# Europos Sąjungos C 285/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 285 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. rugpjūčio 29d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 285

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. rugpjūčio 29d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2014 m. vasario 24–27 d. posėdžiaiPosėdžių protokolai paskelbti OL C 61, 2015 2 19 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2013–2014 m. SESIJA2014 m. vasario 24–27 d. posėdžiaiPosėdžių protokolai paskelbti OL C 61, 2015 2 19 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

OL C 61, 2015 2 19

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2014 m. vasario 25 d., antradienis |
| 2017/C 285/01 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (2013/2004(INL)) | 2 |
| 2017/C 285/02 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (2012/2323(INI)) | 11 |
| 2017/C 285/03 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2014 m. metinė augimo apžvalga (2013/2157(INI)) | 18 |
| 2017/C 285/04 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje (2013/2158(INI)) | 24 |
| 2017/C 285/05 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2014 m. Europos semestrą (2013/2194(INI)) | 40 |
| 2017/C 285/06 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Augalų selekcija: kaip pagerinti kokybę ir padidinti derlių (2013/2099(INI)) | 47 |
| | 2014 m. vasario 26 d., trečiadienis |
| 2017/C 285/07 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (2013/2008(INI)) | 52 |
| 2017/C 285/08 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atokiausių regionų galimybių gerinimo kuriant ES struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų sąveiką (2013/2178(INI)) | 58 |
| 2017/C 285/09 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija Sąjungos finansų vertinimas pagal pasiektus rezultatus. Nauja Europos Komisijos patobulintos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros priemonė (2013/2172(INI)) | 68 |
| 2017/C 285/10 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (2013/2175(INI)) | 71 |
| 2017/C 285/11 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl seksualinio išnaudojimo ir prostitucijos ir jų poveikio lyčių lygybei (2013/2103(INI)) | 78 |
| 2017/C 285/12 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi skatinimo vykdant atsakingą verslo veiklą gavybos pramonės vaidmens besivystančiose šalyse atžvilgiu (2013/2126(INI)) | 87 |
| | 2014 m. vasario 27 d., ketvirtadienis |
| 2017/C 285/13 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (2013/2154(INI)) | 96 |
| 2017/C 285/14 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Ukrainoje (2014/2595(RSP)) | 102 |
| 2017/C 285/15 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Irake (2014/2565(RSP)) | 106 |
| 2017/C 285/16 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (2014/2567(RSP)) | 110 |
| 2017/C 285/17 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2012 m.) (2013/2078(INI)) | 112 |
| 2017/C 285/18 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos arešto orderio persvarstymo (2013/2109(INL)) | 135 |
| 2017/C 285/19 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo (2013/2990(RSP)) | 141 |
| 2017/C 285/20 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2014/2600(RSP)) | 145 |
| 2017/C 285/21 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimos ES vizų politikos (2014/2586(RSP)) | 147 |
| 2017/C 285/22 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl konkrečių bendros žuvininkystės politikos priemonių, skirtų moterų vaidmeniui stiprinti (2013/2150(INI)) | 150 |
| 2017/C 285/23 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui (2013/2114(INI)) | 156 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2014 m. vasario 25 d., antradienis

2017/C 285/01

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (2013/2004(INL))

2

2017/C 285/02

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (2012/2323(INI))

11

2017/C 285/03

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2014 m. metinė augimo apžvalga (2013/2157(INI))

18

2017/C 285/04

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje (2013/2158(INI))

24

2017/C 285/05

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2014 m. Europos semestrą (2013/2194(INI))

40

2017/C 285/06

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Augalų selekcija: kaip pagerinti kokybę ir padidinti derlių (2013/2099(INI))

47

2014 m. vasario 26 d., trečiadienis

2017/C 285/07

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (2013/2008(INI))

52

2017/C 285/08

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atokiausių regionų galimybių gerinimo kuriant ES struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų sąveiką (2013/2178(INI))

58

2017/C 285/09

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija Sąjungos finansų vertinimas pagal pasiektus rezultatus. Nauja Europos Komisijos patobulintos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros priemonė (2013/2172(INI))

68

2017/C 285/10

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (2013/2175(INI))

71

2017/C 285/11

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl seksualinio išnaudojimo ir prostitucijos ir jų poveikio lyčių lygybei (2013/2103(INI))

78

2017/C 285/12

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi skatinimo vykdant atsakingą verslo veiklą gavybos pramonės vaidmens besivystančiose šalyse atžvilgiu (2013/2126(INI))

87

2014 m. vasario 27 d., ketvirtadienis

2017/C 285/13

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (2013/2154(INI))

96

2017/C 285/14

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Ukrainoje (2014/2595(RSP))

102

2017/C 285/15

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Irake (2014/2565(RSP))

106

2017/C 285/16

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (2014/2567(RSP))

110

2017/C 285/17

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2012 m.) (2013/2078(INI))

112

2017/C 285/18

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos arešto orderio persvarstymo (2013/2109(INL))

135

2017/C 285/19

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo (2013/2990(RSP))

141

2017/C 285/20

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2014/2600(RSP))

145

2017/C 285/21

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimos ES vizų politikos (2014/2586(RSP))

147

2017/C 285/22

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl konkrečių bendros žuvininkystės politikos priemonių, skirtų moterų vaidmeniui stiprinti (2013/2150(INI))

150

2017/C 285/23

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui (2013/2114(INI))

156

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2014 m. vasario 25 d., antradienis |
| 2017/C 285/24 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Tadeusz Cymański imunitetą (2013/2278(IMM)) | 161 |
| 2017/C 285/25 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio dėl dalyvavimo posėdžiuose pakeitimo (2013/2033(REG)) | 163 |
| | 2014 m. vasario 26 d., trečiadienis |
| 2017/C 285/26 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento sprendimas pratęsti 147 straipsnio galiojimą iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos (2014/2585(RSO)) | 164 |
| 2017/C 285/27 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 166 straipsnio (Galutinis balsavimas) ir 195 straipsnio 3 dalies (Balsavimas komitete) dalinio keitimo (2014/2001(REG)) | 166 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2014 m. vasario 25 d., antradienis

2017/C 285/24

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Tadeusz Cymański imunitetą (2013/2278(IMM))

161

2017/C 285/25

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio dėl dalyvavimo posėdžiuose pakeitimo (2013/2033(REG))

163

2014 m. vasario 26 d., trečiadienis

2017/C 285/26

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento sprendimas pratęsti 147 straipsnio galiojimą iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos (2014/2585(RSO))

164

2017/C 285/27

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 166 straipsnio (Galutinis balsavimas) ir 195 straipsnio 3 dalies (Balsavimas komitete) dalinio keitimo (2014/2001(REG))

166

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2014 m. vasario 25 d., antradienis |
| 2017/C 285/28 | P7_TA(2014)0111Valstybės narės, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo | 167 |
| 2017/C 285/29 | P7_TA(2014)0112Teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 ir 291 straipsniai) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas | 169 |
| 2017/C 285/30 | P7_TA(2014)0113Teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 straipsnis) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas | 190 |
| 2017/C 285/31 | P7_TA(2014)0114Teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 straipsnis) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas | 194 |
| 2017/C 285/32 | 2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Oskarą Hericsą Audito Rūmų nariu (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE)) | 207 |
| 2017/C 285/33 | P7_TA(2014)0117Tikslas iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį | 208 |
| 2017/C 285/34 | P7_TA(2014)0118Bendrijos prekių ženklas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (
  1
  ) | 209 |
| 2017/C 285/35 | P7_TA(2014)0119Valstybių narių teisės aktai, susiję su prekių ženklais ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (
  1
  ) | 262 |
| 2017/C 285/36 | P7_TA(2014)0120Pajamų iš nusikaltimų įšaldymas ir konfiskavimas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje | 287 |
| 2017/C 285/37 | P7_TA(2014)0121Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))P7_TC1-COD(2013)0091Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų Tarybos sprendimo
  2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo [1 pakeit.] | 288 |
| 2017/C 285/38 | P7_TA(2014)0122Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo sąlygos ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) | 348 |
| 2017/C 285/39 | P7_TA(2014)0123Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanoriai) (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanorių iniciatyva) | 376 |
| 2017/C 285/40 | P7_TA(2014)0124Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo | 377 |
| 2017/C 285/41 | P7_TA(2014)0125Biocidiniai produktai ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų patekimo į rinką sąlygų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo dėl tam tikrų patekimo į rinką sąlygų | 378 |
| | 2014 m. vasario 26 d., trečiadienis |
| 2017/C 285/42 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, išskyrus jo 49 straipsnio 3 dalį, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE)) | 379 |
| 2017/C 285/43 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, kiek tai susiję su jo 49 straipsnio 3 dalimi, sudarymo Europos Sąjungos vardu, projekto (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE)) | 380 |
| 2017/C 285/44 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE)) | 381 |
| 2017/C 285/45 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl standartinės PVM deklaracijos iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS)) | 382 |
| 2017/C 285/46 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2009/831/EB nuostatos dėl jo taikymo laikotarpio (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS)) | 385 |
| 2017/C 285/47 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/162/EB, kiek tai susiję su jo taikymu Majotui nuo 2014 m. sausio 1 d. (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS)) | 386 |
| 2017/C 285/48 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 387 |
| 2017/C 285/49 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 394 |
| 2017/C 285/50 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo su readmisija susijusiais klausimais sudarymo projekto (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE)) | 395 |
| 2017/C 285/51 | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo projekto (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE)) | 396 |
| 2017/C 285/52 | P7_TA(2014)0147Bendra Europos geležinkelių erdvė ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (
  1
  ) | 397 |
| 2017/C 285/53 | P7_TA(2014)0148Keleivinio geležinkelių transporto paslaugos ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 (
  1
  ) | 420 |
| 2017/C 285/54 | P7_TA(2014)0149Geležinkelių sistemos sąveika ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (
  1
  ) | 432 |
| 2017/C 285/55 | P7_TA(2014)0150Geležinkelių sauga ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2014/...//ES dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (
  1
  ) | 485 |
| 2017/C 285/56 | P7_TA(2014)0151Europos geležinkelio agentūra ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))P7_TC1-COD(2013)014Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti (ES) Nr. .../2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (
  1
  ) | 524 |
| 2017/C 285/57 | P7_TA(2014)0152Geležinkelio įmonių apskaitos norminimas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (
  1
  ) | 565 |
| 2017/C 285/58 | P7_TA(2014)0153Civilinės aviacijos įvykių pranešimai ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 996/2010 ir panaikinami Direktyva 2003/42/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1321/2007 ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1330/2007 (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, jų analizės ir tolesnės veiklos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 996/2010 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/42/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 1321/2007 ir (EB) Nr. 1330/2007 | 567 |
| 2017/C 285/59 | P7_TA(2014)0154Transporto priemonėse montuojamos pagalbos iškvietos sistemos eCall diegimas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transporto priemonių, kuriose montuojama pagalbos iškvietos sistema eCall, tipo patvirtinimo reikalavimų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl transporto priemonių, kuriose montuojama telefono numerio 112 paslauga grindžiama pagalbos iškvietos sistema eCall, tipo patvirtinimo reikalavimų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB [1 pakeit.] (
  1
  ) | 568 |
| 2017/C 285/60 | 2014 m. vasario 26 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) | 581 |
| 2017/C 285/61 | P7_TA(2014)0156Trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo patvirtinama trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa Sveikata ekonomikos augimui skatinti (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB | 620 |
| 2017/C 285/62 | P7_TA(2014)0157Transeuropinių telekomunikacijų tinklai ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB | 622 |
| 2017/C 285/63 | P7_TA(2014)0158Viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl viešojo sektoriaus institucijų ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų interneto svetainių prieinamumo [1 pakeit.] (
  1
  ) | 623 |
| 2017/C 285/64 | P7_TA(2014)0159Bendroji Europos pirkimo – pardavimo sutarčių teisė ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios Europos pirkimo – pardavimo sutarčių teisės (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės | 638 |
| 2017/C 285/65 | P7_TA(2014)0160Tabako ir susijusių gaminių gamyba, pateikimas ir pardavimas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo, ir kuria panaikinama Direktyva 2001/37/EB | 725 |
| | 2014 m. vasario 27 d., ketvirtadienis |
| 2017/C 285/66 | P7_TA(2014)0165Europos tyrimo orderis ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose projekto (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD(2010)0817Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose | 727 |
| 2017/C 285/67 | P7_TA(2014)0166Vizų reikalavimai trečiųjų šalių piliečiams ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus | 728 |
| 2017/C 285/68 | 2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE)) | 729 |
| 2017/C 285/69 | P7_TA(2014)0168Asmenų kontrolė prie išorės sienų ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Kroatijos ir Kipro tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2014/ES, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB | 730 |
| 2017/C 285/70 | P7_TA(2014)0169Trečiosios šalys, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiosios šalys, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr.../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus | 731 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2014 m. vasario 25 d., antradienis

2017/C 285/28

P7_TA(2014)0111Valstybės narės, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo

167

2017/C 285/29

P7_TA(2014)0112Teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 ir 291 straipsniai) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas

169

2017/C 285/30

P7_TA(2014)0113Teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 straipsnis) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas

190

2017/C 285/31

P7_TA(2014)0114Teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 straipsnis) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas

194

2017/C 285/32

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Oskarą Hericsą Audito Rūmų nariu (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

207

2017/C 285/33

P7_TA(2014)0117Tikslas iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį

2

2

2

208

2017/C 285/34

P7_TA(2014)0118Bendrijos prekių ženklas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (
  1
  )

1

209

2017/C 285/35

P7_TA(2014)0119Valstybių narių teisės aktai, susiję su prekių ženklais ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (
  1
  )

1

262

2017/C 285/36

P7_TA(2014)0120Pajamų iš nusikaltimų įšaldymas ir konfiskavimas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje

287

2017/C 285/37

P7_TA(2014)0121Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas) ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))P7_TC1-COD(2013)0091Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų Tarybos sprendimo
  2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo [1 pakeit.]

ir mokymo

sprendimų

sprendimo

2009/371/TVR ir 2005/681/TVR

288

2017/C 285/38

P7_TA(2014)0122Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo sąlygos ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija)

348

2017/C 285/39

P7_TA(2014)0123Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanoriai) (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanorių iniciatyva)

376

2017/C 285/40

P7_TA(2014)0124Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo

377

2017/C 285/41

P7_TA(2014)0125Biocidiniai produktai ***I2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų patekimo į rinką sąlygų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo dėl tam tikrų patekimo į rinką sąlygų

378

2014 m. vasario 26 d., trečiadienis

2017/C 285/42

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, išskyrus jo 49 straipsnio 3 dalį, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

379

2017/C 285/43

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, kiek tai susiję su jo 49 straipsnio 3 dalimi, sudarymo Europos Sąjungos vardu, projekto (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

380

2017/C 285/44

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

381

2017/C 285/45

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl standartinės PVM deklaracijos iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

382

2017/C 285/46

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2009/831/EB nuostatos dėl jo taikymo laikotarpio (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

385

2017/C 285/47

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/162/EB, kiek tai susiję su jo taikymu Majotui nuo 2014 m. sausio 1 d. (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

386

2017/C 285/48

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

387

2017/C 285/49

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

394

2017/C 285/50

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo su readmisija susijusiais klausimais sudarymo projekto (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

395

2017/C 285/51

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo projekto (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

396

2017/C 285/52

P7_TA(2014)0147Bendra Europos geležinkelių erdvė ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (
  1
  )

1

397

2017/C 285/53

P7_TA(2014)0148Keleivinio geležinkelių transporto paslaugos ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 (
  1
  )

1

420

2017/C 285/54

P7_TA(2014)0149Geležinkelių sistemos sąveika ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (
  1
  )

1

432

2017/C 285/55

P7_TA(2014)0150Geležinkelių sauga ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2014/...//ES dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (
  1
  )

1

485

2017/C 285/56

P7_TA(2014)0151Europos geležinkelio agentūra ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))P7_TC1-COD(2013)014Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti (ES) Nr. .../2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (
  1
  )

1

524

2017/C 285/57

P7_TA(2014)0152Geležinkelio įmonių apskaitos norminimas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (
  1
  )

1

565

2017/C 285/58

P7_TA(2014)0153Civilinės aviacijos įvykių pranešimai ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 996/2010 ir panaikinami Direktyva 2003/42/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1321/2007 ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1330/2007 (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, jų analizės ir tolesnės veiklos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 996/2010 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/42/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 1321/2007 ir (EB) Nr. 1330/2007

567

2017/C 285/59

P7_TA(2014)0154Transporto priemonėse montuojamos pagalbos iškvietos sistemos eCall diegimas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transporto priemonių, kuriose montuojama pagalbos iškvietos sistema eCall, tipo patvirtinimo reikalavimų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl transporto priemonių, kuriose montuojama telefono numerio 112 paslauga grindžiama pagalbos iškvietos sistema eCall, tipo patvirtinimo reikalavimų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB [1 pakeit.] (
  1
  )

telefono numerio 112 paslauga grindžiama

1

568

2017/C 285/60

2014 m. vasario 26 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))

581

2017/C 285/61

P7_TA(2014)0156Trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo patvirtinama trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa Sveikata ekonomikos augimui skatinti (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB

620

2017/C 285/62

P7_TA(2014)0157Transeuropinių telekomunikacijų tinklai ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB

622

2017/C 285/63

P7_TA(2014)0158Viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl viešojo sektoriaus institucijų ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų interneto svetainių prieinamumo [1 pakeit.] (
  1
  )

ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų

1

623

2017/C 285/64

P7_TA(2014)0159Bendroji Europos pirkimo – pardavimo sutarčių teisė ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios Europos pirkimo – pardavimo sutarčių teisės (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės

638

2017/C 285/65

P7_TA(2014)0160Tabako ir susijusių gaminių gamyba, pateikimas ir pardavimas ***I2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo, ir kuria panaikinama Direktyva 2001/37/EB

725

2014 m. vasario 27 d., ketvirtadienis

2017/C 285/66

P7_TA(2014)0165Europos tyrimo orderis ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose projekto (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD(2010)0817Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose

727

2017/C 285/67

P7_TA(2014)0166Vizų reikalavimai trečiųjų šalių piliečiams ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus

728

2017/C 285/68

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

729

2017/C 285/69

P7_TA(2014)0168Asmenų kontrolė prie išorės sienų ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Kroatijos ir Kipro tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2014/ES, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB

730

2017/C 285/70

P7_TA(2014)0169Trečiosios šalys, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiosios šalys, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas ***I2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr.../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus

731

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

29.8.2017

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2013–2014 m. SESIJA

2014 m. vasario 24–27 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 61, 2015 2 19
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2014 m. vasario 25 d., antradienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/2

---

P7_TA(2014)0126

Kova su smurtu prieš moteris

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (2013/2004(INL))

(2017/C 285/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 23, 24 ir 25 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 23, 24 ir 25 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl kovos su moterų lyties organų žalojimu ES (1) ir savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl moterų lyties organų žalojimo nutraukimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl kovos su moterų lyties organų žalojimu ES (1) ir savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl moterų lyties organų žalojimo nutraukimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl kampanijos „Sakyk NE smurtui prieš moteris“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl kampanijos „Sakyk NE smurtui prieš moteris“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „JT Moterų padėties komisijos 57-oji sesija. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „JT Moterų padėties komisijos 57-oji sesija. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje ir Europos Sąjungos vaidmens kovojant su šiuo reiškiniu (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje ir Europos Sąjungos vaidmens kovojant su šiuo reiškiniu (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. pateiktą Komisijos moterų ir vyrų lygybės strategiją 2010-2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. pateiktą Komisijos moterų ir vyrų lygybės strategiją 2010-2015 m.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planą (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planą (COM(2010)0171),

| — | atsižvelgdamas į 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietybės programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietybės programą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl smurto prieš moteris panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas dėl smurto prieš moteris panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (8),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kovos su šeiminiu smurtu prieš moteris (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl kovos su šeiminiu smurtu prieš moteris (9),

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 34/180 patvirtintos Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 11 straipsnio 1 dalies d punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 34/180 patvirtintos Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 11 straipsnio 1 dalies d punktą,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių, ypač moterų teisių, srities teisines priemones, pvz., JT Chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir jos fakultatyvinį protokolą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir asmens negrąžinimo principo, Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių, ypač moterų teisių, srities teisines priemones, pvz., JT Chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir jos fakultatyvinį protokolą, Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir asmens negrąžinimo principo, Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į kitas Jungtinių Tautų kovos su smurtu prieš moteris priemones, pvz., į 1993 m. birželio 25 d. Pasaulio žmogaus teisių konferencijoje priimtas Vienos deklaraciją ir veiksmų programą (A/CONF. 157/23) ir į 1993 m. gruodžio 20 d. Deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (A/RES/48/104), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kitas Jungtinių Tautų kovos su smurtu prieš moteris priemones, pvz., į 1993 m. birželio 25 d. Pasaulio žmogaus teisių konferencijoje priimtas Vienos deklaraciją ir veiksmų programą (A/CONF. 157/23) ir į 1993 m. gruodžio 20 d. Deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (A/RES/48/104),

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1997 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl nusikaltimų ir baudžiamosios teisės prevencijos priemonių, taikomų siekiant panaikinti smurtą prieš moteris (A/RES/52/86), 2002 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl priemonių, kurių reikia nusikaltimams prieš moteris dėl garbės panaikinti (A/RES/57/179), ir 2003 m. gruodžio 22 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris namuose panaikinimo (A/RES/58/147), taip pat į 2013 m. kovo 5 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Visuotinių pastangų nutraukti moterų lyties organų žalojimą stiprinimas“ (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1997 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl nusikaltimų ir baudžiamosios teisės prevencijos priemonių, taikomų siekiant panaikinti smurtą prieš moteris (A/RES/52/86), 2002 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl priemonių, kurių reikia nusikaltimams prieš moteris dėl garbės panaikinti (A/RES/57/179), ir 2003 m. gruodžio 22 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris namuose panaikinimo (A/RES/58/147), taip pat į 2013 m. kovo 5 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Visuotinių pastangų nutraukti moterų lyties organų žalojimą stiprinimas“ (A/RES/67/146),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro specialiųjų pranešėjų pranešimus dėl smurto prieš moteris ir į Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto patvirtintą Bendrąją rekomendaciją Nr. 19 (11-oji sesija, 1992 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro specialiųjų pranešėjų pranešimus dėl smurto prieš moteris ir į Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto patvirtintą Bendrąją rekomendaciją Nr. 19 (11-oji sesija, 1992 m.),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Ketvirtojoje pasaulio moterų konferencijoje priimtas Pekino deklaraciją ir veiksmų programą, taip pat į savo 2000 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Pekino veiksmų programos įgyvendinimo (10), 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją „Tolesni veiksmai po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos – veiksmų platforma (Pekinas + 10)“ (11) ir į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Pekinas + 15 – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Ketvirtojoje pasaulio moterų konferencijoje priimtas Pekino deklaraciją ir veiksmų programą, taip pat į savo 2000 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl Pekino veiksmų programos įgyvendinimo (10), 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją „Tolesni veiksmai po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos – veiksmų platforma (Pekinas + 10)“ (11) ir į savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Pekinas + 15 – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 19 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl pastangų panaikinti visų formų smurtą prieš moteris suintensyvinimo (A/RES/61/143) ir į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 ir Nr. 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 19 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl pastangų panaikinti visų formų smurtą prieš moteris suintensyvinimo (A/RES/61/143) ir į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 ir Nr. 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į Moterų padėties komisijos 57-ojoje sesijoje patvirtintas išvadas dėl visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos ir panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų padėties komisijos 57-ojoje sesijoje patvirtintas išvadas dėl visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos ir panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 16 d. JT specialiosios pranešėjos Rashidos Manjoo pranešimą dėl smurto prieš moteris, jo priežasčių ir padarinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 16 d. JT specialiosios pranešėjos Rashidos Manjoo pranešimą dėl smurto prieš moteris, jo priežasčių ir padarinių,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio Madrido veiksmų plano dėl senėjimo 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio Madrido veiksmų plano dėl senėjimo 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos pridėtinės vertės vertinimą (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos pridėtinės vertės vertinimą (13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7-0075/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7-0075/2014),

| A. | kadangi Direktyvoje 2012/29/ES (14), kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, smurtas dėl lyties apibrėžiamas kaip smurtas, kuris yra nukreiptas į asmenį dėl to asmens lyties, lytinės tapatybės ar lytinės raiškos arba nuo kurio neproporcingai nukenčia tam tikros lyties asmenys; kadangi toks smurtas aukai gali padaryti fizinę, seksualinę, emocinę ar psichologinę žalą arba ekonominių nuostolių, jis suprantamas kaip viena iš diskriminacijos formų ir aukos pagrindinių laisvių pažeidimas ir apima smurtą artimoje aplinkoje, seksualinį smurtą (įskaitant išžaginimą, seksualinę prievartą ir seksualinį priekabiavimą), prekybą žmonėmis, vergiją ir įvairias žalingos praktikos formas, pavyzdžiui, priverstines santuokas, moterų lyties organų žalojimą ir vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės; |
| --- | --- |

A.

kadangi Direktyvoje 2012/29/ES (14), kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, smurtas dėl lyties apibrėžiamas kaip smurtas, kuris yra nukreiptas į asmenį dėl to asmens lyties, lytinės tapatybės ar lytinės raiškos arba nuo kurio neproporcingai nukenčia tam tikros lyties asmenys; kadangi toks smurtas aukai gali padaryti fizinę, seksualinę, emocinę ar psichologinę žalą arba ekonominių nuostolių, jis suprantamas kaip viena iš diskriminacijos formų ir aukos pagrindinių laisvių pažeidimas ir apima smurtą artimoje aplinkoje, seksualinį smurtą (įskaitant išžaginimą, seksualinę prievartą ir seksualinį priekabiavimą), prekybą žmonėmis, vergiją ir įvairias žalingos praktikos formas, pavyzdžiui, priverstines santuokas, moterų lyties organų žalojimą ir vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės;

| B. | kadangi smurto dėl lyties aukos ir smurtautojai yra įvairaus amžiaus ir išsilavinimo, taip pat nevienodos jų pajamos ir socialinė padėtis, o smurtas dėl lyties siejamas su netolygiu moterų ir vyrų galių pasiskirstymu ir su mūsų visuomenėje vyraujančiu stereotipiniu mąstymu ir elgesiu, su kuriais būtina kovoti nuo pat ankstyvo amžiaus siekiant pakeisti požiūrį; |
| --- | --- |

B.

kadangi smurto dėl lyties aukos ir smurtautojai yra įvairaus amžiaus ir išsilavinimo, taip pat nevienodos jų pajamos ir socialinė padėtis, o smurtas dėl lyties siejamas su netolygiu moterų ir vyrų galių pasiskirstymu ir su mūsų visuomenėje vyraujančiu stereotipiniu mąstymu ir elgesiu, su kuriais būtina kovoti nuo pat ankstyvo amžiaus siekiant pakeisti požiūrį;

| C. | kadangi sutuoktiniai, partneriai, buvę sutuoktiniai ar buvę partneriai vis dažniau naudoja smurtą prieš moteris; kadangi kai kuriose šalyse smarkiai išaugo smurto aukų skaičius ir didėja jų patiriamų pasekmių, įskaitant mirtinas, mastas ir iš statistinių duomenų matyti, kad, palyginti su bendru žmogžudysčių skaičiumi, nužudoma vis daugiau moterų; |
| --- | --- |

C.

kadangi sutuoktiniai, partneriai, buvę sutuoktiniai ar buvę partneriai vis dažniau naudoja smurtą prieš moteris; kadangi kai kuriose šalyse smarkiai išaugo smurto aukų skaičius ir didėja jų patiriamų pasekmių, įskaitant mirtinas, mastas ir iš statistinių duomenų matyti, kad, palyginti su bendru žmogžudysčių skaičiumi, nužudoma vis daugiau moterų;

| D. | kadangi kai kurių šalių statistiniai duomenys rodo, kad nors bendras žmogžudysčių skaičius neišaugo, nužudoma vis daugiau moterų, o tai patvirtina, jog daugėja smurto prieš moteris atvejų; |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurių šalių statistiniai duomenys rodo, kad nors bendras žmogžudysčių skaičius neišaugo, nužudoma vis daugiau moterų, o tai patvirtina, jog daugėja smurto prieš moteris atvejų;

| E. | kadangi dėl ypač didelio skurdo padidėja smurto ir kitų formų išnaudojimo pavojus, kuris trukdo visaverčiam moterų dalyvavimui visose gyvenimo srityse ir lyčių lygybei; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl ypač didelio skurdo padidėja smurto ir kitų formų išnaudojimo pavojus, kuris trukdo visaverčiam moterų dalyvavimui visose gyvenimo srityse ir lyčių lygybei;

| F. | kadangi stiprinant moterų nepriklausomumą ir dalyvavimą ekonominiame ir socialiniame gyvenime galima sumažinti jų pažeidžiamumą joms susidūrus su smurtu dėl lyties; |
| --- | --- |

F.

kadangi stiprinant moterų nepriklausomumą ir dalyvavimą ekonominiame ir socialiniame gyvenime galima sumažinti jų pažeidžiamumą joms susidūrus su smurtu dėl lyties;

| G. | kadangi pastaruoju metu išryškėjo nauji stereotipai ir naujų formų diskriminacija bei smurtas vis labiau naudojantis interneto socialiniais tinklais, pvz., vadinamasis vaiko viliojimas seksualinio išnaudojimo tikslais, nukreiptas būtent į paauglius; |
| --- | --- |

G.

kadangi pastaruoju metu išryškėjo nauji stereotipai ir naujų formų diskriminacija bei smurtas vis labiau naudojantis interneto socialiniais tinklais, pvz., vadinamasis vaiko viliojimas seksualinio išnaudojimo tikslais, nukreiptas būtent į paauglius;

| H. | kadangi moterų niekinimu grindžiamas požiūris į lyčių vaidmenis tebėra gajus tarp jaunesnių kartų gyventojų; bendraamžiai ir likusi visuomenė ir toliau kaltina ir smerkia jaunas moteris, tapusias smurto aukomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi moterų niekinimu grindžiamas požiūris į lyčių vaidmenis tebėra gajus tarp jaunesnių kartų gyventojų; bendraamžiai ir likusi visuomenė ir toliau kaltina ir smerkia jaunas moteris, tapusias smurto aukomis;

| I. | kadangi smurtas sukelia traumą bet kuriam vyrui, moteriai ir vaikui, tačiau smurtas dėl lyties dažniau siejamas su vyrų smurtu prieš moteris ir mergaites ir atspindi bei didina vyrų ir moterų nelygybę, taip pat kelia grėsmę aukų sveikatai, orumui, saugumui ir savarankiškumui; |
| --- | --- |

I.

kadangi smurtas sukelia traumą bet kuriam vyrui, moteriai ir vaikui, tačiau smurtas dėl lyties dažniau siejamas su vyrų smurtu prieš moteris ir mergaites ir atspindi bei didina vyrų ir moterų nelygybę, taip pat kelia grėsmę aukų sveikatai, orumui, saugumui ir savarankiškumui;

| J. | kadangi reikia turėti omenyje vaikus, tapusius smurto prieš artimą giminaitį liudininkais, ir jais pasirūpinti suteikiant būtiną psichologinę pagalbą bei socialines priemones ir kadangi vaikams, tapusiems smurto liudininkais, kyla didesnis pavojus patirti emocinių ir santykių problemų; |
| --- | --- |

J.

kadangi reikia turėti omenyje vaikus, tapusius smurto prieš artimą giminaitį liudininkais, ir jais pasirūpinti suteikiant būtiną psichologinę pagalbą bei socialines priemones ir kadangi vaikams, tapusiems smurto liudininkais, kyla didesnis pavojus patirti emocinių ir santykių problemų;

| K. | kadangi moterims, nukentėjusioms nuo smurto dėl lyties, ir jų vaikams dėl didelės antrinės ir pakartotinės viktimizacijos, bauginimo ir keršto rizikos, susijusios su tokiu smurtu, neretai reikia specialios paramos ir apsaugos; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterims, nukentėjusioms nuo smurto dėl lyties, ir jų vaikams dėl didelės antrinės ir pakartotinės viktimizacijos, bauginimo ir keršto rizikos, susijusios su tokiu smurtu, neretai reikia specialios paramos ir apsaugos;

| L. | kadangi smurtą patiriančioms moterims ir vaikams reikia prieglaudų, kuriose jiems būtų teikiamos tinkamos sveikatos priežiūros paslaugos, teisinė pagalba ir psichologo konsultacijos bei psichoterapijos paslaugos; kadangi valstybės narės turėtų skirti moterų prieglaudoms tinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi smurtą patiriančioms moterims ir vaikams reikia prieglaudų, kuriose jiems būtų teikiamos tinkamos sveikatos priežiūros paslaugos, teisinė pagalba ir psichologo konsultacijos bei psichoterapijos paslaugos; kadangi valstybės narės turėtų skirti moterų prieglaudoms tinkamą finansavimą;

| M. | kadangi dėl vyrų smurto prieš moteris keičiasi moterų padėtis visuomenėje ir apsisprendimas: jų sveikata, užimtumo ir švietimo galimybės, integracija į socialinę ir kultūrinę veiklą, ekonominė nepriklausomybė, dalyvavimas viešajame ir politiniame gyvenime, sprendimų priėmimas ir santykiai su vyrais; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl vyrų smurto prieš moteris keičiasi moterų padėtis visuomenėje ir apsisprendimas: jų sveikata, užimtumo ir švietimo galimybės, integracija į socialinę ir kultūrinę veiklą, ekonominė nepriklausomybė, dalyvavimas viešajame ir politiniame gyvenime, sprendimų priėmimas ir santykiai su vyrais;

| N. | kadangi smurtas prieš moteris gali palikti gilių fizinių ir psichologinių randų, apskritai žaloti moterų ir mergaičių sveikatą, įskaitant jų reprodukcinę ir seksualinę sveikatą, o kai kuriais atvejais – sukelti mirtį, tai taip pat vadinama moterų žudymu dėl lyties; |
| --- | --- |

N.

kadangi smurtas prieš moteris gali palikti gilių fizinių ir psichologinių randų, apskritai žaloti moterų ir mergaičių sveikatą, įskaitant jų reprodukcinę ir seksualinę sveikatą, o kai kuriais atvejais – sukelti mirtį, tai taip pat vadinama moterų žudymu dėl lyties;

| O. | kadangi, siekiant kovoti su smurtu prieš moteris ir smurtu dėl lyties apskritai, vaikus reikia šviesti ir mokyti nuo labai ankstyvo amžiaus, nes taip išugdomi jaunų žmonių įgūdžiai pagarbiai elgtis su savo partneriu, nesvarbu, kokia jo lytis, ir jie supažindinami su lygybės principais; |
| --- | --- |

O.

kadangi, siekiant kovoti su smurtu prieš moteris ir smurtu dėl lyties apskritai, vaikus reikia šviesti ir mokyti nuo labai ankstyvo amžiaus, nes taip išugdomi jaunų žmonių įgūdžiai pagarbiai elgtis su savo partneriu, nesvarbu, kokia jo lytis, ir jie supažindinami su lygybės principais;

| P. | kadangi smurtas prieš moteris įgauna vis nepriimtinesnes formas, įskaitant moterų narystę grupėse, organizuojančiose prekybą moterimis seksualinio išnaudojimo tikslais; |
| --- | --- |

P.

kadangi smurtas prieš moteris įgauna vis nepriimtinesnes formas, įskaitant moterų narystę grupėse, organizuojančiose prekybą moterimis seksualinio išnaudojimo tikslais;

| Q. | kadangi atlikus smurto prieš moteris tyrimus nustatyta, kad nuo penktadalio iki ketvirtadalio visų moterų Europoje pilnametystės laikotarpiu bent kartą yra patyrusios fizinį smurtą, o daugiau kaip dešimtadalis kentė seksualinį smurtą, susijusį su jėgos panaudojimu (15); |
| --- | --- |

Q.

kadangi atlikus smurto prieš moteris tyrimus nustatyta, kad nuo penktadalio iki ketvirtadalio visų moterų Europoje pilnametystės laikotarpiu bent kartą yra patyrusios fizinį smurtą, o daugiau kaip dešimtadalis kentė seksualinį smurtą, susijusį su jėgos panaudojimu (15);

| R. | kadangi, Europos pridėtinės vertės vertinimo duomenimis, 2011 m. metinės Europos Sąjungos išlaidos dėl smurto dėl lyties prieš moteris siekė 228 mlrd. EUR (t. y. 1,8 proc. ES BVP), iš kurių visuomeninėms ir valstybinėms paslaugoms per metus skirta 45 mlrd. EUR, o nepasiekti ekonominiai rezultatai įvertinti 24 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

R.

kadangi, Europos pridėtinės vertės vertinimo duomenimis, 2011 m. metinės Europos Sąjungos išlaidos dėl smurto dėl lyties prieš moteris siekė 228 mlrd. EUR (t. y. 1,8 proc. ES BVP), iš kurių visuomeninėms ir valstybinėms paslaugoms per metus skirta 45 mlrd. EUR, o nepasiekti ekonominiai rezultatai įvertinti 24 mlrd. EUR;

| S. | kadangi Pagrindinių teisių agentūra 2013 m. kovo mėn. paskelbė keletą preliminarių jos atlikto Europos smurto prieš moteris tyrimo rezultatų, rodančių, be kita ko, kad: keturios iš penkių moterų po labai rimtų smurto, kurį įvykdė ne jų partneriai, incidentų nesikreipė į jokią tarnybą, pvz., sveikatos priežiūros, socialinių paslaugų ar paramos aukoms; pagalbos prašiusios moterys veikiausiai kreipėsi į medicinos tarnybas, o tai pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad sveikatos priežiūros specialistai galėtų pasirūpinti smurto aukų poreikiais; dvi iš penkių moterų nežinojo įstatymų ar politinių iniciatyvų, kuriomis siekiama apsaugoti jas smurto artimoje aplinkoje atvejais, ir pusė jų nežinojo jokių prevencinių įstatymų ar iniciatyvų; |
| --- | --- |

S.

kadangi Pagrindinių teisių agentūra 2013 m. kovo mėn. paskelbė keletą preliminarių jos atlikto Europos smurto prieš moteris tyrimo rezultatų, rodančių, be kita ko, kad: keturios iš penkių moterų po labai rimtų smurto, kurį įvykdė ne jų partneriai, incidentų nesikreipė į jokią tarnybą, pvz., sveikatos priežiūros, socialinių paslaugų ar paramos aukoms; pagalbos prašiusios moterys veikiausiai kreipėsi į medicinos tarnybas, o tai pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad sveikatos priežiūros specialistai galėtų pasirūpinti smurto aukų poreikiais; dvi iš penkių moterų nežinojo įstatymų ar politinių iniciatyvų, kuriomis siekiama apsaugoti jas smurto artimoje aplinkoje atvejais, ir pusė jų nežinojo jokių prevencinių įstatymų ar iniciatyvų;

| T. | kadangi Komisija savo 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijoje pabrėžė, kad smurtas dėl lyties yra viena iš didžiausių problemų, kurias būtina išspręsti, siekiant užtikrinti tikrą lyčių lygybę; |
| --- | --- |

T.

kadangi Komisija savo 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijoje pabrėžė, kad smurtas dėl lyties yra viena iš didžiausių problemų, kurias būtina išspręsti, siekiant užtikrinti tikrą lyčių lygybę;

| U. | kadangi pagal Lisabonos sutartimi apibrėžtą teisinę sistemą suteikiamos naujos galimybės stiprinti ES lygmens bendradarbiavimą baudžiamosios teisenos politikos srityje: institucijos ir valstybės narės gali dirbti kartu remdamosi tvirtu pagrindu ir formuoti bendrą ES teisinę kultūrą, kad su visų formų smurtu prieš moteris ir jų diskriminacija būtų kovojama atsižvelgiant į nacionalines teisines sistemas ir tradicijas, tačiau jų nepakeičiant; |
| --- | --- |

U.

kadangi pagal Lisabonos sutartimi apibrėžtą teisinę sistemą suteikiamos naujos galimybės stiprinti ES lygmens bendradarbiavimą baudžiamosios teisenos politikos srityje: institucijos ir valstybės narės gali dirbti kartu remdamosi tvirtu pagrindu ir formuoti bendrą ES teisinę kultūrą, kad su visų formų smurtu prieš moteris ir jų diskriminacija būtų kovojama atsižvelgiant į nacionalines teisines sistemas ir tradicijas, tačiau jų nepakeičiant;

| V. | kadangi informuotumo didinimas ir mobilizavimas, be kita ko, pasitelkiant žiniasklaidos ir socialinės žiniasklaidos priemones, yra svarbi veiksmingos prevencijos strategijos sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

V.

kadangi informuotumo didinimas ir mobilizavimas, be kita ko, pasitelkiant žiniasklaidos ir socialinės žiniasklaidos priemones, yra svarbi veiksmingos prevencijos strategijos sudedamoji dalis;

| W. | kadangi nė viena atskira priemonė nepadės panaikinti smurto prieš moteris, o imantis suderintų veiksmų infrastruktūros, teisės, teismų, priverstinio vykdymo, kultūros, švietimo, socialinėje, sveikatos ir kitose su paslaugų teikimu susijusiose srityse galima gerokai padidinti informuotumą ir sumažinti smurtą ir jo padarinius; |
| --- | --- |

W.

kadangi nė viena atskira priemonė nepadės panaikinti smurto prieš moteris, o imantis suderintų veiksmų infrastruktūros, teisės, teismų, priverstinio vykdymo, kultūros, švietimo, socialinėje, sveikatos ir kitose su paslaugų teikimu susijusiose srityse galima gerokai padidinti informuotumą ir sumažinti smurtą ir jo padarinius;

| X. | kadangi kovos su smurtu prieš moteris priemonių neatsiejami šeši tikslai yra politika, prevencija, apsauga, baudžiamasis persekiojimas, parama ir partnerystė; |
| --- | --- |

X.

kadangi kovos su smurtu prieš moteris priemonių neatsiejami šeši tikslai yra politika, prevencija, apsauga, baudžiamasis persekiojimas, parama ir partnerystė;

| Y. | kadangi svarbu sustiprinti veiklą, nukreiptą prieš pramonę, kuri suvokia jaunas merginas ir moteris kaip sekso objektus; |
| --- | --- |

Y.

kadangi svarbu sustiprinti veiklą, nukreiptą prieš pramonę, kuri suvokia jaunas merginas ir moteris kaip sekso objektus;

| Z. | kadangi dėl skirtingos valstybių narių politikos ir teisės aktų, ypač dėl nusikaltimų apibrėžties ir teisės aktų taikymo srities, moterims Sąjungoje užtikrinama nevienoda apsauga nuo vyrų smurto ir todėl jos nėra apsaugotos nuo tokio smurto; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl skirtingos valstybių narių politikos ir teisės aktų, ypač dėl nusikaltimų apibrėžties ir teisės aktų taikymo srities, moterims Sąjungoje užtikrinama nevienoda apsauga nuo vyrų smurto ir todėl jos nėra apsaugotos nuo tokio smurto;

| AA. | kadangi dėl tokių veiksnių, kaip rasė, tautybė, religija arba tikėjimas, sveikata, civilinė būklė, būstas, migracijos būklė, amžius, negalia, klasė, seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė, moterys gali turėti specialių poreikių ir gali būti mažiau apsaugotos nuo daugialypės diskriminacijos; |
| --- | --- |

AA.

kadangi dėl tokių veiksnių, kaip rasė, tautybė, religija arba tikėjimas, sveikata, civilinė būklė, būstas, migracijos būklė, amžius, negalia, klasė, seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė, moterys gali turėti specialių poreikių ir gali būti mažiau apsaugotos nuo daugialypės diskriminacijos;

| AB. | kadangi dėl sudėtingų ir įvairialypių psichologinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių priežasčių, o kartais ir dėl nepasitikėjimo policijos, teisinės sistemos bei socialinių ir medicinos tarnybų pajėgumu suteikti joms konkrečią pagalbą, moterys dažniausiai nepraneša apie vyrų smurtą dėl lyties prieš jas; kadangi kai kuriais atvejais valdžios institucijos laiko smurtą dėl lyties šeimos problema ir todėl mano, kad ji gali būti sprendžiama šeimos lygmeniu; |
| --- | --- |

AB.

kadangi dėl sudėtingų ir įvairialypių psichologinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių priežasčių, o kartais ir dėl nepasitikėjimo policijos, teisinės sistemos bei socialinių ir medicinos tarnybų pajėgumu suteikti joms konkrečią pagalbą, moterys dažniausiai nepraneša apie vyrų smurtą dėl lyties prieš jas; kadangi kai kuriais atvejais valdžios institucijos laiko smurtą dėl lyties šeimos problema ir todėl mano, kad ji gali būti sprendžiama šeimos lygmeniu;

| AC. | kadangi daugiausia dėmesio šioje diskusijoje turėtų būti skiriama reprodukcinės sveikatos politikai; |
| --- | --- |

AC.

kadangi daugiausia dėmesio šioje diskusijoje turėtų būti skiriama reprodukcinės sveikatos politikai;

| AD. | kadangi būtina rinkti palyginamus suskirstytus, kokybinius ir kiekybinius duomenis, apimančius visus problemos aspektus, siekiant suprasti tikrąjį smurto prieš moteris mastą Sąjungoje ir taigi kurti veiksmingą politiką; |
| --- | --- |

AD.

kadangi būtina rinkti palyginamus suskirstytus, kokybinius ir kiekybinius duomenis, apimančius visus problemos aspektus, siekiant suprasti tikrąjį smurto prieš moteris mastą Sąjungoje ir taigi kurti veiksmingą politiką;

| AE. | kadangi 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamentui atmetus Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos (16) reikia priminti, kad būtina parengti naują pasiūlymą dėl ES teisės aktų, kuriuose būtų nustatyta nuosekli statistinių duomenų apie smurtą prieš moteris rinkimo valstybėse narėse sistema, ir kadangi Taryba savo 2012 m. gruodžio mėn. išvadose paragino tobulinti palyginamų, patikimų ir nuolat atnaujinamų duomenų apie visų rūšių smurtą prieš moteris rinkimą ir sklaidą tiek valstybių narių, tiek Europos Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

AE.

kadangi 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamentui atmetus Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos (16) reikia priminti, kad būtina parengti naują pasiūlymą dėl ES teisės aktų, kuriuose būtų nustatyta nuosekli statistinių duomenų apie smurtą prieš moteris rinkimo valstybėse narėse sistema, ir kadangi Taryba savo 2012 m. gruodžio mėn. išvadose paragino tobulinti palyginamų, patikimų ir nuolat atnaujinamų duomenų apie visų rūšių smurtą prieš moteris rinkimą ir sklaidą tiek valstybių narių, tiek Europos Sąjungos lygmenimis;

| AF. | kadangi moterų lyties organų žalojimas yra tarptautiniu mastu pripažintas žmogaus teisių pažeidimas, moterų ir mergaičių kankinimo forma, ir jis atspindi giliai įsišaknijusią lyčių nelygybę. kadangi moterų lyties organų žalojimas yra kraštutinė moterų diskriminacijos forma ir beveik visada atliekamas nepilnametėms, taigi yra ir vaiko teisių pažeidimas; |
| --- | --- |

AF.

kadangi moterų lyties organų žalojimas yra tarptautiniu mastu pripažintas žmogaus teisių pažeidimas, moterų ir mergaičių kankinimo forma, ir jis atspindi giliai įsišaknijusią lyčių nelygybę. kadangi moterų lyties organų žalojimas yra kraštutinė moterų diskriminacijos forma ir beveik visada atliekamas nepilnametėms, taigi yra ir vaiko teisių pažeidimas;

| AG. | kadangi prostituciją galima vertinti kaip smurtą prieš moteris dėl jos poveikio moterų fizinei ir psichinei sveikatai, ypač prievartinės prostitucijos ir prekybos moterimis prostitucijos tikslais atvejais; |
| --- | --- |

AG.

kadangi prostituciją galima vertinti kaip smurtą prieš moteris dėl jos poveikio moterų fizinei ir psichinei sveikatai, ypač prievartinės prostitucijos ir prekybos moterimis prostitucijos tikslais atvejais;

| AH. | kadangi žudymas dėl garbės Sąjungoje įgyja vis pavojingesnę tendenciją, kuri dažniausiai yra susijusi su jaunomis merginomis; |
| --- | --- |

AH.

kadangi žudymas dėl garbės Sąjungoje įgyja vis pavojingesnę tendenciją, kuri dažniausiai yra susijusi su jaunomis merginomis;

| AI. | kadangi tarptautiniu mastu pripažįstama, kad senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys yra vyresnio amžiaus moterų žmogaus teisių pažeidimas, ir kadangi visose ES valstybėse būtina užkirsti kelią tokiam elgesiui ir su juo kovoti; |
| --- | --- |

AI.

kadangi tarptautiniu mastu pripažįstama, kad senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys yra vyresnio amžiaus moterų žmogaus teisių pažeidimas, ir kadangi visose ES valstybėse būtina užkirsti kelią tokiam elgesiui ir su juo kovoti;

| AJ. | kadangi patvirtinus ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, taip pat konkretų skyrių dėl moterų apsaugos ES nuo smurto dėl lyties ES strateginėje programoje žmogaus teisių srityje ir susijusiame veiksmų plane aiškiai parodyta, kad ES turi politinės valios moterų teisių klausimą laikyti pirmenybiniu ir imtis ilgalaikių veiksmų šioje srityje; kadangi žmogaus teisių politikos krypčių išorės ir vidaus aspektų suderinamumas kartais gali atskleisti kalbų ir veiksmų atotrūkį; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi patvirtinus ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, taip pat konkretų skyrių dėl moterų apsaugos ES nuo smurto dėl lyties ES strateginėje programoje žmogaus teisių srityje ir susijusiame veiksmų plane aiškiai parodyta, kad ES turi politinės valios moterų teisių klausimą laikyti pirmenybiniu ir imtis ilgalaikių veiksmų šioje srityje; kadangi žmogaus teisių politikos krypčių išorės ir vidaus aspektų suderinamumas kartais gali atskleisti kalbų ir veiksmų atotrūkį;

| AK. | kadangi, remiantis Komisijos ir organizacijos „Amnesty International“ ataskaitomis, Europoje nuo moterų lyties organų žalojimo nukentėjo šimtai tūkstančių moterų ir mergaičių ir dažniausiai minimas šio reiškinio aukų skaičius – 500 000; kadangi dėl valstybių narių teisės aktų nuostatų skirtumų atsiranda vadinamojo tarpvalstybinio moterų lyties organų žalojimo turizmo Europos Sąjungoje reiškinys; |
| --- | --- |

AK.

kadangi, remiantis Komisijos ir organizacijos „Amnesty International“ ataskaitomis, Europoje nuo moterų lyties organų žalojimo nukentėjo šimtai tūkstančių moterų ir mergaičių ir dažniausiai minimas šio reiškinio aukų skaičius – 500 000; kadangi dėl valstybių narių teisės aktų nuostatų skirtumų atsiranda vadinamojo tarpvalstybinio moterų lyties organų žalojimo turizmo Europos Sąjungoje reiškinys;

| AL. | kadangi ES vis dar turi bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis siekdama panaikinti smurtinę moterų lyties organų žalojimo praktiką; kadangi tos valstybės narės ir trečiosios šalys, kuriose galioja nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos numatyta baudžiamoji atsakomybė už moterų lyties organų žalojimą, turėtų tuos teisės aktus taikyti; |
| --- | --- |

AL.

