 15. pontjában, 3. cikkének 18. pontjában, 3. cikkének 19. pontjában, 6. cikkének (1) bekezdésében, 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjában, 8. cikkének (1) bekezdésében, 8. cikkének (2) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében, 35. cikkének (1) bekezdésében, 36. cikkének (3) bekezdésében, 38. cikkének (2) bekezdésében, 41. cikkének (3) bekezdésében, valamint 5. szakaszának címében szereplő első hivatkozásban az „Unióra” történő hivatkozásokat Svájcra való hivatkozásként is kell értelmezni.

A Bizottság (EU) 2019/947 végrehajtási rendelete (2019. május 24.) a pilóta nélküli légi járművekkel végzett műveletekre vonatkozó szabályokról és eljárásokról (HL L 152., 2019.6.11., 45. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2020/639 végrehajtási rendelete (2020. május 12.), HL L 150., 2020.5.13., 1. o., |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/639 végrehajtási rendelete (2020. május 12.), HL L 150., 2020.5.13., 1. o.,

| — | a Bizottság (EU) 2020/746 végrehajtási rendelete (2020. június 4.), HL L 176., 2020.6.5., 13. o., |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/746 végrehajtási rendelete (2020. június 4.), HL L 176., 2020.6.5., 13. o.,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1166 végrehajtási rendelete (2021. július 15.), HL L 253., 2021.7.16., 49. o., |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1166 végrehajtási rendelete (2021. július 15.), HL L 253., 2021.7.16., 49. o.,

| — | a Bizottság (EU) 2022/425 végrehajtási rendelete (2022. március 14.), (HL L 87., 2022.3.15., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/425 végrehajtási rendelete (2022. március 14.), (HL L 87., 2022.3.15., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/525 végrehajtási rendelete (2022. április 1.), (HL L 105., 2022.4.4., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/525 végrehajtási rendelete (2022. április 1.), (HL L 105., 2022.4.4., 3. o.).

A pilóta nélküli légijármű-rendszerek tekintetében Svájc az (EU) 2019/947 rendeletben említett jogi aktusokat az e mellékletben szereplő formában alkalmazza, beleértve az alább meghatározott jogi aktusokat is, azzal a feltétellel, hogy a melléklet második franciabekezdése ezekre a jogi aktusokra is alkalmazandó:

| — | A 2009/48/EK irányelv (12), az (EU) 2019/947 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 14. cikke (5) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említettek szerint. |
| --- | --- |

—

A 2009/48/EK irányelv (12), az (EU) 2019/947 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 14. cikke (5) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említettek szerint.

Az (EU) 2019/947 rendelet melléklete B. részének UAS.SPEC.050 1. a) iv. pontjában az (EU) 2016/679 rendeletre (13) tett hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályaira való hivatkozásként kell értelmezni.

A Bizottság (EU) 2019/1128 végrehajtási határozata (2019. július 1.) az európai központi adattárban tárolt biztonsági ajánlásokhoz és válaszokhoz való hozzáférési jogokról és a 2012/780/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 177., 2019.7.2., 112. o.)

A Bizottság (EU) 2020/2034 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 6.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 416., 2020.12.11., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2021/664 végrehajtási rendelete (2021. április 22.) a U-space szabályozási keretéről (HL L 139., 2021.4.23., 161. o.).

4.   A légi közlekedés védelme

Az Európai Parlament és a Tanács 300/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 97., 2008.4.9., 72. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 18/2010/EU rendelete (HL L 7., 2010.1.12., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 18/2010/EU rendelete (HL L 7., 2010.1.12., 3. o.),

A Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről, (HL L 91., 2009.4.3., 7. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 297/2010/EU rendelete (HL L 90., 2010.4.10., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 297/2010/EU rendelete (HL L 90., 2010.4.10., 1. o.),

| — | a Bizottság 720/2011/EU rendelete (HL L 193., 2011.7.23., 19. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 720/2011/EU rendelete (HL L 193., 2011.7.23., 19. o.),

| — | a Bizottság 1141/2011/EU rendelete (HL L 293., 2011.11.11., 22. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1141/2011/EU rendelete (HL L 293., 2011.11.11., 22. o.),

| — | a Bizottság 245/2013/EU rendelete (HL L 77., 2013.3.20., 5. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2013/EU rendelete (HL L 77., 2013.3.20., 5. o.).