kadangi ES vis dar turi bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis siekdama panaikinti smurtinę moterų lyties organų žalojimo praktiką; kadangi tos valstybės narės ir trečiosios šalys, kuriose galioja nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos numatyta baudžiamoji atsakomybė už moterų lyties organų žalojimą, turėtų tuos teisės aktus taikyti;

| 1. | prašo Komisijos ne vėliau kaip iki 2014 m. pabaigos pagal SESV 84 straipsnį pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl akto, kuriuo būtų nustatytos priemonės, skirtos valstybių narių veiksmams smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos srityje skatinti ir remti, atsižvelgiant į prie pranešimo pridedamas išsamias rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos ne vėliau kaip iki 2014 m. pabaigos pagal SESV 84 straipsnį pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl akto, kuriuo būtų nustatytos priemonės, skirtos valstybių narių veiksmams smurto prieš moteris ir mergaites prevencijos srityje skatinti ir remti, atsižvelgiant į prie pranešimo pridedamas išsamias rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją pateikti persvarstytą pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos statistikos, kuris būtų orientuotas į smurtinius nusikaltimus ir kuriame būtų nustatyta nuosekli statistinių duomenų apie smurtą dėl lyties rinkimo valstybėse narėse sistema; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pateikti persvarstytą pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos statistikos, kuris būtų orientuotas į smurtinius nusikaltimus ir kuriame būtų nustatyta nuosekli statistinių duomenų apie smurtą dėl lyties rinkimo valstybėse narėse sistema;

| 3. | prašo Tarybos pradėti taikyti nuostatą dėl pereigos priimant vienbalsį sprendimą, kuriuo smurtas prieš moteris ir mergaites (ir kitų formų smurtas dėl lyties) būtų priskiriamas SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytiems nusikaltimams; |
| --- | --- |

3.

prašo Tarybos pradėti taikyti nuostatą dėl pereigos priimant vienbalsį sprendimą, kuriuo smurtas prieš moteris ir mergaites (ir kitų formų smurtas dėl lyties) būtų priskiriamas SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytiems nusikaltimams;

| 4. | ragina Komisiją skatinti nacionalinius ratifikavimo procesus ir pradėti Europos Sąjungos prisijungimo prie Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris procedūrą, kai tik bus įvertintas šio veiksmo poveikis ir pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją skatinti nacionalinius ratifikavimo procesus ir pradėti Europos Sąjungos prisijungimo prie Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris procedūrą, kai tik bus įvertintas šio veiksmo poveikis ir pridėtinė vertė;

| 5. | prašo Komisijos pateikti visos ES masto kovos su visų formų smurtu prieš moteris ir mergaites strategiją ir veiksmų planą, kaip numatyta 2010 m. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plane, siekiant užtikrinti konkrečią ir veiksmingą moterų neliečiamybę, lygybę (ES sutarties 2 straipsnis) ir gerovę (ES sutarties 3 straipsnio 1 dalies) laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, itin daug dėmesio skiriant su moterimis susijusiai prevencijai, t. y. moterys turi būti informuojamos apie savo teises, vyrai ir berniukai (nuo kuo jaunesnio amžiaus) – apie tai, kad būtina gerbti moterų fizinę ir psichologinę neliečiamybę; pabrėžia, kad reikia tinkamai parengti policijos ir teismines tarnybas atsižvelgiant į išskirtinį smurto dėl lyties pobūdį; skatina valstybes nares imtis priemonių ir padėti nukentėjusiesiems iš naujo kurti savo gyvenimą ir atgauti pasitikėjimą, kad jie vėl netaptų pažeidžiami ar priklausomi; mano, kad tokioje strategijoje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamoms grupėms, pvz., vyresnio amžiaus asmenims, neįgaliesiems, imigrantams ir lesbietėms, gėjams, biseksualiems ir translyčiams asmenims (LGBT), ir kad joje taip pat turėtų būti numatytos priemonės, kuriomis būtų remiami smurtą matę vaikai ir kuriomis jie būtų pripažinti nusikaltimo aukomis; |
| --- | --- |

5.

prašo Komisijos pateikti visos ES masto kovos su visų formų smurtu prieš moteris ir mergaites strategiją ir veiksmų planą, kaip numatyta 2010 m. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plane, siekiant užtikrinti konkrečią ir veiksmingą moterų neliečiamybę, lygybę (ES sutarties 2 straipsnis) ir gerovę (ES sutarties 3 straipsnio 1 dalies) laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, itin daug dėmesio skiriant su moterimis susijusiai prevencijai, t. y. moterys turi būti informuojamos apie savo teises, vyrai ir berniukai (nuo kuo jaunesnio amžiaus) – apie tai, kad būtina gerbti moterų fizinę ir psichologinę neliečiamybę; pabrėžia, kad reikia tinkamai parengti policijos ir teismines tarnybas atsižvelgiant į išskirtinį smurto dėl lyties pobūdį; skatina valstybes nares imtis priemonių ir padėti nukentėjusiesiems iš naujo kurti savo gyvenimą ir atgauti pasitikėjimą, kad jie vėl netaptų pažeidžiami ar priklausomi; mano, kad tokioje strategijoje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamoms grupėms, pvz., vyresnio amžiaus asmenims, neįgaliesiems, imigrantams ir lesbietėms, gėjams, biseksualiems ir translyčiams asmenims (LGBT), ir kad joje taip pat turėtų būti numatytos priemonės, kuriomis būtų remiami smurtą matę vaikai ir kuriomis jie būtų pripažinti nusikaltimo aukomis;

| 6. | ragina Komisiją skatinti valstybių narių ir moterų NVO ir organizacijų bendradarbiavimą siekiant parengti ir įgyvendinti veiksmingą smurto prieš moteris panaikinimo strategiją; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją skatinti valstybių narių ir moterų NVO ir organizacijų bendradarbiavimą siekiant parengti ir įgyvendinti veiksmingą smurto prieš moteris panaikinimo strategiją;

| 7. | skatina Komisiją imtis pirmųjų veiksmų, siekiant įsteigti Europos smurto prieš moteris ir mergaites stebėjimo centrą, kuris būtų grindžiamas esama institucine struktūra (Europos lyčių lygybės institutu (EIGE)) ir kuriai vadovautų ES kovos su smurtu prieš moteris ir mergaites koordinatorius; |
| --- | --- |

7.

skatina Komisiją imtis pirmųjų veiksmų, siekiant įsteigti Europos smurto prieš moteris ir mergaites stebėjimo centrą, kuris būtų grindžiamas esama institucine struktūra (Europos lyčių lygybės institutu (EIGE)) ir kuriai vadovautų ES kovos su smurtu prieš moteris ir mergaites koordinatorius;

| 8. | primygtinai ragina Komisiją per artimiausius trejus metus paskelbti Europos smurto prieš moteris ir mergaites panaikinimo metus, siekiant didinti piliečių ir visų politikų informuotumą šią plačiai paplitusią problemą, su kuria susiduria visos ES valstybės narės, ir pateikti aiškų veiksmų planą, kuriuo būtų padarytas galas smurtui prieš moteris; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina Komisiją per artimiausius trejus metus paskelbti Europos smurto prieš moteris ir mergaites panaikinimo metus, siekiant didinti piliečių ir visų politikų informuotumą šią plačiai paplitusią problemą, su kuria susiduria visos ES valstybės narės, ir pateikti aiškų veiksmų planą, kuriuo būtų padarytas galas smurtui prieš moteris;

| 9. | ragina valstybes nares kovoti su žudymu dėl garbės šviečiant galimas aukas ir suteikiant joms prieglobstį, taip pat rengiant informavimo apie šį ypač šiurkštų žmogaus teisių pažeidimą ir jo sukeltų tragiškų mirčių skaičių kampanijas; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares kovoti su žudymu dėl garbės šviečiant galimas aukas ir suteikiant joms prieglobstį, taip pat rengiant informavimo apie šį ypač šiurkštų žmogaus teisių pažeidimą ir jo sukeltų tragiškų mirčių skaičių kampanijas;

| 10. | ragina valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis bendradarbiaujant su Komisija padėti skleisti informaciją apie ES programas ir pagal jas kovai su smurtu prieš moteris skiriamą finansavimą; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis bendradarbiaujant su Komisija padėti skleisti informaciją apie ES programas ir pagal jas kovai su smurtu prieš moteris skiriamą finansavimą;

| 11. | konstatuoja, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

11.

konstatuoja, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo bei proporcingumo principų;

| 12. | mano, kad finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti dengiamos iš Sąjungos biudžeto III skyriaus (užtikrinant visapusišką papildomumą su biudžeto eilute, susijusia su pasiūlymo dalyku); |
| --- | --- |

12.

mano, kad finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti dengiamos iš Sąjungos biudžeto III skyriaus (užtikrinant visapusišką papildomumą su biudžeto eilute, susijusia su pasiūlymo dalyku);

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai ir Europos lyčių lygybės institutui. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai ir Europos lyčių lygybės institutui.

---

(1)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 52.

(2)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 87.

(3)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 131.

(4)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 53.

(5)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 26.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0045.

(7)  OL C 227 E, 2008 9 4, p. 140.

(8)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(9)  OL C 351, 2012 11 15, p. 21.

(10)  OL C 59, 2001 2 23, p. 258.

(11)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 247.

(12)  OL C 348 E, 2010 12 21, p. 11.

(13)  PE 504.467.

(14)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (OL L 315, 2012 11 14, p. 57).

(15)  2008 m. rugsėjo mėn. Europos Tarybos darbo grupės kovai su smurtu prieš moteris, įskaitant smurtą šeimoje, (angl. EG-TFV) galutinė veiklos ataskaita.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0494.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

1 rekomendacija (dėl reglamento, kurį reikia priimti, tikslo ir taikymo srities)

Šio reglamento tikslas turėtų būti nustatyti priemones, skirtas valstybių narių veiksmams smurto dėl lyties prevencijos srityje skatinti ir remti.

Kaip jau nurodyta 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR, smurtas dėl lyties turėtų būti suprantamas kaip smurtas, kuris yra nukreiptas į asmenį dėl to asmens lyties, lytinės tapatybės ar lytinės raiškos arba nuo kurio neproporcingai nukenčia tam tikros lyties asmenys. Toks smurtas aukai gali padaryti fizinę, seksualinę, emocinę ar psichologinę žalą arba ekonominių nuostolių ir apimti smurtą artimoje aplinkoje, seksualinį smurtą (įskaitant išžaginimą, seksualinę prievartą ir seksualinį priekabiavimą), prekybą žmonėmis, vergiją ir įvairias žalingos praktikos formas, pavyzdžiui, priverstines santuokas, moterų lyties organų žalojimą ir vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės.

2 rekomendacija (dėl prevencijos ir kovos priemonių)

Valstybės narės turėtų parengti smurto dėl lyties prieš moteris ir mergaites prevencijos ir kovos priemones. Visų pirma jos turėtų:

| — | kurti, įgyvendinti ir kasmet vertinti visapusiškas strategijas ir programas, įskaitant valstybines švietimo ir mokytojų bei pramogų sektoriaus specialistų mokymo programas, kuriomis siekiama pašalinti kliūtis, trukdančias moterims ir mergaitėms visapusiškai naudotis savo teisėmis ir laisve gyventi be smurto, ir paskatinti gilius socialinės bei kultūrinės elgsenos pokyčius; |
| --- | --- |

—

kurti, įgyvendinti ir kasmet vertinti visapusiškas strategijas ir programas, įskaitant valstybines švietimo ir mokytojų bei pramogų sektoriaus specialistų mokymo programas, kuriomis siekiama pašalinti kliūtis, trukdančias moterims ir mergaitėms visapusiškai naudotis savo teisėmis ir laisve gyventi be smurto, ir paskatinti gilius socialinės bei kultūrinės elgsenos pokyčius;

| — | atlikti atitinkamus mokslinius tyrimus smurto dėl lyties srityje, be kita ko, išnagrinėti smurto priežastis ir motyvus bei rinkti ir analizuoti duomenis, kartu toliau stengiantis standartizuoti smurto dėl lyties atvejų registravimo kriterijus, kad surinktus duomenis būtų galima palyginti; |
| --- | --- |

—

atlikti atitinkamus mokslinius tyrimus smurto dėl lyties srityje, be kita ko, išnagrinėti smurto priežastis ir motyvus bei rinkti ir analizuoti duomenis, kartu toliau stengiantis standartizuoti smurto dėl lyties atvejų registravimo kriterijus, kad surinktus duomenis būtų galima palyginti;

| — | organizuoti pareigūnų ir specialistų, galinčių susidurti su smurto dėl lyties atvejais (įskaitant teisėsaugos, socialinės gerovės, vaiko teisių apsaugos (nukentėjusiems nuo smurto atvejų arba jų liudininkams), sveikatos priežiūros ir pagalbos centrų darbuotojus), mokymą, kad būtų galima susekti, nustatyti ir tinkamai nagrinėti tokio smurto atvejus, itin daug dėmesio skiriant aukų poreikiams ir teisėms; |
| --- | --- |

—

organizuoti pareigūnų ir specialistų, galinčių susidurti su smurto dėl lyties atvejais (įskaitant teisėsaugos, socialinės gerovės, vaiko teisių apsaugos (nukentėjusiems nuo smurto atvejų arba jų liudininkams), sveikatos priežiūros ir pagalbos centrų darbuotojus), mokymą, kad būtų galima susekti, nustatyti ir tinkamai nagrinėti tokio smurto atvejus, itin daug dėmesio skiriant aukų poreikiams ir teisėms;

| — | keistis patyrimu, patirtimi, informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais pasitelkiant Europos nusikalstamumo prevencijos tinklą; |
| --- | --- |

—

keistis patyrimu, patirtimi, informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais pasitelkiant Europos nusikalstamumo prevencijos tinklą;

| — | rengti informuotumo didinimo kampanijas, įskaitant skirtas konkrečiai vyrams ir berniukams, konsultuojantis ir atitinkamais atvejais bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis, žiniasklaida ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

—

rengti informuotumo didinimo kampanijas, įskaitant skirtas konkrečiai vyrams ir berniukams, konsultuojantis ir atitinkamais atvejais bendradarbiaujant su nevyriausybinėmis organizacijomis, žiniasklaida ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis;

| — | sukurti, jeigu tai dar nepadaryta, ir remti nemokamas nacionalines pagalbos linijas, kuriose dirbtų tam pasirengę specialistai; |
| --- | --- |

—

sukurti, jeigu tai dar nepadaryta, ir remti nemokamas nacionalines pagalbos linijas, kuriose dirbtų tam pasirengę specialistai;

| — | užtikrinti, kad būtų specializuotų prieglaudų (jos sumanytos kaip pirmosios pagalbos ir moterų saugumo ir įgalinimo erdvės), kuriose vietų skaičius būtų nustatytas remiantis principu „viena moteris 10 000 gyventojų“, ir šios prieglaudos būtų aprūpintos įranga bei tinkamai apmokytais darbuotojais. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad būtų specializuotų prieglaudų (jos sumanytos kaip pirmosios pagalbos ir moterų saugumo ir įgalinimo erdvės), kuriose vietų skaičius būtų nustatytas remiantis principu „viena moteris 10 000 gyventojų“, ir šios prieglaudos būtų aprūpintos įranga bei tinkamai apmokytais darbuotojais.

| — | užtikrinti paramą moterų nevyriausybinėms organizacijoms ir pilietinei visuomenei, kurios dirba siekdamos užkirsti kelią smurtui dėl lyties prieš moteris ir mergaites. |
| --- | --- |

—

užtikrinti paramą moterų nevyriausybinėms organizacijoms ir pilietinei visuomenei, kurios dirba siekdamos užkirsti kelią smurtui dėl lyties prieš moteris ir mergaites.

3 rekomendacija (dėl nacionalinių pranešėjų sistemos ar lygiaverčių mechanizmų)

Per metus nuo šio reglamento įsigaliojimo valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad sukurtų nacionalinių pranešėjų sistemą arba lygiaverčius mechanizmus. Tokių mechanizmų paskirtis turėtų būti, be kita ko, padėti atlikti smurto dėl lyties tendencijų vertinimus, įvertinti priemonių, kurių buvo imtasi siekiant kovoti su smurtu dėl lyties nacionaliniu ir vietos lygmenimis, rezultatus, rinkti statistinius duomenis ir kasmet teikti ataskaitas Komisijai ir kompetentingiems Europos Parlamento komitetams.

4 rekomendacija (dėl Sąjungos kovos su smurtu prieš moteris strategijos koordinavimo)

Kad padėtų koordinuoti ir stiprinti Sąjungos kovos su smurtu dėl lyties strategiją, valstybės narės turėtų perduoti Komisijai 3-iojoje rekomendacijoje nurodytą informaciją.

5 rekomendacija (dėl ataskaitų teikimo)

Komisija praėjus metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos kasmet iki gruodžio 31 d. turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertintų, kokiu mastu valstybės narės ėmėsi priemonių po šio reglamento patvirtinimo.

Šioje ataskaitoje turi būti išvardijamos priemonės, kurių buvo imtasi, ir pabrėžiami gerosios patirties pavyzdžiai.

6 rekomendacija (dėl Pilietinės visuomenės forumo sukūrimo)

Komisija turi glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis ir kompetentingomis įstaigomis, kurios dirba kovos su smurtu dėl lyties srityje vietos, regionų, nacionaliniu, Europos arba tarptautiniu lygmenimis, ir, siekdama šio tikslo, sukurti Pilietinės visuomenės forumą.

Šis forumas turi būti keitimosi informacija ir žinių kaupimo priemonė. Jis turi padėti užtikrinti glaudų ES institucijų ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių dialogą.

Kaip nurodyta pirmojoje pastraipoje, šiame forume gali dalyvauti atitinkamos suinteresuotosios šalys, o forumo susitikimai rengiami bent kartą per metus.

7 rekomendacija (dėl finansinės paramos)

Šiame reglamente reikėtų nustatyti finansinės paramos iš Sąjungos biudžeto (III skirsnio), skirtos 3-iojoje rekomendacijoje išvardytiems veiksmams remti, šaltinį.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/11

---

P7_TA(2014)0127

Teisėkūros įgaliojimų delegavimas ir Komisijos naudojimasis įgyvendinimo įgaliojimais

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (2012/2323(INI))

(2017/C 285/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 ir 291 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (1),

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2), ypač į jo 15 punktą ir I priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2), ypač į jo 15 punktą ir I priedą,

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo 2012 m. rugsėjo 5 d. sprendimą byloje C-355/10 Parlamentas prieš Tarybą (dar nepaskelbta) ir nagrinėjamą bylą C-427/12 Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo 2012 m. rugsėjo 5 d. sprendimą byloje C-355/10 Parlamentas prieš Tarybą (dar nepaskelbta) ir nagrinėjamą bylą C-427/12 Komisija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. priimtą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto informacinį pranešimą „Geresnė teisėkūra. Įgyvendinimo aktai ir deleguotieji aktai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. priimtą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto informacinį pranešimą „Geresnė teisėkūra. Įgyvendinimo aktai ir deleguotieji aktai“,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento pirmininko 2012 m. lapkričio 26 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui dėl horizontaliųjų principų, taikomų deleguotųjų aktų naudojimui į daugiametę finansinę programą (DFP) įtrauktų teisėkūros programų atveju, kaip Pirmininkų sueiga patvirtino savo 2012 m. lapkričio 15 d. posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento pirmininko 2012 m. lapkričio 26 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui dėl horizontaliųjų principų, taikomų deleguotųjų aktų naudojimui į daugiametę finansinę programą (DFP) įtrauktų teisėkūros programų atveju, kaip Pirmininkų sueiga patvirtino savo 2012 m. lapkričio 15 d. posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento pirmininko 2013 m. vasario 8 d. laišką Tarybos ir Komisijos pirmininkams dėl nepakankamos pažangos Taryboje nagrinėjant derinimo pasiūlymus žemės ūkio ir žuvininkystės srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento pirmininko 2013 m. vasario 8 d. laišką Tarybos ir Komisijos pirmininkams dėl nepakankamos pažangos Taryboje nagrinėjant derinimo pasiūlymus žemės ūkio ir žuvininkystės srityse,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A7-0435/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A7-0435/2013),

| A. | kadangi Lisabonos sutartyje numatyta, kad Parlamentas ir Taryba (kartu vadinami teisės aktų leidėju) teisėkūros procedūra priimamu aktu (toliau – pagrindinis aktas) gali deleguoti dalį savo įgaliojimų Komisijai; kadangi delegavimas yra sudėtingas veiksmas, kuriuo Komisijai pavedama vykdyti įgaliojimus, kurie yra neatsiejami nuo teisės akto leidėjo vaidmens; kadangi dėl šios priežasties būtina teisingai taikyti Sutartį, kad būtų užtikrintas ir pakankamas šių aktų demokratinis teisėtumas; kadangi išeities taškas nagrinėjant įgaliojimų delegavimo klausimą atitinkamai visada turi būti teisės aktų leidėjo laisvė; kadangi remiantis nusistovėjusia teismo praktika su reglamentuojamu dalyku susijusias esmines taisykles tvirtina tik teisės aktų leidėjas; todėl negalima deleguoti įgaliojimų priimti nuostatas, kurioms priimti reikalingi politiniai sprendimai, patenkantys į teisės aktų leidėjo atsakomybės sritį; kadangi, atsižvelgiant į tai, deleguotieji įgaliojimai apsiriboja tik teisėkūros procedūra priimto akto papildymu neesminiais elementais ar neesminių jo dalių keitimu; kadangi taip priimti Komisijos deleguotieji aktai bus bendro pobūdžio ne teisėkūros procedūra priimti aktai; kadangi pagrindiniame akte turi būti aiškiai apibrėžtas įgaliojimų delegavimo tikslas, turinys, taikymo sritis bei trukmė ir nustatytos delegavimo sąlygos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lisabonos sutartyje numatyta, kad Parlamentas ir Taryba (kartu vadinami teisės aktų leidėju) teisėkūros procedūra priimamu aktu (toliau – pagrindinis aktas) gali deleguoti dalį savo įgaliojimų Komisijai; kadangi delegavimas yra sudėtingas veiksmas, kuriuo Komisijai pavedama vykdyti įgaliojimus, kurie yra neatsiejami nuo teisės akto leidėjo vaidmens; kadangi dėl šios priežasties būtina teisingai taikyti Sutartį, kad būtų užtikrintas ir pakankamas šių aktų demokratinis teisėtumas; kadangi išeities taškas nagrinėjant įgaliojimų delegavimo klausimą atitinkamai visada turi būti teisės aktų leidėjo laisvė; kadangi remiantis nusistovėjusia teismo praktika su reglamentuojamu dalyku susijusias esmines taisykles tvirtina tik teisės aktų leidėjas; todėl negalima deleguoti įgaliojimų priimti nuostatas, kurioms priimti reikalingi politiniai sprendimai, patenkantys į teisės aktų leidėjo atsakomybės sritį; kadangi, atsižvelgiant į tai, deleguotieji įgaliojimai apsiriboja tik teisėkūros procedūra priimto akto papildymu neesminiais elementais ar neesminių jo dalių keitimu; kadangi taip priimti Komisijos deleguotieji aktai bus bendro pobūdžio ne teisėkūros procedūra priimti aktai; kadangi pagrindiniame akte turi būti aiškiai apibrėžtas įgaliojimų delegavimo tikslas, turinys, taikymo sritis bei trukmė ir nustatytos delegavimo sąlygos;

| B. | kadangi Parlamentas, Taryba ir Komisija, norėdami nustatyti praktinę tvarką ir suderintus paaiškinimus bei prioritetus, taikomus teisėkūros įgaliojimų delegavimui pagal SESV 290 straipsnį, sutarė dėl Bendro susitarimo dėl deleguotųjų aktų, kuriuo siekiama užtikrinti sklandų deleguotųjų įgaliojimų vykdymą ir veiksmingą Europos Parlamento ir Tarybos kontrolę, kaip naudojamasi šiais įgaliojimais; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas, Taryba ir Komisija, norėdami nustatyti praktinę tvarką ir suderintus paaiškinimus bei prioritetus, taikomus teisėkūros įgaliojimų delegavimui pagal SESV 290 straipsnį, sutarė dėl Bendro susitarimo dėl deleguotųjų aktų, kuriuo siekiama užtikrinti sklandų deleguotųjų įgaliojimų vykdymą ir veiksmingą Europos Parlamento ir Tarybos kontrolę, kaip naudojamasi šiais įgaliojimais;

| C. | kadangi Sutartyse numatyta, kad valstybės narės priima visas reikiamas nacionalinės teisės priemones teisiškai privalomiems Sąjungos aktams įgyvendinti; kadangi tais atvejais, kai būtina taikyti vienodas sąlygas teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimui, šiuose aktuose Komisijai (ir tam tikrais išimtiniais atvejais Tarybai) suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, kaip nustatyta SESV 291 straipsnyje; kadangi tais atvejais, kai pagrindiniame akte reikalaujama, kad Komisijos priimamiems įgyvendinimo aktams būtų taikoma valstybių narių kontrolė, įgyvendinimo įgaliojimai Komisijai pagrindiniu aktu suteikiami laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatų; kadangi pagrindinis Komisijos įsipareigojimas, kurį ji prisiėmė prie šio reglamento pridėtame pareiškime, buvo įsipareigojimas skubiai pritaikyti acquis prie naujosios deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų sistemos ir tai turėjo būti padaryta iki šios kadencijos pabaigos, įskaitant pagrindinius aktus, kuriuose pateikiama nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi Sutartyse numatyta, kad valstybės narės priima visas reikiamas nacionalinės teisės priemones teisiškai privalomiems Sąjungos aktams įgyvendinti; kadangi tais atvejais, kai būtina taikyti vienodas sąlygas teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimui, šiuose aktuose Komisijai (ir tam tikrais išimtiniais atvejais Tarybai) suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, kaip nustatyta SESV 291 straipsnyje; kadangi tais atvejais, kai pagrindiniame akte reikalaujama, kad Komisijos priimamiems įgyvendinimo aktams būtų taikoma valstybių narių kontrolė, įgyvendinimo įgaliojimai Komisijai pagrindiniu aktu suteikiami laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatų; kadangi pagrindinis Komisijos įsipareigojimas, kurį ji prisiėmė prie šio reglamento pridėtame pareiškime, buvo įsipareigojimas skubiai pritaikyti acquis prie naujosios deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų sistemos ir tai turėjo būti padaryta iki šios kadencijos pabaigos, įskaitant pagrindinius aktus, kuriuose pateikiama nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu;

| D. | kadangi teisės aktų leidėjas kiekvienu atskiru atveju nustato, kokio išsamumo lygio bus kiekvienas teisėkūros procedūra priimamas aktas, ir atitinkamai taip pat sprendžia dėl to, ar Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus ir dėl to, ar reikės suteikti įgaliojimų siekiant užtikrinti vienodas teisėkūros procedūra priimto akto įgyvendinimo sąlygas; kadangi suteikti įgaliojimus priimti deleguotuosius ar įgyvendinimo aktus niekada nėra privaloma; kadangi vis dėlto reikėtų apsvarstyti galimybę suteikti tokius įgaliojimus, kai būtina užtikrinti lankstumą ir veiksmingumą, jei to neįmanoma pasiekti taikant įprastą teisėkūros procedūrą; kadangi sprendimas, ar turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius, ar įgyvendinimo aktus, turi būti paremtas objektyviais veiksniais, kuriais remiantis priimtą sprendimą būtų galima patikrinti teismine tvarka; kadangi nesant su SESV 290 straipsnio taikymu ir jame išdėstytais kriterijais susijusios Teismo praktikos, Europos Parlamentui ir Tarybai sunkiau susitarti dėl to, kada pasirinkti įgyvendinimo, o kada – deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisės aktų leidėjas kiekvienu atskiru atveju nustato, kokio išsamumo lygio bus kiekvienas teisėkūros procedūra priimamas aktas, ir atitinkamai taip pat sprendžia dėl to, ar Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus ir dėl to, ar reikės suteikti įgaliojimų siekiant užtikrinti vienodas teisėkūros procedūra priimto akto įgyvendinimo sąlygas; kadangi suteikti įgaliojimus priimti deleguotuosius ar įgyvendinimo aktus niekada nėra privaloma; kadangi vis dėlto reikėtų apsvarstyti galimybę suteikti tokius įgaliojimus, kai būtina užtikrinti lankstumą ir veiksmingumą, jei to neįmanoma pasiekti taikant įprastą teisėkūros procedūrą; kadangi sprendimas, ar turėtų būti suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius, ar įgyvendinimo aktus, turi būti paremtas objektyviais veiksniais, kuriais remiantis priimtą sprendimą būtų galima patikrinti teismine tvarka; kadangi nesant su SESV 290 straipsnio taikymu ir jame išdėstytais kriterijais susijusios Teismo praktikos, Europos Parlamentui ir Tarybai sunkiau susitarti dėl to, kada pasirinkti įgyvendinimo, o kada – deleguotuosius aktus;

| E. | kadangi įgaliojimų delegavimas Komisijai nėra vien tik techninio pobūdžio klausimas, bet gali būti susijęs ir su klausimais, kurie dėl jų galimo socialinio ir ekonominio poveikio, taip pat poveikio aplinkai ir sveikatai turi didelę politinę reikšmę Sąjungos piliečiams, vartotojams, įmonėms ir ištisiems sektoriams; |
| --- | --- |

E.

kadangi įgaliojimų delegavimas Komisijai nėra vien tik techninio pobūdžio klausimas, bet gali būti susijęs ir su klausimais, kurie dėl jų galimo socialinio ir ekonominio poveikio, taip pat poveikio aplinkai ir sveikatai turi didelę politinę reikšmę Sąjungos piliečiams, vartotojams, įmonėms ir ištisiems sektoriams;

| F. | kadangi vykstant teisėkūros deryboms dėl daugelio dokumentų paaiškėjo, kad tam tikrais klausimais institucijos skirtingai aiškina nuostatas; kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 37a straipsnį Parlamento komitetai, nagrinėdami pasiūlymą, kuriame numatyta, kad bus priimami deleguotieji aktai, gali prašyti Teisės reikalų komiteto pateikti savo nuomonę; kadangi Pirmininkų sueiga 2012 m. sausio 13 d. patvirtino bendrą poziciją, o 2012 m. balandžio 19 d. – horizontalųjį metodą, kurio turi laikytis atskiri komitetai, siekdami suderinti skirtingas nuomones; kadangi šią bendrą poziciją Parlamentas turėtų papildyti, t. y. nustatyti savus SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kriterijus ir siekti susitarti dėl tokių kriterijų su Taryba ir Komisija; |
| --- | --- |

F.

kadangi vykstant teisėkūros deryboms dėl daugelio dokumentų paaiškėjo, kad tam tikrais klausimais institucijos skirtingai aiškina nuostatas; kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 37a straipsnį Parlamento komitetai, nagrinėdami pasiūlymą, kuriame numatyta, kad bus priimami deleguotieji aktai, gali prašyti Teisės reikalų komiteto pateikti savo nuomonę; kadangi Pirmininkų sueiga 2012 m. sausio 13 d. patvirtino bendrą poziciją, o 2012 m. balandžio 19 d. – horizontalųjį metodą, kurio turi laikytis atskiri komitetai, siekdami suderinti skirtingas nuomones; kadangi šią bendrą poziciją Parlamentas turėtų papildyti, t. y. nustatyti savus SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kriterijus ir siekti susitarti dėl tokių kriterijų su Taryba ir Komisija;

SESV 290 ir 291 straipsnių taikymo kriterijai

| 1. | mano, kad Parlamentas, taikydamas SESV 290 ir 291 straipsnius, turėtų laikytis šių neprivalomų kriterijų; šis kriterijų sąrašas neturėtų būti laikomas išsamiu:






  — | sprendimas dėl to, ar priemonė bus privalomos ar neprivalomos galios, turi būti priimtas atsižvelgiant į tos priemonės pobūdį ir turinį; pagal SESV 290 straipsnį gali būti suteikiami įgaliojimai priimti tik teisiškai privalomas priemones; |
| --- | --- | --- |

1.

mano, kad Parlamentas, taikydamas SESV 290 ir 291 straipsnius, turėtų laikytis šių neprivalomų kriterijų; šis kriterijų sąrašas neturėtų būti laikomas išsamiu:

—

sprendimas dėl to, ar priemonė bus privalomos ar neprivalomos galios, turi būti priimtas atsižvelgiant į tos priemonės pobūdį ir turinį; pagal SESV 290 straipsnį gali būti suteikiami įgaliojimai priimti tik teisiškai privalomas priemones;

| — | teisėkūros procedūra priimtus aktus Komisija gali iš dalies keisti tik priimdama deleguotuosius aktus. Tai apima dalinį priedų keitimą, nes priedai yra neatskiriama teisėkūros procedūra priimto akto dalis. Priedai negali būti pridedami arba išbraukiami siekiant numatyti galimybę priimti deleguotuosius aktus arba išvengti jų naudojimo. Jei teisės aktų leidėjas mano, kad tam tikras tekstas turėtų būti neatsiejama pagrindinio akto dalis, jis gali įtraukti šį tekstą į priedą. Tai ypač pasakytina apie Sąjungoje leistinų produktų arba medžiagų sąrašus ar registrus, kurie, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, ir toliau turėtų būti įtraukiami į pagrindinį aktą kaip neatskiriama jo dalis, jei reikia, jo priedo forma. Tvirtinant priemones, kuriomis siekiama išsamiau apibrėžti tikslų įpareigojimų, išdėstytų teisėkūros procedūra priimtame akte, turinį, pagrindinis aktas papildomas neesminiais elementais; |
| --- | --- |

—

teisėkūros procedūra priimtus aktus Komisija gali iš dalies keisti tik priimdama deleguotuosius aktus. Tai apima dalinį priedų keitimą, nes priedai yra neatskiriama teisėkūros procedūra priimto akto dalis. Priedai negali būti pridedami arba išbraukiami siekiant numatyti galimybę priimti deleguotuosius aktus arba išvengti jų naudojimo. Jei teisės aktų leidėjas mano, kad tam tikras tekstas turėtų būti neatsiejama pagrindinio akto dalis, jis gali įtraukti šį tekstą į priedą. Tai ypač pasakytina apie Sąjungoje leistinų produktų arba medžiagų sąrašus ar registrus, kurie, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, ir toliau turėtų būti įtraukiami į pagrindinį aktą kaip neatskiriama jo dalis, jei reikia, jo priedo forma. Tvirtinant priemones, kuriomis siekiama išsamiau apibrėžti tikslų įpareigojimų, išdėstytų teisėkūros procedūra priimtame akte, turinį, pagrindinis aktas papildomas neesminiais elementais;

| — | priemonės, kuriomis pasirenkami prioritetai, tikslai ir numatomi rezultatai, turėtų būti tvirtinamos priimant deleguotuosius aktus, jei teisės aktų leidėjas nusprendžia netraukti jų į pagrindinio akto tekstą; |
| --- | --- |

—

priemonės, kuriomis pasirenkami prioritetai, tikslai ir numatomi rezultatai, turėtų būti tvirtinamos priimant deleguotuosius aktus, jei teisės aktų leidėjas nusprendžia netraukti jų į pagrindinio akto tekstą;

| — | priemonėmis, kuriomis siekiama numatyti (tolesnes) sąlygas, kriterijus ar reikalavimus, kurių turi būti laikomasi ir atitiktį kurioms turi užtikrinti valstybės narės arba kiti asmenys ar subjektai, kuriems tiesiogiai taikomi teisės aktai, jau dėl paties jų pobūdžio bus keičiamas teisės aktų turinys ir pridedamos naujos visuotinai taikomos taisyklės. Atitinkamai, tokios tolesnės taisyklės ar kriterijai gali būti kuriami tik priimant deleguotąjį aktą. Ir priešingai, pagrindiniame akte (ar būsimame deleguotame akte) jau nustatytų taisyklių ar kriterijų įgyvendinimas, nekeičiant jais remiantis atsirandančių teisių ar įpareigojimų esmės ir nevykdant tolesnių politinių pasirinkčių, gali būti vykdomas priimant įgyvendinimo aktus; |
| --- | --- |

—

priemonėmis, kuriomis siekiama numatyti (tolesnes) sąlygas, kriterijus ar reikalavimus, kurių turi būti laikomasi ir atitiktį kurioms turi užtikrinti valstybės narės arba kiti asmenys ar subjektai, kuriems tiesiogiai taikomi teisės aktai, jau dėl paties jų pobūdžio bus keičiamas teisės aktų turinys ir pridedamos naujos visuotinai taikomos taisyklės. Atitinkamai, tokios tolesnės taisyklės ar kriterijai gali būti kuriami tik priimant deleguotąjį aktą. Ir priešingai, pagrindiniame akte (ar būsimame deleguotame akte) jau nustatytų taisyklių ar kriterijų įgyvendinimas, nekeičiant jais remiantis atsirandančių teisių ar įpareigojimų esmės ir nevykdant tolesnių politinių pasirinkčių, gali būti vykdomas priimant įgyvendinimo aktus;

| — | tam tikromis aplinkybėmis Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti papildomas teisiškai privalomas visuotinai taikomas taisykles, kurios daro poveikį teisių ar įpareigojimų, nustatytų pagrindiniame akte, turiniui. Atsižvelgiant į šių priemonių pobūdį, jomis papildomos pagrindiniame akte nustatytos taisyklės ir išsamiau apibrėžiama Sąjungos politika. Tai gali būti pasiekta tik priimant deleguotąjį aktą; |
| --- | --- |

—

tam tikromis aplinkybėmis Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti papildomas teisiškai privalomas visuotinai taikomas taisykles, kurios daro poveikį teisių ar įpareigojimų, nustatytų pagrindiniame akte, turiniui. Atsižvelgiant į šių priemonių pobūdį, jomis papildomos pagrindiniame akte nustatytos taisyklės ir išsamiau apibrėžiama Sąjungos politika. Tai gali būti pasiekta tik priimant deleguotąjį aktą;

| — | atsižvelgiant į atitinkamos finansinės programos struktūrą, neesminiai elementai, kuriais iš dalies keičiamas arba papildomas pagrindinis aktas, pvz., susiję su konkrečiais techniniais klausimais, strateginiais interesais, tikslais, numatomais rezultatais ir t. t., gali būti priimami deleguotaisiais aktais, jei jie neįtraukiami į pagrindinį aktą. teisės aktų leidėjas gali nuspręsti įgyvendinamaisiais aktais leisti priimti tik tuos elementus, kurie neatspindi jokių tolesnių politinių ar strateginių krypčių; |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į atitinkamos finansinės programos struktūrą, neesminiai elementai, kuriais iš dalies keičiamas arba papildomas pagrindinis aktas, pvz., susiję su konkrečiais techniniais klausimais, strateginiais interesais, tikslais, numatomais rezultatais ir t. t., gali būti priimami deleguotaisiais aktais, jei jie neįtraukiami į pagrindinį aktą. teisės aktų leidėjas gali nuspręsti įgyvendinamaisiais aktais leisti priimti tik tuos elementus, kurie neatspindi jokių tolesnių politinių ar strateginių krypčių;

| — | priemone, kuria apibrėžiamas informacijos, kuri turi būti pateikiama laikantis pagrindinio akto, pobūdis (t. y. tikslus informacijos turinys), paprastai papildomas įpareigojimas pateikti informaciją, taigi tokia priemonė turėtų būti tvirtinama priimant deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

—

priemone, kuria apibrėžiamas informacijos, kuri turi būti pateikiama laikantis pagrindinio akto, pobūdis (t. y. tikslus informacijos turinys), paprastai papildomas įpareigojimas pateikti informaciją, taigi tokia priemonė turėtų būti tvirtinama priimant deleguotuosius aktus;

| — | priemone, kuria apibrėžiama informacijos teikimo tvarka (t. y. formatas), paprastai nepapildomas įpareigojimas pateikti informaciją. Šia priemone suteikiama galimybė užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas. Taigi paprastai tokia priemonė tvirtinama priimant įgyvendinimo aktus; |
| --- | --- |

—

priemone, kuria apibrėžiama informacijos teikimo tvarka (t. y. formatas), paprastai nepapildomas įpareigojimas pateikti informaciją. Šia priemone suteikiama galimybė užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas. Taigi paprastai tokia priemonė tvirtinama priimant įgyvendinimo aktus;

| — | priemonės, kuriomis nustatoma procedūra (t. y. veiklos vykdymo arba tam tikro veiksmo atlikimo tvarka), atsižvelgiant į jų turinį, kontekstą ir pagrindiniame akte išdėstytų nuostatų pobūdį, gali būti tvirtinamos deleguotaisiais arba įgyvendinimo aktais (arba netgi būti priskiriamos prie esminių pagrindinio akto elementų). Dėl priemonių, kuriomis nustatomi procedūrų elementai, susiję su tolesniais neesminiais politiniais sprendimais, kuriais siekiama papildyti pagrindiniu teisės aktu nustatytą teisinę sistemą, paprastai turėtų būti priimami deleguotieji aktai. Priemonės, kuriomis nustatoma išsami procedūra siekiant užtikrinti vienodas pagrindiniame akte nustatytų įpareigojimų sąlygas, paprastai turėtų būti įgyvendinimo priemonės; |
| --- | --- |

—

priemonės, kuriomis nustatoma procedūra (t. y. veiklos vykdymo arba tam tikro veiksmo atlikimo tvarka), atsižvelgiant į jų turinį, kontekstą ir pagrindiniame akte išdėstytų nuostatų pobūdį, gali būti tvirtinamos deleguotaisiais arba įgyvendinimo aktais (arba netgi būti priskiriamos prie esminių pagrindinio akto elementų). Dėl priemonių, kuriomis nustatomi procedūrų elementai, susiję su tolesniais neesminiais politiniais sprendimais, kuriais siekiama papildyti pagrindiniu teisės aktu nustatytą teisinę sistemą, paprastai turėtų būti priimami deleguotieji aktai. Priemonės, kuriomis nustatoma išsami procedūra siekiant užtikrinti vienodas pagrindiniame akte nustatytų įpareigojimų sąlygas, paprastai turėtų būti įgyvendinimo priemonės;

| — | kaip ir įgaliojimai nustatyti procedūras, įgaliojimai nustatyti metodus (t. y. veiksmų atlikimo būdą, visų pirma tais atvejais, kai veiksmai vykdomi reguliariai ir sistemingai) arba metodiką (t. y. taisykles, kuriomis apibrėžiami metodai) gali būti suteikiami numatant priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus, atsižvelgiant į turinį ir kontekstą; |
| --- | --- |

—

kaip ir įgaliojimai nustatyti procedūras, įgaliojimai nustatyti metodus (t. y. veiksmų atlikimo būdą, visų pirma tais atvejais, kai veiksmai vykdomi reguliariai ir sistemingai) arba metodiką (t. y. taisykles, kuriomis apibrėžiami metodai) gali būti suteikiami numatant priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus, atsižvelgiant į turinį ir kontekstą;

| — | deleguotieji aktai iš esmės turėtų būti naudojami tais atvejais, kai pagal pagrindinį aktą Komisijai paliekama didelė veiksmų laisvė papildyti pagrindiniame akte nustatytą teisinę sistemą; |
| --- | --- |

—

deleguotieji aktai iš esmės turėtų būti naudojami tais atvejais, kai pagal pagrindinį aktą Komisijai paliekama didelė veiksmų laisvė papildyti pagrindiniame akte nustatytą teisinę sistemą;

| — | leidimai gali būti visuotinai taikomos priemonės. Taip yra, pavyzdžiui, tais atvejais, kai sprendimai susiję su leidimu arba draudimu maisto, kosmetikos ir t. t. produktuose naudoti tam tikrą medžiagą. Šie sprendimai yra visuotinio pobūdžio, nes jie taikomi bet kokiam veiklos vykdytojui, ketinančiam naudoti tokią medžiagą. Tokiais atvejais, kai Komisijos sprendimas visapusiškai grindžiamas pagrindiniame akte nustatytais kriterijais, galėtų būti priimamas įgyvendinimo aktas. Tačiau tais atvejais, kai pagal nustatytus kriterijus Komisija vis dar gali priimti tolesnius neesminius/antrinius politinius sprendimus ar sprendimus dėl veiklos krypties, turėtų būti leista priimti deleguotąjį aktą, nes jis papildytų pagrindinį aktą; |
| --- | --- |

—

leidimai gali būti visuotinai taikomos priemonės. Taip yra, pavyzdžiui, tais atvejais, kai sprendimai susiję su leidimu arba draudimu maisto, kosmetikos ir t. t. produktuose naudoti tam tikrą medžiagą. Šie sprendimai yra visuotinio pobūdžio, nes jie taikomi bet kokiam veiklos vykdytojui, ketinančiam naudoti tokią medžiagą. Tokiais atvejais, kai Komisijos sprendimas visapusiškai grindžiamas pagrindiniame akte nustatytais kriterijais, galėtų būti priimamas įgyvendinimo aktas. Tačiau tais atvejais, kai pagal nustatytus kriterijus Komisija vis dar gali priimti tolesnius neesminius/antrinius politinius sprendimus ar sprendimus dėl veiklos krypties, turėtų būti leista priimti deleguotąjį aktą, nes jis papildytų pagrindinį aktą;

| — | teisėkūros procedūra priimamu aktu Komisijai gali būti deleguojami vien tik įgaliojimai priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus aktus. Taigi deleguotaisiais aktais negali būti priimamos individualiai taikomos priemonės. Aktas yra visuotino pobūdžio, jei jis taikomas objektyviai apibrėžtoms situacijoms ir sukelia teisines pasekmes bendrai ir abstrakčiai numatytų asmenų kategorijoms; |
| --- | --- |

—

teisėkūros procedūra priimamu aktu Komisijai gali būti deleguojami vien tik įgaliojimai priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus aktus. Taigi deleguotaisiais aktais negali būti priimamos individualiai taikomos priemonės. Aktas yra visuotino pobūdžio, jei jis taikomas objektyviai apibrėžtoms situacijoms ir sukelia teisines pasekmes bendrai ir abstrakčiai numatytų asmenų kategorijoms;

| — | įgyvendinimo aktais neturėtų būti pridedama jokių tolesnių politinių krypčių ir pagal Komisijai suteikiamus įgaliojimus jai neturėtų būti palikta didelės veiksmų laisvės; |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo aktais neturėtų būti pridedama jokių tolesnių politinių krypčių ir pagal Komisijai suteikiamus įgaliojimus jai neturėtų būti palikta didelės veiksmų laisvės;

Bendrosios pastabos

| 2. | primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą pradėti derybas su Parlamentu, kad būtų pasiektas susitarimas dėl minėtųjų kriterijų; mano, kad šis tikslas gali būti pasiektas vykdant Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros peržiūrą ir įtraukiant į jį šiuos kriterijus; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą pradėti derybas su Parlamentu, kad būtų pasiektas susitarimas dėl minėtųjų kriterijų; mano, kad šis tikslas gali būti pasiektas vykdant Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros peržiūrą ir įtraukiant į jį šiuos kriterijus;

| 3. | primena Pirmininkų sueigos 2011 m. sausio 13 d. ir 2012 m. balandžio 19 d. posėdžiuose priimtus sprendimus dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų ir pabrėžia, kad Parlamentas turėtų reikalauti priimti deleguotuosius aktus naudojantis Komisijai deleguotais įgaliojimais visais atvejais, kai tenkinami SESV 290 straipsnyje nustatyti kriterijai, ir kad dokumentai, kuriais nėra užtikrinamos Parlamento institucinės teisės, susijusios su deleguotųjų aktų įtraukimu, neturėtų būti įtraukti į plenarinės sesijos darbotvarkę numatant balsavimą dėl susitarimo; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų jau pačioje derybų pradžioje akcentuoti deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų klausimą, kaip turintį lemiamos institucinės svarbos Parlamentui; |
| --- | --- |

3.

primena Pirmininkų sueigos 2011 m. sausio 13 d. ir 2012 m. balandžio 19 d. posėdžiuose priimtus sprendimus dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų ir pabrėžia, kad Parlamentas turėtų reikalauti priimti deleguotuosius aktus naudojantis Komisijai deleguotais įgaliojimais visais atvejais, kai tenkinami SESV 290 straipsnyje nustatyti kriterijai, ir kad dokumentai, kuriais nėra užtikrinamos Parlamento institucinės teisės, susijusios su deleguotųjų aktų įtraukimu, neturėtų būti įtraukti į plenarinės sesijos darbotvarkę numatant balsavimą dėl susitarimo; pabrėžia, kad Parlamentas turėtų jau pačioje derybų pradžioje akcentuoti deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų klausimą, kaip turintį lemiamos institucinės svarbos Parlamentui;

| 4. | ragina Komisiją ateityje aiškiai ir tvariai pagrįsti, kodėl ji konkrečiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siūlo deleguotąjį arba įgyvendinimo aktą ir jo reglamentavimo turinį laiko neesminiu; primena, kad iš SESV 290 ir 291 straipsnių nuostatų matyti, jog deleguotaisiais aktais ir įgyvendinimo aktais ketinama tenkinti skirtingus poreikius, todėl jų negalima tarpusavyje sukeisti; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ateityje aiškiai ir tvariai pagrįsti, kodėl ji konkrečiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siūlo deleguotąjį arba įgyvendinimo aktą ir jo reglamentavimo turinį laiko neesminiu; primena, kad iš SESV 290 ir 291 straipsnių nuostatų matyti, jog deleguotaisiais aktais ir įgyvendinimo aktais ketinama tenkinti skirtingus poreikius, todėl jų negalima tarpusavyje sukeisti;

| 5. | mano, kad, norint stiprinti savo pranešėjų poziciją per derybas dėl teisės aktų, reikėtų labiau išnaudoti galimybę kreiptis nuomonės į Teisės reikalų komitetą pagal Darbo tvarkos taisyklių 37a straipsnį; |
| --- | --- |

5.

mano, kad, norint stiprinti savo pranešėjų poziciją per derybas dėl teisės aktų, reikėtų labiau išnaudoti galimybę kreiptis nuomonės į Teisės reikalų komitetą pagal Darbo tvarkos taisyklių 37a straipsnį;

| 6. | reiškia rimtą susirūpinimą dėl to, kad praėjus ketveriems metams nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo acquis tik iš dalies yra suderintas su šia Sutartimi; palankiai vertina naujausius Komisijos pasiūlymus dėl likusių teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais numatoma taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimo; vis dėlto pabrėžia, kad reikia kuo greičiau pradėti derybas dėl šių pasiūlymų, siekiant užbaigti šį darbą iki šios Parlamento kadencijos pabaigos; mano, kad bent jau visi atvejai, kuriais anksčiau buvo taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, dabar turėtų būti suderinti su SESV 290 straipsniu, nes reguliavimo procedūros su tikrinimu priemonės irgi yra bendro pobūdžio priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio teisės akto nuostatas, be kita ko, išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba papildant pagrindinį teisės aktą naujomis neesminėmis nuostatomis; taip pat ragina Tarybą siekti pažangos derybose dėl šių konkrečių teisės aktų suderinimo pasiūlymų, kurių svarstymas tebėra įstrigęs Taryboje, įskaitant pasiūlymus žemės ūkio ir žuvininkystės srityse; |
| --- | --- |

6.

reiškia rimtą susirūpinimą dėl to, kad praėjus ketveriems metams nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo acquis tik iš dalies yra suderintas su šia Sutartimi; palankiai vertina naujausius Komisijos pasiūlymus dėl likusių teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais numatoma taikyti reguliavimo procedūrą su tikrinimu, suderinimo; vis dėlto pabrėžia, kad reikia kuo greičiau pradėti derybas dėl šių pasiūlymų, siekiant užbaigti šį darbą iki šios Parlamento kadencijos pabaigos; mano, kad bent jau visi atvejai, kuriais anksčiau buvo taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, dabar turėtų būti suderinti su SESV 290 straipsniu, nes reguliavimo procedūros su tikrinimu priemonės irgi yra bendro pobūdžio priemonės, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio teisės akto nuostatas, be kita ko, išbraukiant kai kurias tokias nuostatas arba papildant pagrindinį teisės aktą naujomis neesminėmis nuostatomis; taip pat ragina Tarybą siekti pažangos derybose dėl šių konkrečių teisės aktų suderinimo pasiūlymų, kurių svarstymas tebėra įstrigęs Taryboje, įskaitant pasiūlymus žemės ūkio ir žuvininkystės srityse;

| 7. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors kai kuriais atvejais tai gali būti geras sprendimas, sistemingai paliekant visus politinius elementus pagrindiniame teisės akte SESV 290 straipsnis po kurio laiko gali būti nebenaudojamas pagal pradinę jo paskirtį kaip vertinga teisėkūros proceso racionalizavimo priemonė siekiant išvengti mikrovaldymo ir sudėtingos ir ilgos bendro sprendimo procedūros; pabrėžia, kad kai kuriais atvejais šį metodą būtų itin sunku taikyti, pavyzdžiui, kalbant apie sektorius, kurių technologijos tebevystomos; |
| --- | --- |