A Bizottság 1254/2009/EU rendelete (2009. december 18.) a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 338., 2009.12.19., 17. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2016/2096 rendelete (HL L 326., 2016.12.1., 7. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2096 rendelete (HL L 326., 2016.12.1., 7. o.).

A Bizottság 72/2010/EU rendelete (2010. január 26.) a légi közlekedés védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 23., 2010.1.27., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2016.4.1., 28. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2016.4.1., 28. o.)

A Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete (2015. november 5.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 299., 2015.11.14., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (HL L 334., 2015.12.22., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (HL L 334., 2015.12.22., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/815 végrehajtási rendelete (HL L 122., 2017.5.13., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/815 végrehajtási rendelete (HL L 122., 2017.5.13., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/55 végrehajtási rendelete (HL L 10., 2018.1.13., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/55 végrehajtási rendelete (HL L 10., 2018.1.13., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/103 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2019.1.24., 13. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/103 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2019.1.24., 13. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/413 végrehajtási rendelete (HL L 73., 2019.3.15., 98. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/413 végrehajtási rendelete (HL L 73., 2019.3.15., 98. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1583 végrehajtási rendelete (HL L 246., 2019.9.26., 15. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.) |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1583 végrehajtási rendelete (HL L 246., 2019.9.26., 15. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2020/111 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2020.1.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/111 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2020.1.27., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/255 végrehajtási rendelete (HL L 58., 2021.2.19., 23. o.), az (EU) 2021/255 rendelet mellékletének 15., 18–19. és 32. pontja 2021.3.11. óta alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/255 végrehajtási rendelete (HL L 58., 2021.2.19., 23. o.), az (EU) 2021/255 rendelet mellékletének 15., 18–19. és 32. pontja 2021.3.11. óta alkalmazandó Svájcban.

| — | a Bizottság (EU) 2022/421 végrehajtási rendelete (HL L 87., 2022.3.15., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/421 végrehajtási rendelete (HL L 87., 2022.3.15., 1. o.).

| — | a Bizottság (EU) 2022/463 végrehajtási rendelete (HL L 94., 2022.3.23., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/463 végrehajtási rendelete (HL L 94., 2022.3.23., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1174 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2022.7.8., 35. o.), kivéve az (EU) 2015/1998 rendelet mellékletének új 11.1.1. b) pontját, az (EU) 2022/1174 rendelet mellékletének 35. pontjában előírtak szerint. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1174 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2022.7.8., 35. o.), kivéve az (EU) 2015/1998 rendelet mellékletének új 11.1.1. b) pontját, az (EU) 2022/1174 rendelet mellékletének 35. pontjában előírtak szerint.

A Bizottság C(2015) 8005 végrehajtási határozata (2015. november 16.) a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (a Hivatalos Lapban nem tették közzé), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság C(2017) 3030 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2017) 3030 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2018) 4857 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2018) 4857 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2019) 132 végrehajtási határozata, az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság C(2020) 4241 végrehajtási határozata, |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság C(2019) 132 végrehajtási határozata, az alábbival módosítva:

—

a Bizottság C(2020) 4241 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2021) 0996 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2021) 0996 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2022) 4638 végrehajtási határozata. |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2022) 4638 végrehajtási határozata.

A Bizottság (EU) 2021/2147 határozata (2021. december 3.) az „EU-bélyegző” megjelöléssel ellátott polgári légiközlekedés-védelmi berendezések jóváhagyásáról (HL L 433., 2021.12.6., 25. o.).

5.   Légiforgalmi szolgáltatás

Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (EGT-vonatkozású szöveg), HL L 96., 2004.3.31., 1. o., az alábbival módosítva:

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.). |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 6., a 8., a 10., a 11. és a 12. cikk felruházza.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdésben a „közösségi szintű” szövegrész helyébe a „közösségi szinten, Svájc részvételével” szövegrész lép.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének második franciabekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

Az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs-szolgálati rendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 96., 2004.3.31., 10. o.), az alábbival módosítva:

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.). |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 9a., a 9b., a 15., a 15a., a 16. és a 17. cikk felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | A 3. cikk a következőképpen módosul:
  a (2) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

a)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| b) | a 7. cikk a következőképpen módosul:
  az (1) és a (6) bekezdés szövege az „a Közösségen” szövegrész után az „és Svájcon” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk a következőképpen módosul:

az (1) és a (6) bekezdés szövege az „a Közösségen” szövegrész után az „és Svájcon” szövegrésszel egészül ki;

| c) | a 8. cikk a következőképpen módosul:
  a (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

c)

a 8. cikk a következőképpen módosul:

a (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| d) | a 10. cikk a következőképpen módosul:
  az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

d)

a 10. cikk a következőképpen módosul:

az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| e) | a 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „(3) | A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.” |
| --- | --- | --- |

e)

a 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)

Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet) (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 96., 2004.3.31., 20. o.), az alábbival módosítva:

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.) |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.)

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 3a., a 6. és a 10. cikk felruházza.

Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet) (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.), az alábbival módosítva:

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.) |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.)

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | az 5. cikk a következőképpen módosul:
  a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki;

| b) | a 7. cikk a következőképpen módosul:
  a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk a következőképpen módosul:

a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki;

| c) | a III. melléklet a következőképpen módosul:
  a 3. szakasz második és utolsó franciabekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.
  Az (EU) 2018/1139 rendelet 139. cikkével összhangban az 552/2004/EK rendelet 2018. szeptember 11-től hatályát veszti. Mindazonáltal az említett rendelet 4., 5., 6., 6a. és 7. cikkét, valamint III. és IV. mellékletét az (EU) 2018/1139 rendelet 47. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapjáig, de legkésőbb 2023. szeptember 12-ig továbbra is alkalmazni kell, amennyiben ezek a jogi aktusok az 552/2004/EK rendelet releváns rendelkezéseinek tárgyára vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet a következőképpen módosul:

a 3. szakasz második és utolsó franciabekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

Az (EU) 2018/1139 rendelet 139. cikkével összhangban az 552/2004/EK rendelet 2018. szeptember 11-től hatályát veszti. Mindazonáltal az említett rendelet 4., 5., 6., 6a. és 7. cikkét, valamint III. és IV. mellékletét az (EU) 2018/1139 rendelet 47. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapjáig, de legkésőbb 2023. szeptember 12-ig továbbra is alkalmazni kell, amennyiben ezek a jogi aktusok az 552/2004/EK rendelet releváns rendelkezéseinek tárgyára vonatkoznak.

A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 342., 2005.12.24., 20. o.)

A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 186., 2006.7.7., 46. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.),

| — | a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 127., 2013.5.9., 23. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 127., 2013.5.9., 23. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/2120 végrehajtási rendelete (HL L 329., 2016.12.3., 70. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2120 végrehajtási rendelete (HL L 329., 2016.12.3., 70. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2018.1.30., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2018.1.30., 4. o.),

A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 186., 2006.7.7., 27. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 30/2009/EK rendelete (HL L 13., 2009.1.17., 20. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 30/2009/EK rendelete (HL L 13., 2009.1.17., 20. o.).

A Tanács 219/2007/EK rendelete (2007. február 27.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról, (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Tanács 1361/2008/EK rendelete (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1361/2008/EK rendelete (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.),

| — | a Tanács 721/2014/EU rendelete (HL L 192., 2014.7.1., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Tanács 721/2014/EU rendelete (HL L 192., 2014.7.1., 1. o.).

A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 146., 2007.6.8., 7. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 283/2011/EU rendelete (HL L 77., 2011.3.23., 23. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 283/2011/EU rendelete (HL L 77., 2011.3.23., 23. o.)

A Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) a légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozó közös követelmények meghatározásáról, valamint a 482/2008/EK rendelet, az 1034/2011/EU, az 1035/2011/EU és az (EU) 2016/1377 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 677/2011/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 62., 2017.3.8., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/665 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 184. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/665 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 184. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1338 végrehajtási rendelete (HL L 289., 2021.8.12., 12. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1338 végrehajtási rendelete (HL L 289., 2021.8.12., 12. o.).

A Bizottság 29/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 13., 2009.1.17., 3. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2015.2.27., 30. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2015.2.27., 30. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1170 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2019.7.9., 6. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1170 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2019.7.9., 6. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/208 végrehajtási rendelete (HL L 43., 2020.2.17., 72. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/208 végrehajtási rendelete (HL L 43., 2020.2.17., 72. o.)