7.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors kai kuriais atvejais tai gali būti geras sprendimas, sistemingai paliekant visus politinius elementus pagrindiniame teisės akte SESV 290 straipsnis po kurio laiko gali būti nebenaudojamas pagal pradinę jo paskirtį kaip vertinga teisėkūros proceso racionalizavimo priemonė siekiant išvengti mikrovaldymo ir sudėtingos ir ilgos bendro sprendimo procedūros; pabrėžia, kad kai kuriais atvejais šį metodą būtų itin sunku taikyti, pavyzdžiui, kalbant apie sektorius, kurių technologijos tebevystomos;

| 8. | pabrėžia, kad tais atvejais, kai buvo nuspręsta naudoti įgyvendinimo aktus, Parlamento derybų grupė turėtų atidžiai įvertinti, kokio pobūdžio kontrolę turi vykdyti valstybės narės ir ar turėtų būti taikoma patariamoji ar nagrinėjimo procedūra; pabrėžia, kad taikant nagrinėjimo procedūrą Parlamento derybų grupės vadinamąja nuostata dėl nuomonės nepateikimo turėtų remtis tik išimtiniais tinkamai pagrįstais atvejais, nes komitetui, kuris sudarytas iš valstybių narių atstovų ir kuriam pirmininkauja Komisija, nepateikus nuomonės, Komisijai užkertamas kelias patvirtinti įgyvendinimo akto projektą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad tais atvejais, kai buvo nuspręsta naudoti įgyvendinimo aktus, Parlamento derybų grupė turėtų atidžiai įvertinti, kokio pobūdžio kontrolę turi vykdyti valstybės narės ir ar turėtų būti taikoma patariamoji ar nagrinėjimo procedūra; pabrėžia, kad taikant nagrinėjimo procedūrą Parlamento derybų grupės vadinamąja nuostata dėl nuomonės nepateikimo turėtų remtis tik išimtiniais tinkamai pagrįstais atvejais, nes komitetui, kuris sudarytas iš valstybių narių atstovų ir kuriam pirmininkauja Komisija, nepateikus nuomonės, Komisijai užkertamas kelias patvirtinti įgyvendinimo akto projektą;

| 9. | prašo Komisijos nepiktnaudžiauti deleguotaisiais aktais siekiant vėl pradėti diskusijas dėl klausimų, dėl kurių susitarta politiniu lygmeniu trišalių dialogų metu; pabrėžia, kad pageidautina, jog įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai būtų suteikiami tik ribotam laikotarpiui; |
| --- | --- |

9.

prašo Komisijos nepiktnaudžiauti deleguotaisiais aktais siekiant vėl pradėti diskusijas dėl klausimų, dėl kurių susitarta politiniu lygmeniu trišalių dialogų metu; pabrėžia, kad pageidautina, jog įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai būtų suteikiami tik ribotam laikotarpiui;

| 10. | ragina Parlamento komitetus atitinkamose savo kompetencijos srityse atidžiai stebėti, kaip naudojami deleguotieji ir įgyvendinimo aktai; tuo tikslu prašo Komisijos patobulinti administracinę dokumentų, susijusių su deleguotaisiais aktais, įskaitant parengiamuosius dokumentus, perdavimo ir sisteminimo tvarką, siekiant garantuoti bent tokį patį informavimo ir skaidrumo lygį, koks užtikrinamas esamu įgyvendinimo aktų registru, ir užtikrinti informacijos perdavimą vienu metu Parlamentui ir Tarybai, kaip teisės aktų leidėjai; |
| --- | --- |

10.

ragina Parlamento komitetus atitinkamose savo kompetencijos srityse atidžiai stebėti, kaip naudojami deleguotieji ir įgyvendinimo aktai; tuo tikslu prašo Komisijos patobulinti administracinę dokumentų, susijusių su deleguotaisiais aktais, įskaitant parengiamuosius dokumentus, perdavimo ir sisteminimo tvarką, siekiant garantuoti bent tokį patį informavimo ir skaidrumo lygį, koks užtikrinamas esamu įgyvendinimo aktų registru, ir užtikrinti informacijos perdavimą vienu metu Parlamentui ir Tarybai, kaip teisės aktų leidėjai;

| 11. | mano, kad padaryta didelė pažanga užtikrinant greitą deleguotųjų aktų perdavimą atsakingiems komitetams, o tai, savo ruožtu, turėjo teigiamą poveikį EP narių naudojimuisi teise tikrinti; |
| --- | --- |

11.

mano, kad padaryta didelė pažanga užtikrinant greitą deleguotųjų aktų perdavimą atsakingiems komitetams, o tai, savo ruožtu, turėjo teigiamą poveikį EP narių naudojimuisi teise tikrinti;

| 12. | primena politinę teisės aktų leidėjo atsakomybę ir būtinybę deleguotųjų aktų rengimo etapu nuolat ir laiku įtraukti Parlamentą; ragina Komisiją išsamiai informuoti Parlamentą, įskaitant už atitinkamą dokumentą atsakingą pranešėją, apie planuojamą tvarkaraštį, numatytus ekspertų grupių susitikimus ir numatytų deleguotųjų aktų turinį, taip pat suteikti galimybę naudotis atitinkamomis Komisijos duomenų bazėmis, pvz., CIRCA; |
| --- | --- |

12.

primena politinę teisės aktų leidėjo atsakomybę ir būtinybę deleguotųjų aktų rengimo etapu nuolat ir laiku įtraukti Parlamentą; ragina Komisiją išsamiai informuoti Parlamentą, įskaitant už atitinkamą dokumentą atsakingą pranešėją, apie planuojamą tvarkaraštį, numatytus ekspertų grupių susitikimus ir numatytų deleguotųjų aktų turinį, taip pat suteikti galimybę naudotis atitinkamomis Komisijos duomenų bazėmis, pvz., CIRCA;

| 13. | primygtinai ragina Komisiją visapusiškai laikytis Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 15 dalies nuostatų, be kita ko, supaprastinti Parlamento ekspertų kvietimo dalyvauti susitikimuose su nacionaliniais ekspertais, jeigu to prašo atsakingas Parlamento komitetas, procedūrą; pripažįsta, kad po Parlamento ekspertų apsilankymo šiuose susitikimuose Komisija savo ruožtu gali būti pakviesta į posėdžius Parlamente siekiant toliau keistis nuomonėmis deleguotųjų aktų rengimo klausimais; primygtinai ragina Komisiją taikyti Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 15 dalies nuostatas ir toms valstybių narių ir Komisijos susitikimų dalims, kurių metu aptariami klausimai, nesusiję su įgyvendinimo aktais pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina Komisiją visapusiškai laikytis Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 15 dalies nuostatų, be kita ko, supaprastinti Parlamento ekspertų kvietimo dalyvauti susitikimuose su nacionaliniais ekspertais, jeigu to prašo atsakingas Parlamento komitetas, procedūrą; pripažįsta, kad po Parlamento ekspertų apsilankymo šiuose susitikimuose Komisija savo ruožtu gali būti pakviesta į posėdžius Parlamente siekiant toliau keistis nuomonėmis deleguotųjų aktų rengimo klausimais; primygtinai ragina Komisiją taikyti Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 15 dalies nuostatas ir toms valstybių narių ir Komisijos susitikimų dalims, kurių metu aptariami klausimai, nesusiję su įgyvendinimo aktais pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011;

| 14. | mano, kad laikotarpis nuo galutinio įgyvendinimo akto projekto perdavimo iki jo priėmimo Komisijoje dažnai būna per trumpas, todėl Parlamentas negali vykdyti tinkamos priežiūros; todėl primygtinai ragina Komisiją visapusiškai gerbti Parlamento teisę vieną mėnesį tikrinti galutinius įgyvendinimo aktų projektus, laikantis 2008 m. Parlamento ir Komisijos susitarimo dėl komitologijos procedūrų; |
| --- | --- |

14.

mano, kad laikotarpis nuo galutinio įgyvendinimo akto projekto perdavimo iki jo priėmimo Komisijoje dažnai būna per trumpas, todėl Parlamentas negali vykdyti tinkamos priežiūros; todėl primygtinai ragina Komisiją visapusiškai gerbti Parlamento teisę vieną mėnesį tikrinti galutinius įgyvendinimo aktų projektus, laikantis 2008 m. Parlamento ir Komisijos susitarimo dėl komitologijos procedūrų;

| 15. | ragina deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams skirti pakankamai techninių ir žmogiškųjų išteklių, siekiant, be kita ko, užtikrinti veiksmingą vidaus informacijos persiuntimą; laikosi nuomonės, jog dėl to, kad deleguotieji aktai EP nariams platinami naudojant informacinį biuletenį, tokius aktus lengviau tikrinti ir EP nariai gali laiku pareikšti galimus prieštaravimus; |
| --- | --- |

15.

ragina deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams skirti pakankamai techninių ir žmogiškųjų išteklių, siekiant, be kita ko, užtikrinti veiksmingą vidaus informacijos persiuntimą; laikosi nuomonės, jog dėl to, kad deleguotieji aktai EP nariams platinami naudojant informacinį biuletenį, tokius aktus lengviau tikrinti ir EP nariai gali laiku pareikšti galimus prieštaravimus;

| 16. | rekomenduoja kiekviename komitete paskirti nuolatinį pranešėją deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų klausimais, taip užtikrinant nuoseklumą atitinkamame komitete ir suderinamumą su kitais komitetais; mano, kad panašūs klausimai turi būti sprendžiami laikantis nuoseklumo ir išsaugant reikiamą lankstumą; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja kiekviename komitete paskirti nuolatinį pranešėją deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų klausimais, taip užtikrinant nuoseklumą atitinkamame komitete ir suderinamumą su kitais komitetais; mano, kad panašūs klausimai turi būti sprendžiami laikantis nuoseklumo ir išsaugant reikiamą lankstumą;

| 17. | teigiamai vertina tai, kad Komisijos ekspertai gali kartu su EP nariais dalyvauti informaciniuose posėdžiuose, nes tokių posėdžių organizavimas – gerokai iki deleguotųjų aktų tvirtinimo – naudingas svarbiausiems tokių aktų aspektams paaiškinti ir Parlamento darbui vertinant atitinkamus aktus palengvinti; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina tai, kad Komisijos ekspertai gali kartu su EP nariais dalyvauti informaciniuose posėdžiuose, nes tokių posėdžių organizavimas – gerokai iki deleguotųjų aktų tvirtinimo – naudingas svarbiausiems tokių aktų aspektams paaiškinti ir Parlamento darbui vertinant atitinkamus aktus palengvinti;

| 18. | ir toliau ragina ypač derybų grupių narius po kiekvieno trišalio dialogo atsiskaitant per kitą atsakingo komiteto posėdį, kaip nustatyta Parlamento darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnio 4 dalyje, deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams skirti ypatingą dėmesį; |
| --- | --- |

18.

ir toliau ragina ypač derybų grupių narius po kiekvieno trišalio dialogo atsiskaitant per kitą atsakingo komiteto posėdį, kaip nustatyta Parlamento darbo tvarkos taisyklių 70 straipsnio 4 dalyje, deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams skirti ypatingą dėmesį;

Su konkrečiais klausimais susijusios pastabos

Žemės ūkis ir žuvininkystė

| 19. | apgailestauja dėl to, kad Taryba sustabdė pagrindinių žemės ūkio ir žuvininkystės teisės aktų derinimą po nesėkmingų derybų neoficialaus trišalio dialogo susitikimuose ir per pirmąjį Parlamento svarstymą; pabrėžia, kad ši padėtis dažnai susidaro dėl Tarybos nenoro naudoti deleguotuosius aktus; atkreipia dėmesį į tai, kad tik atsižvelgiant į visas teisėkūros procedūras, susijusias su BŽŪP ir BŽP reforma, buvo galima pasiekti abiem šalims priimtiną susitarimą dėl suderinimo, nors dėl kai kurių nuostatų susitarta tik su sąlyga, kad jomis nebus sukurtas precedentas; ragina Tarybą siekti pažangos likusių derinimo bylų klausimais, kad procedūras būtų galima baigti prieš dabartinės Parlamento kadencijos pabaigą; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja dėl to, kad Taryba sustabdė pagrindinių žemės ūkio ir žuvininkystės teisės aktų derinimą po nesėkmingų derybų neoficialaus trišalio dialogo susitikimuose ir per pirmąjį Parlamento svarstymą; pabrėžia, kad ši padėtis dažnai susidaro dėl Tarybos nenoro naudoti deleguotuosius aktus; atkreipia dėmesį į tai, kad tik atsižvelgiant į visas teisėkūros procedūras, susijusias su BŽŪP ir BŽP reforma, buvo galima pasiekti abiem šalims priimtiną susitarimą dėl suderinimo, nors dėl kai kurių nuostatų susitarta tik su sąlyga, kad jomis nebus sukurtas precedentas; ragina Tarybą siekti pažangos likusių derinimo bylų klausimais, kad procedūras būtų galima baigti prieš dabartinės Parlamento kadencijos pabaigą;

Vystomasis bendradarbiavimas

| 20. | primena, kad nuo 2006 m. Parlamentas atlieka visų pirma vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) demokratinį tikrinimą palaikydamas politinį dialogą su Komisija dėl priemonių projektų; tačiau pažymi, kad Parlamentas turi ne tik teigiamos patirties šioje srityje ir kad jo poveikis Komisijos sprendimams ribotas; |
| --- | --- |

20.

primena, kad nuo 2006 m. Parlamentas atlieka visų pirma vystomojo bendradarbiavimo priemonės (VBP) demokratinį tikrinimą palaikydamas politinį dialogą su Komisija dėl priemonių projektų; tačiau pažymi, kad Parlamentas turi ne tik teigiamos patirties šioje srityje ir kad jo poveikis Komisijos sprendimams ribotas;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad vystomojo bendradarbiavimo srityje įgyvendinimo aktai dažnai pagrįsti ankstesnėmis konsultacijomis su trečiosiomis šalimis, taigi vėlyvame oficialios komitologijos procedūros etape daryti pakeitimus sunkiau; todėl pabrėžia, kad svarbus žingsnis siekiant veiksmingiau naudoti Parlamento tikrinimo įgaliojimus būtų anksčiau jį informuoti ir pradėti dialogą su juo; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad vystomojo bendradarbiavimo srityje įgyvendinimo aktai dažnai pagrįsti ankstesnėmis konsultacijomis su trečiosiomis šalimis, taigi vėlyvame oficialios komitologijos procedūros etape daryti pakeitimus sunkiau; todėl pabrėžia, kad svarbus žingsnis siekiant veiksmingiau naudoti Parlamento tikrinimo įgaliojimus būtų anksčiau jį informuoti ir pradėti dialogą su juo;

Ekonomikos ir pinigų politikos klausimai

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad finansinių paslaugų srityje reglamentais dėl Europos priežiūros institucijų (EPI) nustatyti techniniai reguliavimo standartai (TRS) ir techniniai įgyvendinimo standartai (TĮS), kurių projektus pagal tuos reglamentus EPI teikia Komisijos patvirtinimui; laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į EPI technines žinias ir specialistų įgūdžius, kai tik įmanoma, deleguotieji aktai turėtų būti priimami kaip TRS, o ne kaip įprasti deleguotieji aktai; taip pat mano, kad prieš priimdama įprastus deleguotuosius aktus Komisija turėtų kreiptis į atitinkamą EPI dėl techninių konsultacijų, susijusių su tų aktų turiniu; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad finansinių paslaugų srityje reglamentais dėl Europos priežiūros institucijų (EPI) nustatyti techniniai reguliavimo standartai (TRS) ir techniniai įgyvendinimo standartai (TĮS), kurių projektus pagal tuos reglamentus EPI teikia Komisijos patvirtinimui; laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į EPI technines žinias ir specialistų įgūdžius, kai tik įmanoma, deleguotieji aktai turėtų būti priimami kaip TRS, o ne kaip įprasti deleguotieji aktai; taip pat mano, kad prieš priimdama įprastus deleguotuosius aktus Komisija turėtų kreiptis į atitinkamą EPI dėl techninių konsultacijų, susijusių su tų aktų turiniu;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal tam tikrus teisėkūros procedūra priimamus teisės aktus TRS tikrinimo laikotarpis dėl jų apimties ir sudėtingumo gali būti pratęstas vienu mėnesiu, ir mano, kad toks lankstumas turėtų būti bendra taisyklė; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad teisės aktų leidėjas visiems deleguotiesiems aktams finansinių paslaugų srityje yra nustatęs trijų mėnesių tikrinimo laikotarpį, kurį galima pratęsti trim mėnesiais, ir mano, kad tokia praktika turėtų būti taikoma ir kitose sudėtingose srityse; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal tam tikrus teisėkūros procedūra priimamus teisės aktus TRS tikrinimo laikotarpis dėl jų apimties ir sudėtingumo gali būti pratęstas vienu mėnesiu, ir mano, kad toks lankstumas turėtų būti bendra taisyklė; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad teisės aktų leidėjas visiems deleguotiesiems aktams finansinių paslaugų srityje yra nustatęs trijų mėnesių tikrinimo laikotarpį, kurį galima pratęsti trim mėnesiais, ir mano, kad tokia praktika turėtų būti taikoma ir kitose sudėtingose srityse;

| 24. | pabrėžia, kad tvarka, pagal kurią deleguotieji aktai negali būti teikiami Parlamento darbo pertraukų metu, turėtų būti taikoma ir TRS; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad tvarka, pagal kurią deleguotieji aktai negali būti teikiami Parlamento darbo pertraukų metu, turėtų būti taikoma ir TRS;

| 25. | mano, kad kvietimas suinteresuotiems asmenims dalyvauti EPI suinteresuotųjų subjektų grupėse turėtų galioti pakankamai ilgai (ne trumpiau kaip du mėnesius), turėtų būti skelbiamas įvairiais būdais ir vadovaujantis aiškia ir supaprastinta procedūra, siekiant užtikrinti įvairių kandidatų paraiškas; primena, kad siekiant laikytis atitinkamų reglamentų nuostatų reikia, kad EPI suinteresuotųjų subjektų grupių sudėtis būtų subalansuota; |
| --- | --- |

25.

mano, kad kvietimas suinteresuotiems asmenims dalyvauti EPI suinteresuotųjų subjektų grupėse turėtų galioti pakankamai ilgai (ne trumpiau kaip du mėnesius), turėtų būti skelbiamas įvairiais būdais ir vadovaujantis aiškia ir supaprastinta procedūra, siekiant užtikrinti įvairių kandidatų paraiškas; primena, kad siekiant laikytis atitinkamų reglamentų nuostatų reikia, kad EPI suinteresuotųjų subjektų grupių sudėtis būtų subalansuota;

Užimtumas ir socialiniai reikalai

| 26. | primena, kad užimtumo ir socialinių reikalų srityje, siekdamas apginti savo prerogatyvas, Parlamentas kreipėsi į Teisingumo Teismą dėl EURES sprendimo galiojimo; |
| --- | --- |

26.

primena, kad užimtumo ir socialinių reikalų srityje, siekdamas apginti savo prerogatyvas, Parlamentas kreipėsi į Teisingumo Teismą dėl EURES sprendimo galiojimo;

Piliečių laisvės, teisingumas ir vidaus reikalai

| 27. | ragina Komisiją į savo darbo programą įtraukti pasiūlymus iš dalies keisti visus buvusio trečiojo ramsčio teisės aktus, siekiant juos suderinti su nauja normų struktūra pagal Lisabonos sutartį ir gerbti Europos Parlamento įgaliojimus ir kompetenciją bei Parlamento teisę gauti informaciją, susijusią su įgaliojimų perdavimu Komisijai; pabrėžia, kad reikės atskirai įvertinti kiekvieną teisės aktą, siekiant nustatyti sprendimus, kuriuos, kaip esminius elementus, turi priimti teisės aktų leidėjas, ypač susijusius su pagrindinėmis susijusių asmenų teisėmis, ir tuos, kuriuos galima laikyti neesminiais elementais (žr. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-355/10); |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją į savo darbo programą įtraukti pasiūlymus iš dalies keisti visus buvusio trečiojo ramsčio teisės aktus, siekiant juos suderinti su nauja normų struktūra pagal Lisabonos sutartį ir gerbti Europos Parlamento įgaliojimus ir kompetenciją bei Parlamento teisę gauti informaciją, susijusią su įgaliojimų perdavimu Komisijai; pabrėžia, kad reikės atskirai įvertinti kiekvieną teisės aktą, siekiant nustatyti sprendimus, kuriuos, kaip esminius elementus, turi priimti teisės aktų leidėjas, ypač susijusius su pagrindinėmis susijusių asmenų teisėmis, ir tuos, kuriuos galima laikyti neesminiais elementais (žr. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-355/10);

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad praėjus daug laiko nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo Taryba ir toliau priima teisės aktus, remdamasi ankstesniojo trečiojo ramsčio nuostatomis, todėl Parlamentas turi teikti ieškinius Teisingumo Teismui; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad praėjus daug laiko nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo Taryba ir toliau priima teisės aktus, remdamasi ankstesniojo trečiojo ramsčio nuostatomis, todėl Parlamentas turi teikti ieškinius Teisingumo Teismui;

o

o o

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

29.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(2)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(3)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 6.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/18

---

P7_TA(2014)0128

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2014 m. metinė augimo apžvalga

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2014 m. metinė augimo apžvalga“ (2013/2157(INI))

(2017/C 285/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 5 d. rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą „Veiksmų planas stiprinti kovą su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu“ (COM(2012)0722),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. prioritetų įgyvendinimas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. prioritetų įgyvendinimas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „2014 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „2014 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2013)0800),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių rojais (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl raginimo prisiimti išmatuojamą ir privalomą įsipareigojimą kovoti su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu ES (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl raginimo prisiimti išmatuojamą ir privalomą įsipareigojimą kovoti su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu ES (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pasirengimo Europos Vadovų Tarybos susitikimui (2013 m. gruodžio 19–20 d.) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pasirengimo Europos Vadovų Tarybos susitikimui (2013 m. gruodžio 19–20 d.) (13),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0084/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0084/2014),

| A. | kadangi iš naujausios Komisijos rudens prognozės matyti, kad realus euro zonos BVP augimas pamažu vėl didėja ir tikimasi, kad 2014 m. jis pasieks 1,1 proc., taip pat tikimasi, kad nedarbo lygis mažės, o infliacija išliks gerokai mažesnė nei 2 proc.; |
| --- | --- |

A.

kadangi iš naujausios Komisijos rudens prognozės matyti, kad realus euro zonos BVP augimas pamažu vėl didėja ir tikimasi, kad 2014 m. jis pasieks 1,1 proc., taip pat tikimasi, kad nedarbo lygis mažės, o infliacija išliks gerokai mažesnė nei 2 proc.;

| B. | kadangi besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių ekonomikos augimas lėtėja, tačiau jis išlieka tvirtas JAV, o Japonijoje augimo rodiklis teigiamas; |
| --- | --- |

B.

kadangi besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių ekonomikos augimas lėtėja, tačiau jis išlieka tvirtas JAV, o Japonijoje augimo rodiklis teigiamas;

| C. | kadangi 2014 m. sausio 20–22 d. Parlamentas surengė aukšto lygio susitikimą su nacionalinių parlamentų nariais (Europos Parlamento savaitė), kad aptartų 2014 m. metinę augimo apžvalgą ir bendruosius ekonominės politikos tikslus, susijusius su ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu, kad būtų labiau atsižvelgiama į politikos priemonių veiksmingumą ir galimą šalutinį poveikį ES; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2014 m. sausio 20–22 d. Parlamentas surengė aukšto lygio susitikimą su nacionalinių parlamentų nariais (Europos Parlamento savaitė), kad aptartų 2014 m. metinę augimo apžvalgą ir bendruosius ekonominės politikos tikslus, susijusius su ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu, kad būtų labiau atsižvelgiama į politikos priemonių veiksmingumą ir galimą šalutinį poveikį ES;

| D. | kadangi Komisija pripažįsta, kad netgi pagal optimistiškiausią scenarijų dauguma strategijos „Europa 2020“ tikslų nebus pasiekti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija pripažįsta, kad netgi pagal optimistiškiausią scenarijų dauguma strategijos „Europa 2020“ tikslų nebus pasiekti;

| E. | kadangi Parlamentas teigiamai įvertino tai, kad pradėta taikyti konvergencijos ir konkurencingumo priemonė – viena iš valdymo sistemos stiprinimo priemonių; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas teigiamai įvertino tai, kad pradėta taikyti konvergencijos ir konkurencingumo priemonė – viena iš valdymo sistemos stiprinimo priemonių;

| 1. | pažymi, kad ES ekonomika atsigauna, tačiau šis atsigavimas dar netvirtas; pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi dabartinės ekonomikos valdymo sistemos ir vidutiniu bei ilguoju laikotarpiu būtų įtvirtintas tvaresnis ekonomikos augimas ir būtų sukurta tvaresnių darbo vietų, reikia ekonomikos augimui palankaus fiskalinio konsolidavimo ir pastangų; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad ES ekonomika atsigauna, tačiau šis atsigavimas dar netvirtas; pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi dabartinės ekonomikos valdymo sistemos ir vidutiniu bei ilguoju laikotarpiu būtų įtvirtintas tvaresnis ekonomikos augimas ir būtų sukurta tvaresnių darbo vietų, reikia ekonomikos augimui palankaus fiskalinio konsolidavimo ir pastangų;

| 2. | palankiai vertina tai, kad pripažįstamas ekonomikos augimui palankaus fiskalinio konsolidavimo poreikis; primygtinai ragina Komisiją šį prioritetą įtraukti į konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms ir visai ES, įskaitant ekonominio koregavimo programų rekomendacijas, kad jose būtų sprendžiamas ne tik fiskalinio konsolidavimo, bet ir struktūrinių reformų, kuriomis skatinamas realus, tvarus ir socialiniu atžvilgiu subalansuotas augimas, užimtumas, didinamas konkurencingumas ir didinama konvergencija, klausimas; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina tai, kad pripažįstamas ekonomikos augimui palankaus fiskalinio konsolidavimo poreikis; primygtinai ragina Komisiją šį prioritetą įtraukti į konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms ir visai ES, įskaitant ekonominio koregavimo programų rekomendacijas, kad jose būtų sprendžiamas ne tik fiskalinio konsolidavimo, bet ir struktūrinių reformų, kuriomis skatinamas realus, tvarus ir socialiniu atžvilgiu subalansuotas augimas, užimtumas, didinamas konkurencingumas ir didinama konvergencija, klausimas;

| 3. | pažymi, kad daugelyje valstybių narių vyriausybių obligacijų palūkanų normų skirtumo didėjimas gerokai sumažino fiskalinės politikos laisvę; taip pat pažymi, kad Europos Centrinio Banko (ECB) pinigų politikos koncepcija padėjo sumažinti vyriausybių obligacijų palūkanų normų skirtumus; atkreipia dėmesį, kad ECB į ateitį orientuotomis gairėmis išlaikys šią politiką trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu, taip prisidėdamas prie tvirtesnio ekonomikos augimo; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad daugelyje valstybių narių vyriausybių obligacijų palūkanų normų skirtumo didėjimas gerokai sumažino fiskalinės politikos laisvę; taip pat pažymi, kad Europos Centrinio Banko (ECB) pinigų politikos koncepcija padėjo sumažinti vyriausybių obligacijų palūkanų normų skirtumus; atkreipia dėmesį, kad ECB į ateitį orientuotomis gairėmis išlaikys šią politiką trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu, taip prisidėdamas prie tvirtesnio ekonomikos augimo;

| 4. | pažymi, kad Komisija, teikdama konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, stebi, kaip nacionaliniu ir Europos lygmenimis įgyvendinami strategijos „Europa 2020“ tikslai, ir taip atidžiai kontroliuoja užimtumo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, švietimo, skurdo mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslinius rodiklius; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad Komisija, teikdama konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, stebi, kaip nacionaliniu ir Europos lygmenimis įgyvendinami strategijos „Europa 2020“ tikslai, ir taip atidžiai kontroliuoja užimtumo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, švietimo, skurdo mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslinius rodiklius;

| 5. | mano, kad reikia toliau didinti visos ES ekonomikos galimybes pasaulio ekonomikoje konkuruoti kainomis ir kitais būdais, visų pirma didinant konkurencingumą produktų ir paslaugų rinkose, kad būtų galima didinti produktyvumą, išteklių naudojimo efektyvumą ir mažinti kainas, išlaikant produktyvumą atitinkančias darbo sąnaudas ir užtikrinant, kad būtų sumažintas makroekonominis vidaus disbalansas; |
| --- | --- |

5.

mano, kad reikia toliau didinti visos ES ekonomikos galimybes pasaulio ekonomikoje konkuruoti kainomis ir kitais būdais, visų pirma didinant konkurencingumą produktų ir paslaugų rinkose, kad būtų galima didinti produktyvumą, išteklių naudojimo efektyvumą ir mažinti kainas, išlaikant produktyvumą atitinkančias darbo sąnaudas ir užtikrinant, kad būtų sumažintas makroekonominis vidaus disbalansas;

| 6. | pripažįsta didelių sunkumų patyrusiose valstybėse narėse įgyvendintas plataus užmojo struktūrines reformas; ragina valstybes nares toliau dėti pastangas; nurodo, kad reikia ryžtingai toliau dėti pastangas, susijusias su struktūrinėmis reformomis, ir jas stebėti, kad būtų užtikrintas reformos veiksmingumas ir didinama pasiekta pažanga; skatina priimti ir įgyvendinti struktūrinių reformų programas, kuriomis nacionaliniu ir Europos lygmenimis skatinama konvergencija ir konkurencingumas ir didinamas ekonomikos augimas ir užimtumas; pabrėžia, kaip svarbu skubiai ir veiksmingai įgyvendinti kovos su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, programas ir schemas; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta didelių sunkumų patyrusiose valstybėse narėse įgyvendintas plataus užmojo struktūrines reformas; ragina valstybes nares toliau dėti pastangas; nurodo, kad reikia ryžtingai toliau dėti pastangas, susijusias su struktūrinėmis reformomis, ir jas stebėti, kad būtų užtikrintas reformos veiksmingumas ir didinama pasiekta pažanga; skatina priimti ir įgyvendinti struktūrinių reformų programas, kuriomis nacionaliniu ir Europos lygmenimis skatinama konvergencija ir konkurencingumas ir didinamas ekonomikos augimas ir užimtumas; pabrėžia, kaip svarbu skubiai ir veiksmingai įgyvendinti kovos su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, programas ir schemas;

| 7. | pabrėžia, kaip svarbu pradėti arba toliau įgyvendinti darnias ir tvarias struktūrines reformas siekiant stabilumo vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad ES negali konkuruoti tik bendrųjų ar darbo sąnaudų srityje – ji turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, inovacijas ir technologinę plėtrą, švietimą, įgūdžių ugdymą ir efektyvų išteklių naudojimą tiek valstybių narių, tiek Europos Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kaip svarbu pradėti arba toliau įgyvendinti darnias ir tvarias struktūrines reformas siekiant stabilumo vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad ES negali konkuruoti tik bendrųjų ar darbo sąnaudų srityje – ji turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, inovacijas ir technologinę plėtrą, švietimą, įgūdžių ugdymą ir efektyvų išteklių naudojimą tiek valstybių narių, tiek Europos Sąjungos lygmenimis;

| 8. | pakartoja savo reikalavimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimti teisės aktą dėl „konvergencijos gairių“, kuriame konkrečiam laikotarpiui būtų nustatytas labai ribotas skaičius skubiausioms reformų priemonėms skirtų tikslinių rodiklių, ir pakartoja savo prašymą valstybėms narėms užtikrinti, kad nacionalinės reformų programos būtų kuriamos remiantis minėtomis konvergencijos gairėmis ir jas patikrintų Komisija; ragina valstybes nares įsipareigoti iki galo įgyvendinti savo nacionalines reformų programas; atsižvelgdamas į tai, siūlo, kad valstybės narės galėtų įsitraukti į konvergencijos partnerystę su ES institucijomis ir turėtų galimybę veiklai, susijusiai su reformomis, gauti sąlyginį finansavimą; primena, kad toks aktyvesnis ekonominis bendradarbiavimas turėtų būti vykdomas kartu taikant paskatomis pagrįstą finansinį mechanizmą; mano, kad bet koks papildomas finansavimas ar priemonės, kaip antai solidarumo mechanizmas, privalo sudaryti neatskiriamą ES biudžeto dalį, tačiau gali viršyti sutartas daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas; |
| --- | --- |

8.

pakartoja savo reikalavimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimti teisės aktą dėl „konvergencijos gairių“, kuriame konkrečiam laikotarpiui būtų nustatytas labai ribotas skaičius skubiausioms reformų priemonėms skirtų tikslinių rodiklių, ir pakartoja savo prašymą valstybėms narėms užtikrinti, kad nacionalinės reformų programos būtų kuriamos remiantis minėtomis konvergencijos gairėmis ir jas patikrintų Komisija; ragina valstybes nares įsipareigoti iki galo įgyvendinti savo nacionalines reformų programas; atsižvelgdamas į tai, siūlo, kad valstybės narės galėtų įsitraukti į konvergencijos partnerystę su ES institucijomis ir turėtų galimybę veiklai, susijusiai su reformomis, gauti sąlyginį finansavimą; primena, kad toks aktyvesnis ekonominis bendradarbiavimas turėtų būti vykdomas kartu taikant paskatomis pagrįstą finansinį mechanizmą; mano, kad bet koks papildomas finansavimas ar priemonės, kaip antai solidarumo mechanizmas, privalo sudaryti neatskiriamą ES biudžeto dalį, tačiau gali viršyti sutartas daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas;

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl bendro viešojo ir privačiojo euro zonos valstybių narių sektorių įsiskolinimo lygio; nurodo, kad ES turi pranokti ekonomikos augimo modelį, pagrįstą pernelyg didele skola ir išteklių naudojimu; |
| --- | --- |

9.

reiškia susirūpinimą dėl bendro viešojo ir privačiojo euro zonos valstybių narių sektorių įsiskolinimo lygio; nurodo, kad ES turi pranokti ekonomikos augimo modelį, pagrįstą pernelyg didele skola ir išteklių naudojimu;

| 10. | todėl ragina valstybes nares formuojant ekonominės politikos priemones ir rengiant reformas itin daug dėmesio skirti jų poveikiui jaunajai europiečių kartai ir ateities kartoms, kad jaunimas nuo pat pradžių neprarastų galimybių; pabrėžia, kad reikia toliau stengtis kovoti su ilgalaikiu nedarbo, ypač jaunimo nedarbo, poveikiu; |
| --- | --- |

10.

todėl ragina valstybes nares formuojant ekonominės politikos priemones ir rengiant reformas itin daug dėmesio skirti jų poveikiui jaunajai europiečių kartai ir ateities kartoms, kad jaunimas nuo pat pradžių neprarastų galimybių; pabrėžia, kad reikia toliau stengtis kovoti su ilgalaikiu nedarbo, ypač jaunimo nedarbo, poveikiu;

| 11. | palankiai vertina valstybių narių valdžios institucijas, sėkmingai įgyvendinusias makroekonominio koregavimo arba finansų sektoriaus programas; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina valstybių narių valdžios institucijas, sėkmingai įgyvendinusias makroekonominio koregavimo arba finansų sektoriaus programas;

| 12. | pažymi, kad viena iš būtinų finansinės paramos programų sėkmės sąlygų yra solidarumo ir sąlygų laikymosi, didelės atsakomybės ir įsipareigojimų įgyvendinti reformas derinys; vis dėlto primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares finansinę paramą ir ad hoc trejeto sistemą įtraukti į tobulesnę teisinę struktūrą, atitinkančią ES ekonomikos valdymo sistemą ir Bendrijos teisę, taip užtikrinant demokratinę atskaitomybę; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad viena iš būtinų finansinės paramos programų sėkmės sąlygų yra solidarumo ir sąlygų laikymosi, didelės atsakomybės ir įsipareigojimų įgyvendinti reformas derinys; vis dėlto primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares finansinę paramą ir ad hoc trejeto sistemą įtraukti į tobulesnę teisinę struktūrą, atitinkančią ES ekonomikos valdymo sistemą ir Bendrijos teisę, taip užtikrinant demokratinę atskaitomybę;

| 13. | pabrėžia, kad ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS) dar toli gražu nebaigta kurti, ir primena Komisijai jos pareigas ir įsipareigojimus Europos Sąjungoje didinti ekonomikos augimą bei ekonominę konvergenciją ir stiprinti konkurencingumą; mano, kad šiuos tikslus būtų galima geriausiai pasiekti, jeigu Komisija galiausiai pateiktų papildomus pasiūlymus dėl EPS sukūrimo, vadovaudamasi visomis jos stiprios ir veiksmingos EPS sukūrimo projekte pasiūlytomis gairėmis; pažymi, kad EPS sukūrimas turėtų būti pagrįstas Bendrijos metodu; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS) dar toli gražu nebaigta kurti, ir primena Komisijai jos pareigas ir įsipareigojimus Europos Sąjungoje didinti ekonomikos augimą bei ekonominę konvergenciją ir stiprinti konkurencingumą; mano, kad šiuos tikslus būtų galima geriausiai pasiekti, jeigu Komisija galiausiai pateiktų papildomus pasiūlymus dėl EPS sukūrimo, vadovaudamasi visomis jos stiprios ir veiksmingos EPS sukūrimo projekte pasiūlytomis gairėmis; pažymi, kad EPS sukūrimas turėtų būti pagrįstas Bendrijos metodu;

| 14. | pripažįsta naujų ir persvarstytų ES finansinių reglamentų naudą įveikiant finansų krizę; pažymi, kad trijų bankų sąjungos ramsčių sukūrimu ir naujų taisyklių dėl bankų kapitalo reikalavimų įgyvendinimu prisidedama prie pasitikėjimo Europos bankų sektoriaus atsparumu atkūrimo; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta naujų ir persvarstytų ES finansinių reglamentų naudą įveikiant finansų krizę; pažymi, kad trijų bankų sąjungos ramsčių sukūrimu ir naujų taisyklių dėl bankų kapitalo reikalavimų įgyvendinimu prisidedama prie pasitikėjimo Europos bankų sektoriaus atsparumu atkūrimo;

| 15. | teigiamai vertina Komisijos pareiškimą, kad tvaraus, pažangaus ir įtraukaus ekonomikos augimo ir konkurencingumo, sudarančio sąlygas sukurti papildomų darbo vietų, užtikrinimas yra svarbiausias 2014 m. metinės augimo apžvalgos prioritetas; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina Komisijos pareiškimą, kad tvaraus, pažangaus ir įtraukaus ekonomikos augimo ir konkurencingumo, sudarančio sąlygas sukurti papildomų darbo vietų, užtikrinimas yra svarbiausias 2014 m. metinės augimo apžvalgos prioritetas;

| 16. | pritaria Komisijos nuomonei, kad valstybės narės turi toliau vykdyti ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; ragina valstybes nares supaprastinti mokesčių sistemas, sumažinti mokesčius ir socialinio draudimo įmokas, ypač mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims, ir mažiau apmokestinti darbo jėgą, o daugiau – vartojimą ir aplinkai kenkiančią veiklą, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, privačios investicijos ir darbo vietų kūrimas, konsolidavimo pastangos taptų veiksmingesnės ir būtų didinamos investicijos į švietimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei aktyvias darbo rinkos politikos priemones; |
| --- | --- |

16.

pritaria Komisijos nuomonei, kad valstybės narės turi toliau vykdyti ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą; ragina valstybes nares supaprastinti mokesčių sistemas, sumažinti mokesčius ir socialinio draudimo įmokas, ypač mažas ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims, ir mažiau apmokestinti darbo jėgą, o daugiau – vartojimą ir aplinkai kenkiančią veiklą, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, privačios investicijos ir darbo vietų kūrimas, konsolidavimo pastangos taptų veiksmingesnės ir būtų didinamos investicijos į švietimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei aktyvias darbo rinkos politikos priemones;

| 17. | ragina valstybes nares pagal koregavimo programą pradėti arba toliau įgyvendinti ekonomikos augimui palankias ir tvarias struktūrines reformas, kartu dar labiau stengiantis pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; reiškia susirūpinimą dėl valstybių narių, turinčių perviršinį biudžeto arba einamosios sąskaitos deficitą, atsakomybės už konkrečias reformas trūkumo; mano, kad visos 2014–2020 m. laikotarpio lėšos, skirtos ekonomikos augimui, užimtumui ir strateginėms investicijoms skatinti, ypač Jaunimo užimtumo iniciatyvai įgyvendinti, būtų ne tik nedelsiant skirstomos, bet ir joms būtų taikomas išankstinio pristatymo principas; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares pagal koregavimo programą pradėti arba toliau įgyvendinti ekonomikos augimui palankias ir tvarias struktūrines reformas, kartu dar labiau stengiantis pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; reiškia susirūpinimą dėl valstybių narių, turinčių perviršinį biudžeto arba einamosios sąskaitos deficitą, atsakomybės už konkrečias reformas trūkumo; mano, kad visos 2014–2020 m. laikotarpio lėšos, skirtos ekonomikos augimui, užimtumui ir strateginėms investicijoms skatinti, ypač Jaunimo užimtumo iniciatyvai įgyvendinti, būtų ne tik nedelsiant skirstomos, bet ir joms būtų taikomas išankstinio pristatymo principas;

| 18. | pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir šį įgyvendinimą stebėti, vykdyti daugiašalę priežiūrą, keistis geriausia ir kita patirtimi ir vykdyti tarpusavio vertinimus skatinant diskusijas ir tarpusavio spaudimą, taip formuojant kryptis, pagal kurias lengviau suteikti reikiamą postūmį reformoms ir užtikrinti palankų jų vertinimą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir šį įgyvendinimą stebėti, vykdyti daugiašalę priežiūrą, keistis geriausia ir kita patirtimi ir vykdyti tarpusavio vertinimus skatinant diskusijas ir tarpusavio spaudimą, taip formuojant kryptis, pagal kurias lengviau suteikti reikiamą postūmį reformoms ir užtikrinti palankų jų vertinimą;

| 19. | dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad trūkstant plataus užmojo reformų, kuriomis būtų didinamas Europos ekonomikos konkurencingumas, saugomas socialinės apsaugos sistemų ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumas, ateities kartoms teks pernelyg didelė našta; taip pat pažymi, kad svarbu koreguoti perviršinį deficitą ir einamosios sąskaitos disbalansą; |
| --- | --- |

19.

dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad trūkstant plataus užmojo reformų, kuriomis būtų didinamas Europos ekonomikos konkurencingumas, saugomas socialinės apsaugos sistemų ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumas, ateities kartoms teks pernelyg didelė našta; taip pat pažymi, kad svarbu koreguoti perviršinį deficitą ir einamosios sąskaitos disbalansą;

| 20. | dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad lėto ekonomikos augimo sąlygomis vyriausybės ir finansų įstaigos yra nuolat pažeidžiamos; |
| --- | --- |

20.

dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad lėto ekonomikos augimo sąlygomis vyriausybės ir finansų įstaigos yra nuolat pažeidžiamos;

| 21. | pabrėžia, kad struktūrines reformas reikia papildyti ilgalaikėmis investicijomis į švietimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir tvariąją energiją; mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė irgi gali būti laikoma investicijų skatinimo ir pažangaus bei tvaraus ekonomikos augimo užtikrinimo priemone, papildančia viešojo sektoriaus investicijų programas; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad struktūrines reformas reikia papildyti ilgalaikėmis investicijomis į švietimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir tvariąją energiją; mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė irgi gali būti laikoma investicijų skatinimo ir pažangaus bei tvaraus ekonomikos augimo užtikrinimo priemone, papildančia viešojo sektoriaus investicijų programas;

| 22. | ragina imtis aktyvesnių ir nuoseklesnių veiksmų, pagrįstų išsamiu Komisijos veiksmų planu, siekiant stiprinti kovą su mokesčių slėpimu; primygtinai ragina Komisiją į strategiją „Europa 2020“ įtraukti apčiuopiamus ir išmatuojamus tikslinius rodiklius; |
| --- | --- |

22.

ragina imtis aktyvesnių ir nuoseklesnių veiksmų, pagrįstų išsamiu Komisijos veiksmų planu, siekiant stiprinti kovą su mokesčių slėpimu; primygtinai ragina Komisiją į strategiją „Europa 2020“ įtraukti apčiuopiamus ir išmatuojamus tikslinius rodiklius;

| 23. | pabrėžia, kad nedidelės galimybės gauti finansavimą, visų pirma MVĮ, yra viena iš didžiausių ES ekonomikos augimo kliūčių; mano, kad reikia pasiūlyti daugiau alternatyvų bankų teikiamam finansavimui, tobulinant veiksmingą kapitalo paskirstymą kapitalo rinkose, skatinant ilgalaikes investicijas ir visapusiškai panaudojant naujas novatoriškas ES finansines priemones, skirtas remti MVĮ galimybėms naudotis kapitalo rinkomis; mano, kad bankų sąjungos sukūrimas turėtų padidinti galimybes gauti finansavimą ir sukurti vienodas sąlygas MVĮ gauti finansavimą; pabrėžia, kad reikia toliau riboti MVĮ administracinę naštą ir tobulinant reguliavimo tvarką nuolat atsižvelgti į proporcingumo principą; mano, kad didinant realiosios ekonomikos finansavimo prieinamumą dar aktyvesnį vaidmenį gali atlikti Europos investicijų bankas (EIB); mano, kad EIB pasiūlymai dėl finansavimo, pateikti pastaruosiuose Tarybos susitikimuose, ypač pasiūlymai dėl MVĮ finansavimo, gali ir turėtų būti platesnio užmojo; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad nedidelės galimybės gauti finansavimą, visų pirma MVĮ, yra viena iš didžiausių ES ekonomikos augimo kliūčių; mano, kad reikia pasiūlyti daugiau alternatyvų bankų teikiamam finansavimui, tobulinant veiksmingą kapitalo paskirstymą kapitalo rinkose, skatinant ilgalaikes investicijas ir visapusiškai panaudojant naujas novatoriškas ES finansines priemones, skirtas remti MVĮ galimybėms naudotis kapitalo rinkomis; mano, kad bankų sąjungos sukūrimas turėtų padidinti galimybes gauti finansavimą ir sukurti vienodas sąlygas MVĮ gauti finansavimą; pabrėžia, kad reikia toliau riboti MVĮ administracinę naštą ir tobulinant reguliavimo tvarką nuolat atsižvelgti į proporcingumo principą; mano, kad didinant realiosios ekonomikos finansavimo prieinamumą dar aktyvesnį vaidmenį gali atlikti Europos investicijų bankas (EIB); mano, kad EIB pasiūlymai dėl finansavimo, pateikti pastaruosiuose Tarybos susitikimuose, ypač pasiūlymai dėl MVĮ finansavimo, gali ir turėtų būti platesnio užmojo;

| 24. | dar kartą primena, kad siekiant skatinti ES ekonomikos augimą svarbu baigti kurti bendrąją rinką; mano, kad valstybės narės ir Komisija nevykdo prisiimtų įsipareigojimų baigti kurti bendrąją rinką; |
| --- | --- |

24.

dar kartą primena, kad siekiant skatinti ES ekonomikos augimą svarbu baigti kurti bendrąją rinką; mano, kad valstybės narės ir Komisija nevykdo prisiimtų įsipareigojimų baigti kurti bendrąją rinką;

| 25. | pabrėžia, kad tinkamai veikiančios vidaus darbo rinkos nebuvimas ir tvarus požiūris į imigraciją stabdo ES ekonomikos augimą; pabrėžia makroekonominę naudą valstybėms narėms, kurią jos gautų modernizuodamos darbo rinkas, ir ragina Komisiją bei valstybes nares apsvarstyti galimybes taikyti konkrečias priemones, kad būtų stiprinama sėkminga bendra darbo rinka, pagrįsta laisvu darbuotojų judėjimu, veiksmingomis vienodomis sąlygomis ir didėjimo linkme vykdomos socialinės konvergencijos principu, taip pat šiuolaikine, tinkama ir įtraukia nacionalinio ir Europos lygmens imigracijos politika; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad tinkamai veikiančios vidaus darbo rinkos nebuvimas ir tvarus požiūris į imigraciją stabdo ES ekonomikos augimą; pabrėžia makroekonominę naudą valstybėms narėms, kurią jos gautų modernizuodamos darbo rinkas, ir ragina Komisiją bei valstybes nares apsvarstyti galimybes taikyti konkrečias priemones, kad būtų stiprinama sėkminga bendra darbo rinka, pagrįsta laisvu darbuotojų judėjimu, veiksmingomis vienodomis sąlygomis ir didėjimo linkme vykdomos socialinės konvergencijos principu, taip pat šiuolaikine, tinkama ir įtraukia nacionalinio ir Europos lygmens imigracijos politika;

| 26. | ragina Komisiją paaiškinti Parlamentui konkrečias priemones, kurių ji ketina imtis, kad sudarytų geresnes sąlygas pasiekti ir pasiektų savo tikslus stiprinti ekonomikos augimą ir didinti konkurencingumą; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją paaiškinti Parlamentui konkrečias priemones, kurių ji ketina imtis, kad sudarytų geresnes sąlygas pasiekti ir pasiektų savo tikslus stiprinti ekonomikos augimą ir didinti konkurencingumą;

| 27. | mano, kad apskritai ši metinė augimo apžvalga nepakankamai išsami ir joje nenustatytos priemonės užsibrėžtiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

27.

mano, kad apskritai ši metinė augimo apžvalga nepakankamai išsami ir joje nenustatytos priemonės užsibrėžtiems tikslams pasiekti;

| 28. | atkreipia dėmesį į įspėjimo mechanizmo ataskaitą; pažymi, kad ES ekonomikos vidaus disbalansas laipsniškai mažėja; taip pat atkreipia dėmesį į išorės disbalansą, įskaitant pernelyg didelį išorės perteklių ir eksporto rinkos dalių sumažėjimą daugumoje valstybių narių; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į įspėjimo mechanizmo ataskaitą; pažymi, kad ES ekonomikos vidaus disbalansas laipsniškai mažėja; taip pat atkreipia dėmesį į išorės disbalansą, įskaitant pernelyg didelį išorės perteklių ir eksporto rinkos dalių sumažėjimą daugumoje valstybių narių;

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad makroekonominio disbalanso procedūros paskirtis yra vengti neigiamo netinkamai suplanuotos nacionalinės politikos poveikio išplitimo į kitas euro zonos valstybes nares; nerimauja, kad Komisija, peržiūrėdama rezultatų suvestinę, nepakankamai atsižvelgia į tai, jog euro zona ir jos valstybės narės yra tarpusavyje priklausomos ir atviros ekonomikos šalys; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad makroekonominio disbalanso procedūros paskirtis yra vengti neigiamo netinkamai suplanuotos nacionalinės politikos poveikio išplitimo į kitas euro zonos valstybes nares; nerimauja, kad Komisija, peržiūrėdama rezultatų suvestinę, nepakankamai atsižvelgia į tai, jog euro zona ir jos valstybės narės yra tarpusavyje priklausomos ir atviros ekonomikos šalys;

| 30. | atkreipia dėmesį į Komisijos vertinimą, kad svarbus makroekonomikos disbalansas yra naikinamas; pažymi, kad, siekiant toliau stiprinti bendrą ES konkurencingumą, Komisija turi vertinti valstybės narės einamosios sąskaitos perteklių atsižvelgdama į likusias euro zonos valstybes; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į Komisijos vertinimą, kad svarbus makroekonomikos disbalansas yra naikinamas; pažymi, kad, siekiant toliau stiprinti bendrą ES konkurencingumą, Komisija turi vertinti valstybės narės einamosios sąskaitos perteklių atsižvelgdama į likusias euro zonos valstybes;

| 31. | reiškia susirūpinimą, kad dauguma valstybių narių vis dar praranda užimamas pasaulinės rinkos dalis, o jų grynųjų tarptautinių investicijų pozicijos yra labai neigiamos; apgailestauja dėl to, kad kitos svarbios priemonės, turinčios didelę įtaką konkurencingumui, pvz., vieneto kapitalo sąnaudos, dar neįtrauktos į makroekonominio disbalanso suvestinę, nepaisant nuolatinių Parlamento raginimų; |
| --- | --- |

31.

reiškia susirūpinimą, kad dauguma valstybių narių vis dar praranda užimamas pasaulinės rinkos dalis, o jų grynųjų tarptautinių investicijų pozicijos yra labai neigiamos; apgailestauja dėl to, kad kitos svarbios priemonės, turinčios didelę įtaką konkurencingumui, pvz., vieneto kapitalo sąnaudos, dar neįtrauktos į makroekonominio disbalanso suvestinę, nepaisant nuolatinių Parlamento raginimų;

| 32. | vis dar nerimauja, kad trūksta pažangos mažinant pernelyg aukštą privačiojo sektoriaus skolos lygį; pažymi, kad ši skola yra ne tik su finansiniu stabilumu susijusi problema, bet ir ES ekonomikos augimo ateities galimybių kliūtis; |
| --- | --- |

32.

vis dar nerimauja, kad trūksta pažangos mažinant pernelyg aukštą privačiojo sektoriaus skolos lygį; pažymi, kad ši skola yra ne tik su finansiniu stabilumu susijusi problema, bet ir ES ekonomikos augimo ateities galimybių kliūtis;

| 33. | pažymi, kad visai pelningumo kreivei ir toliau būdinga neįprastai žemų palūkanų normų padėtis vis labiau blogina ES piliečių galimybes privačiai taupyti ir atsidėti pensijoms; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad visai pelningumo kreivei ir toliau būdinga neįprastai žemų palūkanų normų padėtis vis labiau blogina ES piliečių galimybes privačiai taupyti ir atsidėti pensijoms;

| 34. | atkreipia dėmesį į pirmąjį Komisijos atliktą valstybių narių biudžeto planų projektų vertinimą; pabrėžia, kad tikrinant biudžeto planų projektus geriau vykdoma valstybių narių biudžeto padėties daugiašalė priežiūra ir stebėsena; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į pirmąjį Komisijos atliktą valstybių narių biudžeto planų projektų vertinimą; pabrėžia, kad tikrinant biudžeto planų projektus geriau vykdoma valstybių narių biudžeto padėties daugiašalė priežiūra ir stebėsena;

| 35. | yra susirūpinęs, kad tik dvi valstybės narės pasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus; ragina valstybes nares tęsti ir, jei reikia, didinti pastangas, nes tikslų nepasiekiančiose valstybėse narėse reikalingas ekonomikos augimui palankus konsolidavimas; |
| --- | --- |

35.

yra susirūpinęs, kad tik dvi valstybės narės pasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus; ragina valstybes nares tęsti ir, jei reikia, didinti pastangas, nes tikslų nepasiekiančiose valstybėse narėse reikalingas ekonomikos augimui palankus konsolidavimas;

| 36. | pabrėžia, kad Europos semestras neturi niekaip pakenkti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų išimtinėms teisėms; pabrėžia, kad reikėtų aiškiai atskirti ES ir valstybių narių kompetencijos sritis ir kad Europos Parlamentas yra Sąjungos lygmeniu atskaitinga institucija; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti tinkamą oficialų Europos Parlamento dalyvavimą visais Europos semestro proceso etapais, kad būtų didinamas demokratinis priimtų sprendimų teisėtumas; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad Europos semestras neturi niekaip pakenkti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų išimtinėms teisėms; pabrėžia, kad reikėtų aiškiai atskirti ES ir valstybių narių kompetencijos sritis ir kad Europos Parlamentas yra Sąjungos lygmeniu atskaitinga institucija; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti tinkamą oficialų Europos Parlamento dalyvavimą visais Europos semestro proceso etapais, kad būtų didinamas demokratinis priimtų sprendimų teisėtumas;

| 37. | pabrėžia būtinybę stiprinti svarbiausių euro zonos veikimo elementų, kaip antai Europos stabilumo mechanizmo, Euro grupės sprendimų ir finansinės paramos programų stebėjimo ir vertinimo, demokratinę atskaitomybę Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams; prašo Komisiją atlikti savo rekomendacijų ir dalyvavimo trejeto veikloje vidaus ex post vertinimą ir paskelbti jo rezultatus; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia būtinybę stiprinti svarbiausių euro zonos veikimo elementų, kaip antai Europos stabilumo mechanizmo, Euro grupės sprendimų ir finansinės paramos programų stebėjimo ir vertinimo, demokratinę atskaitomybę Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams; prašo Komisiją atlikti savo rekomendacijų ir dalyvavimo trejeto veikloje vidaus ex post vertinimą ir paskelbti jo rezultatus;

| 38. | pažymi, kad dėl finansų rinkų susiskaidymo trūksta finansavimo, taip pat didesnė finansavimo kaina, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir tai yra svarbiausia įvairių valstybių narių problema; mano, kad ECB turėtų išlaikyti aktyvų vaidmenį mažindamas susiskaidymą, ir mano, kad EIB gali toliau skatinti MVĮ finansavimą, verslumą, eksportą ir inovacijas – tai labai svarbūs veiksniai siekiant atgaivinti ekonomiką; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad dėl finansų rinkų susiskaidymo trūksta finansavimo, taip pat didesnė finansavimo kaina, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir tai yra svarbiausia įvairių valstybių narių problema; mano, kad ECB turėtų išlaikyti aktyvų vaidmenį mažindamas susiskaidymą, ir mano, kad EIB gali toliau skatinti MVĮ finansavimą, verslumą, eksportą ir inovacijas – tai labai svarbūs veiksniai siekiant atgaivinti ekonomiką;

ES biudžetas

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. metinė augimo apžvalga tik labai nedaug skiriasi nuo 2013 m. leidimo; taigi ir vėl apgailestauja dėl to, kad Komisija nepateikė naujų pasiūlymų, kokį vaidmenį ES biudžetas galėtų atlikti skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. metinė augimo apžvalga tik labai nedaug skiriasi nuo 2013 m. leidimo; taigi ir vėl apgailestauja dėl to, kad Komisija nepateikė naujų pasiūlymų, kokį vaidmenį ES biudžetas galėtų atlikti skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti;

| 40. | apgailestauja, kad Komisija nepateikė Parlamentui išsamios ataskaitos dėl 2012 m. birželio mėn. sudaryto Susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

40.

apgailestauja, kad Komisija nepateikė Parlamentui išsamios ataskaitos dėl 2012 m. birželio mėn. sudaryto Susitarimo dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo įgyvendinimo;

| 41. | ragina Komisiją pateikti reguliariai atnaujinamą naujų programų įgyvendinimo rezultatų suvestinę, pagal kurią būtų galima palyginti valstybių narių rezultatus ir priimti labiau informacija pagrįstus sprendimus dėl išlaidų prioritetų, atsižvelgiant į biudžeto valdymo institucijos pastebimas tendencijas; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją pateikti reguliariai atnaujinamą naujų programų įgyvendinimo rezultatų suvestinę, pagal kurią būtų galima palyginti valstybių narių rezultatus ir priimti labiau informacija pagrįstus sprendimus dėl išlaidų prioritetų, atsižvelgiant į biudžeto valdymo institucijos pastebimas tendencijas;

| 42. | pabrėžia tai, kad viena iš svarbiausių ES biudžeto problemų vis dar yra nedideli mokėjimų asignavimai ir labai griežta viršutinė mokėjimų riba, o tai daro itin neigiamą poveikį ekonomikos gaivinimui, nes pavėluoti mokėjimai visų pirma žalingi tiesioginiams paramos gavėjams; be to, pabrėžia, kad tokiu žemu mokėjimų lygiu, numatytu ES 2014 m. biudžete, apskritai visiškai prieštaraujama priemonėms, dėl kurių susitarė teisėkūros institucijos, siekdamos laikinai padidinti ES programoms pagal pasidalijamąjį valdymą skiriamo bendro ES finansavimo rodiklius tose valstybėse narėse, kurios susidūrė su rimtais finansinio stabilumo sunkumais arba kurioms tokie sunkumai gresia; atsižvelgdamas į įgyvendinimą primena, kad reikia užtikrinti tvarkingą mokėjimų vykdymą siekiant išvengti nenormalaus neįvykdytų įsipareigojimų perkėlimo į 2015 m. biudžetą ir šiuo požiūriu, jei reikia, pasinaudoti įvairiais lankstumo mechanizmais, nustatytais DFP reglamente; ketina toliau atidžiai stebėti bendrą mokėjimų padėtį, ypač susijusią su labai didele mokėjimų suma, kurios vis dar reikia norint užbaigti ankstesnės DFP programas; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia tai, kad viena iš svarbiausių ES biudžeto problemų vis dar yra nedideli mokėjimų asignavimai ir labai griežta viršutinė mokėjimų riba, o tai daro itin neigiamą poveikį ekonomikos gaivinimui, nes pavėluoti mokėjimai visų pirma žalingi tiesioginiams paramos gavėjams; be to, pabrėžia, kad tokiu žemu mokėjimų lygiu, numatytu ES 2014 m. biudžete, apskritai visiškai prieštaraujama priemonėms, dėl kurių susitarė teisėkūros institucijos, siekdamos laikinai padidinti ES programoms pagal pasidalijamąjį valdymą skiriamo bendro ES finansavimo rodiklius tose valstybėse narėse, kurios susidūrė su rimtais finansinio stabilumo sunkumais arba kurioms tokie sunkumai gresia; atsižvelgdamas į įgyvendinimą primena, kad reikia užtikrinti tvarkingą mokėjimų vykdymą siekiant išvengti nenormalaus neįvykdytų įsipareigojimų perkėlimo į 2015 m. biudžetą ir šiuo požiūriu, jei reikia, pasinaudoti įvairiais lankstumo mechanizmais, nustatytais DFP reglamente; ketina toliau atidžiai stebėti bendrą mokėjimų padėtį, ypač susijusią su labai didele mokėjimų suma, kurios vis dar reikia norint užbaigti ankstesnės DFP programas;

| 43. | dar kartą apgailestauja, kad valstybės narės savo įnašą į ES biudžetą ir toliau laiko koreguojamu pagal savo konsolidavimo pastangas, o tai lemia dirbtinai sumažintą ES biudžeto mokėjimų dydį; ragina Komisiją, vertinant valstybių narių biudžeto planus, visapusiškai atsižvelgti į šią pasikartojančią ir pavojingą tendenciją ir pasiūlyti konkrečius veiksmus jai pakeisti; |
| --- | --- |

43.

dar kartą apgailestauja, kad valstybės narės savo įnašą į ES biudžetą ir toliau laiko koreguojamu pagal savo konsolidavimo pastangas, o tai lemia dirbtinai sumažintą ES biudžeto mokėjimų dydį; ragina Komisiją, vertinant valstybių narių biudžeto planus, visapusiškai atsižvelgti į šią pasikartojančią ir pavojingą tendenciją ir pasiūlyti konkrečius veiksmus jai pakeisti;

| 44. | primena savo nuomonę, kad valstybių narių fiskalinė padėtis gali būti pagerinta taikant naują nuosavų išteklių, kuriais finansuojamas Sąjungos biudžetas, sistemą, kuri padėtų sumažinti bendrųjų nacionalinių pajamų įnašus ir taip valstybės narės galėtų įgyvendinti savo konsolidavimo siekius nekeldamos pavojaus ES galimybėms finansuoti investicijas į ekonomikos gaivinimo ir reformų priemones; taigi, pabrėžia, kokią reikšmę jis teikia naujajai aukšto lygio darbo grupei nuosavų išteklių klausimais, kuri turėtų atlikti tikrą ES finansavimo reformą; |
| --- | --- |

44.

primena savo nuomonę, kad valstybių narių fiskalinė padėtis gali būti pagerinta taikant naują nuosavų išteklių, kuriais finansuojamas Sąjungos biudžetas, sistemą, kuri padėtų sumažinti bendrųjų nacionalinių pajamų įnašus ir taip valstybės narės galėtų įgyvendinti savo konsolidavimo siekius nekeldamos pavojaus ES galimybėms finansuoti investicijas į ekonomikos gaivinimo ir reformų priemones; taigi, pabrėžia, kokią reikšmę jis teikia naujajai aukšto lygio darbo grupei nuosavų išteklių klausimais, kuri turėtų atlikti tikrą ES finansavimo reformą;

| 45. | primena, kad stipresnis ekonominis bendradarbiavimas turėtų būti vykdomas kartu taikant paskatomis pagrįstą mechanizmą; mano, kad bet koks papildomas finansavimas ar priemonės, kaip antai solidarumo mechanizmas, privalo sudaryti neatskiriamą ES biudžeto dalį, tačiau gali viršyti sutartas daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas; |
| --- | --- |

45.

primena, kad stipresnis ekonominis bendradarbiavimas turėtų būti vykdomas kartu taikant paskatomis pagrįstą mechanizmą; mano, kad bet koks papildomas finansavimas ar priemonės, kaip antai solidarumo mechanizmas, privalo sudaryti neatskiriamą ES biudžeto dalį, tačiau gali viršyti sutartas daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas;

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Europos Centriniam Bankui. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Europos Centriniam Bankui.

---

(1)  OL L 306, 2011 11 23, p. 12.

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

(3)  OL L 306, 2011 11 23, p. 8.

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 33.

(5)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

(6)  OL L 306, 2011 11 23, p. 1.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0036.

(8)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

(9)  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0447.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0205.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0593.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0597.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/24

---

P7_TA(2014)0129

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 145, 148, 152 straipsnius ir 153 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 145, 148, 152 straipsnius ir 153 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą dėl 2014 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2013)0800) ir į prie jo pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą dėl 2014 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2013)0800) ir į prie jo pridėtą bendros užimtumo ataskaitos projektą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. prioritetų įgyvendinimas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. prioritetų įgyvendinimas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens stiprinimas“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens stiprinimas“ (COM(2013)0690),

| — | atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai Nr. O-000122/2013 – B7-0524/2013 ir į susijusią 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai Nr. O-000122/2013 – B7-0524/2013 ir į susijusią 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją „Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai Nr. O-000120/2012 ir į susijusią 2012 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai Nr. O-000120/2012 ir į susijusią 2012 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682) ir į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją šiuo klausimu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 23 d. Komisijos komunikatą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (COM(2010)0682) ir į savo 2011 m. spalio 26 d. rezoliuciją šiuo klausimu (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758) ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758) ir į savo 2011 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (7),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083),

| — | atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai Nr. O-000057/2013 – B7-0207/2013 ir į susijusią 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Komisijai Nr. O-000057/2013 – B7-0207/2013 ir į susijusią 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą gerinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0091/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7–0091/2014),

| A. | kadangi, remiantis skaičiais, nuosmukis euro zonoje baigėsi 2013 m. antrajame ketvirtyje, tačiau metinis augimas euro zonoje šiais metais išliks silpnas, o nedarbo lygis tebėra labai aukštas; kadangi tvarus augimas turi būti gerokai labiau skatinamas, kad jį būtų galima laikyti ilgalaikiu atsigavimu, taip pat suteikti reikiamą postūmį, kad ES galėtų lengviau išspręsti socialinius ir ekonominius uždavinius; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis skaičiais, nuosmukis euro zonoje baigėsi 2013 m. antrajame ketvirtyje, tačiau metinis augimas euro zonoje šiais metais išliks silpnas, o nedarbo lygis tebėra labai aukštas; kadangi tvarus augimas turi būti gerokai labiau skatinamas, kad jį būtų galima laikyti ilgalaikiu atsigavimu, taip pat suteikti reikiamą postūmį, kad ES galėtų lengviau išspręsti socialinius ir ekonominius uždavinius;

| B. | kadangi nedarbas ES pasiekė susirūpinimą keliantį lygį 26,6 mln. žmonių neturi darbo ir kadangi ilgalaikis nedarbas išaugo daugelyje valstybių narių ir pasiekė aukščiausią lygį visoje ES; kadangi nedarbo augimas aiškiau juntamas tose šalyse, kurios vykdo esminę fiskalinę reformą; |
| --- | --- |

B.

kadangi nedarbas ES pasiekė susirūpinimą keliantį lygį 26,6 mln. žmonių neturi darbo ir kadangi ilgalaikis nedarbas išaugo daugelyje valstybių narių ir pasiekė aukščiausią lygį visoje ES; kadangi nedarbo augimas aiškiau juntamas tose šalyse, kurios vykdo esminę fiskalinę reformą;

| C. | kadangi jaunimo nedarbo rodikliai pasiekė precedento neturintį lygį, kuris ES lygmeniu siekia vidutiniškai 23 proc., ir kadangi kai kuriose valstybėse narėse 16–25 m. amžiaus jaunų žmonių nedarbo lygis yra didesnis kaip 50 proc.; kadangi jaunimo padėtis darbo rinkoje itin sunki, nes jauni žmonės, nepaisant jų išsilavinimo, dažnai tampa bedarbiais, tenkinasi nesaugiomis darbo sutartimis ar nemokama praktika arba emigruoja; kadangi 2011 m. valstybių narių ekonominiai nuostoliai, kurių turėta dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos, įvertinti 153 mlrd. EUR, o tai atitinka 1,2 proc. ES BVP; kadangi dėl darbo rinkos reguliavimo griežtumo kai kuriose valstybėse narėse trūksta lankstumo norint veiksmingai atlaikyti sukrėtimus; kadangi dabartiniais darbo rinkos teisės aktais kai kuriais atvejais gali būti neproporcingai ginami dirbantys asmenys ir daromas neigiamas poveikis jaunimo galimybėms įsidarbinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi jaunimo nedarbo rodikliai pasiekė precedento neturintį lygį, kuris ES lygmeniu siekia vidutiniškai 23 proc., ir kadangi kai kuriose valstybėse narėse 16–25 m. amžiaus jaunų žmonių nedarbo lygis yra didesnis kaip 50 proc.; kadangi jaunimo padėtis darbo rinkoje itin sunki, nes jauni žmonės, nepaisant jų išsilavinimo, dažnai tampa bedarbiais, tenkinasi nesaugiomis darbo sutartimis ar nemokama praktika arba emigruoja; kadangi 2011 m. valstybių narių ekonominiai nuostoliai, kurių turėta dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos, įvertinti 153 mlrd. EUR, o tai atitinka 1,2 proc. ES BVP; kadangi dėl darbo rinkos reguliavimo griežtumo kai kuriose valstybėse narėse trūksta lankstumo norint veiksmingai atlaikyti sukrėtimus; kadangi dabartiniais darbo rinkos teisės aktais kai kuriais atvejais gali būti neproporcingai ginami dirbantys asmenys ir daromas neigiamas poveikis jaunimo galimybėms įsidarbinti;

| D. | kadangi tai buvo giliausias ir ilgiausiai trukęs nuosmukis per pastaruosius 100 ekonomikos istorijos metų ir, nors katastrofos buvo išvengta, krizės padariniai bus juntami daug metų, net dešimtmečių; kadangi prie šių padarinių priskirtinas ir tebeaugantis ilgalaikis nedarbas, kuris gali sukelti struktūrinį nedarbą; kadangi toliau didėja darbo rinkos susiskaidymas, vidutinės namų ūkių pajamos daugelyje valstybių narių mažėja, o iš rodiklių matyti šiek tiek aukštesnio lygio ir gilesnių formų skurdo ir socialinės atskirties tendencija, įskaitant dirbančiųjų skurdą, per kelerius ateinančius metus; |
| --- | --- |

D.

kadangi tai buvo giliausias ir ilgiausiai trukęs nuosmukis per pastaruosius 100 ekonomikos istorijos metų ir, nors katastrofos buvo išvengta, krizės padariniai bus juntami daug metų, net dešimtmečių; kadangi prie šių padarinių priskirtinas ir tebeaugantis ilgalaikis nedarbas, kuris gali sukelti struktūrinį nedarbą; kadangi toliau didėja darbo rinkos susiskaidymas, vidutinės namų ūkių pajamos daugelyje valstybių narių mažėja, o iš rodiklių matyti šiek tiek aukštesnio lygio ir gilesnių formų skurdo ir socialinės atskirties tendencija, įskaitant dirbančiųjų skurdą, per kelerius ateinančius metus;

| E. | kadangi Tarptautinis valiutos fondas (TVF) neseniai pabrėžė, kad esama galimybių geriau ir progresyviau taikyti mokesčius ir tokiu būdu būtų galima sumažinti nelygybę ES; kadangi reikia perkelti mokesčių naštą nuo darbo ir pereiti prie kitų tvaraus apmokestinimo formų siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, pritraukti papildomų pajamų ir padidinti konsolidavimo veiksmų teisėtumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Tarptautinis valiutos fondas (TVF) neseniai pabrėžė, kad esama galimybių geriau ir progresyviau taikyti mokesčius ir tokiu būdu būtų galima sumažinti nelygybę ES; kadangi reikia perkelti mokesčių naštą nuo darbo ir pereiti prie kitų tvaraus apmokestinimo formų siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, pritraukti papildomų pajamų ir padidinti konsolidavimo veiksmų teisėtumą;

| F. | kadangi krizės poveikis lėmė precedento neturinčius ir didėjančius pagrindinių ir pakraščiuose esančių valstybių skirtumus produkcijos ir užimtumo srityse; kadangi pagrindinių ir pakraščiuose esančių valstybių nedarbo rodiklių skirtumas 2010 m. pasiekė 10 procentinių punktų, palyginti tik su 3,5 procentinio punkto 2000 m.; kadangi prognozuojama, kad skirtumas šiais metais pasieks aukščiausią tašką; |
| --- | --- |

F.

kadangi krizės poveikis lėmė precedento neturinčius ir didėjančius pagrindinių ir pakraščiuose esančių valstybių skirtumus produkcijos ir užimtumo srityse; kadangi pagrindinių ir pakraščiuose esančių valstybių nedarbo rodiklių skirtumas 2010 m. pasiekė 10 procentinių punktų, palyginti tik su 3,5 procentinio punkto 2000 m.; kadangi prognozuojama, kad skirtumas šiais metais pasieks aukščiausią tašką;

| G. | kadangi reikia toliau vykdyti ekonomikos augimui palankų ir diferencijuotą fiskalinį konsolidavimą siekiant ilguoju laikotarpiu užtikrinti gerovės valstybės bei viešųjų finansų tvarumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi reikia toliau vykdyti ekonomikos augimui palankų ir diferencijuotą fiskalinį konsolidavimą siekiant ilguoju laikotarpiu užtikrinti gerovės valstybės bei viešųjų finansų tvarumą;

| H. | kadangi ekonominio pagerėjimo ženklus reikia laikyti padrąsinimu toliau ryžtingai dėti pastangas, pagrindinį dėmesį skiriant ekonomikos augimui ir užimtumui, kad būtų toliau vykdomos reformų programos, kuriomis siekiama didinti konkurencingumą ir užtikrinti ilgalaikį atsigavimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi ekonominio pagerėjimo ženklus reikia laikyti padrąsinimu toliau ryžtingai dėti pastangas, pagrindinį dėmesį skiriant ekonomikos augimui ir užimtumui, kad būtų toliau vykdomos reformų programos, kuriomis siekiama didinti konkurencingumą ir užtikrinti ilgalaikį atsigavimą;

| I. | kadangi klaidos Komisijos ekonomikos prognozėse dėl ekonomikos augimo ir užimtumo per praėjusius metus rodo, kad reikalingas geresnis prognozavimo modelis ir krizės įveikimo strategija; kadangi fiskalinio konsolidavimo tempas sulėtėjo; kadangi darbo vietos euro zonoje iki šiol kuriamos vangiai; kadangi, Eurostato duomenimis, infliacija euro zonoje yra mažesnė nei ECB tiksliniai rodikliai; |
| --- | --- |

I.

kadangi klaidos Komisijos ekonomikos prognozėse dėl ekonomikos augimo ir užimtumo per praėjusius metus rodo, kad reikalingas geresnis prognozavimo modelis ir krizės įveikimo strategija; kadangi fiskalinio konsolidavimo tempas sulėtėjo; kadangi darbo vietos euro zonoje iki šiol kuriamos vangiai; kadangi, Eurostato duomenimis, infliacija euro zonoje yra mažesnė nei ECB tiksliniai rodikliai;

| J. | kadangi dėl demografinės raidos nacionaliniai biudžetai ir pensijų sistemos patiria sunkumų; kadangi ir toliau ilgėja tikėtina gyvenimo trukmė; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl demografinės raidos nacionaliniai biudžetai ir pensijų sistemos patiria sunkumų; kadangi ir toliau ilgėja tikėtina gyvenimo trukmė;

| K. | kadangi reikia atsižvelgti į tikėtinos gyvenimo trukmės rodiklį siekiant užtikrinti pensijų sistemų tvarumą; |
| --- | --- |

K.

kadangi reikia atsižvelgti į tikėtinos gyvenimo trukmės rodiklį siekiant užtikrinti pensijų sistemų tvarumą;

| L. | kadangi dėmesys tempui ir intensyvumui vykdant struktūrines reformas valstybėse narėse yra nevienodas, pakraščiuose esančios valstybės yra daug reiklesnės nei pagrindinės šalys; kadangi visos valstybės narės turėtų išlaikyti tą patį tempą ir vykdyti reikiamas struktūrines reformas, kad būtų skatinamas tvarus ir suderintas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėmesys tempui ir intensyvumui vykdant struktūrines reformas valstybėse narėse yra nevienodas, pakraščiuose esančios valstybės yra daug reiklesnės nei pagrindinės šalys; kadangi visos valstybės narės turėtų išlaikyti tą patį tempą ir vykdyti reikiamas struktūrines reformas, kad būtų skatinamas tvarus ir suderintas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas;

| M. | kadangi visos valstybės narės turi pagerinti savo veiklos rezultatus ir konkurencingumą, o tikra problema, su kuria šiuo metu susiduria euro zona, yra didėjantys valstybių narių socialiniai ir ekonominiai skirtumai; kadangi visos valstybės narės yra suinteresuotos užtikrinti, kad užimtumo ir socialinės problemos būtų sprendžiamos laiku ir veiksmingai siekiant užkirsti kelią ekonominės padėties blogėjimui; |
| --- | --- |

M.

kadangi visos valstybės narės turi pagerinti savo veiklos rezultatus ir konkurencingumą, o tikra problema, su kuria šiuo metu susiduria euro zona, yra didėjantys valstybių narių socialiniai ir ekonominiai skirtumai; kadangi visos valstybės narės yra suinteresuotos užtikrinti, kad užimtumo ir socialinės problemos būtų sprendžiamos laiku ir veiksmingai siekiant užkirsti kelią ekonominės padėties blogėjimui;

| N. | kadangi investicijos į švietimą ir mokymus, mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurios yra labai svarbios ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, ES vis dar yra mažesnės nei pagrindinėse jos ekonomikos partnerėse ir konkurentėse visame pasaulyje; kadangi pelningos investicijos šiose srityse yra būtinos siekiant tvariai įveikti krizę; |
| --- | --- |

N.

kadangi investicijos į švietimą ir mokymus, mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurios yra labai svarbios ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, ES vis dar yra mažesnės nei pagrindinėse jos ekonomikos partnerėse ir konkurentėse visame pasaulyje; kadangi pelningos investicijos šiose srityse yra būtinos siekiant tvariai įveikti krizę;

| O. | kadangi valstybių narių prioritetas turėtų būti parama verslininkams; |
| --- | --- |

O.

kadangi valstybių narių prioritetas turėtų būti parama verslininkams;

| P. | kadangi nuoseklus politikos priemonių derinys, apimantis makroekonominę politiką, struktūrinę politiką, patikimas darbo rinkos institucijas, nesuskaidytas darbo rinkas, kolektyvines derybas ir atitinkamais ištekliais grindžiamas socialinės apsaugos sistemas, yra būtinas siekiant įveikti ciklinius svyravimus; kadangi greitos reintegracijos į darbo rinką sistema ir papildomos priemonės, grindžiamos užimtumo lankstumo ir saugumo principu, yra taip pat svarbios siekiant įveikti ciklinius svyravimus; |
| --- | --- |

P.

kadangi nuoseklus politikos priemonių derinys, apimantis makroekonominę politiką, struktūrinę politiką, patikimas darbo rinkos institucijas, nesuskaidytas darbo rinkas, kolektyvines derybas ir atitinkamais ištekliais grindžiamas socialinės apsaugos sistemas, yra būtinas siekiant įveikti ciklinius svyravimus; kadangi greitos reintegracijos į darbo rinką sistema ir papildomos priemonės, grindžiamos užimtumo lankstumo ir saugumo principu, yra taip pat svarbios siekiant įveikti ciklinius svyravimus;

| Q. | kadangi skurdo lygis nuo 2007 m. didėjo ir šiuo metu 24,2 proc. ES gyventojų susiduria su skurdo ar socialinės atskirties pavojumi; kadangi išlaidos socialinei apsaugai sumažėjo beveik visose valstybėse narėse ir kadangi Socialinės apsaugos komitetas (SAK) įspėja apie didėjantį skurdžias pajamas turinčių žmonių, skurstančių vaikų, nepatenkintų sveikatos priežiūros poreikių, nepatenkintų didelį materialinį nepriteklių ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų skaičių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi skurdo lygis nuo 2007 m. didėjo ir šiuo metu 24,2 proc. ES gyventojų susiduria su skurdo ar socialinės atskirties pavojumi; kadangi išlaidos socialinei apsaugai sumažėjo beveik visose valstybėse narėse ir kadangi Socialinės apsaugos komitetas (SAK) įspėja apie didėjantį skurdžias pajamas turinčių žmonių, skurstančių vaikų, nepatenkintų sveikatos priežiūros poreikių, nepatenkintų didelį materialinį nepriteklių ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų skaičių;

| R. | kadangi Europos Sąjungai nepavyksta įgyvendinti beveik nė vieno strategijos „Europa 2020“ tikslo, ir valstybių narių pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų yra nuvilianti; kadangi 2013 m. nacionalinėse reformų programose nustatytų įsipareigojimų nepakanka norint įgyvendinti daugelį ES lygmens tikslų; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Sąjungai nepavyksta įgyvendinti beveik nė vieno strategijos „Europa 2020“ tikslo, ir valstybių narių pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų yra nuvilianti; kadangi 2013 m. nacionalinėse reformų programose nustatytų įsipareigojimų nepakanka norint įgyvendinti daugelį ES lygmens tikslų;

| S. | kadangi būtina skatinti visų Europos semestre dalyvaujančių veikėjų demokratinę atskaitomybę, atsakomybę ir teisėtumą; kadangi šiame procese labai svarbus tinkamas Parlamento dalyvavimas; kadangi nacionaliniai parlamentai yra piliečių įgytų ir suteiktų teisių atstovai ir užtikrintojai; kadangi imant įgyvendinti Europos semestrą turėtų būti visiškai paisoma išimtinių nacionalinių parlamentų teisių; |
| --- | --- |

S.

kadangi būtina skatinti visų Europos semestre dalyvaujančių veikėjų demokratinę atskaitomybę, atsakomybę ir teisėtumą; kadangi šiame procese labai svarbus tinkamas Parlamento dalyvavimas; kadangi nacionaliniai parlamentai yra piliečių įgytų ir suteiktų teisių atstovai ir užtikrintojai; kadangi imant įgyvendinti Europos semestrą turėtų būti visiškai paisoma išimtinių nacionalinių parlamentų teisių;

| T. | kadangi susitarimuose neužtikrinama, kad Europos Vadovų Taryba, prieš kasmet patvirtindama Komisijos metinėje augimo apžvalgoje siūlomus prioritetus, atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

T.

kadangi susitarimuose neužtikrinama, kad Europos Vadovų Taryba, prieš kasmet patvirtindama Komisijos metinėje augimo apžvalgoje siūlomus prioritetus, atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją;

| U. | kadangi 2014 m. sausio 20–22 d. Parlamentas surengė aukšto lygio susitikimą su nacionalinių parlamentų atstovais (Europos parlamentų savaitė) 2014 m. metinei augimo apžvalgai, įskaitant jos užimtumo ir socialinius aspektus, aptarti; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2014 m. sausio 20–22 d. Parlamentas surengė aukšto lygio susitikimą su nacionalinių parlamentų atstovais (Europos parlamentų savaitė) 2014 m. metinei augimo apžvalgai, įskaitant jos užimtumo ir socialinius aspektus, aptarti;

Socialiniai rodikliai

| 1. | palankiai vertina tai, kad šiais metais pirmą kartą bendros užimtumo ataskaitos, pridėtos prie metinės augimo apžvalgos (MAA), projekte pateikiama užimtumo ir socialinės politikos rezultatų suvestinė, kuri padės sustiprinti pokyčių užimtumo ir socialinėje srityje stebėseną kaip makroekonominės priežiūros pagal Europos semestrą dalį; mano, jog tai turėtų įtakos Europos semestro politikos gairėms siekiant stiprinti Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinį matmenį, nes tai yra ne tik pageidautina, bet ir būtina siekiant įveikti krizę ir išvengti didelių socialinių ir ekonominių skirtumų euro zonoje taip padidinant jos tvarumą; išreiškia didelį susirūpinimą dėl riboto Europos Parlamento vaidmens Europos semestre; apgailestauja dėl to, kad Komisijos ir Tarybos pažanga ekonominės politikos gairių demokratinės priežiūros stiprinimo srityje buvo nedidelė; mano, kad pagal galiojančias Sutartis SESV 136 straipsniu Tarybai leidžiama remiantis Komisijos rekomendacija ir tik valstybių narių, kurių valiuta yra euro, balsavimu priimti euro zonos šalims privalomas ekonominės politikos gaires įgyvendinant Europos semestrą; pabrėžia, kad skatinamasis mechanizmas padėtų sustiprinti privalomą ekonominės politikos koordinavimo pobūdį; ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą, kad Parlamentas būtų įtrauktas į metinės augimo apžvalgos ir ekonominės politikos ir užimtumo gairių rengimą ir tvirtinimą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad šiais metais pirmą kartą bendros užimtumo ataskaitos, pridėtos prie metinės augimo apžvalgos (MAA), projekte pateikiama užimtumo ir socialinės politikos rezultatų suvestinė, kuri padės sustiprinti pokyčių užimtumo ir socialinėje srityje stebėseną kaip makroekonominės priežiūros pagal Europos semestrą dalį; mano, jog tai turėtų įtakos Europos semestro politikos gairėms siekiant stiprinti Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinį matmenį, nes tai yra ne tik pageidautina, bet ir būtina siekiant įveikti krizę ir išvengti didelių socialinių ir ekonominių skirtumų euro zonoje taip padidinant jos tvarumą; išreiškia didelį susirūpinimą dėl riboto Europos Parlamento vaidmens Europos semestre; apgailestauja dėl to, kad Komisijos ir Tarybos pažanga ekonominės politikos gairių demokratinės priežiūros stiprinimo srityje buvo nedidelė; mano, kad pagal galiojančias Sutartis SESV 136 straipsniu Tarybai leidžiama remiantis Komisijos rekomendacija ir tik valstybių narių, kurių valiuta yra euro, balsavimu priimti euro zonos šalims privalomas ekonominės politikos gaires įgyvendinant Europos semestrą; pabrėžia, kad skatinamasis mechanizmas padėtų sustiprinti privalomą ekonominės politikos koordinavimo pobūdį; ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą, kad Parlamentas būtų įtrauktas į metinės augimo apžvalgos ir ekonominės politikos ir užimtumo gairių rengimą ir tvirtinimą;

| 2. | pabrėžia, kad socialiniai ir ekonominiai prioritetai, dėl kurių susitarta strategijoje „Europa 2020“, yra tarpusavyje labai susiję; mano, kad nestiprinant ir neužtikrinant EPS socialinio aspekto negalima pasiekti ekonominio tvarumo ir makroekonominės pusiausvyros nei vidutiniu, nei ilguoju laikotarpiu; mano, kad socialiniai ir ekonominiai aspektai Sąjungoje yra dvi tos pačios monetos pusės ir jie visi atlieka svarbų vaidmenį ES vystymosi srityje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad socialiniai ir ekonominiai prioritetai, dėl kurių susitarta strategijoje „Europa 2020“, yra tarpusavyje labai susiję; mano, kad nestiprinant ir neužtikrinant EPS socialinio aspekto negalima pasiekti ekonominio tvarumo ir makroekonominės pusiausvyros nei vidutiniu, nei ilguoju laikotarpiu; mano, kad socialiniai ir ekonominiai aspektai Sąjungoje yra dvi tos pačios monetos pusės ir jie visi atlieka svarbų vaidmenį ES vystymosi srityje;

| 3. | vis dėlto pažymi, kad šie rodikliai nebuvo nustatyti kaip privalomi, priešingai nei makroekonominių disbalansų procedūros rezultatų suvestinė; prašo Komisiją ir valstybes nares įvertinti šią padėtį atsižvelgiant į didėjančius socialinius ir užimtumo skirtumus ES; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto pažymi, kad šie rodikliai nebuvo nustatyti kaip privalomi, priešingai nei makroekonominių disbalansų procedūros rezultatų suvestinė; prašo Komisiją ir valstybes nares įvertinti šią padėtį atsižvelgiant į didėjančius socialinius ir užimtumo skirtumus ES;

| 4. | apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyti užimtumo ir socialiniai rodikliai nėra pakankami, kad jais būtų visapusiškai atsižvelgta į valstybių narių padėtį užimtumo ir socialinėje srityje; ragina į suvestinę įtraukti papildomus rodiklius, visų pirma vaikų skurdo lygio, galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas, benamystės rodiklius ir tinkamo darbo indeksą, kad būtų galima tinkamai įvertinti socialinę padėtį valstybėse narėse; mano, jog šie rodikliai turėtų būti nuolat peržiūrimi pasikonsultavus su Europos Parlamentu; atkreipia dėmesį į tai, kad susitarimuose neužtikrinama, kad Europos Vadovų Taryba, prieš kasmet patvirtindama Komisijos metinėje augimo apžvalgoje siūlomus prioritetus, atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyti užimtumo ir socialiniai rodikliai nėra pakankami, kad jais būtų visapusiškai atsižvelgta į valstybių narių padėtį užimtumo ir socialinėje srityje; ragina į suvestinę įtraukti papildomus rodiklius, visų pirma vaikų skurdo lygio, galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas, benamystės rodiklius ir tinkamo darbo indeksą, kad būtų galima tinkamai įvertinti socialinę padėtį valstybėse narėse; mano, jog šie rodikliai turėtų būti nuolat peržiūrimi pasikonsultavus su Europos Parlamentu; atkreipia dėmesį į tai, kad susitarimuose neužtikrinama, kad Europos Vadovų Taryba, prieš kasmet patvirtindama Komisijos metinėje augimo apžvalgoje siūlomus prioritetus, atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją;

Euro grupės užimtumo ir socialinių reikalų ministrų susitikimai

| 5. | pabrėžia, kad svarbu prieš euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimus surengti Euro grupės užimtumo ir socialinių reikalų ministrų susitikimą; mano, jog bendri posėdžiai siekiant suderintos EPSCO ir ECOFIN tarybų pozicijos yra tiek pat svarbūs, kad būtų užtikrinta, kad socialiniai ir užimtumo klausimai būtų visapusiškai sprendžiami diskusijose ir euro zonos valdžios institucijoms priimant sprendimus, taip pat kad būtų prisidėta rengiant euro zonos valstybių vadovų ir vyriausybių susitikimus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad svarbu prieš euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimus surengti Euro grupės užimtumo ir socialinių reikalų ministrų susitikimą; mano, jog bendri posėdžiai siekiant suderintos EPSCO ir ECOFIN tarybų pozicijos yra tiek pat svarbūs, kad būtų užtikrinta, kad socialiniai ir užimtumo klausimai būtų visapusiškai sprendžiami diskusijose ir euro zonos valdžios institucijoms priimant sprendimus, taip pat kad būtų prisidėta rengiant euro zonos valstybių vadovų ir vyriausybių susitikimus;

Poreikis pakartotinai skatinti vidaus paklausą ir kurti kokybiškas darbo vietas užtikrinant pelningas investicijas ir didesnį našumą

Investicijų ir našumo ES didinimo paktas

| 6. | pažymi, kad, nors struktūrinės reformos gali būti naudingos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant paskatinti ES vidaus paklausą, Komisija ir Taryba turi padidinti investicijas, kuriomis siekiama tvaraus augimo ir kokybiškų darbo vietų kūrimo trumpuoju laikotarpiu ir geresnių rezultatų vidutinės trukmės laikotarpiu; pažymi, kad pagrindiniai tikslai jau apibrėžti strategijoje „Europa 2020“ ir Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuris pasiektas 2012 m. birželio mėn., tačiau finansavimas turi būti intensyvesnis; todėl ragina valstybes nares siekiant gerokai pagerinti trumpalaikę ekonominę padėtį ir padėtį valstybių narių darbo rinkose parengti investicinį paketą, kaip nurodyta 2013 m. rugsėjo 11 d. Parlamento rezoliucijoje dėl galimų jaunimo nedarbo problemos sprendimo būdų (10); |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad, nors struktūrinės reformos gali būti naudingos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant paskatinti ES vidaus paklausą, Komisija ir Taryba turi padidinti investicijas, kuriomis siekiama tvaraus augimo ir kokybiškų darbo vietų kūrimo trumpuoju laikotarpiu ir geresnių rezultatų vidutinės trukmės laikotarpiu; pažymi, kad pagrindiniai tikslai jau apibrėžti strategijoje „Europa 2020“ ir Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuris pasiektas 2012 m. birželio mėn., tačiau finansavimas turi būti intensyvesnis; todėl ragina valstybes nares siekiant gerokai pagerinti trumpalaikę ekonominę padėtį ir padėtį valstybių narių darbo rinkose parengti investicinį paketą, kaip nurodyta 2013 m. rugsėjo 11 d. Parlamento rezoliucijoje dėl galimų jaunimo nedarbo problemos sprendimo būdų (10);

| 7. | pabrėžia, kad ES konkurencingumas bus padidintas visų pirma dėl našumą didinančių investicijų į švietimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, nuolatines naujoves, tolesnį skaitmenizavimą ir debesijos kompiuterijos paslaugas; mano, kad tai yra skatinamoji jėga, dėl kurios ES galėtų tapti pageidaujama pasaulinių bendrovių įsikūrimo vieta, didelės pridėtinės vertės produktų ir paslaugų eksportuotoja ir aukštos kokybės darbo vietų kūrėja; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ES konkurencingumas bus padidintas visų pirma dėl našumą didinančių investicijų į švietimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, nuolatines naujoves, tolesnį skaitmenizavimą ir debesijos kompiuterijos paslaugas; mano, kad tai yra skatinamoji jėga, dėl kurios ES galėtų tapti pageidaujama pasaulinių bendrovių įsikūrimo vieta, didelės pridėtinės vertės produktų ir paslaugų eksportuotoja ir aukštos kokybės darbo vietų kūrėja;

| 8. | yra susirūpinęs dėl to, kad daugiau kaip 20 valstybių narių santykinai sumažino išlaidas švietimui (skaičiuojant procentine BVP dalimi), todėl kyla pavojus augimo galimybėms ir konkurencingumui, kurie nukenčia dėl faktinės darbuotojų kvalifikacijos neatitikimo darbo rinkos poreikiams; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl tokių investicijų mažinimo padidės ES struktūrinis silpnumas, kadangi vis auga labai kvalifikuotų darbuotojų poreikis ir daugelyje valstybių narių didelę darbo jėgos dalį šiuo metu sudaro žemos kvalifikacijos darbuotojai; įspėja, kad, Eurostato duomenimis, 2011 m. ES 27 skurdas grėsė beveik pusei visų vaikų, kurių tėvų išsilavinimo lygis žemas, palyginti su 22 proc. vaikų, gyvenančių su tėvais, kurių išsilavinimo lygis vidutinis, ir 7 proc. vaikų, kurių išsilavinimo lygis aukštas: didžiausius skirtumus Eurostatas nustatė Rumunijoje (skurdas grėsė 78 proc. vaikų, kurių šeimos narių išsilavinimo lygis žemas, palyginti su 2 proc. vaikų, kurių šeimos narių išsilavinimo lygis aukštas), Čekijoje (76 proc. ir 5 proc.), Slovakijoje (77 proc. ir 7 proc.), Bulgarijoje (71 proc. ir 2 proc.) ir Vengrijoje (68 proc. ir 3 proc.); |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinęs dėl to, kad daugiau kaip 20 valstybių narių santykinai sumažino išlaidas švietimui (skaičiuojant procentine BVP dalimi), todėl kyla pavojus augimo galimybėms ir konkurencingumui, kurie nukenčia dėl faktinės darbuotojų kvalifikacijos neatitikimo darbo rinkos poreikiams; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl tokių investicijų mažinimo padidės ES struktūrinis silpnumas, kadangi vis auga labai kvalifikuotų darbuotojų poreikis ir daugelyje valstybių narių didelę darbo jėgos dalį šiuo metu sudaro žemos kvalifikacijos darbuotojai; įspėja, kad, Eurostato duomenimis, 2011 m. ES 27 skurdas grėsė beveik pusei visų vaikų, kurių tėvų išsilavinimo lygis žemas, palyginti su 22 proc. vaikų, gyvenančių su tėvais, kurių išsilavinimo lygis vidutinis, ir 7 proc. vaikų, kurių išsilavinimo lygis aukštas: didžiausius skirtumus Eurostatas nustatė Rumunijoje (skurdas grėsė 78 proc. vaikų, kurių šeimos narių išsilavinimo lygis žemas, palyginti su 2 proc. vaikų, kurių šeimos narių išsilavinimo lygis aukštas), Čekijoje (76 proc. ir 5 proc.), Slovakijoje (77 proc. ir 7 proc.), Bulgarijoje (71 proc. ir 2 proc.) ir Vengrijoje (68 proc. ir 3 proc.);

| 9. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. MAA Komisija ragina valstybes nares apsaugoti arba skatinti ilgalaikes investicijas į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, energetiką ir su klimato kaita susijusius veiksmus; tačiau mano, kad to nepakanka, kad valstybės narės su jau ribotais biudžetais pasiektų šį tikslą; ragina Komisiją parengti planą, kuris padėtų toms valstybėms narėms užtikrinti pelningas investicijas į, pvz., švietimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kadangi šie sektoriai gali užtikrinti augimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. MAA Komisija ragina valstybes nares apsaugoti arba skatinti ilgalaikes investicijas į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, energetiką ir su klimato kaita susijusius veiksmus; tačiau mano, kad to nepakanka, kad valstybės narės su jau ribotais biudžetais pasiektų šį tikslą; ragina Komisiją parengti planą, kuris padėtų toms valstybėms narėms užtikrinti pelningas investicijas į, pvz., švietimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kadangi šie sektoriai gali užtikrinti augimą ir užimtumą;

Europos fondai

| 10. | pažymi, kad esant didžiuliams fiskaliniams suvaržymams ir sumažėjusiems privačiojo sektoriaus skolinimo pajėgumams, Europos fondai yra pagrindinis valstybių narių turimas svertas, kuriuo galima skatinti ekonomiką ir pasiekti augimo bei užimtumo tikslus, nustatytus strategijoje „Europa 2020“; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad esant didžiuliams fiskaliniams suvaržymams ir sumažėjusiems privačiojo sektoriaus skolinimo pajėgumams, Europos fondai yra pagrindinis valstybių narių turimas svertas, kuriuo galima skatinti ekonomiką ir pasiekti augimo bei užimtumo tikslus, nustatytus strategijoje „Europa 2020“;

| 11. | mano, kad sanglaudos politika yra labai svarbi padedant mažinti vidinio konkurencingumo skirtumus ir struktūrinį disbalansą; ragina Komisiją kuo skubiau perskirstyti nepanaudotas struktūrines lėšas jaunimo užimtumo programų ir MVĮ naudai; ragina Komisiją surasti specialius sprendimus toms valstybėms narėms, kuriose nedarbo rodikliai yra itin aukšti ir kurios bus priverstos grąžinti ES lėšas dėl problemų, susijusių su bendru finansavimu; |
| --- | --- |

11.

mano, kad sanglaudos politika yra labai svarbi padedant mažinti vidinio konkurencingumo skirtumus ir struktūrinį disbalansą; ragina Komisiją kuo skubiau perskirstyti nepanaudotas struktūrines lėšas jaunimo užimtumo programų ir MVĮ naudai; ragina Komisiją surasti specialius sprendimus toms valstybėms narėms, kuriose nedarbo rodikliai yra itin aukšti ir kurios bus priverstos grąžinti ES lėšas dėl problemų, susijusių su bendru finansavimu;

| 12. | ragina Komisiją taikyti išankstinio pristatymo principą toms lėšoms, kurios itin svarbios atsigavimui po krizės, pvz., lėšoms, kurios 2014–2020 m. laikotarpiu bus skiriamos Europos socialinio fondo programoms, atidžiai stebint nepageidaujamą tokio lėšų skyrimo poveikį, pvz., automatinio įsipareigojimo panaikinimo riziką, ir poveikį valstybių narių, kurioms būdingi aukščiausi nedarbo rodikliai ir kurios įgyvendina griežto fiskalinio konsolidavimo procesą, visų pirma programoms, kurios skirtos ekonomikos augimui, užimtumui ir strateginėms investicijoms skatinti, mokėjimo modeliams; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją taikyti išankstinio pristatymo principą toms lėšoms, kurios itin svarbios atsigavimui po krizės, pvz., lėšoms, kurios 2014–2020 m. laikotarpiu bus skiriamos Europos socialinio fondo programoms, atidžiai stebint nepageidaujamą tokio lėšų skyrimo poveikį, pvz., automatinio įsipareigojimo panaikinimo riziką, ir poveikį valstybių narių, kurioms būdingi aukščiausi nedarbo rodikliai ir kurios įgyvendina griežto fiskalinio konsolidavimo procesą, visų pirma programoms, kurios skirtos ekonomikos augimui, užimtumui ir strateginėms investicijoms skatinti, mokėjimo modeliams;

| 13. | mano, kad mažiausiai 25 proc. nacionalinių sanglaudos fondų lėšų turėtų būti naudojama konkrečioms Europos socialinio fondo programoms tose valstybėse narėse, kuriose yra aukščiausi nedarbo ir skurdo rodikliai; |
| --- | --- |

13.

mano, kad mažiausiai 25 proc. nacionalinių sanglaudos fondų lėšų turėtų būti naudojama konkrečioms Europos socialinio fondo programoms tose valstybėse narėse, kuriose yra aukščiausi nedarbo ir skurdo rodikliai;

Kokybiškos darbo vietos ir tinkamas darbo užmokestis našumui didinti

| 14. | ragina užtikrinti, kad darbo rinkos taptų labiau prisitaikančios ir dinamiškos, gebėtų prisitaikyti prie ekonominės padėties trukdžių, kad dėl jų netektų atleisti darbuotojų ir pernelyg koreguoti darbo užmokestį; primena, kad labai sumenko daugelio ES darbuotojų perkamoji galia, sumažėjo namų ūkio pajamos ir vidaus paklausa, todėl toliau didėja nedarbas ir socialinė atskirtis, ypač labiausiai nuo krizės nukentėjusiose valstybės narėse; atkreipia dėmesį į tai, kad darbo sąnaudų mažinimas, kuris perkeliamas tiesiogiai į darbo užmokestį arba atlyginimus, negali būti laikomas vienintele konkurencingumo užtikrinimo strategija; pažymi, kad komunikate dėl 2014 m. metinės augimo apžvalgos pabrėžiama, jog pagrindinės šalys, turinčios reikiamą veikimo laisvę, galėtų padidinti darbo užmokestį, nes tai vienas iš išlaidų didinimo būdų; ragina parengti plačių užmojų rekomendacijas siekiant skatinti labiau suderintą ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą euro zonoje; |
| --- | --- |

14.