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

| | az I. melléklet A. része kiegészül a következővel: „Svájc UIR”. |
| --- | --- |

az I. melléklet A. része kiegészül a következővel: „Svájc UIR”.

A Bizottság 262/2009/EK rendelete (2009. március 30.) az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 84., 2009.3.31., 20. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.).

A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 80., 2010.3.26., 10. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete (HL L 165., 2016.6.23., 8. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete (HL L 165., 2016.6.23., 8. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/2159 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 45. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/2159 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 45. o.)

A Bizottság C(2010) 5134 határozata (2010. július 29.) az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szervének kijelöléséről (a Hivatalos Lapban nem tették közzé)

A Bizottság 176/2011/EU rendelete (2011. február 24.) a funkcionális légtérblokkok kialakítását és módosítását megelőzően benyújtandó információkról (HL L 51., 2011.2.25., 2. o.)

A Bizottság C(2011) 4130 határozata (2011. július 7.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióihoz kapcsolódó hálózatkezelő kijelöléséről (EGT-vonatkozású szöveg) (a Hivatalos Lapban nem tették közzé)

A Bizottság 1206/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belül légtérellenőrzésre szolgáló légijármű-azonosításra vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 305., 2011.11.23., 23. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.).

E megállapodás alkalmazásában az 1206/2011/EU végrehajtási rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

| | az I. melléklet kiegészül a következő szöveggel: „Svájc UIR”. |
| --- | --- |

az I. melléklet kiegészül a következő szöveggel: „Svájc UIR”.

A Bizottság 1207/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belüli légtérellenőrzés végrehajtására és átjárhatóságára vonatkozó követelmények megállapításáról, (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 305., 2011.11.23., 35. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 7. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 7. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/386 végrehajtási rendelete (HL L 59., 2017.3.7., 34. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/386 végrehajtási rendelete (HL L 59., 2017.3.7., 34. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.).

| — | a Bizottság (EU) 2022/2 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/2 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 1. o.).

A Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 26.) a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete (HL L 196., 2016.7.21., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete (HL L 196., 2016.7.21., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/835 végrehajtási rendelete (HL L 124., 2017.5.17., 35. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/835 végrehajtási rendelete (HL L 124., 2017.5.17., 35. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/666 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 187. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/666 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 187. o.),

A Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 16.) az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 320., 2012.11.17., 14. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 190., 2013.7.11., 37. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 190., 2013.7.11., 37. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/2160 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 47. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/2160 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 47. o.)

A Bizottság 409/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a közös projektek meghatározásáról, az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv irányítási struktúrájának létrehozásáról, valamint a főterv kivitelezését támogató ösztönzők megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 123., 2013.5.4., 1. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.)

A Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (2021. február 1.) az 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató 1. számú közös projekt létrehozásáról, a 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 716/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.).

E megállapodás alkalmazásában a rendelet mellékletét az alábbi kiigazításokkal kell alkalmazni:

| (a) | A szöveg az 1.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(a)

A szöveg az 1.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| (b) | A szöveg a 2.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(b)

A szöveg a 2.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| (c) | A szöveg a 2.2.2. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(c)

A szöveg a 2.2.2. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| (d) | A szöveg a 2.2.3. bb) pont után a következő ponttal egészül ki „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

(d)

A szöveg a 2.2.3. bb) pont után a következő ponttal egészül ki „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”.

A Bizottság (EU) 2018/1048 végrehajtási rendelete (2018. július 18.) a teljesítményalapú navigációval kapcsolatos légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról (HL L 189., 2018.7.26., 3. o.)

A Bizottság (EU) 2019/123 végrehajtási rendelete (2019. január 24.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 677/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 28., 2019.1.31., 1. o.)

A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2021/1880 végrehajtási rendelete (HL L 380., 2021.10.27., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1880 végrehajtási rendelete (HL L 380., 2021.10.27., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2019/709 végrehajtási határozata (2019. május 6.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkcióiért felelős hálózatirányító kinevezéséről (az értesítés a C(2019) 3228. számú dokumentummal történt) (HL L 120., 2019.5.8., 27. o.)