ragina užtikrinti, kad darbo rinkos taptų labiau prisitaikančios ir dinamiškos, gebėtų prisitaikyti prie ekonominės padėties trukdžių, kad dėl jų netektų atleisti darbuotojų ir pernelyg koreguoti darbo užmokestį; primena, kad labai sumenko daugelio ES darbuotojų perkamoji galia, sumažėjo namų ūkio pajamos ir vidaus paklausa, todėl toliau didėja nedarbas ir socialinė atskirtis, ypač labiausiai nuo krizės nukentėjusiose valstybės narėse; atkreipia dėmesį į tai, kad darbo sąnaudų mažinimas, kuris perkeliamas tiesiogiai į darbo užmokestį arba atlyginimus, negali būti laikomas vienintele konkurencingumo užtikrinimo strategija; pažymi, kad komunikate dėl 2014 m. metinės augimo apžvalgos pabrėžiama, jog pagrindinės šalys, turinčios reikiamą veikimo laisvę, galėtų padidinti darbo užmokestį, nes tai vienas iš išlaidų didinimo būdų; ragina parengti plačių užmojų rekomendacijas siekiant skatinti labiau suderintą ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą euro zonoje;

| 15. | pažymi, kad Komisija savo 2014 m. bendros užimtumo ataskaitos projekte nurodo, jog darbo sąnaudų produkcijos vienetui ir darbo užmokesčio mažinimas lėmė kainų pokyčius iš dalies dėl to, kad tuo pačiu metu išaugo netiesioginiai mokesčiai ir administruojamos kainos; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad Komisija savo 2014 m. bendros užimtumo ataskaitos projekte nurodo, jog darbo sąnaudų produkcijos vienetui ir darbo užmokesčio mažinimas lėmė kainų pokyčius iš dalies dėl to, kad tuo pačiu metu išaugo netiesioginiai mokesčiai ir administruojamos kainos;

| 16. | pažymi, kad deramas darbas ir tinkamas darbo užmokestis svarbūs ne tik dėl socialinės sanglaudos ir teisingumo visuomenėje, bet ir siekiant išlaikyti stiprią ekonomiką; ragina Komisiją ir valstybes nares, vadovaujantis atitinkamomis kompetencijomis, pasiūlyti priemones, kuriomis būtų galima įveikti nelygybę ir užtikrinti tinkamą darbo užmokestį; ragina valstybes nares kovoti su dirbančiųjų skurdu įgyvendinant darbo rinkos politikos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti deramus darbuotojų atlyginimus; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad deramas darbas ir tinkamas darbo užmokestis svarbūs ne tik dėl socialinės sanglaudos ir teisingumo visuomenėje, bet ir siekiant išlaikyti stiprią ekonomiką; ragina Komisiją ir valstybes nares, vadovaujantis atitinkamomis kompetencijomis, pasiūlyti priemones, kuriomis būtų galima įveikti nelygybę ir užtikrinti tinkamą darbo užmokestį; ragina valstybes nares kovoti su dirbančiųjų skurdu įgyvendinant darbo rinkos politikos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti deramus darbuotojų atlyginimus;

| 17. | pažymi, kad moterys yra darbo vietų kūrimo Europoje varomoji jėga ir kad turi būti dedama daugiau pastangų, kad geriau įgyvendinant lyčių lygybės politiką ir veiksmingiau panaudojant šiam tikslui ES lėšas būtų visiškai išnaudotas produktyvus moterų darbo jėgos potencialas; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad moterys yra darbo vietų kūrimo Europoje varomoji jėga ir kad turi būti dedama daugiau pastangų, kad geriau įgyvendinant lyčių lygybės politiką ir veiksmingiau panaudojant šiam tikslui ES lėšas būtų visiškai išnaudotas produktyvus moterų darbo jėgos potencialas;

| 18. | pabrėžia, jog svarbu išnagrinėti galimybę vadovaujantis nacionaline praktika sumažinti spaudimą darbo užmokesčiui įgyvendinant minimalaus darbo užmokesčio sistemas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, jog svarbu išnagrinėti galimybę vadovaujantis nacionaline praktika sumažinti spaudimą darbo užmokesčiui įgyvendinant minimalaus darbo užmokesčio sistemas;

| 19. | pabrėžia, kad darbo kokybė yra labai svarbi intensyvaus žinių naudojimo ekonomikoje siekiant skatinti aukštą darbo našumą ir sparčias inovacijas, grindžiamas kvalifikuota, gebančia prisitaikyti ir atsidavusia darbo jėga, užtikrinant tinkamus sveikatos ir saugos standartus, saugumo jausmą ir priimtinas darbo valandas; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad darbo kokybė yra labai svarbi intensyvaus žinių naudojimo ekonomikoje siekiant skatinti aukštą darbo našumą ir sparčias inovacijas, grindžiamas kvalifikuota, gebančia prisitaikyti ir atsidavusia darbo jėga, užtikrinant tinkamus sveikatos ir saugos standartus, saugumo jausmą ir priimtinas darbo valandas;

Reformos, skirtos kokybiškos darbo jėgos dalyvavimui skatinti

| 20. | ragina valstybes nares savo 2014 m. nacionalinėse reformų programose pateikti nacionalinius bendruosius ir jaunimo užimtumo planus; apgailestauja, kad nepaisant Europos Parlamento pakartotinių prašymų daugelis valstybių narių 2013 m. tokių planų nepateikė; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares savo 2014 m. nacionalinėse reformų programose pateikti nacionalinius bendruosius ir jaunimo užimtumo planus; apgailestauja, kad nepaisant Europos Parlamento pakartotinių prašymų daugelis valstybių narių 2013 m. tokių planų nepateikė;

| 21. | apgailestauja dėl to, kad Taryba neatsižvelgė į Europos Parlamento raginimą didžiausią dėmesį savo 2013 m. gairėse skirti darbo vietų kokybei; ragina Komisiją į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, paremtas 2014 m. metine augimo apžvalga, įtraukti darbo vietų kokybę, mokymą, dvilypes mokymosi schemas, galimybę mokytis visą gyvenimą, pagrindines darbuotojų teises ir paramą darbo rinkos judumui ir savarankiškam darbui, užtikrinant didesnį darbuotojų saugumą; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja dėl to, kad Taryba neatsižvelgė į Europos Parlamento raginimą didžiausią dėmesį savo 2013 m. gairėse skirti darbo vietų kokybei; ragina Komisiją į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, paremtas 2014 m. metine augimo apžvalga, įtraukti darbo vietų kokybę, mokymą, dvilypes mokymosi schemas, galimybę mokytis visą gyvenimą, pagrindines darbuotojų teises ir paramą darbo rinkos judumui ir savarankiškam darbui, užtikrinant didesnį darbuotojų saugumą;

| 22. | pabrėžia, kad vykdant darbo rinkos reformas turėtų būti susitelkta į darbo jėgos našumo ir veiksmingumo didinimą, siekiant pagerinti ES ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą, kartu griežtai laikantis Europos socialinės acquis turinio ir dvasios bei jos principų; mano, kad darbo rinkoje reformos turėtų būti įgyvendinamos taip, kad būtų skatinamas vidinis lankstumas ir darbo vietos kokybė; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad vykdant darbo rinkos reformas turėtų būti susitelkta į darbo jėgos našumo ir veiksmingumo didinimą, siekiant pagerinti ES ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą, kartu griežtai laikantis Europos socialinės acquis turinio ir dvasios bei jos principų; mano, kad darbo rinkoje reformos turėtų būti įgyvendinamos taip, kad būtų skatinamas vidinis lankstumas ir darbo vietos kokybė;

| 23. | mano, kad struktūrinėmis darbo rinkos reformomis turėtų būti sudarytos vidinio lankstumo galimybės, kad būtų galima išsaugoti darbo vietas esant ekonominiams sunkumams ir užtikrinti darbo vietos kokybę, darbuotojų perkėlimo saugumą, bedarbio pašalpų sistemas, pagrįstas aktyvumo reikalavimais ir susietas su reintegracijos politika, kuri skatintų dirbti, bet užtikrintų tinkamas pajamas ir sutarčių sąlygas, padedančias kovoti su darbo rinkos susiskaidymu, numatyti ekonomikos restruktūrizavimą ir užtikrinti galimybę mokytis visą gyvenimą; mano, kad tik lankstumo ir užimtumo garantijomis pagrįsta pusiausvyra gali užtikrinti konkurencingą darbo rinką; |
| --- | --- |

23.

mano, kad struktūrinėmis darbo rinkos reformomis turėtų būti sudarytos vidinio lankstumo galimybės, kad būtų galima išsaugoti darbo vietas esant ekonominiams sunkumams ir užtikrinti darbo vietos kokybę, darbuotojų perkėlimo saugumą, bedarbio pašalpų sistemas, pagrįstas aktyvumo reikalavimais ir susietas su reintegracijos politika, kuri skatintų dirbti, bet užtikrintų tinkamas pajamas ir sutarčių sąlygas, padedančias kovoti su darbo rinkos susiskaidymu, numatyti ekonomikos restruktūrizavimą ir užtikrinti galimybę mokytis visą gyvenimą; mano, kad tik lankstumo ir užimtumo garantijomis pagrįsta pusiausvyra gali užtikrinti konkurencingą darbo rinką;

| 24. | pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis labai svarbi aktyvi, visapusiška ir įtrauki darbo politika; yra labai susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybės narės, nepaisydamos nedarbo rodiklių didėjimo, sumažino biudžeto asignavimus, skirtus tokiai darbo politikai finansuoti; ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais padidinti aktyvios darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis labai svarbi aktyvi, visapusiška ir įtrauki darbo politika; yra labai susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybės narės, nepaisydamos nedarbo rodiklių didėjimo, sumažino biudžeto asignavimus, skirtus tokiai darbo politikai finansuoti; ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais padidinti aktyvios darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą;

| 25. | ragina valstybes nares bendradarbiaujant su privačiu sektoriumi ir socialiniais partneriais ir vadovaujantis nacionaline praktika parengti ir pateikti užimtumo planus, kuriuose būtų numatytos konkrečios darbo vietų kūrimo priemonės, visų pirma skirtos sektoriams, kuriuos Komisija išskyrė kaip turinčius didelį potencialą, pvz., sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriams, mažai anglies dioksido išskiriančios ir veiksmingai išteklius naudojančios ekonomikos sektoriams ir IRT sektoriui; ragina valstybes nares pasitelkus šiuos užimtumo planus remti užimtumo galimybių užtikrinimo veiksmus, ypač užtikrinant galimybes ilgą laiką nedirbantiems, nedirbantiems vyresnio amžiaus žmonėms ir kitoms itin nuo krizės nukentėjusioms gyventojų grupėms, kurioms teikiama pirmenybė, pvz., imigrantams ir neįgaliesiems; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares bendradarbiaujant su privačiu sektoriumi ir socialiniais partneriais ir vadovaujantis nacionaline praktika parengti ir pateikti užimtumo planus, kuriuose būtų numatytos konkrečios darbo vietų kūrimo priemonės, visų pirma skirtos sektoriams, kuriuos Komisija išskyrė kaip turinčius didelį potencialą, pvz., sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriams, mažai anglies dioksido išskiriančios ir veiksmingai išteklius naudojančios ekonomikos sektoriams ir IRT sektoriui; ragina valstybes nares pasitelkus šiuos užimtumo planus remti užimtumo galimybių užtikrinimo veiksmus, ypač užtikrinant galimybes ilgą laiką nedirbantiems, nedirbantiems vyresnio amžiaus žmonėms ir kitoms itin nuo krizės nukentėjusioms gyventojų grupėms, kurioms teikiama pirmenybė, pvz., imigrantams ir neįgaliesiems;

| 26. | pabrėžia programos „Erasmus+“ svarbą ir didelį Europos programų švietimo, profesinio mokymo, jaunimo, sporto ir kalbų srityse indėlį gerinant padėtį, ypač jaunų žmonių, darbo rinkoje; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia programos „Erasmus+“ svarbą ir didelį Europos programų švietimo, profesinio mokymo, jaunimo, sporto ir kalbų srityse indėlį gerinant padėtį, ypač jaunų žmonių, darbo rinkoje;

| 27. | pabrėžia glaudesnio valstybinių užimtumo tarnybų (PES) bendradarbiavimo svarbą siekiant kurti ir diegti visos Europos įrodymais pagrįstas mokymosi vieniems iš kitų (angl. bench-learning) sistemas ir įgyvendinti Europos darbo rinkos iniciatyvas; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia glaudesnio valstybinių užimtumo tarnybų (PES) bendradarbiavimo svarbą siekiant kurti ir diegti visos Europos įrodymais pagrįstas mokymosi vieniems iš kitų (angl. bench-learning) sistemas ir įgyvendinti Europos darbo rinkos iniciatyvas;

Jaunimo nedarbas

| 28. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad jaunimo nedarbo rodikliai tebėra labai aukšti; pažymi, kad darbo neturinčio jaunimo padėtis kelia itin didelį susirūpinimą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis skubių veiksmų, skirtų įtraukti jaunimą į darbo rinką; ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, dėl kurių seniai susitarta, arba naujas priemones jaunimo nedarbo problemai spręsti ir niekur nedirbančio, nesimokančio ir profesiniame mokyme nedalyvaujančio jaunimo (NEET) skaičiui ir jaunimo skurdui mažinti, atsižvelgiant į kokybinį deramo darbo aspektą, visiškai laikantis pagrindinių darbo standartų; |
| --- | --- |

28.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad jaunimo nedarbo rodikliai tebėra labai aukšti; pažymi, kad darbo neturinčio jaunimo padėtis kelia itin didelį susirūpinimą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis skubių veiksmų, skirtų įtraukti jaunimą į darbo rinką; ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, dėl kurių seniai susitarta, arba naujas priemones jaunimo nedarbo problemai spręsti ir niekur nedirbančio, nesimokančio ir profesiniame mokyme nedalyvaujančio jaunimo (NEET) skaičiui ir jaunimo skurdui mažinti, atsižvelgiant į kokybinį deramo darbo aspektą, visiškai laikantis pagrindinių darbo standartų;

| 29. | palankiai vertina Tarybos priimtą Jaunimo garantijų iniciatyvą ir tai, kad kitoje DFP jai skirta 6 mlrd. EUR; ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvas ir ekonomiškai naudoti turimus išteklius, sutelkiant veiklą į tuos, kurių padėtis sunkiausia; vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios vyriausybės neužtikrino tam būtino finansavimo; ragina valstybes nares įdiegti tinkamą įgyvendinamų priemonių ir naudojamų finansinių išteklių veiksmingumo stebėsenos sistemą; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Tarybos priimtą Jaunimo garantijų iniciatyvą ir tai, kad kitoje DFP jai skirta 6 mlrd. EUR; ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvas ir ekonomiškai naudoti turimus išteklius, sutelkiant veiklą į tuos, kurių padėtis sunkiausia; vis dėlto yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios vyriausybės neužtikrino tam būtino finansavimo; ragina valstybes nares įdiegti tinkamą įgyvendinamų priemonių ir naudojamų finansinių išteklių veiksmingumo stebėsenos sistemą;

| 30. | palankiai vertina tai, kad šias lėšas galima naudoti pirmuosius dvejus kitų finansinių programų metus; vis dėlto pabrėžia, kad siekiant kovoti su jaunimo nedarbu ilguoju laikotarpiu šios sumos visiškai neužtenka ir kad ji turėtų būti pirmoji šios problemos sprendimui skirtos sumos dalis; pabrėžia, kad Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) apskaičiuota suma, kurios reikia norint vien euro zonoje įgyvendinti veiksmingą kovos su jaunimo nedarbu programą, yra 21 mlrd. EUR, o vien 2011 m. valstybių narių ekonominiai nuostoliai dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos siekė 153 mlrd. EUR, t. y. 1,2 proc. ES BVP; ragina Komisiją paskelbti Jaunimo garantijų iniciatyvą prioritetu ir padidinti galimą biudžetą DFP laikotarpio vidurio peržiūroje, kurią žadama atlikti; |
| --- | --- |

30.

palankiai vertina tai, kad šias lėšas galima naudoti pirmuosius dvejus kitų finansinių programų metus; vis dėlto pabrėžia, kad siekiant kovoti su jaunimo nedarbu ilguoju laikotarpiu šios sumos visiškai neužtenka ir kad ji turėtų būti pirmoji šios problemos sprendimui skirtos sumos dalis; pabrėžia, kad Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) apskaičiuota suma, kurios reikia norint vien euro zonoje įgyvendinti veiksmingą kovos su jaunimo nedarbu programą, yra 21 mlrd. EUR, o vien 2011 m. valstybių narių ekonominiai nuostoliai dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos siekė 153 mlrd. EUR, t. y. 1,2 proc. ES BVP; ragina Komisiją paskelbti Jaunimo garantijų iniciatyvą prioritetu ir padidinti galimą biudžetą DFP laikotarpio vidurio peržiūroje, kurią žadama atlikti;

| 31. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad valstybės narės, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, taip pat turėtų mokestinių galimybių įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvas; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad valstybės narės, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, taip pat turėtų mokestinių galimybių įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvas;

| 32. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl kokybiškos stažuočių sistemos siekiant padidinti jaunimo įsidarbinimo galimybes ir pagerinti jų darbo sąlygas; vis dėlto pažymi, kad ji nepareikalavo užtikrinti deramą darbo užmokestį; ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos socialinius partnerius sukurti plataus užmojo Europos gamybinės praktikos aljansą; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl kokybiškos stažuočių sistemos siekiant padidinti jaunimo įsidarbinimo galimybes ir pagerinti jų darbo sąlygas; vis dėlto pažymi, kad ji nepareikalavo užtikrinti deramą darbo užmokestį; ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos socialinius partnerius sukurti plataus užmojo Europos gamybinės praktikos aljansą;

Darbo jėgos judumas

| 33. | mano, kad atsižvelgiant į darbuotojų, visų pirma jaunų žmonių, kurie palieka savo gimtąsias šalis ir išvyksta į kitas valstybes nares ieškoti įsidarbinimo galimybių, skaičių būtina kuo skubiau parengti atitinkamas priemones; pažymi, kad siekiant užtikrinti teisės į pensiją perkeliamumą, taip pat išmokų darbuotojams mokėjimo pratęsimą bent trims mėnesiams, kol gavėjas ieško darbo kitoje valstybėje narėje, šiuo metu iš dalies keičiami ES teisės aktai; pažymi, kad buvo pasiektas Tarybos ir Parlamento susitarimas dėl teisių į papildomą pensiją tarpvalstybinio perkėlimo; |
| --- | --- |

33.

mano, kad atsižvelgiant į darbuotojų, visų pirma jaunų žmonių, kurie palieka savo gimtąsias šalis ir išvyksta į kitas valstybes nares ieškoti įsidarbinimo galimybių, skaičių būtina kuo skubiau parengti atitinkamas priemones; pažymi, kad siekiant užtikrinti teisės į pensiją perkeliamumą, taip pat išmokų darbuotojams mokėjimo pratęsimą bent trims mėnesiams, kol gavėjas ieško darbo kitoje valstybėje narėje, šiuo metu iš dalies keičiami ES teisės aktai; pažymi, kad buvo pasiektas Tarybos ir Parlamento susitarimas dėl teisių į papildomą pensiją tarpvalstybinio perkėlimo;

| 34. | pabrėžia dualinės švietimo sistemos, praktikuojamos kai kuriose valstybėse narėse, svarbą; mano, kad, atsižvelgdamos į nacionalinius ypatumus, dualinę švietimo sistemą galėtų įsivesti gerokai daugiau valstybių narių; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia dualinės švietimo sistemos, praktikuojamos kai kuriose valstybėse narėse, svarbą; mano, kad, atsižvelgdamos į nacionalinius ypatumus, dualinę švietimo sistemą galėtų įsivesti gerokai daugiau valstybių narių;

| 35. | palankiai vertina Komisijos ketinimą išplėsti Europos darbo mobilumo portalą (EURES): intensyvinti ir plėtoti jo veiklą, visų pirma skatinant jaunimo judumą; ragina parengti konkrečią strategiją kartu su valstybėmis narėmis; be to, pažymi, kad judumas turi išlikti savanoriškas ir juo neturi būti ribojamos pastangos vietoje kurti darbo ir mokymo vietas, siekiant nepaaštrinti „protų nutekėjimo“ problemos, kuri jau pasireiškė valstybėse narėse, labiausiai nukentėjusiose nuo krizės; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina Komisijos ketinimą išplėsti Europos darbo mobilumo portalą (EURES): intensyvinti ir plėtoti jo veiklą, visų pirma skatinant jaunimo judumą; ragina parengti konkrečią strategiją kartu su valstybėmis narėmis; be to, pažymi, kad judumas turi išlikti savanoriškas ir juo neturi būti ribojamos pastangos vietoje kurti darbo ir mokymo vietas, siekiant nepaaštrinti „protų nutekėjimo“ problemos, kuri jau pasireiškė valstybėse narėse, labiausiai nukentėjusiose nuo krizės;

Teisingesnės apmokestinimo sistemos

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad pajamų nelygybė didėja tarp valstybių narių ir jų viduje, ypač pietinėje ES dalyje ir pakraščiuose; be to, pažymi, kad daugelyje šalių dėl krizės sustiprėjo ilgalaikės darbo užmokesčio struktūros poliarizacijos ir darbo rinkos susiskaidymo tendencijos; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad pajamų nelygybė didėja tarp valstybių narių ir jų viduje, ypač pietinėje ES dalyje ir pakraščiuose; be to, pažymi, kad daugelyje šalių dėl krizės sustiprėjo ilgalaikės darbo užmokesčio struktūros poliarizacijos ir darbo rinkos susiskaidymo tendencijos;

| 37. | pažymi, kad TVF neseniai pabrėžė, kad esama galimybių geriau ir progresyviau taikyti mokesčius ir tokiu būdu būtų galima sumažinti nelygybę ES; pabrėžia, kad reikia perkelti mokesčių naštą nuo darbo ir pereiti prie kitų tvaraus apmokestinimo formų siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat pritraukti papildomų pajamų siekiant padidinti konsolidavimo veiksmų teisėtumą; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad TVF neseniai pabrėžė, kad esama galimybių geriau ir progresyviau taikyti mokesčius ir tokiu būdu būtų galima sumažinti nelygybę ES; pabrėžia, kad reikia perkelti mokesčių naštą nuo darbo ir pereiti prie kitų tvaraus apmokestinimo formų siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat pritraukti papildomų pajamų siekiant padidinti konsolidavimo veiksmų teisėtumą;

| 38. | ragina valstybes nares patvirtinti darbo vietų kūrimui palankias priemones, pvz., darbo apmokestinimo reformas, kuriomis teikiamos užimtumo paskatos, remiamas savanoriškas savarankiškas darbas ir skatinamas verslas strateginiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares patvirtinti darbo vietų kūrimui palankias priemones, pvz., darbo apmokestinimo reformas, kuriomis teikiamos užimtumo paskatos, remiamas savanoriškas savarankiškas darbas ir skatinamas verslas strateginiuose sektoriuose;

| 39. | pažymi, jog svarbu mažinti mokesčius darbo jėgai, ypač taikant tikslinį laikiną socialinio draudimo įmokų sumažinimą arba darbo subsidijų programas naujai į darbą priimamiems asmenims, konkrečiai jaunimui, žemos kvalifikacijos arba ilgalaikiams bedarbiams, taip pat kitoms pažeidžiamoms grupėms, kartu užtikrinant valstybinių pensijų sistemų tvarumą ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

39.

pažymi, jog svarbu mažinti mokesčius darbo jėgai, ypač taikant tikslinį laikiną socialinio draudimo įmokų sumažinimą arba darbo subsidijų programas naujai į darbą priimamiems asmenims, konkrečiai jaunimui, žemos kvalifikacijos arba ilgalaikiams bedarbiams, taip pat kitoms pažeidžiamoms grupėms, kartu užtikrinant valstybinių pensijų sistemų tvarumą ilguoju laikotarpiu;

| 40. | pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmingų priemonių kovojant su nedeklaruojamu darbu, apsimestiniu savarankišku darbu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, ypač dabartinėmis fiskalinio konsolidavimo sąlygomis, kad būtų apsaugoti darbuotojai ir pajamos ir užtikrintas visuomenės pasitikėjimas mokesčių sistemų teisingumu ir veiksmingumu; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad svarbu imtis veiksmingų priemonių kovojant su nedeklaruojamu darbu, apsimestiniu savarankišku darbu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, ypač dabartinėmis fiskalinio konsolidavimo sąlygomis, kad būtų apsaugoti darbuotojai ir pajamos ir užtikrintas visuomenės pasitikėjimas mokesčių sistemų teisingumu ir veiksmingumu;

Socialinės tendencijos ir socialinės apsaugos sistemų tvarumas

Būtinybė mažinti skurdą ir socialinę atskirtį

| 41. | yra susirūpinęs dėl to, kad visose amžiaus grupėse didėja skurdas; pažymi, kad pastaraisiais metais dviejuose trečdaliuose valstybių narių labai padidėjo 18–64 m. amžiaus žmonių skurdas ir socialinė atskirtis, visų pirma, dėl augančio nedarbo lygio ar labai mažo namų ūkiuose gyvenančių žmonių užimtumo ir dirbančiųjų skurdo; pažymi, kad 2012 m. trečiųjų šalių piliečių (18–64 m.) skurdo ir socialinės atskirties pavojus buvo daug didesnis (48,8 proc.) negu ES piliečių; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis skubių veiksmų, kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai dėl kovos su skurdu ir socialine atskirtimi; ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant imtis veiksmų siekiant kovoti su vaikų skurdu, nes 2011 m. 27 proc. jaunesnių nei 18 metų vaikų grėsė skurdas arba socialinė atskirtis; ragina Komisiją pateikti rekomendacijas, ypač toms valstybėms narėms, kuriose daugiausia jaunesnių nei 18 metų vaikų susiduria su skurdo ar socialinės atskirties pavojumi; |
| --- | --- |

41.

yra susirūpinęs dėl to, kad visose amžiaus grupėse didėja skurdas; pažymi, kad pastaraisiais metais dviejuose trečdaliuose valstybių narių labai padidėjo 18–64 m. amžiaus žmonių skurdas ir socialinė atskirtis, visų pirma, dėl augančio nedarbo lygio ar labai mažo namų ūkiuose gyvenančių žmonių užimtumo ir dirbančiųjų skurdo; pažymi, kad 2012 m. trečiųjų šalių piliečių (18–64 m.) skurdo ir socialinės atskirties pavojus buvo daug didesnis (48,8 proc.) negu ES piliečių; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis skubių veiksmų, kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai dėl kovos su skurdu ir socialine atskirtimi; ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant imtis veiksmų siekiant kovoti su vaikų skurdu, nes 2011 m. 27 proc. jaunesnių nei 18 metų vaikų grėsė skurdas arba socialinė atskirtis; ragina Komisiją pateikti rekomendacijas, ypač toms valstybėms narėms, kuriose daugiausia jaunesnių nei 18 metų vaikų susiduria su skurdo ar socialinės atskirties pavojumi;

| 42. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje pripažintas poreikis kovoti su socialiniais krizės padariniais ir užtikrinti finansinį socialinės apsaugos sistemų tvarumą; ragina valstybes nares stiprinti minimalios socialinės apsaugos sistemas, užtikrinti socialinės apsaugos sistemų veiksmingumą ir investuoti į prevencines priemones; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje pripažintas poreikis kovoti su socialiniais krizės padariniais ir užtikrinti finansinį socialinės apsaugos sistemų tvarumą; ragina valstybes nares stiprinti minimalios socialinės apsaugos sistemas, užtikrinti socialinės apsaugos sistemų veiksmingumą ir investuoti į prevencines priemones;

| 43. | palankiai vertina Europos pagalbos labiausiai nepasiturintiems fondą, kuris labiausiai skurstantiems asmenims padės patenkinti pagrindinius poreikius; ragina valstybes nares tinkamai naudoti atitinkamas lėšas ir skirti jas labiausiai nepasiturintiems; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina Europos pagalbos labiausiai nepasiturintiems fondą, kuris labiausiai skurstantiems asmenims padės patenkinti pagrindinius poreikius; ragina valstybes nares tinkamai naudoti atitinkamas lėšas ir skirti jas labiausiai nepasiturintiems;

Tvarios pensijos

| 44. | pažymi, kad daugeliui valstybių narių Komisijos pasiūlytos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, susijusios su pensijų reformomis; reiškia apgailestavimą dėl to, kad Komisijos rekomendacijos buvo pateiktos neatsižvelgus į Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo pranešimuose dėl žaliosios ir baltosios knygų, susijusių su pensijomis; pabrėžia, kad vykdant pensijų reformas reikalinga nacionalinė politinė ir socialinė sanglauda, ir jos gali būti sėkmingos tik jeigu deramasi su socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad daugeliui valstybių narių Komisijos pasiūlytos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, susijusios su pensijų reformomis; reiškia apgailestavimą dėl to, kad Komisijos rekomendacijos buvo pateiktos neatsižvelgus į Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo pranešimuose dėl žaliosios ir baltosios knygų, susijusių su pensijomis; pabrėžia, kad vykdant pensijų reformas reikalinga nacionalinė politinė ir socialinė sanglauda, ir jos gali būti sėkmingos tik jeigu deramasi su socialiniais partneriais;

| 45. | pabrėžia, kad būtinos radikalios valstybių narių pensijų sistemų reformos turėtų būti parengtos, vertinamos ir priimtos taip, kad būtų užtikrintas jų tvarumas, jos visapusiškai atitiktų ekonominius ir socialinius strategijos „Europa 2020“ prioritetus, o kartu nekiltų pavojus deramam pensijų dydžiui; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad būtinos radikalios valstybių narių pensijų sistemų reformos turėtų būti parengtos, vertinamos ir priimtos taip, kad būtų užtikrintas jų tvarumas, jos visapusiškai atitiktų ekonominius ir socialinius strategijos „Europa 2020“ prioritetus, o kartu nekiltų pavojus deramam pensijų dydžiui;

| 46. | pabrėžia, jog reikia vykdyti būtinas reformas pensijų sistemų tvarumui užtikrinti; mano, kad siekiant sėkmingai padidinti faktinį pensinį amžių pensijų sistemų reformos turi būti vykdomos kartu įgyvendinant politiką, kuria mažinamos ankstyvo išėjimo į pensiją programų ar panašių schemų galimybės, užtikrinamos užimtumo galimybės vyresniems darbuotojams, sudaromos galimybės mokytis visą gyvenimą ir sukuriama mokesčių politika, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių aktyvumas; pabrėžia dėl demografinės raidos didėjančią nacionalinių biudžetų ir pensijų sistemų patiriamą naštą, kadangi dabar pirmosios staigaus gimstamumo padidėjimo kartos (angl. baby boom generation) išeina į pensiją; atkreipia dėmesį į netolygią pažangą ir užmojus valstybėse narėse formuluojant ir įgyvendinant struktūrines reformas, skirtas užimtumo lygiui kelti, palaipsniui panaikinant ankstyvo išėjimo į pensiją sistemas ir valstybių narių lygmeniu bei kartu su socialiniais partneriais įvertinant poreikį tvirtai derinti įstatymais nustatytą ir faktinį pensinį amžių su vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimu; pabrėžia, kad valstybės narės, kurios neįgyvendina laipsniškų reformų dabar, gali vėliau atsidurti tokioje padėtyje, kai jos reformas turės įgyvendinti staigiai, patirdamos neigiamų socialinių padarinių; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, jog reikia vykdyti būtinas reformas pensijų sistemų tvarumui užtikrinti; mano, kad siekiant sėkmingai padidinti faktinį pensinį amžių pensijų sistemų reformos turi būti vykdomos kartu įgyvendinant politiką, kuria mažinamos ankstyvo išėjimo į pensiją programų ar panašių schemų galimybės, užtikrinamos užimtumo galimybės vyresniems darbuotojams, sudaromos galimybės mokytis visą gyvenimą ir sukuriama mokesčių politika, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių aktyvumas; pabrėžia dėl demografinės raidos didėjančią nacionalinių biudžetų ir pensijų sistemų patiriamą naštą, kadangi dabar pirmosios staigaus gimstamumo padidėjimo kartos (angl. baby boom generation) išeina į pensiją; atkreipia dėmesį į netolygią pažangą ir užmojus valstybėse narėse formuluojant ir įgyvendinant struktūrines reformas, skirtas užimtumo lygiui kelti, palaipsniui panaikinant ankstyvo išėjimo į pensiją sistemas ir valstybių narių lygmeniu bei kartu su socialiniais partneriais įvertinant poreikį tvirtai derinti įstatymais nustatytą ir faktinį pensinį amžių su vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimu; pabrėžia, kad valstybės narės, kurios neįgyvendina laipsniškų reformų dabar, gali vėliau atsidurti tokioje padėtyje, kai jos reformas turės įgyvendinti staigiai, patirdamos neigiamų socialinių padarinių;

| 47. | yra susirūpinęs dėl nepakankamo dydžio pensijų rizikos, kuri tenka jaunajai europiečių kartai, nes jauni žmonės, kurie šiuo metu yra bedarbiai arba turi mažų garantijų darbą, į pensiją išeis būdami gerokai vyresnio amžiaus ir jiems bus taikomi ilgesni pensijų skaičiavimo laikotarpiai; |
| --- | --- |

47.

yra susirūpinęs dėl nepakankamo dydžio pensijų rizikos, kuri tenka jaunajai europiečių kartai, nes jauni žmonės, kurie šiuo metu yra bedarbiai arba turi mažų garantijų darbą, į pensiją išeis būdami gerokai vyresnio amžiaus ir jiems bus taikomi ilgesni pensijų skaičiavimo laikotarpiai;

Europos socialinės stabilizavimo priemonės

| 48. | pažymi, kad socialinės apsaugos politika, visų pirma nedarbo išmokos, minimalių pajamų rėmimas ir progresyvus apmokestinimas, iš pradžių padėjo mažinti nuosmukį ir stabilizavo darbo rinkas ir vartojimą; vis dėlto pabrėžia, kad nerimą kelia sumažėję šių pagrindinių ekonominių ir socialinių stabilizavimo priemonių pajėgumai tose valstybėse narėse, kuriose tokios stabilizavimo priemonės yra labiausiai reikalingos; pažymi, kad dėl minėtų priežasčių namų ūkio pajamos ir vidaus paklausa yra mažiau apsaugotos; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad socialinės apsaugos politika, visų pirma nedarbo išmokos, minimalių pajamų rėmimas ir progresyvus apmokestinimas, iš pradžių padėjo mažinti nuosmukį ir stabilizavo darbo rinkas ir vartojimą; vis dėlto pabrėžia, kad nerimą kelia sumažėję šių pagrindinių ekonominių ir socialinių stabilizavimo priemonių pajėgumai tose valstybėse narėse, kuriose tokios stabilizavimo priemonės yra labiausiai reikalingos; pažymi, kad dėl minėtų priežasčių namų ūkio pajamos ir vidaus paklausa yra mažiau apsaugotos;

| 49. | mano, kad dėl įvestos bonus-malus sistemos sukuriama visoms dalyvaujančioms šalims naudinga padėtis; |
| --- | --- |

49.

mano, kad dėl įvestos bonus-malus sistemos sukuriama visoms dalyvaujančioms šalims naudinga padėtis;

| 50. | pabrėžia, kad socialinė politika ir socialiniai standartai kai kuriais atvejais dėl fiskalinio konsolidavimo reikalavimų buvo naudojami kaip koregavimo koeficientai; ragina Komisiją įvertinti šių procesų padarinius nacionalinėms gerovės valstybėms ir jų piliečiams; ragina valstybes nares pagerinti socialinės apsaugos sistemų tinkamumą ir veiksmingumą siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau švelnintų skurdo ir socialinės atskirties poveikį; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad socialinė politika ir socialiniai standartai kai kuriais atvejais dėl fiskalinio konsolidavimo reikalavimų buvo naudojami kaip koregavimo koeficientai; ragina Komisiją įvertinti šių procesų padarinius nacionalinėms gerovės valstybėms ir jų piliečiams; ragina valstybes nares pagerinti socialinės apsaugos sistemų tinkamumą ir veiksmingumą siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau švelnintų skurdo ir socialinės atskirties poveikį;

| 51. | pabrėžia, jog Komisija turi pripažinti slaugytojų svarbą: tiek į slaugos paslaugų teikimą, tiek į jų reikšmę ekonomikai ir visai visuomenei, ir primena, kad į jų interesus retai atsižvelgiama rengiant politikos strategijas, kurios daro jiems nuoseklią įtaką visose srityse; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, jog Komisija turi pripažinti slaugytojų svarbą: tiek į slaugos paslaugų teikimą, tiek į jų reikšmę ekonomikai ir visai visuomenei, ir primena, kad į jų interesus retai atsižvelgiama rengiant politikos strategijas, kurios daro jiems nuoseklią įtaką visose srityse;

| 52. | mano, kad ES lėšomis galėtų būti prisidedama prie slaugytojų gebėjimų ugdymo teikiant paramą (pvz., emocinę paramą, užtikrinant mainus ir informavimą) ir jų veiklos propagavimo, ir kad jomis taip pat būtų galima remti keitimąsi informacija, mokslinius tyrimus ir tinklus; taip pat mano, kad būtų galima svarstyti galimybes priimti teisės aktus, atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją ir solidarumo principą, ir kad tai galėtų būti, pvz., direktyva dėl slaugytojų atostogų; |
| --- | --- |

52.

mano, kad ES lėšomis galėtų būti prisidedama prie slaugytojų gebėjimų ugdymo teikiant paramą (pvz., emocinę paramą, užtikrinant mainus ir informavimą) ir jų veiklos propagavimo, ir kad jomis taip pat būtų galima remti keitimąsi informacija, mokslinius tyrimus ir tinklus; taip pat mano, kad būtų galima svarstyti galimybes priimti teisės aktus, atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją ir solidarumo principą, ir kad tai galėtų būti, pvz., direktyva dėl slaugytojų atostogų;

| 53. | pabrėžia, jog dėl demografinių pokyčių ateityje prireiks kvalifikuotų slaugytojų ir kad svarbu užtikrinti būsimų slaugytojų mokymą ir švietimą, kad būtų išvengta visos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemos žlugimo; taip pat mano, kad svarbu teikti maksimalią paramą slaugytojams (ypač neoficialiems slaugytojams), kurių indėlis turi būti pripažintas; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, jog dėl demografinių pokyčių ateityje prireiks kvalifikuotų slaugytojų ir kad svarbu užtikrinti būsimų slaugytojų mokymą ir švietimą, kad būtų išvengta visos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemos žlugimo; taip pat mano, kad svarbu teikti maksimalią paramą slaugytojams (ypač neoficialiems slaugytojams), kurių indėlis turi būti pripažintas;

| 54. | pabrėžia slaugos ligoninėje ir palaikomojo gydymo paslaugų ilgalaikės priežiūros metu svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl daugialypės profesinės patirties, lankstumo ir bendradarbiavimo su specialistais iš kitų sektorių, mobiliųjų palaikomojo gydymo tarnybų darbuotojai ir tokių paslaugų gavėjai gali padėti šalinti esminius ilgalaikės priežiūros sistemų trūkumus; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia slaugos ligoninėje ir palaikomojo gydymo paslaugų ilgalaikės priežiūros metu svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl daugialypės profesinės patirties, lankstumo ir bendradarbiavimo su specialistais iš kitų sektorių, mobiliųjų palaikomojo gydymo tarnybų darbuotojai ir tokių paslaugų gavėjai gali padėti šalinti esminius ilgalaikės priežiūros sistemų trūkumus;

Būtinybė stiprinti demokratinį teisėtumą ir socialinį dialogą

| 55. | pabrėžia, kad visos darbo rinkos reformos turėtų būti grindžiamos tvirtesniu socialinio dialogo koordinavimu; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad visos darbo rinkos reformos turėtų būti grindžiamos tvirtesniu socialinio dialogo koordinavimu;

| 56. | pabrėžia, jog Trejetas patvirtino, kad labai kokybiškas socialinių partnerių dalyvavimas ir tvirtas socialinis dialogas, taip pat nacionaliniu lygmeniu, yra būtinos sėkmingų reformų sąlygos ir kad, ypač vykdant EPS reformas, turėtų būti stiprinamas socialinių partnerių vaidmuo naujajame ekonomikos valdymo procese, visų pirma Europos semestre; palankiai vertina Komisijos siūlymą prieš patvirtinant metinę augimo apžvalgą užtikrinti aktyvesnį socialinių partnerių dalyvavimą Europos semestro procese, be kita ko, pasitelkus Socialinio dialogo komitetą; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, jog Trejetas patvirtino, kad labai kokybiškas socialinių partnerių dalyvavimas ir tvirtas socialinis dialogas, taip pat nacionaliniu lygmeniu, yra būtinos sėkmingų reformų sąlygos ir kad, ypač vykdant EPS reformas, turėtų būti stiprinamas socialinių partnerių vaidmuo naujajame ekonomikos valdymo procese, visų pirma Europos semestre; palankiai vertina Komisijos siūlymą prieš patvirtinant metinę augimo apžvalgą užtikrinti aktyvesnį socialinių partnerių dalyvavimą Europos semestro procese, be kita ko, pasitelkus Socialinio dialogo komitetą;

| 57. | ragina Europos Vadovų Tarybą ir valstybes nares užtikrinti, kad, siekiant įtvirtinti atsakomybę, į politikos gairių įgyvendinimą ir stebėseną vadovaujantis strategija „Europa 2020“ ir ekonomikos valdymo procesu būtų įtraukti valstybių narių ir regionų parlamentai, socialiniai partneriai, valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją veiksmingiau integruoti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų užimtumo, socialinių ir švietimo tikslų stebėseną ir vertinimą į 2014 m. Europos semestrą; |
| --- | --- |

57.

ragina Europos Vadovų Tarybą ir valstybes nares užtikrinti, kad, siekiant įtvirtinti atsakomybę, į politikos gairių įgyvendinimą ir stebėseną vadovaujantis strategija „Europa 2020“ ir ekonomikos valdymo procesu būtų įtraukti valstybių narių ir regionų parlamentai, socialiniai partneriai, valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją veiksmingiau integruoti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų užimtumo, socialinių ir švietimo tikslų stebėseną ir vertinimą į 2014 m. Europos semestrą;

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0447.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0515.

(3)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 116.

(4)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 81.

(5)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 87.

(6)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 57.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0419.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0266.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0036.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0365.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS.

KONKREČIOS REKOMENDACIJOS, KURIAS SAVO POLITIKOS GAIRĖSE TURĖTŲ PRIIMTI EUROPOS VADOVŲ TARYBA

1 rekomendacija. Socialiniai rodikliai

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

palankiai vertina tai, kad šiais metais pirmą kartą bendros užimtumo ataskaitos, pridėtos prie metinės augimo apžvalgos (MAA), projekte pateikiama užimtumo ir socialinės politikos rezultatų suvestinė, kuri padės sustiprinti pokyčių užimtumo ir socialinėje srityje stebėseną kaip makroekonominės priežiūros pagal Europos semestrą dalį; mano, jog tai turėtų įtakos Europos semestro politikos gairėms siekiant stiprinti Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinį matmenį, ir tai yra ne tik pageidautina, bet ir būtina siekiant įveikti krizę ir išvengti didelių socialinių ir ekonominių skirtumų euro zonoje, taip pagerinant jos tvarumą;

išreiškia didelį susirūpinimą dėl riboto Europos Parlamento vaidmens Europos semestre; apgailestauja dėl to, kad ekonominės politikos gairių demokratinės priežiūros stiprinimo srityje Komisijos ir Tarybos padaryta pažanga buvo nedidelė; mano, kad pagal galiojančias Sutartis SESV 136 straipsniu Tarybai leidžiama remiantis Komisijos rekomendacija ir tik valstybių narių, kurių valiuta yra euro, balsavimu priimti euro zonos šalims privalomas ekonominės politikos gaires įgyvendinant Europos semestrą; pabrėžia, kad skatinamasis mechanizmas padėtų sustiprinti privalomą ekonominės politikos koordinavimo pobūdį; ragina sudaryti tarpinstitucinį susitarimą, kad Parlamentas būtų įtrauktas į metinės augimo apžvalgos ir ekonominės politikos ir užimtumo gairių rengimą ir patvirtinimą;

vis dėlto pažymi, kad šie rodikliai nebuvo nustatyti kaip privalomi, priešingai nei makroekonominių disbalansų procedūros rezultatų suvestinė; prašo Komisiją ir valstybes nares įvertinti šią padėtį atsižvelgiant į didėjančius socialinius ir užimtumo skirtumus ES;

apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyti užimtumo ir socialiniai rodikliai nėra pakankami, kad jais būtų visapusiškai atsižvelgta į valstybių narių padėtį užimtumo ir socialinėje srityje; ragina į suvestinę įtraukti papildomus rodiklius, visų pirma vaikų skurdo lygio, galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas, benamystės rodiklius ir tinkamo darbo indeksą, kad būtų galima tinkamai įvertinti socialinę padėtį valstybėse narėse; mano, jog šie rodikliai turėtų būti nuolat peržiūrimi pasikonsultavus su Europos Parlamentu; kadangi susitarimuose neužtikrinama, kad Europos Vadovų Taryba, prieš kasmet patvirtindama Komisijos metinėje augimo apžvalgoje siūlomus prioritetus, atsižvelgs į Europos Parlamento poziciją;

2 rekomendacija. Euro grupė užimtumo ir socialinių reikalų ministrų lygmeniu

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

pabrėžia, kad svarbu, esant būtinybei, prieš euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimus surengti Euro grupės užimtumo ir socialinių reikalų ministrų susitikimą. Bendri posėdžiai siekiant suderintos EPSCO ir ECOFIN tarybų pozicijos yra tiek pat svarbūs, kad būtų užtikrinta, kad socialiniai ir užimtumo klausimai būtų visapusiškai sprendžiami diskusijose ir euro zonos valdžios institucijoms priimant sprendimus, taip pat kad būtų prisidėta rengiant euro zonos valstybių vadovų ir vyriausybių susitikimus;

3 rekomendacija. Investicijų ir našumo ES didinimo paktas

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

pažymi, kad, nors struktūrinės reformos gali būti naudingos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, siekiant paskatinti ES vidaus paklausą, Komisija ir Taryba turi padidinti investicijas, kuriomis siekiama tvaraus augimo ir kokybiškų darbo vietų kūrimo trumpuoju laikotarpiu ir geresnių rezultatų vidutinės trukmės laikotarpiu; pažymi, kad pagrindiniai tikslai jau apibrėžti strategijoje „Europa 2020“ ir Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuris pasiektas 2012 m. birželio mėn., tačiau finansavimas turi būti intensyvesnis; todėl ragina valstybes nares siekiant gerokai pagerinti trumpalaikę ekonominę padėtį ir padėtį valstybių narių darbo rinkose parengti investicinį paketą, kaip nurodyta 2013 m. rugsėjo 11 d. Parlamento rezoliucijoje dėl galimų jaunimo nedarbo problemos sprendimo būdų (2013/2045(INI));

palankiai vertina tai, kad 2014 m. MAA Komisija ragina valstybes nares apsaugoti arba skatinti ilgalaikes investicijas į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, energetiką ir su klimato kaita susijusius veiksmus; tačiau mano, kad to nepakanka, kad valstybės narės su jau ribotais biudžetais pasiektų šį tikslą;

ragina Komisiją parengti planą, kuris padėtų toms valstybėms narėms užtikrinti pelningas investicijas į, pvz., švietimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kadangi šie sektoriai gali užtikrinti augimą ir užimtumą;

4 rekomendacija. Kokybiškos darbo vietos ir tinkamas darbo užmokestis našumui didinti

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

Darbo sąnaudos produkcijos vienetui, gamybos sąnaudos ir pelno marža

ragina užtikrinti, kad darbo rinkos taptų labiau prisitaikančios ir dinamiškos, gebėtų prisitaikyti prie ekonominės padėties trukdžių, kad dėl jų netektų atleisti darbuotojų ir pernelyg koreguoti darbo užmokestį; primena, kad labai sumenko daugelio ES darbuotojų perkamoji galia, sumažėjo namų ūkio pajamos ir vidaus paklausa, todėl toliau didėja nedarbas ir socialinė atskirtis, ypač labiausiai nuo krizės nukentėjusiose šalyse; atkreipia dėmesį į tai, kad darbo sąnaudų mažinimas, kuris perkeliamas tiesiogiai į darbo užmokestį arba atlyginimus, negali būti laikomas vienintele konkurencingumo užtikrinimo strategija; pažymi, kad komunikate dėl 2014 m. metinės augimo apžvalgos pabrėžiama, jog pagrindinės šalys, turinčios reikiamą veikimo laisvę, galėtų padidinti darbo užmokestį, nes tai vienas iš išlaidų didinimo būdų; ragina parengti plačių užmojų rekomendacijas siekiant skatinti labiau suderintą ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą euro zonoje;

Atlyginimai ir tinkamas darbo užmokestis

Komisija turėtų pasiūlyti priemones, kuriomis būtų galima įveikti nelygybę ir užtikrinti tinkamą darbo užmokestį; ragina valstybes nares kovoti su dirbančių asmenų skurdu – vykdyti darbo rinkos politikos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti deramus darbuotojų atlyginimus, kurie svarbūs ne tik dėl socialinės sanglaudos ir teisingumo visuomenėje, bet ir siekiant išlaikyti stiprią ekonomiką;

Darbo vietos kokybė

rekomenduoja Komisijos 2014 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose daugiau dėmesio skirti darbo kokybei, kuri yra labai svarbi intensyvaus žinių naudojimo ekonomikoje siekiant skatinti aukštą darbo našumą ir sparčias inovacijas, grindžiamas kvalifikuota, gebančia prisitaikyti ir atsidavusia darbo jėga, užtikrinant tinkamus sveikatos ir saugos standartus, saugumo jausmą ir priimtinas darbo valandas; politikos gairėse dėmesys visų pirma turėtų būti sutelktas į darbuotojų galimybę naudotis pagrindinėmis darbo teisėmis, kaip įtvirtinta Sutartyse ir nepažeidžiant valstybių narių teisės aktų;

turėtų būti kovojama su esamomis pavojingomis darbo sąlygomis ir neleidžiama joms plisti, taip pat su apsimestiniu savarankišku darbu, ir būtų užtikrinta, kad pagal laikinąsias darbo sutartis arba darbo ne visą darbo laiką sutartis dirbantys asmenys, taip pat savarankiškai dirbantys asmenys gautų atitinkamą socialinę apsaugą ir galimybes mokytis;

turėtų būti užtikrintas veiksmingas direktyvos, kuria nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai, įgyvendinimas;

5 rekomendacija. reformos, skirtos kokybiškos darbo jėgos dalyvavimui skatinti

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

Nacionaliniai bendrieji ir jaunimo užimtumo planai

Komisija 2014 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose turėtų nustatyti privalomą nacionalinių bendrųjų ir jaunimo užimtumo planų pateikimą;

Komisija į 2014 m. metinės augimo apžvalgos konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas turėtų įtraukti darbo vietų kokybę, mokymą, galimybę mokytis visą gyvenimą, pagrindines dirbančiųjų teises, taip pat paramą darbo rinkos judumui ir savarankiškam darbui, užtikrinant didesnį darbuotojų saugumą;

Darbo rinkos reformos ir aktyvi darbo politika

reformos darbo rinkoje turėtų būti skirtos darbo jėgos našumui ir veiksmingumui didinti, siekiant pagerinti ES ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą, kartu griežtai laikantis Europos socialinės acquis turinio ir dvasios bei jos principų; reformos darbo rinkoje turėtų būti įgyvendinamos taip, kad būtų skatinama darbo vietos kokybė;

struktūrinėmis darbo rinkos reformomis turėtų būti sudarytos vidinio lankstumo galimybės, kad būtų galima išsaugoti darbo vietas esant ekonominiams sunkumams ir užtikrinti darbo vietos kokybę, darbuotojų perkėlimo saugumą, bedarbio pašalpų sistemas, pagrįstas aktyvumo reikalavimais ir susietas su reintegracijos politika, kuri skatintų dirbti, bet užtikrintų tinkamas pajamas, sutarčių sąlygas, padedančias kovoti su darbo rinkos susiskaidymu, numatyti ekonomikos restruktūrizavimą ir užtikrinti galimybę mokytis visą gyvenimą;

Gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemos sprendimas

turėtų būti geriau stebimi gebėjimų poreikiai tam tikruose sektoriuose ir (arba) regionuose ir būtų greitai reaguojama į gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį;

Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti tobulindamos ES įgūdžių panoramą, kad būtų sudarytas išsamus vaizdas apie ES reikalingus gebėjimus;

turėtų būti skatinamas švietimo ir mokymo sektoriaus ir įmonių bendradarbiavimas ir sąveika, siekiant prognozuoti poreikius ir pritaikyti švietimo ir mokymo sistemas prie darbo rinkos poreikių, o darbo jėgai suteikti reikiamų įgūdžių ir palengvinti perėjimą nuo švietimo ir mokymo prie realaus darbo; šiuo atžvilgiu pagrindinis vaidmuo turėtų tekti dualinėms mokymosi sistemoms;

turėtų būti skatinamos galimybės visoms amžiaus grupėms mokytis visą gyvenimą net tik per formaliojo mokymosi sistemą, bet ir plėtojant neformaliojo mokymosi ir savišvietos galimybes;

iki 2015 m. turėtų būtų sukurta neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo sistema, susieta su Europos kvalifikacijų sandara;