A Bizottság (EU) 2021/891 végrehajtási határozata (2021. június 2.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű felülvizsgált teljesítménycéljainak a harmadik referencia-időszakra (2020–2024) szóló meghatározásáról és az (EU) 2019/903 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 195., 2021.6.3., 3. o.)

A Bizottság (EU) 2019/2167 végrehajtási határozata (2019. december 17.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióira vonatkozó, a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai terv jóváhagyásáról (HL L 328., 2019.12.18., 89. o.)

A Bizottság (EU) 2019/2168 végrehajtási határozata (2019. december 17.) a hálózati igazgatótanács elnökének, tagjainak és póttagjainak; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjainak és póttagjainak 2020–2024 közötti harmadik referencia-időszakra vonatkozó, a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók ellátására irányuló kinevezéséről (HL L 328., 2019.12.18., 90. o.)

A Bizottság (EU) 2019/2012 végrehajtási határozata (2019. november 29.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 29/2009/EK bizottsági rendelet 14. cikke szerinti mentességekről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 312., 2019.12.3., 95. o.)

A Bizottság (EU) 2020/1627 végrehajtási rendelete (2020. november 3.) az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerének harmadik referencia-időszakára (2020–2024) vonatkozó, a Covid19-világjárvány miatti rendkívüli intézkedésekről (HL L 366., 2020.11.4., 7. o.).

6.   Környezet- és zajvédelem

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve (2002. március 26.) a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 85., 2002.3.28., 40. o.) (1–12. és 14–18. cikk).

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 2. pontján alapuló módosítások alkalmazandók).

A Tanács 89/629/EGK irányelve (1989. december 4.) a polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról (HL L 363., 1989.12.13., 27. o.).

(1–8. cikk).

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/93/EK irányelve (2006. december 12.) a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 374., 2006.12.27., 1. o.).

7.   Fogyasztóvédelem

A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról (HL L 158., 1990.6.23., 59. o., 1–10. cikk).

A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről (HL L 95., 1993.4.21., 29. o., 1–11. cikk), az alábbival módosítva:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.)

A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légifuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről (HL L 285., 1997.10.17., 1. o., 1–8. cikk), az alábbival módosítva:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (HL L 140., 2002.5.30., 2. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (HL L 140., 2002.5.30., 2. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 46., 2004.2.17., 1. o.). (1-18. cikk).

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 204., 2006.7.26., 1. o.).

8.   Egyéb

A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.).

(a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése).

9.   Mellékletek:

| A | : | Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről |
| --- | --- | --- |
| B | : | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások |

A

:

Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről

B

:

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

---

(1)  
  HL L 224., 2012.8.21., 1. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.), amelyet az (EU) 2019/1020 rendelet (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.) módosított.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. O.), amelyet legutóbb az (EU) 2015/1535 irányelv (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.) módosított.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/48/EK irányelve (2009. június 18.) a játékok biztonságáról (HL L 170., 2009.6.30., 1. o.), amelyet legutóbb az (EU) 2021/903 bizottsági irányelv (HL L 197., 2021.6.4., 110. o.) módosított.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/42/EK irányelve (2006. május 17.) a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (átdolgozás) (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.), amelyet legutóbb az (EU) 2019/1243 rendelet (HL L 198., 2019.7.25., 241. o.) módosított,

(6)  A Tanács 73/23/EGK irányelve (1973. február 19.) a bizonyos feszültségi tartományokban használt elektromos berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 77., 1973.3.26., 29. o.), amelyet hatályon kívül helyezett:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2006/95/EK irányelve (2006. december 12.) (HL L 374., 2006.12.27., 10. o.), amelyet hatályon kívül helyezett: |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2006/95/EK irányelve (2006. december 12.) (HL L 374., 2006.12.27., 10. o.), amelyet hatályon kívül helyezett:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.), (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.), (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1020 rendelete (2019. június 20.) a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.).

(9)  Lásd a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelet 39. cikkét.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/515 rendelete (2019. március 19.) a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 91., 2019.3.29., 1. o.),

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/95/EK irányelve (2001. december 3.) az általános termékbiztonságról (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.), amelyet legutóbb az 596/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 188., 2009.7.18., 14. o.) módosított.