Jaunimo nedarbas

ragina sudaryti Europos jaunimo užimtumo paktą, pagal kurį būtų pradėtos įgyvendinti priemonės, dėl kurių seniai susitarta, taip pat skirta papildomų lėšų bei parengtos naujos priemonės jaunimo nedarbo problemai spręsti, mažinant niekur nedirbančio, nesimokančio ir profesiniame mokyme nedalyvaujančio jaunimo (NEET) skaičių, atsižvelgiant į kokybinį deramo darbo aspektą, visiškai paisant pagrindinių darbo standartų;

valstybės narės turėtų skubiai įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvas ir ekonomiškai naudoti esamus išteklius, sutelkiant veiklą į tuos, kurių padėtis sunkiausia;

ragina Komisiją paskelbti Jaunimo garantijų iniciatyvą prioritetu, kad būtų galima padidinti galimą biudžetą DFP laikotarpio vidurio peržiūroje, kurią žadama atlikti;

Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl stažuočių kokybės sistemos, kuri, be kita ko, apimtų mokymosi tikslų ir tinkamo darbo kriterijus; ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos socialinius partnerius sukurti plataus užmojo Europos gamybinės praktikos aljansą;

Vyresnio amžiaus ir ilgalaikiai bedarbiai

valstybės narės turėtų užtikrinti užimtumo galimybes vyresniems darbuotojams, taip pat galimybę mokytis visą gyvenimą, ir sukurti mokesčių politiką, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių aktyvumas;

ilgalaikius bedarbius reikėtų remti kuriant darbo vietas ir taikant integruotus aktyvios įtraukties metodus, įskaitant teigiamas skatinimo dirbti iniciatyvas, pvz., asmeninį orientavimą ir perėjimo nuo socialinės paramos prie darbo programas, taikant tinkamas lengvatų sistemas ir užtikrinant galimybę gauti kokybiškas paslaugas, kad jiems būtų padedama vėl patekti į darbo rinką ir suteikta galimybė gauti kokybiškas darbo vietas;

Moterys

Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti gerokai didesniam moterų dalyvavimo darbo rinkoje, kuris labai svarbus siekiant strategijoje „Europa 2020“ nustatyto pagrindinio tikslo, susijusio su užimtumo rodikliais; ragina įgyvendinti tokias priemones kaip prieinama globa ir vaikų priežiūra, tinkamos motinystės, tėvystės ir vaikų priežiūros atostogų sistemos ir darbo valandų ir darbo vietų lankstumas;

valstybės narės, įgyvendindamos savo nacionalinę politiką ir nacionalines reformų programas, turėtų gerbti ir skatinti lyčių lygybę;

Kitos prioritetinės grupės

valstybės narės turėtų įtraukti į savo nacionalines reformų programas pagrindines priemones dėl užimtumo ir socialinės atskirties, priimtas pagal ES strategiją dėl negalios; ragina Europos Komisiją nustatyti, kad šios priemonės yra jos 2014 m. konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų dalis;

ragina įtraukti mažumų aspekto integravimo klausimą į 2014 m. metinės augimo apžvalgos prioritetus, nes jų dalyvavimas darbo rinkoje labai svarbus siekiant strategijoje „Europa 2020“ nustatyto pagrindinio tikslo, susijusio su užimtumo rodikliais; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti mažumoms priklausančių žmonių (pvz., romų) mažo dalyvavimo darbo rinkoje masto problemą;

6 rekomendacija. Savanoriškos darbo jėgos judumo skatinimas

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

mano, kad atsižvelgiant į darbuotojų, visų pirma jaunų žmonių, kurie palieka savo gimtąsias šalis ir išvyksta į kitas valstybes nares ieškoti įsidarbinimo galimybių, skaičių būtina kuo skubiau parengti atitinkamas priemones; siekiant užtikrinti teisės į pensiją perkeliamumą, taip pat išmokų darbuotojams mokėjimo pratęsimą bent trims mėnesiams, kol gavėjas ieško darbo kitoje valstybėje narėje, šiuo metu iš dalies keičiami ES teisės aktai; buvo pasiektas Tarybos ir Parlamento susitarimas dėl teisių į papildomą pensiją tarpvalstybinio perkėlimo;

7 rekomendacija. Teisingesnių apmokestinimo sistemų kūrimas

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

pažymi, kad Tarptautinis valiutos fondas (TVF) neseniai pabrėžė, kad esama galimybių geriau ir progresyviau taikyti mokesčius ir tokiu būdu būtų galima sumažinti nelygybę ES; pabrėžia, kad reikia perkelti mokesčių naštą nuo darbo ir pereiti prie kitų tvaraus apmokestinimo formų siekiant skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat pritraukti papildomų pajamų siekiant padidinti konsolidavimo veiksmų teisėtumą;

8 rekomendacija. Poreikis mažinti skurdą ir socialinę atskirtį

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

valstybės narės turėtų stiprinti minimalios socialinės apsaugos sistemas ir užtikrinti socialinės apsaugos sistemų veiksmingumą, taip pat investuoti į prevencines priemones;

primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į ekonominio koregavimo programų įtaką pažangai siekiant svarbiausių strategijos „Europa 2020“ tikslų finansinių sunkumų patiriančiose valstybėse narėse ir susitarti dėl pakeitimų, kuriais siekiama koregavimo programas suderinti su strategijos „Europa 2020“ tikslais;

9 rekomendacija. Tvarios pensijos

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

pabrėžia, jog reikia vykdyti būtinas reformas pensijų sistemų tvarumui užtikrinti; mano, kad siekiant sėkmingai padidinti faktinį pensinį amžių pensijų sistemų reformos turi būti vykdomos kartu įgyvendinant politiką, kuria mažinamos ankstyvo išėjimo į pensiją programų ar panašių schemų galimybės, užtikrinamos užimtumo galimybės vyresniems darbuotojams mokytis visą gyvenimą ir sukuriama mokesčių politika, kuria būtų skatinama ilgiau likti darbo rinkoje bei remiamas sveikas vyresnių žmonių aktyvumas;

pabrėžia dėl demografinės raidos didėjančią nacionalinių biudžetų ir pensijų sistemų patiriamą naštą, kadangi dabar pirmosios staigaus gimstamumo padidėjimo kartos (angl. baby boom generation) išeina į pensiją; atkreipia dėmesį į netolygią pažangą ir užmojus valstybėse narėse formuluojant ir įgyvendinant struktūrines reformas, skirtas užimtumo lygiui kelti, palaipsniui panaikinant ankstyvo išėjimo į pensiją sistemas ir valstybių narių lygmeniu bei kartu su socialiniais partneriais įvertinant poreikį tvirtai derinti įstatymais nustatytą ir faktinį pensinį amžių su vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimu; pabrėžia, kad valstybės narės, kurios neįgyvendina laipsniškų reformų dabar, gali vėliau atsidurti tokioje padėtyje, kai jos reformas turės įgyvendinti staigiai, patirdamos neigiamų socialinių padarinių;

10 rekomendacija. Europos socialinės stabilizavimo priemonės

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

pažymi, kad socialinės apsaugos politika, visų pirma nedarbo išmokos, minimalių pajamų rėmimas ir progresyvus apmokestinimas, iš pradžių padėjo mažinti nuosmukį ir stabilizavo darbo rinkas ir vartojimą; vis dėlto pabrėžia, kad nerimą kelia sumažėję šių pagrindinių ekonominių ir socialinių stabilizavimo priemonių pajėgumai tose valstybėse narėse, kuriose tokios stabilizavimo priemonės yra labiausiai reikalingos; pažymi, kad dėl minėtų priežasčių namų ūkio pajamos ir vidaus paklausa yra mažiau apsaugotos;

pabrėžia, kad socialinė politika ir socialiniai standartai kai kuriais atvejais dėl fiskalinio konsolidavimo reikalavimų buvo naudojami kaip koregavimo koeficientai; ragina Komisiją įvertinti šių procesų padarinius nacionalinėms gerovės valstybėms ir jų piliečiams; ragina valstybes nares pagerinti socialinės apsaugos sistemų tinkamumą ir veiksmingumą siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau švelnintų skurdo ir socialinės atskirties poveikį;

11 rekomendacija. Poreikis stiprinti demokratinį teisėtumą ir socialinį dialogą

Europos Parlamentas mano, kad kasmet pateikiamomis politikos gairėmis, kurias, remdamasi metine augimo apžvalga, turi priimti Europos Vadovų Taryba, turėtų būti siekiama toliau nurodytų tikslų:

visos reformos darbo rinkoje turėtų būti grindžiamos sustiprintu socialinio dialogo koordinavimu;

labai kokybiško socialinių partnerių dalyvavimo ir tvirto socialinio dialogo, taip pat nacionaliniu lygmeniu, sustiprinimas yra būtinos sėkmingų reformų sąlygos ir ypač vykdant EPS reformas turėtų būti stiprinamas socialinių partnerių vaidmuo naujajame ekonomikos valdymo procese, visų pirma Europos semestre;

reikėtų įgyvendinti Komisijos siūlymą prieš patvirtinant metinę augimo apžvalgą užtikrinti aktyvesnį socialinių partnerių dalyvavimą Europos semestro procese, be kita ko, pasitelkus Socialinio dialogo komitetą;

Europos Vadovų Taryba ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad, siekiant įtvirtinti atsakomybę, į politikos gairių įgyvendinimą ir stebėseną vadovaujantis strategija „Europa 2020“ ir ekonomikos valdymo procesu būtų įtraukti valstybių narių ir regionų parlamentai, socialiniai partneriai, valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė;

Europos Vadovų Taryba ir Komisija turėtų veiksmingiau integruoti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų užimtumo, socialinių ir švietimo tikslų stebėseną ir vertinimą į 2014 m. Europos semestrą.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/40

---

P7_TA(2014)0130

Bendrosios rinkos valdymas

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2014 m. Europos semestrą (2013/2194(INI))

(2017/C 285/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „2014 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2013)0800) ir į Komisijos ataskaitą „Bendroji rinka skatina augimą ir darbo vietų kūrimą: valstybėse narėse pasiektos pažangos ir kilusių kliūčių analizė. Įnašas į 2014 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2013)0785) bei į prie šios ataskaitos pridedamą aiškinamąją analizę „Tarptautinės vertės grandinės ES ir už jos ribų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „2014 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2013)0800) ir į Komisijos ataskaitą „Bendroji rinka skatina augimą ir darbo vietų kūrimą: valstybėse narėse pasiektos pažangos ir kilusių kliūčių analizė. Įnašas į 2014 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2013)0785) bei į prie šios ataskaitos pridedamą aiškinamąją analizę „Tarptautinės vertės grandinės ES ir už jos ribų“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. pirmąją Komisijos ataskaitą „Bendrosios rinkos integracijos būklė 2013 m. Indėlis į 2013 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. pirmąją Komisijos ataskaitą „Bendrosios rinkos integracijos būklė 2013 m. Indėlis į 2013 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2012)0752),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“ (COM(2012)0573),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“ (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“ (SWD(2012)0025),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 4 d. paskelbtą internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 4 d. paskelbtą internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į 26-ąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (2013 m. vasario mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 26-ąją vidaus rinkos rezultatų suvestinę (2013 m. vasario mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29–30 d. Konkurencingumo tarybos išvadas dėl pažangaus reglamentavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29–30 d. Konkurencingumo tarybos išvadas dėl pažangaus reglamentavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14–15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 18–19 d. Konkurencingumo tarybos svarstymus dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos ir Bendrosios rinkos akto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 18–19 d. Konkurencingumo tarybos svarstymus dėl 2013 m. metinės augimo apžvalgos ir Bendrosios rinkos akto,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo (1) ir į 2013 m. gegužės 8 d. patvirtintus Komisijos tolesnius veiksmus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo (1) ir į 2013 m. gegužės 8 d. patvirtintus Komisijos tolesnius veiksmus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (2) ir į 2012 m. rugsėjo 26 d. patvirtintus Komisijos tolesnius veiksmus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (2) ir į 2012 m. rugsėjo 26 d. patvirtintus Komisijos tolesnius veiksmus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7-0066/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7-0066/2014),

| A. | kadangi 2013 m. metine augimo apžvalga pradėtas trečiasis Europos semestro ciklas ir į ją pirmą kartą įtraukta metinė bendrosios rinkos integracijos būklės vertinimo ataskaita; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. metine augimo apžvalga pradėtas trečiasis Europos semestro ciklas ir į ją pirmą kartą įtraukta metinė bendrosios rinkos integracijos būklės vertinimo ataskaita;

| B. | kadangi veiksminga ir gerai veikianti bendroji rinka, grindžiama itin konkurencinga socialine rinkos ekonomika, yra labai svarbi siekiant tvaraus ir integracinio augimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi veiksminga ir gerai veikianti bendroji rinka, grindžiama itin konkurencinga socialine rinkos ekonomika, yra labai svarbi siekiant tvaraus ir integracinio augimo;

| C. | kadangi Parlamentas prašė į Europos semestro ciklą visapusiškai įtraukti bendrosios rinkos ramstį; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas prašė į Europos semestro ciklą visapusiškai įtraukti bendrosios rinkos ramstį;

| D. | kadangi geresniu bendrosios rinkos valdymu turėtų būti siekiama užtikrinti geresnį ir greitesnį su juo susijusių direktyvų ir reglamentų nuostatų perkėlimą į nacionalinę teisę bei jų įgyvendinimą, ypač jei tai susiję su svarbiausiais nustatytais sektoriais; |
| --- | --- |

D.

kadangi geresniu bendrosios rinkos valdymu turėtų būti siekiama užtikrinti geresnį ir greitesnį su juo susijusių direktyvų ir reglamentų nuostatų perkėlimą į nacionalinę teisę bei jų įgyvendinimą, ypač jei tai susiję su svarbiausiais nustatytais sektoriais;

| E. | kadangi nacionalinių reformų programų, parengtų įgyvendinant Europos semestrą, kokybė turinio, skaidrumo ir įvykdomumo požiūriu labai skiriasi; |
| --- | --- |

E.

kadangi nacionalinių reformų programų, parengtų įgyvendinant Europos semestrą, kokybė turinio, skaidrumo ir įvykdomumo požiūriu labai skiriasi;

| F. | kadangi bendroji rinka turėtų būti tvirtai susieta su kitomis horizontaliosiomis politikos sritimis, kaip antai vartotojų ir darbuotojų apsauga, socialinėmis teisėmis, aplinka ir tvariu vystymusi; |
| --- | --- |

F.

kadangi bendroji rinka turėtų būti tvirtai susieta su kitomis horizontaliosiomis politikos sritimis, kaip antai vartotojų ir darbuotojų apsauga, socialinėmis teisėmis, aplinka ir tvariu vystymusi;

| G. | kadangi I ir II bendrosios rinkos aktuose pateikiama gerai parengta horizontalioji strategija, kurioje apibrėžiamos konkrečios teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios priemonės, kuriomis galima atskleisti nepanaudotas bendrosios rinkos augimo galimybes ir pašalinti kliūtis; |
| --- | --- |

G.

kadangi I ir II bendrosios rinkos aktuose pateikiama gerai parengta horizontalioji strategija, kurioje apibrėžiamos konkrečios teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios priemonės, kuriomis galima atskleisti nepanaudotas bendrosios rinkos augimo galimybes ir pašalinti kliūtis;

| H. | kadangi Komisija paslaugų, finansinių paslaugų, transporto ir energetikos sektorius bei skaitmeninę rinką nustatė kaip pagrindines sritis, galinčias padėti gerinti ir stiprinti bendrosios rinkos veikimą; kadangi šioms sritims nustatyti taikyta metodika turėtų būti nuolat vertinama ir persvarstoma atsižvelgiant į augimo tikslus ir perspektyvas, taip pat į kriterijus, pagal kuriuos nustatoma piliečiams, visų pirma vartotojams, specialistams ir darbuotojams, būtina apsauga; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija paslaugų, finansinių paslaugų, transporto ir energetikos sektorius bei skaitmeninę rinką nustatė kaip pagrindines sritis, galinčias padėti gerinti ir stiprinti bendrosios rinkos veikimą; kadangi šioms sritims nustatyti taikyta metodika turėtų būti nuolat vertinama ir persvarstoma atsižvelgiant į augimo tikslus ir perspektyvas, taip pat į kriterijus, pagal kuriuos nustatoma piliečiams, visų pirma vartotojams, specialistams ir darbuotojams, būtina apsauga;

| I. | kadangi bendroji skaitmeninė internetinių ir ryšių paslaugų rinka Europoje dar veikia ne visai efektyviai; kadangi šiuo metu laisvam skaitmeninių paslaugų judėjimui ir tarpvalstybinei e. prekybai trukdo suskaidytos nacionaliniu lygmeniu taikomos taisyklės; kadangi Europos įmonės ir viešosios paslaugos turės ekonominės ir socialinės naudos iš pažangių IRT paslaugų ir programų naudojimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi bendroji skaitmeninė internetinių ir ryšių paslaugų rinka Europoje dar veikia ne visai efektyviai; kadangi šiuo metu laisvam skaitmeninių paslaugų judėjimui ir tarpvalstybinei e. prekybai trukdo suskaidytos nacionaliniu lygmeniu taikomos taisyklės; kadangi Europos įmonės ir viešosios paslaugos turės ekonominės ir socialinės naudos iš pažangių IRT paslaugų ir programų naudojimo;

| J. | kadangi ES bendrajai rinkai labai svarbi prieinama ir veiksminga Europos transporto infrastruktūra, plataus užmojo Europos pramonės politika ir energijos bendrosios rinkos sukūrimas, kuriais siekiama remti ES verslo konkurencingumą ir visiems namų ūkiams bei vartotojams užtikrinti prieinamą ir įperkamą energiją; kadangi todėl būtina apibrėžti šių sričių pirmenybinius veiksmus; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES bendrajai rinkai labai svarbi prieinama ir veiksminga Europos transporto infrastruktūra, plataus užmojo Europos pramonės politika ir energijos bendrosios rinkos sukūrimas, kuriais siekiama remti ES verslo konkurencingumą ir visiems namų ūkiams bei vartotojams užtikrinti prieinamą ir įperkamą energiją; kadangi todėl būtina apibrėžti šių sričių pirmenybinius veiksmus;

Europos semestras

| 1. | dar kartą ragina Komisiją stiprinti bendrosios rinkos valdymą, kaip konkretų Europos semestro ramstį nustatant metinį bendrosios rinkos valdymo ciklą, kuris apimtų vidaus rinkos rezultatų suvestinę, metinę bendrosios rinkos integravimo ataskaitą, kaip metinės augimo apžvalgos dalį, Europos Vadovų Tarybos rekomendacijas valstybėms narėms, nacionalinius veiksmų planus, kuriais siekiama įgyvendinti bendrosios rinkos gaires, ir konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; be to, ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į nustatytas svarbiausias ekonomikos augimo sritis – į paslaugų sektorių, energetikos sektorių, transporto sektorių ir bendrąją skaitmeninę rinką – ir į priemones, įtrauktas į I ir II bendrosios rinkos aktus; |
| --- | --- |

1.

dar kartą ragina Komisiją stiprinti bendrosios rinkos valdymą, kaip konkretų Europos semestro ramstį nustatant metinį bendrosios rinkos valdymo ciklą, kuris apimtų vidaus rinkos rezultatų suvestinę, metinę bendrosios rinkos integravimo ataskaitą, kaip metinės augimo apžvalgos dalį, Europos Vadovų Tarybos rekomendacijas valstybėms narėms, nacionalinius veiksmų planus, kuriais siekiama įgyvendinti bendrosios rinkos gaires, ir konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; be to, ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į nustatytas svarbiausias ekonomikos augimo sritis – į paslaugų sektorių, energetikos sektorių, transporto sektorių ir bendrąją skaitmeninę rinką – ir į priemones, įtrauktas į I ir II bendrosios rinkos aktus;

| 2. | pabrėžia būtinybę apibrėžti bendrąją rinką kaip trečiąjį Europos semestro ramstį, kad būtų galima nustatyti aiškius su realiąja ekonomika susijusius prioritetus; mano, kad šių prioritetų nustatymas ir siekimas yra labai svarbūs siekiant skatinti augimą ir panaikinti esamą spragą, trukdančią pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, kartu užtikrinant euro zonos ir šiai zonai nepriklausančių valstybių narių, taip pat valstybių narių, esančių ES centre ir jos pakraščiuose, ekonominę konvergenciją; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia būtinybę apibrėžti bendrąją rinką kaip trečiąjį Europos semestro ramstį, kad būtų galima nustatyti aiškius su realiąja ekonomika susijusius prioritetus; mano, kad šių prioritetų nustatymas ir siekimas yra labai svarbūs siekiant skatinti augimą ir panaikinti esamą spragą, trukdančią pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, kartu užtikrinant euro zonos ir šiai zonai nepriklausančių valstybių narių, taip pat valstybių narių, esančių ES centre ir jos pakraščiuose, ekonominę konvergenciją;

| 3. | primena savo nuomonę, kad pirmoji bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaita buvo nepakankama ir neišsami; todėl mano, kad būsimose ataskaitose reikėtų aiškiau nurodyti esamus trūkumus konkrečiose valstybėse narėse, pateikti daugiau konkrečių rekomendacijų apie galimus taisomuosius veiksmus ir tikėtiną jų naudą bei nurodyti veiksmingus svertus, kuriais būtų skatinamas augimas ir konkurencingumas, taigi ir kuriamos darbo vietos, – visa tai būtų konkretus atsakas į dabartinę socialinę ir ekonomikos krizę; |
| --- | --- |

3.

primena savo nuomonę, kad pirmoji bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaita buvo nepakankama ir neišsami; todėl mano, kad būsimose ataskaitose reikėtų aiškiau nurodyti esamus trūkumus konkrečiose valstybėse narėse, pateikti daugiau konkrečių rekomendacijų apie galimus taisomuosius veiksmus ir tikėtiną jų naudą bei nurodyti veiksmingus svertus, kuriais būtų skatinamas augimas ir konkurencingumas, taigi ir kuriamos darbo vietos, – visa tai būtų konkretus atsakas į dabartinę socialinę ir ekonomikos krizę;

| 4. | palankiai vertina Komisijos 2014 m. bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitą (COM(2013)0785) ir tvirtai remia Komisijos pastangas aktyviau kelti bendrosios rinkos klausimą vykstant svarstymų dėl Europos semestro procesui; teigiamai vertina tai, kad šioje ataskaitoje dėl bendrosios rinkos būklės 2014 m. pateikta tam tikra konkreti informacija apie veiksmus, kurių ėmėsi atskiros valstybės narės; vis dėlto mano, kad šioje ataskaitoje dar nėra kokybinio taikytų priemonių veiksmingumo, padarytos pažangos ir tikrųjų politikos rezultatų įvertinimo; ragina pagal Europos semestro bendrosios rinkos ramstį sukurti analitinę bendrosios rinkos integracijos būklės atsižvelgiant į konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas vertinimo priemonę; mano, kad tokia analitinė priemonė galėtų dar labiau papildyti Vidaus rinkos rezultatų suvestinę; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Komisijos 2014 m. bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitą (COM(2013)0785) ir tvirtai remia Komisijos pastangas aktyviau kelti bendrosios rinkos klausimą vykstant svarstymų dėl Europos semestro procesui; teigiamai vertina tai, kad šioje ataskaitoje dėl bendrosios rinkos būklės 2014 m. pateikta tam tikra konkreti informacija apie veiksmus, kurių ėmėsi atskiros valstybės narės; vis dėlto mano, kad šioje ataskaitoje dar nėra kokybinio taikytų priemonių veiksmingumo, padarytos pažangos ir tikrųjų politikos rezultatų įvertinimo; ragina pagal Europos semestro bendrosios rinkos ramstį sukurti analitinę bendrosios rinkos integracijos būklės atsižvelgiant į konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas vertinimo priemonę; mano, kad tokia analitinė priemonė galėtų dar labiau papildyti Vidaus rinkos rezultatų suvestinę;

| 5. | mano, kad rengiant su bendrąja rinka susijusius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų būtinas geresnis horizontalus koordinavimas ir nuoseklumas; mano, kad valdant bendrąją rinką turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į visų suinteresuotųjų šalių poreikius ir kad būtinas didesnis ir ankstyvesnis socialinių partnerių, pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų šalių įsitraukimas į priemonių kūrimą, tvirtinimą, įgyvendinimą bei stebėseną, siekiant bendrojoje rinkoje paspartinti augimą ir sustiprinti piliečių teises; |
| --- | --- |

5.

mano, kad rengiant su bendrąja rinka susijusius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų būtinas geresnis horizontalus koordinavimas ir nuoseklumas; mano, kad valdant bendrąją rinką turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į visų suinteresuotųjų šalių poreikius ir kad būtinas didesnis ir ankstyvesnis socialinių partnerių, pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų šalių įsitraukimas į priemonių kūrimą, tvirtinimą, įgyvendinimą bei stebėseną, siekiant bendrojoje rinkoje paspartinti augimą ir sustiprinti piliečių teises;

| 6. | pabrėžia, kad prieš Komisijai patvirtinant pasiūlymą reikia surengti išsamias konsultacijas ir atlikti nuodugnius poveikio vertinimus; pabrėžia, kad Komisijos pasiūlymai turi atitikti pažangaus reglamentavimo ir reglamentavimo kokybės principus ir apimti poveikio MVĮ vertinimą, taip pat juos turi patvirtinti pačios Komisijos Poveikio vertinimo valdyba; be to, pabrėžia, kad atliekant poveikio vertinimus privalu įvertinti naujų teisės aktų poveikį augimo galimybėms ir Europos konkurencingumui; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad prieš Komisijai patvirtinant pasiūlymą reikia surengti išsamias konsultacijas ir atlikti nuodugnius poveikio vertinimus; pabrėžia, kad Komisijos pasiūlymai turi atitikti pažangaus reglamentavimo ir reglamentavimo kokybės principus ir apimti poveikio MVĮ vertinimą, taip pat juos turi patvirtinti pačios Komisijos Poveikio vertinimo valdyba; be to, pabrėžia, kad atliekant poveikio vertinimus privalu įvertinti naujų teisės aktų poveikį augimo galimybėms ir Europos konkurencingumui;

| 7. | mano, kad Europos semestras turėtų būti įgyvendinamas vykdant nuodugnesnį demokratinį procesą, labiau įtraukiant nacionalinius parlamentus ir kartu stiprinant Europos Parlamento išimtines teises; |
| --- | --- |

7.

mano, kad Europos semestras turėtų būti įgyvendinamas vykdant nuodugnesnį demokratinį procesą, labiau įtraukiant nacionalinius parlamentus ir kartu stiprinant Europos Parlamento išimtines teises;

| 8. | mano, kad per šį procesą konkrečiai šaliai pateiktose rekomendacijose turėtų būti atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės padarytą pažangą ir į tai, kad nacionaliniai susitarimai dėl bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimo nebūtinai turi būti sudaromi vadovaujantis universaliuoju (angl. one-size-fits-all) metodu, netgi priešingai, reikėtų siekti didinti taikomų priemonių veiksmingumą ir gerinti tikruosius įgyvendintos politikos rezultatus; |
| --- | --- |

8.

mano, kad per šį procesą konkrečiai šaliai pateiktose rekomendacijose turėtų būti atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės padarytą pažangą ir į tai, kad nacionaliniai susitarimai dėl bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimo nebūtinai turi būti sudaromi vadovaujantis universaliuoju (angl. one-size-fits-all) metodu, netgi priešingai, reikėtų siekti didinti taikomų priemonių veiksmingumą ir gerinti tikruosius įgyvendintos politikos rezultatus;

| 9. | prašo, kad bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitos rezultatai į būsimas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl 2014 m. Europos semestro ciklo būtų įtraukti aiškiau ir tiksliau nei į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl 2013 m.; |
| --- | --- |

9.

prašo, kad bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitos rezultatai į būsimas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl 2014 m. Europos semestro ciklo būtų įtraukti aiškiau ir tiksliau nei į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl 2013 m.;

| 10. | laikosi nuomonės, kad trečiuoju Europos semestro ramsčiu, skirtu bendrosios rinkos integracijai, turėtų būti siekiama nustatyti pirmenybines politikos sritis ir priemones, kuriomis būtų skatinama ir gaivinama realioji ekonomika; mano, kad šis tikslas bus veiksmingai įgyvendintas tik tada, kai visos ES institucijos nuosekliai jo sieks ir jį rems; todėl skatina taip organizuoti Konkurencingumo tarybos darbą, kad jis būtų aiškiai sutelktas į šių realiajai ekonomikai svarbių prioritetų įtraukimą į Europos semestrą; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad trečiuoju Europos semestro ramsčiu, skirtu bendrosios rinkos integracijai, turėtų būti siekiama nustatyti pirmenybines politikos sritis ir priemones, kuriomis būtų skatinama ir gaivinama realioji ekonomika; mano, kad šis tikslas bus veiksmingai įgyvendintas tik tada, kai visos ES institucijos nuosekliai jo sieks ir jį rems; todėl skatina taip organizuoti Konkurencingumo tarybos darbą, kad jis būtų aiškiai sutelktas į šių realiajai ekonomikai svarbių prioritetų įtraukimą į Europos semestrą;

Svarbiausi sektoriai

| 11. | mano, kad Komisijos nustatyti pagrindiniai sektoriai – paslaugų, finansinių paslaugų, transporto, energetikos ir skaitmeninės rinkos – ir toliau yra labai svarbūs siekiant visiškos bendrosios rinkos integracijos; be to, mano, kad, norint iš naujo užtikrinti augimą, pakartotinis nuoseklios ir integruotos pramonės politikos įgyvendinimas, daugiausia dėmesio skiriant šiems sektoriams, taip pat turėtų apimti pastangas stiprinti piliečių teisių, įskaitant vartotojų ir darbuotojų teises, apsaugą ir konkurencingumo modelį, grindžiamą žiniomis bei inovacijomis, ES lygmeniu skatinant investicijas ir galimybes gauti finansavimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei paramą aukštajam mokslui; |
| --- | --- |

11.

mano, kad Komisijos nustatyti pagrindiniai sektoriai – paslaugų, finansinių paslaugų, transporto, energetikos ir skaitmeninės rinkos – ir toliau yra labai svarbūs siekiant visiškos bendrosios rinkos integracijos; be to, mano, kad, norint iš naujo užtikrinti augimą, pakartotinis nuoseklios ir integruotos pramonės politikos įgyvendinimas, daugiausia dėmesio skiriant šiems sektoriams, taip pat turėtų apimti pastangas stiprinti piliečių teisių, įskaitant vartotojų ir darbuotojų teises, apsaugą ir konkurencingumo modelį, grindžiamą žiniomis bei inovacijomis, ES lygmeniu skatinant investicijas ir galimybes gauti finansavimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei paramą aukštajam mokslui;

| 12. | primygtinai ragina Komisiją parengti tikrą Europos pramonės politiką; mano, kad reindustrializacija turėtų būti tarpsektorinis Sąjungos prioritetas; mano, kad ši nauja pramonės politika turėtų apimti bendrosios rinkos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, visa apimančią bendrosios rinkos išorės aspekto strategiją, itin daug dėmesio skiriant nuosekliai vartotojų apsaugos politikai, ir geresnę prieigą prie kapitalo ir infrastruktūros, kad būtų didinamas įmonių konkurencingumas ir joms sudaromos sąlygos patekti į pasaulio rinkas; |
| --- | --- |

12.

primygtinai ragina Komisiją parengti tikrą Europos pramonės politiką; mano, kad reindustrializacija turėtų būti tarpsektorinis Sąjungos prioritetas; mano, kad ši nauja pramonės politika turėtų apimti bendrosios rinkos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, visa apimančią bendrosios rinkos išorės aspekto strategiją, itin daug dėmesio skiriant nuosekliai vartotojų apsaugos politikai, ir geresnę prieigą prie kapitalo ir infrastruktūros, kad būtų didinamas įmonių konkurencingumas ir joms sudaromos sąlygos patekti į pasaulio rinkas;

| 13. | pabrėžia, kad bendroji rinka, padėdama pašalinti laisvo asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo kliūtis, suteikia galimybę įmonėms vykdyti veiklą didesniu mastu, taip padėdama joms stiprinti savo gebėjimus diegti inovacijas, investuoti, didinti našumą ir kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad bendroji rinka, padėdama pašalinti laisvo asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo kliūtis, suteikia galimybę įmonėms vykdyti veiklą didesniu mastu, taip padėdama joms stiprinti savo gebėjimus diegti inovacijas, investuoti, didinti našumą ir kurti darbo vietas;

| 14. | ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų planą, kuriame būtų nurodytos priemonės, skirtos siekiui sukurti visiškai integruotą ir tarpusavyje sujungtą energijos bendrąją rinką; pabrėžia, kad vartotojams reikia pateikti skaidrias ir palyginamas energijos kainas, kartu užtikrinant vartotojų, įskaitant pažeidžiamus vartotojus, apsaugą; pabrėžia, kad reikia didelių investicijų į energijos infrastruktūrą, ir laikosi nuomonės, kad visi viešųjų paslaugų sektoriai privalo daryti pažangą kartu su energetikos sektoriumi; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją pateikti išsamų veiksmų planą, kuriame būtų nurodytos priemonės, skirtos siekiui sukurti visiškai integruotą ir tarpusavyje sujungtą energijos bendrąją rinką; pabrėžia, kad vartotojams reikia pateikti skaidrias ir palyginamas energijos kainas, kartu užtikrinant vartotojų, įskaitant pažeidžiamus vartotojus, apsaugą; pabrėžia, kad reikia didelių investicijų į energijos infrastruktūrą, ir laikosi nuomonės, kad visi viešųjų paslaugų sektoriai privalo daryti pažangą kartu su energetikos sektoriumi;

| 15. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos veikimą labai svarbu gerinti infrastruktūrą, visų pirma tarpvalstybinius ryšius ir sąveikumą; mano, kad bendra, tarpusavyje susijusi ir veiksminga Europos transporto sistema yra labai svarbi laisvam prekių, asmenų ir paslaugų judėjimui bendrojoje rinkoje; mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus būtinos tolesnės investicijos, ir pakartoja, kad tokiems projektams turėtų būti taikomos įvairios finansinės priemonės; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos veikimą labai svarbu gerinti infrastruktūrą, visų pirma tarpvalstybinius ryšius ir sąveikumą; mano, kad bendra, tarpusavyje susijusi ir veiksminga Europos transporto sistema yra labai svarbi laisvam prekių, asmenų ir paslaugų judėjimui bendrojoje rinkoje; mano, kad norint pasiekti šiuos tikslus būtinos tolesnės investicijos, ir pakartoja, kad tokiems projektams turėtų būti taikomos įvairios finansinės priemonės;

| 16. | pabrėžia, kad nuoseklus dabartinių teisės aktų ir kitų Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl skaitmeninių paslaugų įgyvendinimas gali padėti Europoje visapusiškai naudotis vidaus rinka; ragina parengti bendrosios skaitmeninės rinkos politiką, kurią įgyvendinant internetu teikiamos paslaugos Europoje taptų konkurencingesnės, tarpvalstybiniu mastu veiksmingesnės ir skaidresnės, taip užtikrinant aukšto lygio prieinamumą ir vartotojų apsaugą; pabrėžia tikslinių investicijų svarbą ir pažymi, kad įgyvendinant Žemyno ryšių infrastruktūros pasiūlymą bus galima sumažinti valstybių narių kainų skirtumus, nes telekomunikacijų sektoriuje bus skatinama konkurencija; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad nuoseklus dabartinių teisės aktų ir kitų Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl skaitmeninių paslaugų įgyvendinimas gali padėti Europoje visapusiškai naudotis vidaus rinka; ragina parengti bendrosios skaitmeninės rinkos politiką, kurią įgyvendinant internetu teikiamos paslaugos Europoje taptų konkurencingesnės, tarpvalstybiniu mastu veiksmingesnės ir skaidresnės, taip užtikrinant aukšto lygio prieinamumą ir vartotojų apsaugą; pabrėžia tikslinių investicijų svarbą ir pažymi, kad įgyvendinant Žemyno ryšių infrastruktūros pasiūlymą bus galima sumažinti valstybių narių kainų skirtumus, nes telekomunikacijų sektoriuje bus skatinama konkurencija;

| 17. | ragina aktyviai įgyvendinti Vartotojų darbotvarkę, įskaitant teisėkūros ir programavimo priemones, kad būtų stiprinama vartotojų apsauga ir pasitikėjimas bendrąja rinka, vartotojams suteikiama daugiau galių, vidutinis vartotojas būtų skatinamas elgtis atsakingai ir didinama pažeidžiamų vartotojų apsauga; |
| --- | --- |

17.

ragina aktyviai įgyvendinti Vartotojų darbotvarkę, įskaitant teisėkūros ir programavimo priemones, kad būtų stiprinama vartotojų apsauga ir pasitikėjimas bendrąja rinka, vartotojams suteikiama daugiau galių, vidutinis vartotojas būtų skatinamas elgtis atsakingai ir didinama pažeidžiamų vartotojų apsauga;

| 18. | laikosi nuomonės, kad MVĮ suteikiant daugiau galimybių gauti finansavimą būtų galima sumažinti likvidumo suvaržymus ir padidinti MVĮ apyvartines lėšas; palankiai vertina tai, kad tarp kitų Komisijos 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje ir bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitoje nustatytų prioritetų alternatyvaus MVĮ finansavimo formų kūrimui skirta svarbi vieta; tvirtai remia tikslą kurti specialias obligacijas ir MVĮ skirtą vertybinių popierių biržos rinką ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis konkrečių veiksmų šiam tikslui pasiekti; be to, remia iniciatyvas, kurių imtasi ES lygmeniu siekiant papildyti valstybių narių pastangas didinti mikrokreditų teikimo mastą ir skatinti socialinį verslumą, įskaitant paramą plėtros bankams, teikiantiems paskolas mažesnėmis palūkanomis nei komerciniai bankai; pažymi, kad itin svarbu remti MVĮ įgyvendinant Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME) ir programą „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

18.

laikosi nuomonės, kad MVĮ suteikiant daugiau galimybių gauti finansavimą būtų galima sumažinti likvidumo suvaržymus ir padidinti MVĮ apyvartines lėšas; palankiai vertina tai, kad tarp kitų Komisijos 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje ir bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitoje nustatytų prioritetų alternatyvaus MVĮ finansavimo formų kūrimui skirta svarbi vieta; tvirtai remia tikslą kurti specialias obligacijas ir MVĮ skirtą vertybinių popierių biržos rinką ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis konkrečių veiksmų šiam tikslui pasiekti; be to, remia iniciatyvas, kurių imtasi ES lygmeniu siekiant papildyti valstybių narių pastangas didinti mikrokreditų teikimo mastą ir skatinti socialinį verslumą, įskaitant paramą plėtros bankams, teikiantiems paskolas mažesnėmis palūkanomis nei komerciniai bankai; pažymi, kad itin svarbu remti MVĮ įgyvendinant Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME) ir programą „Horizontas 2020“;

| 19. | pabrėžia, kaip svarbu šalinti bendrosios rinkos veikimo kliūtis, atsirandančias dėl mažmeninių finansinių paslaugų rinkos suskaidymo, kaip pabrėžė Komisija bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitoje, ypač atsižvelgiant į labai skirtingas už bankų paskolas mokamas palūkanų normas, kurios daro didelį poveikį vartotojams, namų ūkiams ir MVĮ; yra įsitikinęs, kad šie skirtumai trukdo veiksmingai gauti finansavimą ir daro neigiamą poveikį realiajai ekonomikai; yra susirūpinęs, kad vartotojai yra susidarę neigiamą nuomonę apie mažmeninių finansinių paslaugų susiskaidymą ir nepakankamą jų veiksmingumą, ypač apie banko sąskaitas, hipotekas, privačius pensijų fondus ir vertybinius popierius; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kaip svarbu šalinti bendrosios rinkos veikimo kliūtis, atsirandančias dėl mažmeninių finansinių paslaugų rinkos suskaidymo, kaip pabrėžė Komisija bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitoje, ypač atsižvelgiant į labai skirtingas už bankų paskolas mokamas palūkanų normas, kurios daro didelį poveikį vartotojams, namų ūkiams ir MVĮ; yra įsitikinęs, kad šie skirtumai trukdo veiksmingai gauti finansavimą ir daro neigiamą poveikį realiajai ekonomikai; yra susirūpinęs, kad vartotojai yra susidarę neigiamą nuomonę apie mažmeninių finansinių paslaugų susiskaidymą ir nepakankamą jų veiksmingumą, ypač apie banko sąskaitas, hipotekas, privačius pensijų fondus ir vertybinius popierius;

| 20. | mano, kad finansinių paslaugų reglamente turėtų būti pateikta daugiau informacijos, sustiprinta vartotojų apsauga ir numatytas veiksmingas kolektyvinis vartotojų teisių gynimas; pabrėžia, kad reikia sparčiai ir palankiai užbaigti darbą dėl pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl vartotojų ir mažmeninių finansinių paslaugų rinkos, visų pirma dėl mokesčių, susijusių su mokėjimo sąskaitomis, palyginamumo, mokėjimo sąskaitos perkėlimo ir galimybės naudotis būtiniausias funkcijas turinčiomis mokėjimo sąskaitomis; laikosi nuomonės, kad, siekiant skatinti saugų asmeninių santaupų investavimą į realiąją ekonomiką, reikėtų pateikti daugiau pasiūlymų dėl, pavyzdžiui, specialios vartotojų nemokumo tvarkos, kuri padėtų patobulinti suskaidytą ir nepakankamą dabartinę tvarką; |
| --- | --- |

20.

mano, kad finansinių paslaugų reglamente turėtų būti pateikta daugiau informacijos, sustiprinta vartotojų apsauga ir numatytas veiksmingas kolektyvinis vartotojų teisių gynimas; pabrėžia, kad reikia sparčiai ir palankiai užbaigti darbą dėl pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl vartotojų ir mažmeninių finansinių paslaugų rinkos, visų pirma dėl mokesčių, susijusių su mokėjimo sąskaitomis, palyginamumo, mokėjimo sąskaitos perkėlimo ir galimybės naudotis būtiniausias funkcijas turinčiomis mokėjimo sąskaitomis; laikosi nuomonės, kad, siekiant skatinti saugų asmeninių santaupų investavimą į realiąją ekonomiką, reikėtų pateikti daugiau pasiūlymų dėl, pavyzdžiui, specialios vartotojų nemokumo tvarkos, kuri padėtų patobulinti suskaidytą ir nepakankamą dabartinę tvarką;

| 21. | apgailestauja, kad, nepaisant akivaizdžių bendrosios rinkos svarbos įveikiant krizę įrodymų, laisvas piliečių, visų pirma darbuotojų ir specialistų, judėjimas Europos Sąjungoje nėra įgyvendintas ir kad reikia įdiegti griežtesnes priemones, kuriomis būtų šalinamos likusios kliūtys ir skatinamas augimas, kartu užtikrinant piliečių ir darbuotojų teises; pabrėžia būtinybę darniai vystyti vidaus rinką remiantis visapusišku ekonominių laisvių įgyvendinimu ir laikantis socialinės rinkos ekonomikos principų; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad, nepaisant akivaizdžių bendrosios rinkos svarbos įveikiant krizę įrodymų, laisvas piliečių, visų pirma darbuotojų ir specialistų, judėjimas Europos Sąjungoje nėra įgyvendintas ir kad reikia įdiegti griežtesnes priemones, kuriomis būtų šalinamos likusios kliūtys ir skatinamas augimas, kartu užtikrinant piliečių ir darbuotojų teises; pabrėžia būtinybę darniai vystyti vidaus rinką remiantis visapusišku ekonominių laisvių įgyvendinimu ir laikantis socialinės rinkos ekonomikos principų;

| 22. | primena, kad cikliškas bendrosios rinkos aktų pateikimo būdas suteikia galimybių reguliariai nustatyti ir apsvarstyti bendrosios rinkos plėtros prioritetus; mano, kad šis metodas turėtų būti stiprinamas ir toliau plėtojamas; |
| --- | --- |

22.

primena, kad cikliškas bendrosios rinkos aktų pateikimo būdas suteikia galimybių reguliariai nustatyti ir apsvarstyti bendrosios rinkos plėtros prioritetus; mano, kad šis metodas turėtų būti stiprinamas ir toliau plėtojamas;

| 23. | palankiai vertina pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl vartojimo gaminių saugos ir rinkos priežiūros reglamentų, taip pat dėl tam tikrų didelių bendrovių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo rinkinį; mano, kad šios iniciatyvos gali padėti stiprinti vartotojų teises, geriau užtikrinti vartotojų sveikatą ir saugą, palengvinti prekybą prekėmis ir paslaugomis, taip pat paskatinti naują konkurencingumo modelį; todėl prašo Komisijos glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ir Taryba, kad per pagrįstą laikotarpį būtų apsispręsta šiuo klausimu; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl vartojimo gaminių saugos ir rinkos priežiūros reglamentų, taip pat dėl tam tikrų didelių bendrovių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo rinkinį; mano, kad šios iniciatyvos gali padėti stiprinti vartotojų teises, geriau užtikrinti vartotojų sveikatą ir saugą, palengvinti prekybą prekėmis ir paslaugomis, taip pat paskatinti naują konkurencingumo modelį; todėl prašo Komisijos glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ir Taryba, kad per pagrįstą laikotarpį būtų apsispręsta šiuo klausimu;

| 24. | pabrėžia, kokie svarbūs pasiekti politiniai susitarimai dėl Abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos, viešųjų pirkimų ir koncesijų direktyvų rinkinio, Alternatyvaus ginčų sprendimo direktyvos ir dėl Elektroninio vartotojų ginčų sprendimo reglamento pakeitimo; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti sparčiai ir visapusiškai įgyvendinti visas naujas nuostatas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kokie svarbūs pasiekti politiniai susitarimai dėl Abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos, viešųjų pirkimų ir koncesijų direktyvų rinkinio, Alternatyvaus ginčų sprendimo direktyvos ir dėl Elektroninio vartotojų ginčų sprendimo reglamento pakeitimo; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti sparčiai ir visapusiškai įgyvendinti visas naujas nuostatas;

| 25. | pabrėžia, kad būtina tinkamai perkelti į nacionalinę teisę viešųjų pirkimų ir koncesijos teisės aktus; pabrėžia viešųjų pirkimų, kaip vieno iš pagrindinių augimo, visų pirma MVĮ, skatinimo veiksnių, svarbą; laikosi nuomonės, kad šios reformos įgyvendinimas yra puiki galimybė atnaujinti viešąjį administravimą strategiškai pasinaudojant viešaisiais pirkimais inovacijoms ir tvarumui užtikrinti ir didinant viešųjų išlaidų kokybę bei veiksmingumą tenkinant konkrečius vietos ir nacionalinės valdžios institucijų poreikius; mano, kad šie aspektai yra svarbiausi sėkmingo viešųjų pirkimų ir koncesijos teisės aktų įgyvendinimo veiksniai; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad būtina tinkamai perkelti į nacionalinę teisę viešųjų pirkimų ir koncesijos teisės aktus; pabrėžia viešųjų pirkimų, kaip vieno iš pagrindinių augimo, visų pirma MVĮ, skatinimo veiksnių, svarbą; laikosi nuomonės, kad šios reformos įgyvendinimas yra puiki galimybė atnaujinti viešąjį administravimą strategiškai pasinaudojant viešaisiais pirkimais inovacijoms ir tvarumui užtikrinti ir didinant viešųjų išlaidų kokybę bei veiksmingumą tenkinant konkrečius vietos ir nacionalinės valdžios institucijų poreikius; mano, kad šie aspektai yra svarbiausi sėkmingo viešųjų pirkimų ir koncesijos teisės aktų įgyvendinimo veiksniai;

| 26. | mano, kad, ypač siekiant kovoti su jaunimo nedarbu, naujieji profesinių kvalifikacijų srities teisės aktai, kurie buvo patvirtinti 2013 m. lapkričio mėn. ir kuriais iš dalies pakeista Direktyva 2005/36/EB bei Vidaus rinkos informacinės sistemos reglamentas, yra svarbus žingsnis į priekį stiprinant laisvą darbuotojų ir specialistų judėjimą, nustatant aukštus bendrus mokymo standartus ir skatinant naudotis Europos profesiniais pažymėjimais; pabrėžia, kad visapusiškas ir tinkamas Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos (ir Paslaugų direktyvos) nuostatų įgyvendinimas yra pagrindinis ES ekonomikos augimo skatinimo veiksnys; taip pat mano, kad būtina atlikti reglamentuojamų profesijų reformą, kad jaunimas turėtų daugiau galimybių jas rinktis ir kad būtų sukurta dinamiškesnė rinka, kurioje vartotojams būtų suteikiamos tinkamos garantijos; |
| --- | --- |

26.

mano, kad, ypač siekiant kovoti su jaunimo nedarbu, naujieji profesinių kvalifikacijų srities teisės aktai, kurie buvo patvirtinti 2013 m. lapkričio mėn. ir kuriais iš dalies pakeista Direktyva 2005/36/EB bei Vidaus rinkos informacinės sistemos reglamentas, yra svarbus žingsnis į priekį stiprinant laisvą darbuotojų ir specialistų judėjimą, nustatant aukštus bendrus mokymo standartus ir skatinant naudotis Europos profesiniais pažymėjimais; pabrėžia, kad visapusiškas ir tinkamas Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos (ir Paslaugų direktyvos) nuostatų įgyvendinimas yra pagrindinis ES ekonomikos augimo skatinimo veiksnys; taip pat mano, kad būtina atlikti reglamentuojamų profesijų reformą, kad jaunimas turėtų daugiau galimybių jas rinktis ir kad būtų sukurta dinamiškesnė rinka, kurioje vartotojams būtų suteikiamos tinkamos garantijos;

Valdymo priemonės

| 27. | atkreipia dėmesį į Komisijos atsaką į 2013 m. vasario 7 d. Parlamento rezoliuciją dėl prašomo pateikti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų toje rezoliucijoje išvardyti aspektai, teisinio pagrindo; mano, kad jame pateiktose konkrečiose rekomendacijose tebėra vertingų sumanymų, kaip būtų galima pagerinti bendrosios rinkos valdymą; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į Komisijos atsaką į 2013 m. vasario 7 d. Parlamento rezoliuciją dėl prašomo pateikti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų toje rezoliucijoje išvardyti aspektai, teisinio pagrindo; mano, kad jame pateiktose konkrečiose rekomendacijose tebėra vertingų sumanymų, kaip būtų galima pagerinti bendrosios rinkos valdymą;

| 28. | atkreipia dėmesį į pakoreguotą antrojo bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitos (COM(2013)0785) leidimo struktūrą; palankiai vertina tai, kad taip Komisija taip pat atsakė į Parlamento jo 2013 m. vasario 7 d. rezoliucijoje pateiktus klausimus; pažymi, kad taikant keletą šioje rezoliucijoje nurodytų priemonių jau patobulintas ES teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas, įskaitant griežtesnį naudojimąsi projektu „EU Pilot“; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į pakoreguotą antrojo bendrosios rinkos integracijos būklės ataskaitos (COM(2013)0785) leidimo struktūrą; palankiai vertina tai, kad taip Komisija taip pat atsakė į Parlamento jo 2013 m. vasario 7 d. rezoliucijoje pateiktus klausimus; pažymi, kad taikant keletą šioje rezoliucijoje nurodytų priemonių jau patobulintas ES teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas, įskaitant griežtesnį naudojimąsi projektu „EU Pilot“;

| 29. | palankiai vertina internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę ir ypač jos vaizdinį bei informatyvų valstybių narių veiklos ES teisės aktų, susijusių su vidaus rinkos veikimu, įgyvendinimo srityje rezultatų pateikimą; mano, kad internetinė rezultatų suvestinė turėtų būti pateikiama visomis Sąjungos kalbomis, jeigu ja siekiama padėti visiems Europos Sąjungos piliečiams geriau suprasti bendrosios rinkos ciklą ir galimą jų aktyvų vaidmenį šiame cikle; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę ir ypač jos vaizdinį bei informatyvų valstybių narių veiklos ES teisės aktų, susijusių su vidaus rinkos veikimu, įgyvendinimo srityje rezultatų pateikimą; mano, kad internetinė rezultatų suvestinė turėtų būti pateikiama visomis Sąjungos kalbomis, jeigu ja siekiama padėti visiems Europos Sąjungos piliečiams geriau suprasti bendrosios rinkos ciklą ir galimą jų aktyvų vaidmenį šiame cikle;

| 30. | mano, kad reikėtų stengtis suteikti daugiau skaidrumo Sąjungos teisės aktų įgyvendinimui ir vienodam taikymui valstybėse narėse; pažymi, kad teisės aktų perkėlimo terminai viršijami vidutiniškai devyniais mėnesiais ir kad didėja direktyvų, kurias vėluojama perkelti dvejais ar daugiau metų, skaičius; mano, kad kiekviena direktyva turėtų būti nuosekliai perkeliama ir kad turėtų būti patvirtintos visos perkėlimo priemonės, kad būtų atspindimi Sąjungos lygmeniu pasiekti kompromisai; |
| --- | --- |

30.

mano, kad reikėtų stengtis suteikti daugiau skaidrumo Sąjungos teisės aktų įgyvendinimui ir vienodam taikymui valstybėse narėse; pažymi, kad teisės aktų perkėlimo terminai viršijami vidutiniškai devyniais mėnesiais ir kad didėja direktyvų, kurias vėluojama perkelti dvejais ar daugiau metų, skaičius; mano, kad kiekviena direktyva turėtų būti nuosekliai perkeliama ir kad turėtų būti patvirtintos visos perkėlimo priemonės, kad būtų atspindimi Sąjungos lygmeniu pasiekti kompromisai;

| 31. | vis dėlto mano, kad grynai kiekybinės statistikos apie bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimą nepakanka ir kad būtina sutelkti dėmesį į teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse kokybę, vadovaujantis ES lygmeniu parengtais konkrečiais pagrindiniais bendrosios rinkos sektorių rodikliais; |
| --- | --- |

31.

vis dėlto mano, kad grynai kiekybinės statistikos apie bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimą nepakanka ir kad būtina sutelkti dėmesį į teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse kokybę, vadovaujantis ES lygmeniu parengtais konkrečiais pagrindiniais bendrosios rinkos sektorių rodikliais;

| 32. | palankiai vertina ataskaitą „Tarptautinės vertės grandinės ES ir už jos ribų“ kaip sektiną konkrečių rodiklių taikymo bendrosios rinkos integracijos būklei įvertinti, itin daug dėmesio skiriant visoje ES naudojamoms gamybos sistemoms, pavyzdį; mano, kad remiant tolesnes iniciatyvas, kuriomis siekiama plėtoti tarpvalstybines tiekimo grandines, bus skatinama pašalinti ilgalaikes kliūtis, trukdančias baigti kurti bendrąją rinką, ir bus galima padėti didinti Europos įmonių našumą ir konkurencingumą pasaulio ekonomikoje; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina ataskaitą „Tarptautinės vertės grandinės ES ir už jos ribų“ kaip sektiną konkrečių rodiklių taikymo bendrosios rinkos integracijos būklei įvertinti, itin daug dėmesio skiriant visoje ES naudojamoms gamybos sistemoms, pavyzdį; mano, kad remiant tolesnes iniciatyvas, kuriomis siekiama plėtoti tarpvalstybines tiekimo grandines, bus skatinama pašalinti ilgalaikes kliūtis, trukdančias baigti kurti bendrąją rinką, ir bus galima padėti didinti Europos įmonių našumą ir konkurencingumą pasaulio ekonomikoje;

| 33. | džiaugiasi, kad pastebimai sumažėjo vidutinis nepakankamo perkėlimo rodiklis, kuris šiuo metu siekia 0,6 proc.; pabrėžia, kad net labai mažas nepakankamumas svarbios politikos srityje gali daryti didžiulį žalingą poveikį vartotojų ir įmonių galimybėms, taigi ir visai Europos ekonomikai; |
| --- | --- |

33.

džiaugiasi, kad pastebimai sumažėjo vidutinis nepakankamo perkėlimo rodiklis, kuris šiuo metu siekia 0,6 proc.; pabrėžia, kad net labai mažas nepakankamumas svarbios politikos srityje gali daryti didžiulį žalingą poveikį vartotojų ir įmonių galimybėms, taigi ir visai Europos ekonomikai;

| 34. | apgailestauja dėl vidutinės pažeidimo nagrinėjimo procedūros trukmės, ypač dėl to, kad su paslaugomis susijusios bylos trunka ilgiausiai (vidutiniškai 49,8 mėn.); mano, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūros atskleidė nemažai trūkumų, susijusių su greitu netinkamo bendrosios rinkos nuostatų įgyvendinimo ir taikymo problemų sprendimu ir pašalinimu; ragina valstybes nares veiksmingiau bendradarbiauti su Komisija, kad bylos būtų nagrinėjamos greičiau, ir ragina Komisiją toliau vykdyti nacionalinių priemonių, kurios kenkia bendrajai rinkai, „valymą“; |
| --- | --- |

34.

apgailestauja dėl vidutinės pažeidimo nagrinėjimo procedūros trukmės, ypač dėl to, kad su paslaugomis susijusios bylos trunka ilgiausiai (vidutiniškai 49,8 mėn.); mano, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūros atskleidė nemažai trūkumų, susijusių su greitu netinkamo bendrosios rinkos nuostatų įgyvendinimo ir taikymo problemų sprendimu ir pašalinimu; ragina valstybes nares veiksmingiau bendradarbiauti su Komisija, kad bylos būtų nagrinėjamos greičiau, ir ragina Komisiją toliau vykdyti nacionalinių priemonių, kurios kenkia bendrajai rinkai, „valymą“;

| 35. | mano, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūros turėtų būti laikomos paskutine priemone ir taikomos tik po mėginimų koordinuoti ir pataisyti padėtį ir kad todėl Komisija turėtų skatinti, prieš paduodant valstybę narę į Teisingumo Teismą, naudotis projektu „EU Pilot“ ir taikyti kitas procedūras; be to, atkakliai tvirtina, kad reikėtų dėti visas pastangas siekiant užtikrinti veiksmingesnį pažeidimų nagrinėjimo procedūrų taikymą Sąjungos teisės nuostatų pažeidimų bendrosios rinkos srityje atvejais ir kad valstybės narės bei Europos Vadovų Taryba, ateityje persvarstydamos Sutarties dėl Sąjungos veikimo sutarties nuostatas, turėtų toliau plėtoti pažeidimų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

35.

mano, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūros turėtų būti laikomos paskutine priemone ir taikomos tik po mėginimų koordinuoti ir pataisyti padėtį ir kad todėl Komisija turėtų skatinti, prieš paduodant valstybę narę į Teisingumo Teismą, naudotis projektu „EU Pilot“ ir taikyti kitas procedūras; be to, atkakliai tvirtina, kad reikėtų dėti visas pastangas siekiant užtikrinti veiksmingesnį pažeidimų nagrinėjimo procedūrų taikymą Sąjungos teisės nuostatų pažeidimų bendrosios rinkos srityje atvejais ir kad valstybės narės bei Europos Vadovų Taryba, ateityje persvarstydamos Sutarties dėl Sąjungos veikimo sutarties nuostatas, turėtų toliau plėtoti pažeidimų nagrinėjimo procedūras;

| 36. | pritaria Komisijos veiksmams, kuriais siekiama gerinti nacionalinės valdžios institucijų bendradarbiavimą bendrosios rinkos veikimo klausimu; sutinka, kad nuolatinė IT priemonė, kuria palengvinamas keitimasis atitinkama informacija, galėtų gerokai pagerinti padėtį, nes vargu ar kelis kartus per metus susitinkanti nacionalinių ekspertų grupė yra tinkamas šio pirmenybinio klausimo sprendimo būdas; |
| --- | --- |

36.

pritaria Komisijos veiksmams, kuriais siekiama gerinti nacionalinės valdžios institucijų bendradarbiavimą bendrosios rinkos veikimo klausimu; sutinka, kad nuolatinė IT priemonė, kuria palengvinamas keitimasis atitinkama informacija, galėtų gerokai pagerinti padėtį, nes vargu ar kelis kartus per metus susitinkanti nacionalinių ekspertų grupė yra tinkamas šio pirmenybinio klausimo sprendimo būdas;

| 37. | pakartoja, koks svarbus tinkamas Vidaus rinkos informacinės sistemos (angl. IMI) veikimas; neseniai šiai sistemai buvo suteiktas deramas reglamentavimo pagrindas, o šiuo metu ji plečiama, įtraukiant naujas politikos sritis ir sektorius; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie mašininio vertimo įrankio, įdiegto siekiant palengvinti nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijų bendravimą, veikimą; |
| --- | --- |

37.

pakartoja, koks svarbus tinkamas Vidaus rinkos informacinės sistemos (angl. IMI) veikimas; neseniai šiai sistemai buvo suteiktas deramas reglamentavimo pagrindas, o šiuo metu ji plečiama, įtraukiant naujas politikos sritis ir sektorius; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie mašininio vertimo įrankio, įdiegto siekiant palengvinti nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijų bendravimą, veikimą;

| 38. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytas priemones ir labiau stengtis atnaujinti viešąjį administravimą, ypač sparčiai įgyvendinant su elektronine valdžia, elektronine sveikata, elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymu ir elektroniniu viešuoju pirkimu susijusias priemones, siekiant piliečiams bei verslo subjektams visoje Europoje teikti daugiau ir geresnių skaitmeninių paslaugų, mažinti išlaidas ir didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytas priemones ir labiau stengtis atnaujinti viešąjį administravimą, ypač sparčiai įgyvendinant su elektronine valdžia, elektronine sveikata, elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymu ir elektroniniu viešuoju pirkimu susijusias priemones, siekiant piliečiams bei verslo subjektams visoje Europoje teikti daugiau ir geresnių skaitmeninių paslaugų, mažinti išlaidas ir didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą;

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar nepakankamai naudojamasi problemų sprendimo tinklu SOLVIT; ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT ir bendriems informaciniams punktams (angl. Points of Single Contact) būtų skiriami atitinkami ištekliai, kaip nurodyta Paslaugų direktyvoje; ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat imtis tolesnių veiksmų tarp įmonių ir verslininkų skleidžiant informaciją apie šių priemonių prieinamumą; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų pradėti aktyviau ir platesniu mastu keistis geriausios patirties pavyzdžiais; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar nepakankamai naudojamasi problemų sprendimo tinklu SOLVIT; ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT ir bendriems informaciniams punktams (angl. Points of Single Contact) būtų skiriami atitinkami ištekliai, kaip nurodyta Paslaugų direktyvoje; ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat imtis tolesnių veiksmų tarp įmonių ir verslininkų skleidžiant informaciją apie šių priemonių prieinamumą; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų pradėti aktyviau ir platesniu mastu keistis geriausios patirties pavyzdžiais;

| 40. | atkreipia dėmesį į vis dažnėjantį lankymąsi portaluose „Jūsų Europa“ (angl. Your Europe) ir „Jūsų Europos patarėjas“ (angl. Your Europe Advice), kuriuose turėtų būti pateikiama visiems po Europos Sąjungą keliaujantiems asmenims reikalinga informacija; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į vis dažnėjantį lankymąsi portaluose „Jūsų Europa“ (angl. Your Europe) ir „Jūsų Europos patarėjas“ (angl. Your Europe Advice), kuriuose turėtų būti pateikiama visiems po Europos Sąjungą keliaujantiems asmenims reikalinga informacija;

| 41. | palankiai vertina Bendrosios rinkos mėnesį, per kurį, t. y. rugsėjo 23 d. – spalio 23 d., visos Europos Sąjungos piliečiai, politikai, ekspertai ir ES vadovai drauge dalyvavo internetu vykusiose diskusijose ir atitinkamuose nacionaliniuose renginiuose, siekdami aptarti iki šiol padarytą pažangą, išliekančius uždavinius ir idėjas dėl bendrosios rinkos ateities, ir ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į dalyvių nurodytus jiems rūpimus klausimus ir pateiktus pasiūlymus; ragina Komisiją įvertinti 2013 m. renginio formatą ir veiksmingumą, įskaitant jo suteikiamą galimybę kreiptis į piliečius, įmones ir vartotojus, ir suteikti jiems tikrą galimybę padėti formuoti bendrąją rinką; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina Bendrosios rinkos mėnesį, per kurį, t. y. rugsėjo 23 d. – spalio 23 d., visos Europos Sąjungos piliečiai, politikai, ekspertai ir ES vadovai drauge dalyvavo internetu vykusiose diskusijose ir atitinkamuose nacionaliniuose renginiuose, siekdami aptarti iki šiol padarytą pažangą, išliekančius uždavinius ir idėjas dėl bendrosios rinkos ateities, ir ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į dalyvių nurodytus jiems rūpimus klausimus ir pateiktus pasiūlymus; ragina Komisiją įvertinti 2013 m. renginio formatą ir veiksmingumą, įskaitant jo suteikiamą galimybę kreiptis į piliečius, įmones ir vartotojus, ir suteikti jiems tikrą galimybę padėti formuoti bendrąją rinką;

o

o o

| 42. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

42.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0054.

(2)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 72.

(3)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 51.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/47

---

P7_TA(2014)0131

Augalų selekcija

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Augalų selekcija: kaip pagerinti kokybę ir padidinti derlių“ (2013/2099(INI))

(2017/C 285/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) pranešimą pavadinimu „Kaip išmaitinti pasaulį 2050 metais“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) pranešimą pavadinimu „Kaip išmaitinti pasaulį 2050 metais“,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl naujų augalų veislių apsaugos (UPOV konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl naujų augalų veislių apsaugos (UPOV konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę sutartį dėl augalų genetinių išteklių maisto pramonei ir žemės ūkiui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę sutartį dėl augalų genetinių išteklių maisto pramonei ir žemės ūkiui,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. Ivaro Virgino/Stokholmo Aplinkos instituto, „Timbro“ pranešimą pavadinimu „Headed for 9 billion“ („9 milijardų belaukiant“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio mėn. Ivaro Virgino/Stokholmo Aplinkos instituto, „Timbro“ pranešimą pavadinimu „Headed for 9 billion“ („9 milijardų belaukiant“),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) pranešimą pavadinimu „Harvest nature’s diversity“ („Puoselėkime gamtos įvairovę“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) pranešimą pavadinimu „Harvest nature’s diversity“ („Puoselėkime gamtos įvairovę“),

| — | atsižvelgdamas į Svalbardo pasaulio sėklų saugyklos interneto svetainę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Svalbardo pasaulio sėklų saugyklos interneto svetainę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „Biologinės įvairovės veiksmų planas gamtos ištekliams išsaugoti“ (COM(2001)0162), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „Biologinės įvairovės veiksmų planas gamtos ištekliams išsaugoti“ (COM(2001)0162),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (3) ir 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (3) ir 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (4),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/18/EB (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/18/EB (5),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (6),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pranešimą pavadinimu „Teisė į maistą. Sėklų politika ir teisė į maistą: žemės ūkio biologinės įvairovės ir inovacijų skatinimas“ (A/64/170, 2009 m., JT Generalinė Asamblėja), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pranešimą pavadinimu „Teisė į maistą. Sėklų politika ir teisė į maistą: žemės ūkio biologinės įvairovės ir inovacijų skatinimas“ (A/64/170, 2009 m., JT Generalinė Asamblėja),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo organizacijos (angl. IAASTD) išvadas, priimtas vykdant tarpvyriausybinį procesą, kurį remia Maisto ir žemės ūkio organizacija (angl. FAO), Pasaulio aplinkos fondas (PAF), Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP), Jungtinių Tautų aplinkos programa (angl. UNEP), Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (angl. UNESCO), Pasaulio bankas ir Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo organizacijos (angl. IAASTD) išvadas, priimtas vykdant tarpvyriausybinį procesą, kurį remia Maisto ir žemės ūkio organizacija (angl. FAO), Pasaulio aplinkos fondas (PAF), Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP), Jungtinių Tautų aplinkos programa (angl. UNEP), Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (angl. UNESCO), Pasaulio bankas ir Pasaulio sveikatos organizacija (PSO),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0044/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0044/2014),

| A. | kadangi EP Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas šiuo pranešimu siekia pradėti išsamią diskusiją ir tyrimą dėl bendros augalų selekcijos padėties Europos ir pasaulio žemės ūkyje; |
| --- | --- |

A.

kadangi EP Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas šiuo pranešimu siekia pradėti išsamią diskusiją ir tyrimą dėl bendros augalų selekcijos padėties Europos ir pasaulio žemės ūkyje;

| B. | kadangi augalų selekcijos pramonė yra vienas iš svarbiausių žemės ūkio, augalininkystės, maisto ir pašarų gamybos ir mūsų aplinkos našumo, įvairovės, sveikatos ir kokybės elementų; |
| --- | --- |

B.

kadangi augalų selekcijos pramonė yra vienas iš svarbiausių žemės ūkio, augalininkystės, maisto ir pašarų gamybos ir mūsų aplinkos našumo, įvairovės, sveikatos ir kokybės elementų;

| C. | kadangi, visų pirma JT institucijų FAO ir PSO, tai pat JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos teigimu, tikėtina, kad 2040–2050 m. pasaulio gyventojų skaičius nuo dabartinių 7 mlrd. išaugs iki maždaug 9 mlrd. žmonių, tačiau šis skaičius gali siekti ir 10–11 mlrd.; |
| --- | --- |

C.

kadangi, visų pirma JT institucijų FAO ir PSO, tai pat JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos teigimu, tikėtina, kad 2040–2050 m. pasaulio gyventojų skaičius nuo dabartinių 7 mlrd. išaugs iki maždaug 9 mlrd. žmonių, tačiau šis skaičius gali siekti ir 10–11 mlrd.;

| D. | kadangi dėl tokio gyventojų skaičiaus augimo nepaprastai išaugs reikalavimai žemės ūkiui, ypač dėl produktyvumo didinimo, kad būtų patenkintas didelis maisto produktų paklausos augimas, ir kadangi, FAO vertinimu, per 30–40 ateinančių metų aprūpinimo maistu poreikiai padidės 70 proc.; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl tokio gyventojų skaičiaus augimo nepaprastai išaugs reikalavimai žemės ūkiui, ypač dėl produktyvumo didinimo, kad būtų patenkintas didelis maisto produktų paklausos augimas, ir kadangi, FAO vertinimu, per 30–40 ateinančių metų aprūpinimo maistu poreikiai padidės 70 proc.;

| E. | kadangi 30–50 proc. pagaminamo maisto ES yra iššvaistoma, o pasaulio vidurkis yra apie 30 proc., padidėjusį aprūpinimo maistu poreikį galima didele dalimi patenkinti taikant geresnę, veiksmingesnę ir tvaresnę maisto gamybos praktiką išsivysčiusiose šalyse ir stipriai padidinus saugyklas ir platinimo sistemas besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

E.

kadangi 30–50 proc. pagaminamo maisto ES yra iššvaistoma, o pasaulio vidurkis yra apie 30 proc., padidėjusį aprūpinimo maistu poreikį galima didele dalimi patenkinti taikant geresnę, veiksmingesnę ir tvaresnę maisto gamybos praktiką išsivysčiusiose šalyse ir stipriai padidinus saugyklas ir platinimo sistemas besivystančiose šalyse;

| F. | kadangi pagrindinis klausimas tebėra, kaip sugebės išsimaitinti skirtingų pasaulio kraštų gyventojai, nes dėl netinkamo žemės naudojimo, įskaitant prastą ūkininkavimo praktiką – problemą, kurios poveikis stiprėja dėl klimato kaitos –mažėja dirbamos žemės plotai, ir kadangi galimybės juos padidinti yra labai ribotos, nes daugelyje pasaulio kraštų labai maža tikimybė pradėti naudoti naujus žemės plotus žemės ūkiui; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagrindinis klausimas tebėra, kaip sugebės išsimaitinti skirtingų pasaulio kraštų gyventojai, nes dėl netinkamo žemės naudojimo, įskaitant prastą ūkininkavimo praktiką – problemą, kurios poveikis stiprėja dėl klimato kaitos –mažėja dirbamos žemės plotai, ir kadangi galimybės juos padidinti yra labai ribotos, nes daugelyje pasaulio kraštų labai maža tikimybė pradėti naudoti naujus žemės plotus žemės ūkiui;

| G. | kadangi, FAO vertinimu, dirbant naujus žemės plotus žemės ūkio produkciją bus galima maždaug 10 proc. padidinti, o tai reiškia, kad apie 90 proc. reikės gauti padidinant esamų žemės ūkio paskirties plotų derlingumą, ir kadangi, be to, produkcija turi išlikti aukštos kokybės; |
| --- | --- |

G.

kadangi, FAO vertinimu, dirbant naujus žemės plotus žemės ūkio produkciją bus galima maždaug 10 proc. padidinti, o tai reiškia, kad apie 90 proc. reikės gauti padidinant esamų žemės ūkio paskirties plotų derlingumą, ir kadangi, be to, produkcija turi išlikti aukštos kokybės;

| H. | kadangi perteklinis žemės ūkio paskirties žemės naudojimas gali nuskurdinti dirvą ir blogiausiu atveju sukelti jos eroziją ir dykumėjimą; kadangi tas pats galioja ir miškingai žemei, nes miškingos žemės pavertimas žemės ūkio paskirties žeme turėtų tokią didelę įtaką klimatui, vandentvarkai ir biologinei įvairovei, kad tai yra nesvarstytinas būdas maisto produktų kiekiui padidinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi perteklinis žemės ūkio paskirties žemės naudojimas gali nuskurdinti dirvą ir blogiausiu atveju sukelti jos eroziją ir dykumėjimą; kadangi tas pats galioja ir miškingai žemei, nes miškingos žemės pavertimas žemės ūkio paskirties žeme turėtų tokią didelę įtaką klimatui, vandentvarkai ir biologinei įvairovei, kad tai yra nesvarstytinas būdas maisto produktų kiekiui padidinti;

| I. | kadangi ne tik sumažėjo žemės ūkio paskirties plotai, bet ir stabilizavosi ir žemės ūkio produktyvumas, be to, atsirado nerimą keliančių tendencijų, kaip antai produktyvumo mažėjimas, o tai ateityje turės labai neigiamą poveikį žemės ūkiui ir žmonijos maisto poreikiams; |
| --- | --- |

I.

kadangi ne tik sumažėjo žemės ūkio paskirties plotai, bet ir stabilizavosi ir žemės ūkio produktyvumas, be to, atsirado nerimą keliančių tendencijų, kaip antai produktyvumo mažėjimas, o tai ateityje turės labai neigiamą poveikį žemės ūkiui ir žmonijos maisto poreikiams;

| J. | kadangi maisto gamyba priklauso ne tik nuo to, ar turima pakankamai sausumos ploto, bet ir nuo tokių veiksnių, kaip antai klimatas, vanduo, energija ir augalams pasiekiamos maisto medžiagos; kadangi ateityje šių pagrindinių išteklių bus dar mažiau ir dėl šių išteklių trūkumo gali būti sunkiau atliepti padidėjusią žemės ūkio paskirties, gamybos ir gyvybingumo paklausą; |
| --- | --- |

J.

kadangi maisto gamyba priklauso ne tik nuo to, ar turima pakankamai sausumos ploto, bet ir nuo tokių veiksnių, kaip antai klimatas, vanduo, energija ir augalams pasiekiamos maisto medžiagos; kadangi ateityje šių pagrindinių išteklių bus dar mažiau ir dėl šių išteklių trūkumo gali būti sunkiau atliepti padidėjusią žemės ūkio paskirties, gamybos ir gyvybingumo paklausą;

| K. | kadangi ateityje tikėtini dideli klimato pokyčiai; kadangi Europai tai reiškia daug sausesnį klimatą pietiniuose jos regionuose, kurie yra labai svarbūs vaisių ir daržovių produkcijos atžvilgiu; tačiau kadangi tikėtina, kad Europos vidurio ir šiaurės platumose žiemos bus švelnesnės, o vasaros daug lietingesnės nei dabar; kadangi labai tikėtina, kad dėl to padaugės gyvūnų ir augalų ligų ir reikės taikyti naujus ūkininkavimo būdus; |
| --- | --- |

K.

kadangi ateityje tikėtini dideli klimato pokyčiai; kadangi Europai tai reiškia daug sausesnį klimatą pietiniuose jos regionuose, kurie yra labai svarbūs vaisių ir daržovių produkcijos atžvilgiu; tačiau kadangi tikėtina, kad Europos vidurio ir šiaurės platumose žiemos bus švelnesnės, o vasaros daug lietingesnės nei dabar; kadangi labai tikėtina, kad dėl to padaugės gyvūnų ir augalų ligų ir reikės taikyti naujus ūkininkavimo būdus;

| L. | kadangi neabejotina, kad Europos žemės ūkis susiduria su milžiniškais iššūkiais, o dėl ekstremalesnių orų sąlygų, pvz., sausrų ir potvynių bei kitų gaivalinių nelaimių, ūkininkai turės prisitaikyti, kad apsaugotų savo produkciją; kadangi ateityje javai nebegalės likti tokie patys, jei norėsime patenkinti augančią maisto paklausą; |
| --- | --- |

L.

kadangi neabejotina, kad Europos žemės ūkis susiduria su milžiniškais iššūkiais, o dėl ekstremalesnių orų sąlygų, pvz., sausrų ir potvynių bei kitų gaivalinių nelaimių, ūkininkai turės prisitaikyti, kad apsaugotų savo produkciją; kadangi ateityje javai nebegalės likti tokie patys, jei norėsime patenkinti augančią maisto paklausą;

| M. | kadangi augalų veislių, kurioms reikalingas ilgas vystymosi laikotarpis prieš komercializacijos etapą, teisinės apsaugos trukmė yra nepakankama, kad būtų skatinamos komercinės investicijos į jų mokslinius tyrimus ir plėtrą; |
| --- | --- |

M.

kadangi augalų veislių, kurioms reikalingas ilgas vystymosi laikotarpis prieš komercializacijos etapą, teisinės apsaugos trukmė yra nepakankama, kad būtų skatinamos komercinės investicijos į jų mokslinius tyrimus ir plėtrą;

| 1. | pabrėžia, kad, norint reaguoti į būsimus iššūkius, pvz., būsimus aprūpinimo maistu poreikius ir klimato kaitą, nepaprastai svarbu turėti veiksmingą ir konkurencingą augalų selekcijos pramonę; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad, norint reaguoti į būsimus iššūkius, pvz., būsimus aprūpinimo maistu poreikius ir klimato kaitą, nepaprastai svarbu turėti veiksmingą ir konkurencingą augalų selekcijos pramonę;

| 2. | pabrėžiant, kad, nepaisant pirminės derlingos dirvos ir įvairovės svarbos užtikrinant agroekosistemos atsparumą, svarbu kurti rūšis, kurios būtų atsparios sąlygoms, su kuriomis, tikėtina, susidurti ateityje, pvz., didesniam kritulių kiekiui ir apskaičiuotam didesniam augalų ligų paplitimui; pažymi, kad taip pat svarbu Europoje išsaugoti ir plėtoti esamą augalų įvairovę, tiek visoje agroekosistemoje, tiek genetinės veislių įvairovės ir absoliutaus skirtingų rūšių ir vietinių augalų veislių skaičiaus požiūriu, nes visa tai reikalinga siekiant užtikrinti, kad galėtume prisitaikyti prie klimato kaitos ir išspręsti jos keliamas problemas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžiant, kad, nepaisant pirminės derlingos dirvos ir įvairovės svarbos užtikrinant agroekosistemos atsparumą, svarbu kurti rūšis, kurios būtų atsparios sąlygoms, su kuriomis, tikėtina, susidurti ateityje, pvz., didesniam kritulių kiekiui ir apskaičiuotam didesniam augalų ligų paplitimui; pažymi, kad taip pat svarbu Europoje išsaugoti ir plėtoti esamą augalų įvairovę, tiek visoje agroekosistemoje, tiek genetinės veislių įvairovės ir absoliutaus skirtingų rūšių ir vietinių augalų veislių skaičiaus požiūriu, nes visa tai reikalinga siekiant užtikrinti, kad galėtume prisitaikyti prie klimato kaitos ir išspręsti jos keliamas problemas;

| 3. | pažymi, kad reikalingi javai, kurie, pvz., veiksmingai sugertų azotą ir fosforą, būtų atsparesni sausrai ir gausiems krituliams, būtų atsparūs kenkėjams ir temperatūros pokyčiams; pažymi, kad taip pat būtina kurti daugiametes kultūras, t. y. daugiamečius javus; pažymi, kad auginant daugiamečius javus žemė nebūtų kasmet dirbama, todėl toks ūkininkavimas būtų palankesnis aplinkai; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad reikalingi javai, kurie, pvz., veiksmingai sugertų azotą ir fosforą, būtų atsparesni sausrai ir gausiems krituliams, būtų atsparūs kenkėjams ir temperatūros pokyčiams; pažymi, kad taip pat būtina kurti daugiametes kultūras, t. y. daugiamečius javus; pažymi, kad auginant daugiamečius javus žemė nebūtų kasmet dirbama, todėl toks ūkininkavimas būtų palankesnis aplinkai;

| 4. | pabrėžia, kad naujai rūšiai sukurti (nuo mokslinių tyrimų etapo iki išvestų sėklų) reikia vidutiniškai 10 metų ir papildomo laiko tai rūšiai išbandyti ir komerciškai išplatinti, todėl jau dabar reikia gerokai skatinti investicijas į mokslinius tyrimus, kad patenkintume būsimus maisto poreikius ir prisitaikytume prie klimato pokyčių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad naujai rūšiai sukurti (nuo mokslinių tyrimų etapo iki išvestų sėklų) reikia vidutiniškai 10 metų ir papildomo laiko tai rūšiai išbandyti ir komerciškai išplatinti, todėl jau dabar reikia gerokai skatinti investicijas į mokslinius tyrimus, kad patenkintume būsimus maisto poreikius ir prisitaikytume prie klimato pokyčių;

| 5. | pabrėžia, kad, kadangi yra labai mažai galimybių panaudoti naujus žemės plotus ūkininkavimui, būtina sudaryti palankesnes sąlygas kurti naujas javų rūšis, kurias būtų galima pritaikyti prie aplinkos sąlygų ir kurios būtų tinkamos atsižvelgiant į ribotus išteklius, taip pat padėtų įgyvendinti tvarumo tikslus, būtų pakankamai našios ir pakankamai aukštos kokybės, ir pažymi, kad taip pat svarbu tobulinti jau plačiai naudojamas javų rūšis siekiant suteikti lankstumo būsimiems techniniams ir moksliniams pokyčiams kultūrinių augalų sektoriuje; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad, kadangi yra labai mažai galimybių panaudoti naujus žemės plotus ūkininkavimui, būtina sudaryti palankesnes sąlygas kurti naujas javų rūšis, kurias būtų galima pritaikyti prie aplinkos sąlygų ir kurios būtų tinkamos atsižvelgiant į ribotus išteklius, taip pat padėtų įgyvendinti tvarumo tikslus, būtų pakankamai našios ir pakankamai aukštos kokybės, ir pažymi, kad taip pat svarbu tobulinti jau plačiai naudojamas javų rūšis siekiant suteikti lankstumo būsimiems techniniams ir moksliniams pokyčiams kultūrinių augalų sektoriuje;

| 6. | pažymi, kad nuolatinis specifinių nedideliu mastu naudoti skirtų augalų apsaugos produktų netekimas turi labai didelį poveikį vaisių ir daržovių kokybei ir derliui ir kelia pavojų kai kurių specializuotų javų auginimui; pabrėžia, kad būtina surasti trumpalaikius ir ilgalaikius šių javų auginimo sprendimus; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad nuolatinis specifinių nedideliu mastu naudoti skirtų augalų apsaugos produktų netekimas turi labai didelį poveikį vaisių ir daržovių kokybei ir derliui ir kelia pavojų kai kurių specializuotų javų auginimui; pabrėžia, kad būtina surasti trumpalaikius ir ilgalaikius šių javų auginimo sprendimus;

| 7. | pažymi, kad naujai kviečių, rapsų ar kitų javų rūšiai sukurti reikia ne mažiau kaip 10 metų, todėl svarbu kurti ir naudoti naujus augalų selekcijos metodus, kurie atitiktų visuomenės ir žemės ūkio poreikius, ir būti atviriems visoms turimoms technologijoms, siekiant patenkinti šiuos poreikius ir padidinti žemės ūkio ir sodininkystės sektorių konkurencingumą; su susirūpinimu atkreipia dėmesį į Komisijos delsimą įvertinti naujus selekcijos metodus ir ragina Komisiją skubiai paaiškinti šių metodų reglamentavimo statusą; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad naujai kviečių, rapsų ar kitų javų rūšiai sukurti reikia ne mažiau kaip 10 metų, todėl svarbu kurti ir naudoti naujus augalų selekcijos metodus, kurie atitiktų visuomenės ir žemės ūkio poreikius, ir būti atviriems visoms turimoms technologijoms, siekiant patenkinti šiuos poreikius ir padidinti žemės ūkio ir sodininkystės sektorių konkurencingumą; su susirūpinimu atkreipia dėmesį į Komisijos delsimą įvertinti naujus selekcijos metodus ir ragina Komisiją skubiai paaiškinti šių metodų reglamentavimo statusą;

| 8. | ragina Komisiją pasinaudoti bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ finansuojant taikomuosius mokslinius tyrimus, kuriais remiamas naujų ir inovatyvių augalų selekcijos metodų, pvz., pagreitintos selekcijos, vystymas; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją pasinaudoti bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ finansuojant taikomuosius mokslinius tyrimus, kuriais remiamas naujų ir inovatyvių augalų selekcijos metodų, pvz., pagreitintos selekcijos, vystymas;

| 9. | pažymi, kad, FAO vertinimu, auginamų javų įvairovė per XX a. sumažėjo 75 proc., o iki iki 2050 m. gali būti prarasta trečdalis dabartinės įvairovės; pabrėžia, kad siekiant pasaulio gyventojams, kurių skaičius didėja, užtikrinti ilgalaikį aprūpinimą maistu ir maisto gamybos sistemų atsparumą, itin svarbu apsaugoti ir išlaikyti Europos biologinį ir genetinį paveldą; todėl mano, kad būtina išsaugoti plačią vietinių ir regioninių rūšių įvairovę ir genetinius augalų išteklius in situ ir ūkiuose, kad būtų galima išsaugoti ir padidinti gerą genetinę ir kultūrinę įvairovę tiek veislių ir rūšių, tiek absoliutaus jų skaičiaus atžvilgiu; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad, FAO vertinimu, auginamų javų įvairovė per XX a. sumažėjo 75 proc., o iki iki 2050 m. gali būti prarasta trečdalis dabartinės įvairovės; pabrėžia, kad siekiant pasaulio gyventojams, kurių skaičius didėja, užtikrinti ilgalaikį aprūpinimą maistu ir maisto gamybos sistemų atsparumą, itin svarbu apsaugoti ir išlaikyti Europos biologinį ir genetinį paveldą; todėl mano, kad būtina išsaugoti plačią vietinių ir regioninių rūšių įvairovę ir genetinius augalų išteklius in situ ir ūkiuose, kad būtų galima išsaugoti ir padidinti gerą genetinę ir kultūrinę įvairovę tiek veislių ir rūšių, tiek absoliutaus jų skaičiaus atžvilgiu;

| 10. | pabrėžia, kad, norint kurti naujas rūšis, būtina turėti kuo daugiau genetinių variacijų; todėl mano, kad verta rimtai susirūpinti dėl spartaus jų mažėjimo; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad, norint kurti naujas rūšis, būtina turėti kuo daugiau genetinių variacijų; todėl mano, kad verta rimtai susirūpinti dėl spartaus jų mažėjimo;

| 11. | palankiai vertina vyriausybės, pramonės ir mokslinių tyrimų organizacijų partnerystės plėtrą, pvz., dalyvaujamosios selekcijos srityje, siekiant skatinti mokslinius tyrimus prieš selekciją ir selekcijos metu, taip pat genetinių išteklių apibūdinimą ir išlaikymą; pabrėžia šios partnerystės stiprinimo ir plėtros bei tarptautinių šios srities iniciatyvų naudą ir pažymi, jog reikia užtikrinti, kad šiai partnerystei remti skirtų sistemų struktūra būtų tokia, kad būtų didinamas bendras investicijų poveikis ir suderinamumas; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina vyriausybės, pramonės ir mokslinių tyrimų organizacijų partnerystės plėtrą, pvz., dalyvaujamosios selekcijos srityje, siekiant skatinti mokslinius tyrimus prieš selekciją ir selekcijos metu, taip pat genetinių išteklių apibūdinimą ir išlaikymą; pabrėžia šios partnerystės stiprinimo ir plėtros bei tarptautinių šios srities iniciatyvų naudą ir pažymi, jog reikia užtikrinti, kad šiai partnerystei remti skirtų sistemų struktūra būtų tokia, kad būtų didinamas bendras investicijų poveikis ir suderinamumas;

| 12. | mano, kad, atsižvelgiant į Europos ateitį, yra būtina dėti rimtas pastangas išsaugoti mūsų genetinį paveldą ir kad ypač svarbu kultivuoti ir išsaugoti vietos ir regionų rūšis, kad būtų išsaugota genetinė ir kultūrinė įvairovė; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, atsižvelgiant į Europos ateitį, yra būtina dėti rimtas pastangas išsaugoti mūsų genetinį paveldą ir kad ypač svarbu kultivuoti ir išsaugoti vietos ir regionų rūšis, kad būtų išsaugota genetinė ir kultūrinė įvairovė;

| 13. | pažymi, kad, bandant išsaugoti ir išlaikyti genetinių rūšių įvairovę žemės ūkyje ir augalų selekcijos srityje, įvairiose pasaulio genų saugyklose kaupiamos sėklos ir augalų medžiagos; ypač pažymi, kad Svalbarde yra genų bankas, kuriame saugoma viso pasaulio genetinė medžiaga, ir kad tai yra labai svarbus ir plačių užmojų projektas, kuriuo siekiama apsaugoti genetinę įvairovę ateičiai; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad, bandant išsaugoti ir išlaikyti genetinių rūšių įvairovę žemės ūkyje ir augalų selekcijos srityje, įvairiose pasaulio genų saugyklose kaupiamos sėklos ir augalų medžiagos; ypač pažymi, kad Svalbarde yra genų bankas, kuriame saugoma viso pasaulio genetinė medžiaga, ir kad tai yra labai svarbus ir plačių užmojų projektas, kuriuo siekiama apsaugoti genetinę įvairovę ateičiai;

| 14. | mano, kad svarbu išsaugoti plačią rūšių įvairovę ir genetinius augalų išteklius in situ ir ūkiuose; atkreipia dėmesį, kad šiuo metu viešojo sektoriaus institucijos deda nepakankamai pastangų ir teikia nepakankamai paramos, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad svarbu išsaugoti plačią rūšių įvairovę ir genetinius augalų išteklius in situ ir ūkiuose; atkreipia dėmesį, kad šiuo metu viešojo sektoriaus institucijos deda nepakankamai pastangų ir teikia nepakankamai paramos, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pasiekti šį tikslą;

| 15. | pabrėžia, kad šis ir kiti panašūs projektai yra būtini augalų selekcijos, žemės ūkio produkcijos ir aprūpinimo maistu ateityje požiūriu; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad šis ir kiti panašūs projektai yra būtini augalų selekcijos, žemės ūkio produkcijos ir aprūpinimo maistu ateityje požiūriu;

| 16. | pažymi, kad moksliniai tyrimai ir praktika augalų selekcijos srityje yra labai svarbūs žemės ūkio produkcijos ateičiai ir kad ypač svarbus yra darbas plėtojant esamas ir kuriant naujas rūšis, kad būtų užtikrintas aprūpinimas maistu ateityje; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad moksliniai tyrimai ir praktika augalų selekcijos srityje yra labai svarbūs žemės ūkio produkcijos ateičiai ir kad ypač svarbus yra darbas plėtojant esamas ir kuriant naujas rūšis, kad būtų užtikrintas aprūpinimas maistu ateityje;

| 17. | pripažįsta, kad svarbu užtikrinti galimybę naudotis genetiniais ištekliais kaip augalų selekcijos pagrindu; ypač pritaria UPOV konvencijoje įtvirtintam pagrindiniam tarptautinės augalų veislių teisinės apsaugos principui ir pabrėžia, kad augalo veislės teisinės apsaugos savininkas negali kliudyti kitiems naudoti saugomą augalą tolesnėje veislininkystės veikloje ir užkirsti kelią naujų veislių naudojimui; pažymi, kad šis pagrindinis principas taip pat pripažįstamas FAO tarptautinės sutarties dėl augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui 13.2 punkto d punkto ii papunktyje; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad svarbu užtikrinti galimybę naudotis genetiniais ištekliais kaip augalų selekcijos pagrindu; ypač pritaria UPOV konvencijoje įtvirtintam pagrindiniam tarptautinės augalų veislių teisinės apsaugos principui ir pabrėžia, kad augalo veislės teisinės apsaugos savininkas negali kliudyti kitiems naudoti saugomą augalą tolesnėje veislininkystės veikloje ir užkirsti kelią naujų veislių naudojimui; pažymi, kad šis pagrindinis principas taip pat pripažįstamas FAO tarptautinės sutarties dėl augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui 13.2 punkto d punkto ii papunktyje;

| 18. | supranta, kad naujų pagerintų rūšių kūrimas yra brangus ir jam reikia daug laiko, bet pabrėžia, kad jis yra būtinas siekiant išlaikyti Europos konkurencingumą šioje srityje; siūlo, kad tokios išlaidos galėtų būti kompensuojamos pratęsiant augalų veislių teisinės apsaugos galiojimo trukmę atlikus tinkamą poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

18.

supranta, kad naujų pagerintų rūšių kūrimas yra brangus ir jam reikia daug laiko, bet pabrėžia, kad jis yra būtinas siekiant išlaikyti Europos konkurencingumą šioje srityje; siūlo, kad tokios išlaidos galėtų būti kompensuojamos pratęsiant augalų veislių teisinės apsaugos galiojimo trukmę atlikus tinkamą poveikio vertinimą;

| 19. | reiškia susirūpinimą, kad pasaulio augalų selekcijos rinkoje dominuoja tik kelios didelės tarptautinės įmonės, kurios investuoja tik į ribotą rūšių skaičių, o Europos augalų selekcijos rinka, palyginus su pasauline, išlieka labiau diversifikuota ir didžiąją šio sektoriaus dalį joje sudaro mažosios ir vidutinės įmonės; pabrėžia, kad skatinant sveiką konkurenciją Europos augalų selekcijos rinka turi ir toliau būti tobulinama; |
| --- | --- |

19.

reiškia susirūpinimą, kad pasaulio augalų selekcijos rinkoje dominuoja tik kelios didelės tarptautinės įmonės, kurios investuoja tik į ribotą rūšių skaičių, o Europos augalų selekcijos rinka, palyginus su pasauline, išlieka labiau diversifikuota ir didžiąją šio sektoriaus dalį joje sudaro mažosios ir vidutinės įmonės; pabrėžia, kad skatinant sveiką konkurenciją Europos augalų selekcijos rinka turi ir toliau būti tobulinama;

| 20. | mano, kad didelės pasaulinės augalų selekcijos įmonės įgijo susirūpinimą keliančią įtaką pasaulio žemės ūkiui ir žemės ūkio politikai; pabrėžia, kad svarbūs viešosiomis lėšomis finansuojami nepriklausomi moksliniai tyrimai, vykdomi siekiant patenkinti ilgalaikius visuomenės apsirūpinimo maistu interesus; |
| --- | --- |

20.

mano, kad didelės pasaulinės augalų selekcijos įmonės įgijo susirūpinimą keliančią įtaką pasaulio žemės ūkiui ir žemės ūkio politikai; pabrėžia, kad svarbūs viešosiomis lėšomis finansuojami nepriklausomi moksliniai tyrimai, vykdomi siekiant patenkinti ilgalaikius visuomenės apsirūpinimo maistu interesus;

| 21. | taip pat mano, kad didesnės įmonės turėtų geriau išnaudoti savo augalų selekcijos metodus ir jais dalytis, nes tinkamai juos naudojant būtų galima lengviau išspręsti su aplinka, klimatu ir aprūpinimu maistu susijusias problemas; |
| --- | --- |

21.

taip pat mano, kad didesnės įmonės turėtų geriau išnaudoti savo augalų selekcijos metodus ir jais dalytis, nes tinkamai juos naudojant būtų galima lengviau išspręsti su aplinka, klimatu ir aprūpinimu maistu susijusias problemas;

| 22. | pažymi, kad MVĮ turi atlikti svarbų vaidmenį sėklų rinkoje ir augalų selekcijos sektoriuje ES, nes jos daug prisideda prie komercinės augalų selekcijos, ir atkreipia dėmesį, kad jos geba mokslinius tyrimus ir žinias paversti naujais komerciniais produktais; pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog augalų selekcija yra sektorius, kuriame vykdoma vis daugiau mokslinių tyrimų ir naudojamos aukštosios technologijos, sąnaudos ir priemonės, reikalingos naujai rūšiai sukurti ir vėliau pateikti ją rinkai ateityje gali tapti kliūtimi mažesnėms įmonėms; mano, kad nustačius tinkamą jų augalų veislių teisinės apsaugos galiojimo laikotarpį ir visapusišką prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų būtų galima gerokai prisidėti prie vienodų sąlygų sukūrimo, ir pabrėžia, kad gyvybiškai svarbu išlaikyti investicijas į šias bendroves ES; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad MVĮ turi atlikti svarbų vaidmenį sėklų rinkoje ir augalų selekcijos sektoriuje ES, nes jos daug prisideda prie komercinės augalų selekcijos, ir atkreipia dėmesį, kad jos geba mokslinius tyrimus ir žinias paversti naujais komerciniais produktais; pažymi, kad atsižvelgiant į tai, jog augalų selekcija yra sektorius, kuriame vykdoma vis daugiau mokslinių tyrimų ir naudojamos aukštosios technologijos, sąnaudos ir priemonės, reikalingos naujai rūšiai sukurti ir vėliau pateikti ją rinkai ateityje gali tapti kliūtimi mažesnėms įmonėms; mano, kad nustačius tinkamą jų augalų veislių teisinės apsaugos galiojimo laikotarpį ir visapusišką prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų būtų galima gerokai prisidėti prie vienodų sąlygų sukūrimo, ir pabrėžia, kad gyvybiškai svarbu išlaikyti investicijas į šias bendroves ES;

| 23. | pabrėžia, kad Europai svarbu atsikovoti ir toliau plėtoti Europos mokslinius tyrimus augalų selekcijos srityje ir augalų selekcijos praktiką; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad Europai svarbu atsikovoti ir toliau plėtoti Europos mokslinius tyrimus augalų selekcijos srityje ir augalų selekcijos praktiką;

| 24. | pabrėžia augalų rūšių įvairovės svarbą Europoje, taip pat pažymi, jog svarbu, kad augalų selekcijos srityje būtų atliekami Europos moksliniai tyrimai, kuriuose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas Europos poreikiams, įskaitant augalus, grūdus ir vaisius, pritaikytus vietos ir regionų sąlygoms; pažymi, kad bet kokie pokyčiai šioje srityje padės Europos ūkininkams pagerinti savo gaminamo maisto ir pašarų kiekį ir kokybę; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia augalų rūšių įvairovės svarbą Europoje, taip pat pažymi, jog svarbu, kad augalų selekcijos srityje būtų atliekami Europos moksliniai tyrimai, kuriuose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas Europos poreikiams, įskaitant augalus, grūdus ir vaisius, pritaikytus vietos ir regionų sąlygoms; pažymi, kad bet kokie pokyčiai šioje srityje padės Europos ūkininkams pagerinti savo gaminamo maisto ir pašarų kiekį ir kokybę;

| 25. | pabrėžia, kad Europai reikia įvairių veiklos vykdytojų augalų selekcijos sektoriuje ir kad turi būti sudarytos galimybės daugiau įmonių ir mokslinių tyrimų centrų vykdyti mokslinių tyrimų projektus ir dirbti augalų selekcijos sektoriuje; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad Europai reikia įvairių veiklos vykdytojų augalų selekcijos sektoriuje ir kad turi būti sudarytos galimybės daugiau įmonių ir mokslinių tyrimų centrų vykdyti mokslinių tyrimų projektus ir dirbti augalų selekcijos sektoriuje;

| 26. | mano, kad, norint tęsti esamus mokslinius tyrimus augalų selekcijos srityje, reikalinga ilgalaikė finansinė parama ir kad augalų selekcijos mokslinių tyrimų projektams netinka trumpalaikė finansinė parama, nes naujai rūšiai sukurti reikia vidutiniškai 10 metų; |
| --- | --- |

26.

mano, kad, norint tęsti esamus mokslinius tyrimus augalų selekcijos srityje, reikalinga ilgalaikė finansinė parama ir kad augalų selekcijos mokslinių tyrimų projektams netinka trumpalaikė finansinė parama, nes naujai rūšiai sukurti reikia vidutiniškai 10 metų;

| 27. | pabrėžia, kad, vykdant bendrą žemės ūkio politiką, ES tenka pareiga įveikti būsimus žemės ūkio ir augalų selekcijos iššūkius Europoje; mano, kad ES turėtų imtis vadovaujančio vaidmens kuriant tvarius augalų selekcijos metodus ir skatinant mokslinius tyrimus ir praktiką žemės ūkio ir augalų selekcijos srityje; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad, vykdant bendrą žemės ūkio politiką, ES tenka pareiga įveikti būsimus žemės ūkio ir augalų selekcijos iššūkius Europoje; mano, kad ES turėtų imtis vadovaujančio vaidmens kuriant tvarius augalų selekcijos metodus ir skatinant mokslinius tyrimus ir praktiką žemės ūkio ir augalų selekcijos srityje;

| 28. | pabrėžia, kad pagrindinius ES vykstančius mokslinius tyrimus augalų selekcijos srityje turėtų finansuoti ES ir jos valstybės narės; nemano, kad mažosios ir vidutinės augalų selekcijos įmonės Europos Sąjungoje sugebėtų daug mokslinių tyrimų finansuoti pačios ir kartu galėtų išlikti konkurencingos; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad pagrindinius ES vykstančius mokslinius tyrimus augalų selekcijos srityje turėtų finansuoti ES ir jos valstybės narės; nemano, kad mažosios ir vidutinės augalų selekcijos įmonės Europos Sąjungoje sugebėtų daug mokslinių tyrimų finansuoti pačios ir kartu galėtų išlikti konkurencingos;

| 29. | ragina Komisiją skirti finansinių išteklių ir mokslinių tyrimų programose bei kitose tinkamose politikos priemonėse sukurti darnią augalų selekcijos mokslinių tyrimų ir praktikos struktūrą, kad būtų galima išsaugoti ir plėtoti Europos augalų įvairovę; mano, kad ypač svarbu, jog mokslinių tyrimų projektams būtų skiriama pakankamai laiko ir lėšų rezultatams pasiekti; pažymi, kad taip pat labai svarbu, jog augalų selekcijos įmonės galėtų neribojamai naudotis mokslinių tyrimų rezultatais ir kad būtų įvairių mokslinių tyrimų projektų, kad nesėkmės atveju poveikis būtų mažesnis; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją skirti finansinių išteklių ir mokslinių tyrimų programose bei kitose tinkamose politikos priemonėse sukurti darnią augalų selekcijos mokslinių tyrimų ir praktikos struktūrą, kad būtų galima išsaugoti ir plėtoti Europos augalų įvairovę; mano, kad ypač svarbu, jog mokslinių tyrimų projektams būtų skiriama pakankamai laiko ir lėšų rezultatams pasiekti; pažymi, kad taip pat labai svarbu, jog augalų selekcijos įmonės galėtų neribojamai naudotis mokslinių tyrimų rezultatais ir kad būtų įvairių mokslinių tyrimų projektų, kad nesėkmės atveju poveikis būtų mažesnis;

| 30. | pabrėžia, kad nuolat reikės aukštos kvalifikacijos darbuotojų siekiant patenkinti būsimą mokslinių tyrimų poreikį augalų selekcijos srityje ir kad mokslo apie augalus ir augalų selekciją sklaida turėtų būti toliau skatinama mokyklose ir universitetuose, taip pat plačiojoje visuomenėje; ypač atkreipia dėmesį į 2013 m. gegužės 18 d. vykusios „Žavėjimosi augalais dienos“ (angl. Fascination of Plants Day) sėkmę; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad nuolat reikės aukštos kvalifikacijos darbuotojų siekiant patenkinti būsimą mokslinių tyrimų poreikį augalų selekcijos srityje ir kad mokslo apie augalus ir augalų selekciją sklaida turėtų būti toliau skatinama mokyklose ir universitetuose, taip pat plačiojoje visuomenėje; ypač atkreipia dėmesį į 2013 m. gegužės 18 d. vykusios „Žavėjimosi augalais dienos“ (angl. Fascination of Plants Day) sėkmę;

| 31. | pabrėžia, kad galutinis augalų selekciją reglamentuojančių teisės aktų tikslas turėtų būti sudaryti palankesnes sąlygas taikyti augalų selekcijos metodus ir mokslinius tyrimus žemės ūkio ir augalų selekcijos srityje; mano, kad juos taikant turėtų būti sukurti tokie produktai, kurie būtų geriau pritaikyti vietos klimato ir geografinėms sąlygoms ir tai galiausiai lemtų gausų derlių, taip pat būtų saugūs žmonių sveikatos ir aplinkos požiūriu; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad galutinis augalų selekciją reglamentuojančių teisės aktų tikslas turėtų būti sudaryti palankesnes sąlygas taikyti augalų selekcijos metodus ir mokslinius tyrimus žemės ūkio ir augalų selekcijos srityje; mano, kad juos taikant turėtų būti sukurti tokie produktai, kurie būtų geriau pritaikyti vietos klimato ir geografinėms sąlygoms ir tai galiausiai lemtų gausų derlių, taip pat būtų saugūs žmonių sveikatos ir aplinkos požiūriu;

| 32. | pažymi, kad pagal dabartinius metodika pagrįstus augalų selekcijos teisės aktus yra sudėtinga vėliau nustatyti, koks metodas buvo naudotas augalų selekcijos metu, ir tai įrodo, jog dėl metodika pagrįstų teisės aktų kyla sunkumų; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad pagal dabartinius metodika pagrįstus augalų selekcijos teisės aktus yra sudėtinga vėliau nustatyti, koks metodas buvo naudotas augalų selekcijos metu, ir tai įrodo, jog dėl metodika pagrįstų teisės aktų kyla sunkumų;

| 33. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į minėtuosius Europos ir pasaulio augalų selekcijos sektoriaus iššūkius ir dabartinę padėtį, išsamiai ištirti ir išanalizuoti padėtį bei pasiūlyti veiksmingas ir praktiškas priemones, kuriomis būtų galima įveikti milžiniškus Europos selekcininkams ir ūkininkams kylančius iššūkius; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į minėtuosius Europos ir pasaulio augalų selekcijos sektoriaus iššūkius ir dabartinę padėtį, išsamiai ištirti ir išanalizuoti padėtį bei pasiūlyti veiksmingas ir praktiškas priemones, kuriomis būtų galima įveikti milžiniškus Europos selekcininkams ir ūkininkams kylančius iššūkius;

| 34. | ragina Komisiją parengti išsamią strategiją dėl žemės ūkio žaliavų, visų pirma augalų selekcijos atžvilgiu; primygtinai ragina Komisiją parengti politikos programą, pagal kurią žemės ūkio žaliavų sektorius būtų remiamas kaip viena iš pagrindinių žemės ūkio našumo ir tvarumo didinimo sričių; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją parengti išsamią strategiją dėl žemės ūkio žaliavų, visų pirma augalų selekcijos atžvilgiu; primygtinai ragina Komisiją parengti politikos programą, pagal kurią žemės ūkio žaliavų sektorius būtų remiamas kaip viena iš pagrindinių žemės ūkio našumo ir tvarumo didinimo sričių;

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  http://www.regjeringen.no/en/dep/lmd/campain/svalbard-global-seed-vault.html?id=462220.