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/48/EK irányelve (2009. június 18.) a játékok biztonságáról (HL L 170., 2009.6.30., 1. o.), amelyet legutóbb az (EU) 2021/903 bizottsági irányelv (HL L 197., 2021.6.4., 110. o.) módosított.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

---

A. MELLÉKLET

JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

(2)

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 343. cikkének és az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés 191. cikkének megfelelően az Európai Uniót és az Euratomot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

Az Unió irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

Az Unió a hivatali használatára szánt árucikkek tekintetében mentességet élvez minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

Az Unió saját kiadványai tekintetében szintén mentességet élvez minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

5. cikk

Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

6. cikk

Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által egyszerű többséggel előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt (laissez-passer) az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

7. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

| a) | saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők, |
| --- | --- |

a)

saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők,

| b) | a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

8. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

9. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai:

| a) | saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik, |
| --- | --- |

a)

saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,

| b) | a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor egy képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentelmi jogát felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

10. cikk

Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek a tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

11. cikk

Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

| a) | a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket; |
| --- | --- |

a)

a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

| b) | házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá, |
| --- | --- |

b)

házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá,

| c) | a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik, |
| --- | --- |

c)

a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik,

| d) | az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják, |
| --- | --- |

d)

az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják,

| e) | vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

e)

vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

12. cikk

Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendes jogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadott rendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

13. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása érdekében – az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

14. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

15. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, amelyekre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

16. cikk

Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével.

18. cikk

Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

19. cikk

A 11–14. és a 17. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

20. cikk

A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőire, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák és a főtanácsnokok bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

21. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire is.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteherfizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

---

Az A. MELLÉKLET függeléke

AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV SVÁJCBAN TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

1.   Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések az alábbi rendelkezések eltérő előírásai hiányában Svájcra is alkalmazandók.

2.   Az Ügynökség mentessége a közvetett adózás alól (beleértve a hozzáadottérték-adót)

A svájci hozzáadottérték-adó (héa) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A Svájcban az Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének második bekezdésével összhangban a héamentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal héafőosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3.   Az Ügynökség személyzetére vonatkozó szabályok alkalmazási eljárása

A jegyzőkönyv 12. cikkének második bekezdése vonatkozásában Svájc a nemzeti jogának alapelveivel összhangban az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet (1) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól az Európai Unió által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

Svájc a jegyzőkönyv 13. cikkének alkalmazásában nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez.

Az Európai Unió Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (2), illetve az uniós jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

---

(1)  A Tanács 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelete (1969. március 25.) az Európai Közösségeknek, a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.). A legutóbb az 1749/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 264., 2002.10.2., 13. o.) módosított rendelet.

(2)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.). A legutóbb a 2104/2005/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 7. o.) módosított rendelet.

---

B. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI LÉGI KÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS TEVÉKENYSÉGEINEK SVÁJCI RÉSZTVEVŐIT ÉRINTŐ PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1. cikk

Közvetlen kommunikáció

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az Ügynökség tevékenységében szerződő félként, az Ügynökség programjaiban részvevőként, az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az Ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt és dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani.

2. cikk

Ellenőrzések

1.   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (1) és az Ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi rendeletnek, továbbá az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek (2) és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek és alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

2.   Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

3.   Az Európai Számvevőszéket ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

4.   Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le.

5.   A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesíteni kell a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

1.   E megállapodás alapján és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott előírások és feltételek szerint a Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet Svájc területén.

2.   A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

3.   Ha az érintett illetékes svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat az illetékes svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

4.   Amennyiben a program résztvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni a bizottsági ellenőröknek, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez szükséges.

5.   A Bizottság minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti a Svájci Szövetségi Számvevőszéket. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok eredményéről.

4. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

1.   E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

2.   Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazásában létrejött szerződések vagy megállapodások létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomásukra jutott minden tényről vagy gyanúról.

5. cikk

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ formájától függetlenül a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci nemzeti jogszabályok és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, és azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. cikk

Közigazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül az Ügynökség vagy a Bizottság a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás és végrehajtás

Az Ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban.

A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az Ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtásnak a svájci eljárási szabályokkal összhangban kell történnie. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik.

Az Európai Unió Bíróságának választottbírósági rendelkezés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett hajthatók végre.

---

(1)  
  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

1

(2)  
  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

2

(3)  
  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

3

(4)  
  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

4

---