(2)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(3)  OL L 193, 2002 7 20, p. 1.

(4)  OL L 193, 2002 7 20, p. 33.

(5)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

(6)  OL L 227, 1994 9 1, p. 1.

---

2014 m. vasario 26 d., trečiadienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/52

---

P7_TA(2014)0132

Sanglaudos politika

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Komisijos 7-osios ir 8-osios pažangos ataskaitų dėl ES sanglaudos politikos ir 2013 m. strateginio pranešimo dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (2013/2008(INI))

(2017/C 285/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 24 d. Komisijos septintąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2011)0776) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2011)1372); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 24 d. Komisijos septintąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2011)0776) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2011)1372);

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Komisijos aštuntąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2013)0463) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2013)0232); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Komisijos aštuntąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2013)0463) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2013)0232);

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos 2013 m. sanglaudos politikos strateginę ataskaitą dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (COM(2013)0210) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2013)0129); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 18 d. Komisijos 2013 m. sanglaudos politikos strateginę ataskaitą dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m. (COM(2013)0210) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2013)0129);

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. Regionų komiteto 4-ąją strategijos „Europa 2020“ stebėjimo ataskaitą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. Regionų komiteto 4-ąją strategijos „Europa 2020“ stebėjimo ataskaitą;

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos mėn. Komisijos regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato bendrą dokumentą „ES sanglaudos politikos indėlis į užimtumą ir augimą Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos mėn. Komisijos regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato bendrą dokumentą „ES sanglaudos politikos indėlis į užimtumą ir augimą Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio mėn. Europos Parlamento paskelbtą tyrimą „Sanglaudos politika po 2013 m. Kritinis teisės aktų pasiūlymų vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio mėn. Europos Parlamento paskelbtą tyrimą „Sanglaudos politika po 2013 m. Kritinis teisės aktų pasiūlymų vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0081/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0081/2014),

| A. | kadangi empiriniai įrodymai patvirtina, kad dėl ekonomikos, finansų ir socialinės krizės konvergencijos procesas sustojo arba netgi pakrypo priešinga kryptimi, dėl to padidėjo regionų skirtumai ir pasibaigė ilgas laikotarpis, per kurį nuosekliai mažėjo regionų BVP vienam žmogui skirtumai ir nedarbas ES, ir kartu buvo labiau paveikti silpnesni Sąjungos regionai; |
| --- | --- |

A.

kadangi empiriniai įrodymai patvirtina, kad dėl ekonomikos, finansų ir socialinės krizės konvergencijos procesas sustojo arba netgi pakrypo priešinga kryptimi, dėl to padidėjo regionų skirtumai ir pasibaigė ilgas laikotarpis, per kurį nuosekliai mažėjo regionų BVP vienam žmogui skirtumai ir nedarbas ES, ir kartu buvo labiau paveikti silpnesni Sąjungos regionai;

| B. | kadangi valstybių narių ir ES lygmeniu ištekliai sumažėjo ir jų reikia vis labiau, o dėl krizės ir recesijos bei valstybės skolos krizės keliose valstybėse narėse valstybėms narėms galiausiai teko įgyvendinti reikalingas, svarbias struktūrines reformas, kurios padėtų atkurti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, ir dėl kurių kada nors būtų sumažintas struktūrinių ir sanglaudos fondo bendras finansavimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybių narių ir ES lygmeniu ištekliai sumažėjo ir jų reikia vis labiau, o dėl krizės ir recesijos bei valstybės skolos krizės keliose valstybėse narėse valstybėms narėms galiausiai teko įgyvendinti reikalingas, svarbias struktūrines reformas, kurios padėtų atkurti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, ir dėl kurių kada nors būtų sumažintas struktūrinių ir sanglaudos fondo bendras finansavimas;

| C. | kadangi dėl fiskalinio konsolidavimo politikos visų pirma subnacionaliniu lygmeniu padidėjo sanglaudos politikos kaip viešųjų investicijų šaltinio vaidmuo ir svarba, nes finansavimas pagal šią politiką daugelyje valstybių narių ir regionų sudaro daugiau kaip pusę visų viešųjų investicijų; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl fiskalinio konsolidavimo politikos visų pirma subnacionaliniu lygmeniu padidėjo sanglaudos politikos kaip viešųjų investicijų šaltinio vaidmuo ir svarba, nes finansavimas pagal šią politiką daugelyje valstybių narių ir regionų sudaro daugiau kaip pusę visų viešųjų investicijų;

| D. | kadangi krizė turi neigiamos įtakos visiems Europos regionams ir miestams, todėl didėja sanglaudos politikos finansavimo svarba pereinamojo laikotarpio ir labiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi krizė turi neigiamos įtakos visiems Europos regionams ir miestams, todėl didėja sanglaudos politikos finansavimo svarba pereinamojo laikotarpio ir labiau išsivysčiusiuose regionuose;

| E. | kadangi pagalba siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų turi labai stiprų regioninį aspektą, į kurį reikėtų atsižvelgti rengiant ir įgyvendinant kitos kartos programas pagal ES sanglaudos ir kitą investicijų politiką; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagalba siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų turi labai stiprų regioninį aspektą, į kurį reikėtų atsižvelgti rengiant ir įgyvendinant kitos kartos programas pagal ES sanglaudos ir kitą investicijų politiką;

| F. | kadangi iki šiol sanglaudos politika daugiau buvo siejama su įsisavinimu, o ne apibrėžimu ir stebėjimu bei tikslų įgyvendinimo vertinimu, o stebėjimo ir vertinimo sistemų tikslas gerinti skirtingų tikslinių rodiklių apibrėžimą pagal vietos, regionines ir tarpregionines ypatybes ir poreikius nėra visiškai pasiekiamas; |
| --- | --- |

F.

kadangi iki šiol sanglaudos politika daugiau buvo siejama su įsisavinimu, o ne apibrėžimu ir stebėjimu bei tikslų įgyvendinimo vertinimu, o stebėjimo ir vertinimo sistemų tikslas gerinti skirtingų tikslinių rodiklių apibrėžimą pagal vietos, regionines ir tarpregionines ypatybes ir poreikius nėra visiškai pasiekiamas;

| G. | kadangi pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą sanglaudos politika tebėra svarbiausias ES viešojo finansavimo šaltinis ir kadangi naujojoje sanglaudos politikos sistemoje visas dėmesys skiriamas būtinybei regionų ir vietos lygmenimis sutelkti investicijas į svarbias sritis, pvz., darbo vietų kūrimą, MVĮ, užimtumą (visų pirma jaunimo užimtumą), darbo jėgos judumą, mokymą ir švietimą, mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir inovacijas, IRT, darnųjį transportą ir kliūčių šalinimą, tvariąją energetiką, aplinką, valdžios institucijų institucinių gebėjimų ir efektyvaus viešojo administravimo skatinimą, miestų plėtrą bei miestus; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą sanglaudos politika tebėra svarbiausias ES viešojo finansavimo šaltinis ir kadangi naujojoje sanglaudos politikos sistemoje visas dėmesys skiriamas būtinybei regionų ir vietos lygmenimis sutelkti investicijas į svarbias sritis, pvz., darbo vietų kūrimą, MVĮ, užimtumą (visų pirma jaunimo užimtumą), darbo jėgos judumą, mokymą ir švietimą, mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir inovacijas, IRT, darnųjį transportą ir kliūčių šalinimą, tvariąją energetiką, aplinką, valdžios institucijų institucinių gebėjimų ir efektyvaus viešojo administravimo skatinimą, miestų plėtrą bei miestus;

| H. | kadangi būtinybė pasiekti daugiau su mažiau išteklių paskatino į naująją sanglaudos politikos sistemą (Bendrųjų nuostatų reglamentas (4)) įtraukti pažangiąją specializaciją, kad regionai vadovautųsi strateginiu ir mažiau nenuosekliu požiūriu į ekonomikos plėtrą, skiriant tikslinę paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms; |
| --- | --- |

H.

kadangi būtinybė pasiekti daugiau su mažiau išteklių paskatino į naująją sanglaudos politikos sistemą (Bendrųjų nuostatų reglamentas (4)) įtraukti pažangiąją specializaciją, kad regionai vadovautųsi strateginiu ir mažiau nenuosekliu požiūriu į ekonomikos plėtrą, skiriant tikslinę paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms;

| I. | kadangi partnerystė ir daugiapakopis valdymas – tai horizontalieji bendrieji principai, kuriais remiantis įgyvendinama Sąjungos pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo strategija, atsižvelgiant į naujuosius sanglaudos politikos teisės aktus; |
| --- | --- |

I.

kadangi partnerystė ir daugiapakopis valdymas – tai horizontalieji bendrieji principai, kuriais remiantis įgyvendinama Sąjungos pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo strategija, atsižvelgiant į naujuosius sanglaudos politikos teisės aktus;

| J. | kadangi įgyvendinant 2007–2013 m. programą atliktuose vertinimuose neatsižvelgta į visą vertinimo ciklą, įskaitant rezultatyvumą, veiksmingumą ir poveikį; |
| --- | --- |

J.

kadangi įgyvendinant 2007–2013 m. programą atliktuose vertinimuose neatsižvelgta į visą vertinimo ciklą, įskaitant rezultatyvumą, veiksmingumą ir poveikį;

| K. | kadangi fondų panaudojimo norma yra maždaug 50 proc. valstybėse narėse ir maždaug 30 proc. paskutiniaisiais laikotarpio metais; |
| --- | --- |

K.

kadangi fondų panaudojimo norma yra maždaug 50 proc. valstybėse narėse ir maždaug 30 proc. paskutiniaisiais laikotarpio metais;

| L. | kadangi MVĮ patiria sunkumų siekdamos gauti finansavimą iš bankų sektoriaus; |
| --- | --- |

L.

kadangi MVĮ patiria sunkumų siekdamos gauti finansavimą iš bankų sektoriaus;

Bendri įgyvendinimo uždaviniai dabartiniu programavimo laikotarpiu

| 1. | palankiai vertina septintąją ir aštuntąją pažangos ataskaitas, taip pat 2013 m. strateginę ataskaitą, ir ragina Komisiją, kuri dabar pradeda 2007–2013 m. ex post vertinimą, ir valstybes nares užtikrinti, kad stebėsena ir vertinimas būtų grindžiami patikimais duomenimis, įvertinti veiksmų rezultatyvumą, veiksmingumą ir poveikį ir užtikrinti, kad ex post vertinimas būtų baigtas iki 2015 m. galutinio termino, kaip nustatyta ankstesniame Bendrajame reglamente, kad būtų aiškiai pasisemta patirties siekiant įgyvendinti naująjį programavimo laikotarpį; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina septintąją ir aštuntąją pažangos ataskaitas, taip pat 2013 m. strateginę ataskaitą, ir ragina Komisiją, kuri dabar pradeda 2007–2013 m. ex post vertinimą, ir valstybes nares užtikrinti, kad stebėsena ir vertinimas būtų grindžiami patikimais duomenimis, įvertinti veiksmų rezultatyvumą, veiksmingumą ir poveikį ir užtikrinti, kad ex post vertinimas būtų baigtas iki 2015 m. galutinio termino, kaip nustatyta ankstesniame Bendrajame reglamente, kad būtų aiškiai pasisemta patirties siekiant įgyvendinti naująjį programavimo laikotarpį;

| 2. | mano, kad biudžeto konsolidavimo politikos savaime nepakanka augimui didinti ir investicijoms, kuriomis būtų kuriamos geros kokybės ir tvarios darbo vietos, skatinti, nes reikia ir tokių priemonių, kuriomis būtų remiama ekonomika ir skatinama kol kas trapi ir nedrąsi pažanga atsigavimo link; |
| --- | --- |

2.

mano, kad biudžeto konsolidavimo politikos savaime nepakanka augimui didinti ir investicijoms, kuriomis būtų kuriamos geros kokybės ir tvarios darbo vietos, skatinti, nes reikia ir tokių priemonių, kuriomis būtų remiama ekonomika ir skatinama kol kas trapi ir nedrąsi pažanga atsigavimo link;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti investicijas verslumo, verslo pradėjimo ir savarankiško darbo srityse, nes tai būdas kurti daugiau darbo vietų, ypač dėl to, kad daugiau nei du trečdaliai darbo vietų ES privačiajame sektoriuje yra darbo vietos MVĮ ir labai mažose įmonėse; laikosi nuomonės, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti regioniniam ir vietos lygmenims; be to, mano, kad investicijos į socialinį verslą ir socialinį verslumą yra gera papildoma galimybė patenkinti socialinius poreikius, kurie nėra patenkinami viešosiomis gėrybėmis bei paslaugomis; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti investicijas verslumo, verslo pradėjimo ir savarankiško darbo srityse, nes tai būdas kurti daugiau darbo vietų, ypač dėl to, kad daugiau nei du trečdaliai darbo vietų ES privačiajame sektoriuje yra darbo vietos MVĮ ir labai mažose įmonėse; laikosi nuomonės, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti regioniniam ir vietos lygmenims; be to, mano, kad investicijos į socialinį verslą ir socialinį verslumą yra gera papildoma galimybė patenkinti socialinius poreikius, kurie nėra patenkinami viešosiomis gėrybėmis bei paslaugomis;

| 4. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad dėl ekonomikos krizės poveikio trūksta pakankamų viešųjų finansinių išteklių tinkamam strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimui, visų pirma subnacionaliniu lygmeniu, ir kad nemažai prasčiau išsivysčiusių valstybių narių ir regionų labai priklauso nuo sanglaudos politikos finansavimo; mano, kad prieš priimant bet kokį sprendimą, susijusį su galimomis makroekonominėmis sankcijomis, reikėtų atidžiai apsvarstyti tai, kad kai kurių valstybių narių plėtra labai smarkiai priklauso nuo sanglaudos finansavimo; |
| --- | --- |

4.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad dėl ekonomikos krizės poveikio trūksta pakankamų viešųjų finansinių išteklių tinkamam strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimui, visų pirma subnacionaliniu lygmeniu, ir kad nemažai prasčiau išsivysčiusių valstybių narių ir regionų labai priklauso nuo sanglaudos politikos finansavimo; mano, kad prieš priimant bet kokį sprendimą, susijusį su galimomis makroekonominėmis sankcijomis, reikėtų atidžiai apsvarstyti tai, kad kai kurių valstybių narių plėtra labai smarkiai priklauso nuo sanglaudos finansavimo;

| 5. | mano, kad, nors pagal dabartinę daugiametę finansinę programą sanglaudos politikai skirta santykinai nedaug išteklių, palyginti su esamais poreikiais, didesnio efektyvumo ir didesnės ES biudžeto bei nacionalinių biudžetų sinergijos užtikrinimas vis dėlto galėtų būti svarbūs augimą skatinančios politikos svertai; |
| --- | --- |

5.

mano, kad, nors pagal dabartinę daugiametę finansinę programą sanglaudos politikai skirta santykinai nedaug išteklių, palyginti su esamais poreikiais, didesnio efektyvumo ir didesnės ES biudžeto bei nacionalinių biudžetų sinergijos užtikrinimas vis dėlto galėtų būti svarbūs augimą skatinančios politikos svertai;

| 6. | mano, jog siekiant padėti įgyvendinti Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“ vadovaujantis ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslais, nepaisant būtinybės didžiausią dėmesį skirti ilgalaikį potencialą kurti darbo vietas ir diegti naujas inovacijas turintiems sektoriams, svarbu atsižvelgti į mažiau išsivysčiusių regionų didžiulį poreikį gauti investicijų į infrastruktūros projektus pagrindiniuose sektoriuose, pvz., transporto, telekomunikacijų ir tvarios energetikos sektoriuose; |
| --- | --- |

6.

mano, jog siekiant padėti įgyvendinti Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“ vadovaujantis ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslais, nepaisant būtinybės didžiausią dėmesį skirti ilgalaikį potencialą kurti darbo vietas ir diegti naujas inovacijas turintiems sektoriams, svarbu atsižvelgti į mažiau išsivysčiusių regionų didžiulį poreikį gauti investicijų į infrastruktūros projektus pagrindiniuose sektoriuose, pvz., transporto, telekomunikacijų ir tvarios energetikos sektoriuose;

| 7. | mano, kad nepaisant to, jog vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvauja rengiant partnerystės susitarimus, reikia imtis papildomų veiksmų sanglaudos politikos valdymo sistemos, strategijos „Europa 2020“ ir Europos semestro teritoriniam aspektui stiprinti, užtikrinant tikrą dialogą ir papildomumą įvairiais valdymo lygmenimis ir šiais lygmenimis nustatytų prioritetų atitiktį nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis nustatytiems poreikiams ir ypatumams; todėl pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad savivaldybės ir regionai tinkamai dalyvautų kuriant nacionalines strategijas ir apibrėžiant konkrečias savo problemas ir uždavinius ir tuo pat metu užtikrintų, kad nedidėtų administracinė naštą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad nepaisant to, jog vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvauja rengiant partnerystės susitarimus, reikia imtis papildomų veiksmų sanglaudos politikos valdymo sistemos, strategijos „Europa 2020“ ir Europos semestro teritoriniam aspektui stiprinti, užtikrinant tikrą dialogą ir papildomumą įvairiais valdymo lygmenimis ir šiais lygmenimis nustatytų prioritetų atitiktį nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis nustatytiems poreikiams ir ypatumams; todėl pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad savivaldybės ir regionai tinkamai dalyvautų kuriant nacionalines strategijas ir apibrėžiant konkrečias savo problemas ir uždavinius ir tuo pat metu užtikrintų, kad nedidėtų administracinė naštą;

| 8. | mano, kad įgyvendinant sanglaudos politiką galima geriausiai užtikrinti strategijos „Europa 2020“ teritorinį aspektą, reikalingą siekiant naikinti labai reikšmingus augimo skirtumus Sąjungoje ir valstybėse narėse, užtikrinti, kad augimo galimybės taip pat būtų išnaudojamos atokiausiose ir mažiausiai apgyvendintose Sąjungos vietovėse, ir atkreipti dėmesį į tai, kad institucinių gebėjimų skirtumai reiškia, kad skirtingi regionai negali vienodai remtis nustatytais tiksliniais rodikliais kaip etalonais; |
| --- | --- |

8.

mano, kad įgyvendinant sanglaudos politiką galima geriausiai užtikrinti strategijos „Europa 2020“ teritorinį aspektą, reikalingą siekiant naikinti labai reikšmingus augimo skirtumus Sąjungoje ir valstybėse narėse, užtikrinti, kad augimo galimybės taip pat būtų išnaudojamos atokiausiose ir mažiausiai apgyvendintose Sąjungos vietovėse, ir atkreipti dėmesį į tai, kad institucinių gebėjimų skirtumai reiškia, kad skirtingi regionai negali vienodai remtis nustatytais tiksliniais rodikliais kaip etalonais;

Dėmesys užimtumui ir socialinei įtraukčiai

| 9. | ypač nerimauja dėl to, kad dėl krizės gerokai padaugėjo prie skurdo ar socialinės atskirties ribos atsidūrusių gyventojų, kurie kenčia dėl materialinio nepritekliaus, blogėjančios aplinkos būklės ir prastų būsto sąlygų arba kurių užimtumo lygis yra labai žemas ir kuriems gresia atskirtis ir energijos nepriteklius, kad tai daugiau būdinga konvergencijos regionams ir miestams ir ypač sostinių regionams, kurie pagal rodiklius priskiriami prie išsivysčiusių, ir kad su tuo, visų pirma, susiduria moterys, vienišų tėvų šeimos, gausios šeimos, turinčios keturis ar daugiau vaikų, slaugytojai (ypač slaugantys neįgalius šeimos narius), socialiai atskirtų bendruomenių nariai ar vyresni priešpensinio amžiaus žmonės, kuriems dažnai nesuteikiamos vienodos galimybės; |
| --- | --- |

9.

ypač nerimauja dėl to, kad dėl krizės gerokai padaugėjo prie skurdo ar socialinės atskirties ribos atsidūrusių gyventojų, kurie kenčia dėl materialinio nepritekliaus, blogėjančios aplinkos būklės ir prastų būsto sąlygų arba kurių užimtumo lygis yra labai žemas ir kuriems gresia atskirtis ir energijos nepriteklius, kad tai daugiau būdinga konvergencijos regionams ir miestams ir ypač sostinių regionams, kurie pagal rodiklius priskiriami prie išsivysčiusių, ir kad su tuo, visų pirma, susiduria moterys, vienišų tėvų šeimos, gausios šeimos, turinčios keturis ar daugiau vaikų, slaugytojai (ypač slaugantys neįgalius šeimos narius), socialiai atskirtų bendruomenių nariai ar vyresni priešpensinio amžiaus žmonės, kuriems dažnai nesuteikiamos vienodos galimybės;

| 10. | mano, kad šias problemas reikia skubiai spręsti, nes jos smarkiai kenkia regionų sanglaudai ir gali kelti grėsmę Sąjungos vidutinės trukmės ir ilgalaikiam konkurencingumui, daugiausia dėmesio skiriant politikai, kuria būtų užtikrintas, visų pirma jaunimui, tvarus, geros kokybės užimtumas ir socialinė įtrauktis, skatinant MVĮ atlikti svarbų vaidmenį šiuo klausimu, mažinant susiskaidymą ir padedant pereiti iš vienos darbo vietos į kitą, daugiausia dėmesio skiriant ilgalaikių bedarbių profesinio perkvalifikavimo programoms, remiantis karjerą bebaigiančiųjų įgyta patirtimi ir skatinant vienodą moterų ir vyrų ekonominį nepriklausomumą; mano, jog itin svarbu skatinti informacijos ir komunikacijos priemonių fizinį prieinamumą ir prieigą prie jų, kurių užtikrinimo lygis turėtų būti įvertintas pasitelkiant objektyvius ir palyginamus rodiklius ir atsižvelgiant į demografinius pokyčius; |
| --- | --- |

10.

mano, kad šias problemas reikia skubiai spręsti, nes jos smarkiai kenkia regionų sanglaudai ir gali kelti grėsmę Sąjungos vidutinės trukmės ir ilgalaikiam konkurencingumui, daugiausia dėmesio skiriant politikai, kuria būtų užtikrintas, visų pirma jaunimui, tvarus, geros kokybės užimtumas ir socialinė įtrauktis, skatinant MVĮ atlikti svarbų vaidmenį šiuo klausimu, mažinant susiskaidymą ir padedant pereiti iš vienos darbo vietos į kitą, daugiausia dėmesio skiriant ilgalaikių bedarbių profesinio perkvalifikavimo programoms, remiantis karjerą bebaigiančiųjų įgyta patirtimi ir skatinant vienodą moterų ir vyrų ekonominį nepriklausomumą; mano, jog itin svarbu skatinti informacijos ir komunikacijos priemonių fizinį prieinamumą ir prieigą prie jų, kurių užtikrinimo lygis turėtų būti įvertintas pasitelkiant objektyvius ir palyginamus rodiklius ir atsižvelgiant į demografinius pokyčius;

| 11. | atkakliai tvirtina, kad Europos socialinio fondui (ESF) tenka vaidmuo lygiagrečiai ir kartu su Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) mažinant regionų žmogiškojo kapitalo skirtumus ir padedant didinti užimtumą, jis padeda įgyvendinti kai kuriuos iš esamų svarbiausių Sąjungos prioritetų, t. y. skatinti jaunimo užimtumą ir darbo rinką, tvarią ekonomiką ir augimą, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, kovoti su skurdu, diskriminacija ir socialine atskirtimi; todėl tvirtina, jog būtina griežtinti patikimo finansų valdymo principą, visų pirma didinti ESF operacijų rezultatyvumą ir veiksmingumą, ir ragina Komisiją visapusiškai išanalizuoti ESF poveikį nedarbui ir darbo vietų kūrimui; |
| --- | --- |

11.

atkakliai tvirtina, kad Europos socialinio fondui (ESF) tenka vaidmuo lygiagrečiai ir kartu su Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) mažinant regionų žmogiškojo kapitalo skirtumus ir padedant didinti užimtumą, jis padeda įgyvendinti kai kuriuos iš esamų svarbiausių Sąjungos prioritetų, t. y. skatinti jaunimo užimtumą ir darbo rinką, tvarią ekonomiką ir augimą, mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, kovoti su skurdu, diskriminacija ir socialine atskirtimi; todėl tvirtina, jog būtina griežtinti patikimo finansų valdymo principą, visų pirma didinti ESF operacijų rezultatyvumą ir veiksmingumą, ir ragina Komisiją visapusiškai išanalizuoti ESF poveikį nedarbui ir darbo vietų kūrimui;

| 12. | pripažįsta, kad didelė dalis ESF išlaidų skiriama siekiant skatinti kurti daugiau ir geresnių darbo vietų, remti nepalankioje padėtyje esančių grupių (įskaitant neįgaliuosius) integraciją ir plėtoti įtraukią visiems prieinamą visuomenę; vis dėlto pabrėžia, kad krizės sąlygomis daugiau dėmesio reikėtų skirti tam, kad ESF parama būtų veiksmingai nukreipta į vietos ir regioninių skirtumų mažinimą ir kovą su socialine atskirtimi, galimybių įsidarbinti suteikimą, ypač pažeidžiamiausioms grupėms ir jaunimui, ir į tai, kad moterims būtų padedama vėl integruotis į darbo rinką mažinant segregaciją pagal lytį; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad didelė dalis ESF išlaidų skiriama siekiant skatinti kurti daugiau ir geresnių darbo vietų, remti nepalankioje padėtyje esančių grupių (įskaitant neįgaliuosius) integraciją ir plėtoti įtraukią visiems prieinamą visuomenę; vis dėlto pabrėžia, kad krizės sąlygomis daugiau dėmesio reikėtų skirti tam, kad ESF parama būtų veiksmingai nukreipta į vietos ir regioninių skirtumų mažinimą ir kovą su socialine atskirtimi, galimybių įsidarbinti suteikimą, ypač pažeidžiamiausioms grupėms ir jaunimui, ir į tai, kad moterims būtų padedama vėl integruotis į darbo rinką mažinant segregaciją pagal lytį;

| 13. | pažymi, kad didelis mokyklos nebaigusių asmenų skaičius kai kuriuose regionuose gerokai viršija 10 proc. tikslą ir kad šiems asmenims turi būti siūlomos jų poreikius atitinkančios studijos, praktika arba darbas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbą mokyklos nebaigusiems asmenims; pabrėžia, kad norint sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, svarbu užtikrinti, kad švietimo sistema būtų įtrauki ir suteiktų vienodas galimybes visiems jauniems asmenims; pabrėžia, kad dėl šios priežasties reikia rasti sprendimą siekiant integruoti šiuos žemos kvalifikacijos jaunuolius į darbo rinką, be kliūčių suteikiant jiems prieinamas ir kokybiškas profesinio rengimo arba praktinio mokymo paslaugas, kad jie galėtų įgyti rinkoje paklausius įgūdžius, kadangi žema kvalifikacija kelia nedarbo riziką, o nedarbas – skurdo ir socialinių problemų riziką, taip pat kad nedarbas susijęs su daugybe socialinių problemų, kaip antai atskirtimi, socialiniu susvetimėjimu ir nesugebėjimu sukurti savarankiško gyvenimo; pažymi, kad dėl šios priežasties ESF indėlis yra labai svarbus užtikrinant, kad daugiau jaunų asmenų gautų pagalbą ir tęstų mokslą bei įgytų darbui ir profesinei veiklai reikalingą kvalifikaciją, taip pat užtikrinant didesnes galimybes dalyvauti aukštos kokybės švietimo sistemoje ir specialiuose projektuose, skirtuose vaikams iš nepalankioje padėtyje esančių grupių ir mažumų (įskaitant neįgaliuosius); ragina valstybes nares skatinti atitinkamą profesinį rengimą ir praktinį mokymą tiems, kuriems tai naudinga; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad didelis mokyklos nebaigusių asmenų skaičius kai kuriuose regionuose gerokai viršija 10 proc. tikslą ir kad šiems asmenims turi būti siūlomos jų poreikius atitinkančios studijos, praktika arba darbas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbą mokyklos nebaigusiems asmenims; pabrėžia, kad norint sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, svarbu užtikrinti, kad švietimo sistema būtų įtrauki ir suteiktų vienodas galimybes visiems jauniems asmenims; pabrėžia, kad dėl šios priežasties reikia rasti sprendimą siekiant integruoti šiuos žemos kvalifikacijos jaunuolius į darbo rinką, be kliūčių suteikiant jiems prieinamas ir kokybiškas profesinio rengimo arba praktinio mokymo paslaugas, kad jie galėtų įgyti rinkoje paklausius įgūdžius, kadangi žema kvalifikacija kelia nedarbo riziką, o nedarbas – skurdo ir socialinių problemų riziką, taip pat kad nedarbas susijęs su daugybe socialinių problemų, kaip antai atskirtimi, socialiniu susvetimėjimu ir nesugebėjimu sukurti savarankiško gyvenimo; pažymi, kad dėl šios priežasties ESF indėlis yra labai svarbus užtikrinant, kad daugiau jaunų asmenų gautų pagalbą ir tęstų mokslą bei įgytų darbui ir profesinei veiklai reikalingą kvalifikaciją, taip pat užtikrinant didesnes galimybes dalyvauti aukštos kokybės švietimo sistemoje ir specialiuose projektuose, skirtuose vaikams iš nepalankioje padėtyje esančių grupių ir mažumų (įskaitant neįgaliuosius); ragina valstybes nares skatinti atitinkamą profesinį rengimą ir praktinį mokymą tiems, kuriems tai naudinga;

| 14. | pabrėžia, kad jaunimo užimtumo padėtis labai priklauso nuo bendros ekonominės padėties ir kad dėl šios priežasties labai svarbu remti, nukreipti ir stebėti jaunimo perėjimą iš švietimo sistemos prie profesinio gyvenimo; todėl laikosi nuomonės, kad Komisija galėtų suderinti visus būsimus pasiūlymus dėl politikos šioje srityje su iniciatyvomis „Judus jaunimas“ ir „Jaunimo galimybės“; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad jaunimo užimtumo padėtis labai priklauso nuo bendros ekonominės padėties ir kad dėl šios priežasties labai svarbu remti, nukreipti ir stebėti jaunimo perėjimą iš švietimo sistemos prie profesinio gyvenimo; todėl laikosi nuomonės, kad Komisija galėtų suderinti visus būsimus pasiūlymus dėl politikos šioje srityje su iniciatyvomis „Judus jaunimas“ ir „Jaunimo galimybės“;

| 15. | pabrėžia, kad užimtumo lygis kai kuriuose regionuose vis dar yra mažesnis negu 60 proc. ir kad daugelis regionų savo nacionalinių tikslų nevykdo net 20–25 proc., o tai daro itin neigiamą poveikį jaunimui, moterims, vyresniems asmenims, slaugytojams ir neįgaliesiems; pabrėžia, kad tam tikros kovos su krize priemonės padarė neigiamą poveikį sanglaudai ir taikant jas skirtumai ES iš esmės padidėjo; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti didelės rizikos grupių užimtumą arba sudaryti jiems skirtas alternatyvias užimtumo galimybes reikia tikslinių priemonių, padedančių kurti darbo vietas, suteikti galimybes mokytis ir išsaugoti darbo vietas; pabrėžia, kad tam tikrose atokiose vietovėse gyventojai iš kartos į kartą neturi darbo ir dėl to kyla ypatingas pavojus socialiai atskirtoms gyventojų grupėms; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad užimtumo lygis kai kuriuose regionuose vis dar yra mažesnis negu 60 proc. ir kad daugelis regionų savo nacionalinių tikslų nevykdo net 20–25 proc., o tai daro itin neigiamą poveikį jaunimui, moterims, vyresniems asmenims, slaugytojams ir neįgaliesiems; pabrėžia, kad tam tikros kovos su krize priemonės padarė neigiamą poveikį sanglaudai ir taikant jas skirtumai ES iš esmės padidėjo; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti didelės rizikos grupių užimtumą arba sudaryti jiems skirtas alternatyvias užimtumo galimybes reikia tikslinių priemonių, padedančių kurti darbo vietas, suteikti galimybes mokytis ir išsaugoti darbo vietas; pabrėžia, kad tam tikrose atokiose vietovėse gyventojai iš kartos į kartą neturi darbo ir dėl to kyla ypatingas pavojus socialiai atskirtoms gyventojų grupėms;

| 16. | pabrėžia, kad užimtumo lygis išliko gerokai žemesnis už strategijoje „Europa 2020“ užsibrėžtą tikslą, kad iki 2020 m. bent 75 proc. 20–64 metų amžiaus gyventojų turėtų darbą; pažymi, kad, kol nėra konkrečių užimtumo lygio tikslų regioniniu lygmeniu, ES valstybės narės yra individualiai nustačiusios nacionalinius tikslus, kurių daugeliu atvejų nepavyko pasiekti, nes finansų ir ekonomikos krizė turėjo stiprų asimetrinį poveikį regioninėms darbo rinkoms, pirmiausia Pietų Europos šalyse, kuriose labai išaugo jaunimo nedarbas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad užimtumo lygis išliko gerokai žemesnis už strategijoje „Europa 2020“ užsibrėžtą tikslą, kad iki 2020 m. bent 75 proc. 20–64 metų amžiaus gyventojų turėtų darbą; pažymi, kad, kol nėra konkrečių užimtumo lygio tikslų regioniniu lygmeniu, ES valstybės narės yra individualiai nustačiusios nacionalinius tikslus, kurių daugeliu atvejų nepavyko pasiekti, nes finansų ir ekonomikos krizė turėjo stiprų asimetrinį poveikį regioninėms darbo rinkoms, pirmiausia Pietų Europos šalyse, kuriose labai išaugo jaunimo nedarbas;

| 17. | mano, jog visi regionai susiduria su uždaviniu užtikrinti tvarų augimą ir efektyvų išteklių naudojimą; todėl pabrėžia, kad būtina įgyvendinti politiką, kurią vykdant būtų teikiama pirmenybė išlaidoms švietimo, mokymosi visą gyvenimą, mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros, energijos vartojimo efektyvumo ir vietos verslumo srityse ir visų rūšių verslui, ypač MVĮ, kuriamos naujos finansinės priemonės; |
| --- | --- |

17.

mano, jog visi regionai susiduria su uždaviniu užtikrinti tvarų augimą ir efektyvų išteklių naudojimą; todėl pabrėžia, kad būtina įgyvendinti politiką, kurią vykdant būtų teikiama pirmenybė išlaidoms švietimo, mokymosi visą gyvenimą, mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros, energijos vartojimo efektyvumo ir vietos verslumo srityse ir visų rūšių verslui, ypač MVĮ, kuriamos naujos finansinės priemonės;

| 18. | primena apie MVĮ galimybes kurti darbo vietas ir ragina valstybes nares plėtoti politiką, kurią įgyvendinant būtų pagerintos MVĮ galimybės gauti finansavimą ir finansavimo sąlygos; ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti didesnį kvietimų pateikti pasiūlymus sistemos skaidrumą ir nuspėjamumą ir sumažinti laiko tarpą nuo kvietimo pateikti pasiūlymus paskelbimo iki sutarties sudarymo, ypač turint omeny MVĮ, kurios konkuruoja sparčiai besikeičiančiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

18.

primena apie MVĮ galimybes kurti darbo vietas ir ragina valstybes nares plėtoti politiką, kurią įgyvendinant būtų pagerintos MVĮ galimybės gauti finansavimą ir finansavimo sąlygos; ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti didesnį kvietimų pateikti pasiūlymus sistemos skaidrumą ir nuspėjamumą ir sumažinti laiko tarpą nuo kvietimo pateikti pasiūlymus paskelbimo iki sutarties sudarymo, ypač turint omeny MVĮ, kurios konkuruoja sparčiai besikeičiančiomis sąlygomis;

| 19. | ragina ypatingą dėmesį skirti kultūros ir kūrybos sektoriams, kurie prisideda siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, ypač tikslo kurti darbo vietas; atkreipia dėmesį į gyvybiškai svarbų šių sektorių indėlį į regionų ir miestų plėtrą; ragina taikyti ilgalaikes priemones, kuriomis būtų skatinamas tęstinis moterų švietimas, ypač susijęs su šiais sektoriais, siekiant užtikrinti veiksmingą jų kvalifikacijų panaudojimą ir naujų galimybių dirbti kūrimą; |
| --- | --- |

19.

ragina ypatingą dėmesį skirti kultūros ir kūrybos sektoriams, kurie prisideda siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, ypač tikslo kurti darbo vietas; atkreipia dėmesį į gyvybiškai svarbų šių sektorių indėlį į regionų ir miestų plėtrą; ragina taikyti ilgalaikes priemones, kuriomis būtų skatinamas tęstinis moterų švietimas, ypač susijęs su šiais sektoriais, siekiant užtikrinti veiksmingą jų kvalifikacijų panaudojimą ir naujų galimybių dirbti kūrimą;

Vertinimo rezultatai

| 20. | primena, kad, nors yra patikimų įrodymų, kad sanglaudos politikos įgyvendinimas paspartėjo ir kad atitinkamomis programomis svariai prisidėta daugelyje sričių, į kurias būtina investuoti siekiant ekonomikos modernizavimo ir konkurencingumo (pvz., moksliniai tyrimai ir plėtra, parama MVĮ, reindustrializacija, socialinė įtrauktis, švietimas ir mokymas), daugelis valstybių narių gali neįgyvendinti savo programų iki esamo programavimo laikotarpio pabaigos; todėl ragina Komisiją nuodugniai išanalizuoti mažos įsisavinimo normos priežastis ir ragina valstybes nares teikti bendrą finansavimą siekiant paspartinti fondų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

20.

primena, kad, nors yra patikimų įrodymų, kad sanglaudos politikos įgyvendinimas paspartėjo ir kad atitinkamomis programomis svariai prisidėta daugelyje sričių, į kurias būtina investuoti siekiant ekonomikos modernizavimo ir konkurencingumo (pvz., moksliniai tyrimai ir plėtra, parama MVĮ, reindustrializacija, socialinė įtrauktis, švietimas ir mokymas), daugelis valstybių narių gali neįgyvendinti savo programų iki esamo programavimo laikotarpio pabaigos; todėl ragina Komisiją nuodugniai išanalizuoti mažos įsisavinimo normos priežastis ir ragina valstybes nares teikti bendrą finansavimą siekiant paspartinti fondų įgyvendinimą;

| 21. | ragina valstybes nares išanalizuoti sanglaudos politikos finansavimo ir kitų ES finansavimo šaltinių (pvz., TEN-T, TEN-E, CEF, „Horizontas 2020“, COSME ir kitų programų), taip pat Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko teikiamo finansavimo sinergiją; ragina valstybes nares spartinti įgyvendinimą, taip pat supaprastinti ir gerinti galimybę gauti turimas lėšas, kad MVĮ, pilietinės visuomenės organizacijos, vietos savivaldybės ir kiti suinteresuotieji naudos gavėjai būtų skatinami jomis naudotis; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares išanalizuoti sanglaudos politikos finansavimo ir kitų ES finansavimo šaltinių (pvz., TEN-T, TEN-E, CEF, „Horizontas 2020“, COSME ir kitų programų), taip pat Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko teikiamo finansavimo sinergiją; ragina valstybes nares spartinti įgyvendinimą, taip pat supaprastinti ir gerinti galimybę gauti turimas lėšas, kad MVĮ, pilietinės visuomenės organizacijos, vietos savivaldybės ir kiti suinteresuotieji naudos gavėjai būtų skatinami jomis naudotis;

Stebėsenos ir vertinimo uždaviniai

| 22. | mano, kad politinių diskusijų ir mokymosi srityje vertinimui tenka esminis vaidmuo, tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad, nors stebėsenos duomenų ir informacijos apie įgyvendinimą teikimas gerina nustatytų tikslų kokybę, dėl nevienodos kokybės daugeliu atsiskaitymo apie pažangą atvejų sunku susidaryti išsamų vaizdą apie pažangą siekiant tikslų regionų ir vietos lygmenimis; pabrėžia, kad atliekant vertinimą taip pat reikėtų įvertinti ir pasiūlyti priemones, kuriomis būtų palengvinta naudos gavėjams, įskaitant MVĮ, vietos ir regionų valdžios institucijas ir NVO, tenkanti nereikalinga našta; mano, jog neturi būti užkraunama jokia papildoma našta, susijusi su stebėsena; |
| --- | --- |

22.

mano, kad politinių diskusijų ir mokymosi srityje vertinimui tenka esminis vaidmuo, tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad, nors stebėsenos duomenų ir informacijos apie įgyvendinimą teikimas gerina nustatytų tikslų kokybę, dėl nevienodos kokybės daugeliu atsiskaitymo apie pažangą atvejų sunku susidaryti išsamų vaizdą apie pažangą siekiant tikslų regionų ir vietos lygmenimis; pabrėžia, kad atliekant vertinimą taip pat reikėtų įvertinti ir pasiūlyti priemones, kuriomis būtų palengvinta naudos gavėjams, įskaitant MVĮ, vietos ir regionų valdžios institucijas ir NVO, tenkanti nereikalinga našta; mano, jog neturi būti užkraunama jokia papildoma našta, susijusi su stebėsena;

| 23. | mano, kad pažangos ataskaitose nepakankamai išsamiai aprašoma įgyvendinant sanglaudos politiką ir siekiant nustatytų tikslų padaryta pažanga, kadangi nėra atitinkamo lygmens duomenų arba trūksta aiškaus ryšio tarp pateiktų statistinių duomenų ir sanglaudos politikos tikslų, kuriuos reikia stebėti, įgyvendinimo masto; |
| --- | --- |

23.

mano, kad pažangos ataskaitose nepakankamai išsamiai aprašoma įgyvendinant sanglaudos politiką ir siekiant nustatytų tikslų padaryta pažanga, kadangi nėra atitinkamo lygmens duomenų arba trūksta aiškaus ryšio tarp pateiktų statistinių duomenų ir sanglaudos politikos tikslų, kuriuos reikia stebėti, įgyvendinimo masto;

| 24. | prašo Komisiją ir valstybes nares, siekiant didinti ataskaitų skaidrumą, programavimo ir jo įgyvendinimo kokybę, visapusiškai naudotis stebėsenos ir vertinimo priemonėmis, numatytomis pagal dabartinę teisės aktų sistemą (griežtesnis orientavimasis į rezultatus, bendrų rezultato rodiklių naudojimas, programoms specialiai skirtų rezultatų rodiklių pasirinkimas ir aiški rezultatų sistema); |
| --- | --- |

24.

prašo Komisiją ir valstybes nares, siekiant didinti ataskaitų skaidrumą, programavimo ir jo įgyvendinimo kokybę, visapusiškai naudotis stebėsenos ir vertinimo priemonėmis, numatytomis pagal dabartinę teisės aktų sistemą (griežtesnis orientavimasis į rezultatus, bendrų rezultato rodiklių naudojimas, programoms specialiai skirtų rezultatų rodiklių pasirinkimas ir aiški rezultatų sistema);

| 25. | mano, kad, nors iš 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos programų, kurios buvo bendrai finansuojamos ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis, įvertinimai rodo, kad rengiant tokias programas valstybėse narėse apskritai gerai suvokiamas lyčių lygybės reikalavimas (70 proc. (5)), juose taip pažymima, kad lyčių lygybė jokiu būdu nėra veiksmingai integruojama į programas aiškiai įvardijant problemas ar skaičiais išreikštus tikslus (mažiau kaip 8 proc.); ragina Komisiją toliau tobulinti valstybių narių ataskaitų teikimo sistemas nustatant ir taikant rodiklius, kad būtų galima įvertinti paramą, kuri pagal sanglaudos politiką buvo teikiama siekiant tikros pažangos lyčių lygybės srityje, ir mastą, kuriuo tai pavyksta užtikrinti; |
| --- | --- |

25.

mano, kad, nors iš 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos programų, kurios buvo bendrai finansuojamos ERPF ir Sanglaudos fondo lėšomis, įvertinimai rodo, kad rengiant tokias programas valstybėse narėse apskritai gerai suvokiamas lyčių lygybės reikalavimas (70 proc. (5)), juose taip pažymima, kad lyčių lygybė jokiu būdu nėra veiksmingai integruojama į programas aiškiai įvardijant problemas ar skaičiais išreikštus tikslus (mažiau kaip 8 proc.); ragina Komisiją toliau tobulinti valstybių narių ataskaitų teikimo sistemas nustatant ir taikant rodiklius, kad būtų galima įvertinti paramą, kuri pagal sanglaudos politiką buvo teikiama siekiant tikros pažangos lyčių lygybės srityje, ir mastą, kuriuo tai pavyksta užtikrinti;

| 26. | ragina Komisiją patikrinti, ar valdymo institucijos projektų lėšų gavėjams taiko Pavėluotų mokėjimų direktyvą ir imasi tinkamų priemonių mokėjimų vėlavimams sumažinti; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją patikrinti, ar valdymo institucijos projektų lėšų gavėjams taiko Pavėluotų mokėjimų direktyvą ir imasi tinkamų priemonių mokėjimų vėlavimams sumažinti;

| 27. | ragina Komisijos vidaus audito tarnybą ir Europos Audito Rūmus dažniau atlikti sanglaudos ir struktūrinių fondų ir ypač ESF veiklos rezultatų auditą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisijos vidaus audito tarnybą ir Europos Audito Rūmus dažniau atlikti sanglaudos ir struktūrinių fondų ir ypač ESF veiklos rezultatų auditą;

o

o o

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms.

---

(1)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 113.

(2)  OL C 371 E, 2011 12 20, p. 39.

(3)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/2009-03-16-inception-report.pdf

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/58

---

P7_TA(2014)0133

Atokiausių regionų galimybių gerinimas

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atokiausių regionų galimybių gerinimo kuriant ES struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų sąveiką (2013/2178(INI))

(2017/C 285/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 ir 355 straipsnius, kuriame pripažįstamas išskirtinis atokiausių regionų statusas ir kuriame numatyta priimti konkrečias priemones, kuriomis naudojantis būtų galima visiškai įgyvendinti Sutartis ir bendrą politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 ir 355 straipsnius, kuriame pripažįstamas išskirtinis atokiausių regionų statusas ir kuriame numatyta priimti konkrečias priemones, kuriomis naudojantis būtų galima visiškai įgyvendinti Sutartis ir bendrą politiką,

| — | atsižvelgdamas į SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą dėl šiems regionams teikiamos valstybės pagalbos schemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą dėl šiems regionams teikiamos valstybės pagalbos schemos,

| — | atsižvelgdamas į SESV 174 straipsnį ir paskesnius straipsnius, kuriuose nurodomas ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos tikslas ir nustatomos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 174 straipsnį ir paskesnius straipsnius, kuriuose nurodomas ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos tikslas ir nustatomos struktūrinės finansinės priemonės šiam tikslui įgyvendinti,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatus dėl atokiausių regionų, ypač į 2008 m. spalio 17 d. komunikatą „Atokiausi regionai – Europos turtas“ (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatus dėl atokiausių regionų, ypač į 2008 m. spalio 17 d. komunikatą „Atokiausi regionai – Europos turtas“ (COM(2008)0642),

| — | atsižvelgdamas savo rezoliucijas dėl atokiausių regionų, ypač į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją „Atokiausiems regionams skirta strategija: rezultatai ir perspektyvos“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas savo rezoliucijas dėl atokiausių regionų, ypač į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją „Atokiausiems regionams skirta strategija: rezultatai ir perspektyvos“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas“ (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas“ (SEC(2008)2868),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 7 d. Reunjono saloje vykusios konferencijos „Europos Sąjunga ir jos užjūrio šalys ir teritorijos. Kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu strategijos“ pranešimą, taip pat atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 25 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Sąjungos biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo ir dėl Sąjungos strategijos dėl invazinių svetimų rūšių kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 7 d. Reunjono saloje vykusios konferencijos „Europos Sąjunga ir jos užjūrio šalys ir teritorijos. Kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu strategijos“ pranešimą, taip pat atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 25 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Sąjungos biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo ir dėl Sąjungos strategijos dėl invazinių svetimų rūšių kūrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 14 d. bendrą atokiausių regionų memorandumą „Atokiausi regionai 2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 14 d. bendrą atokiausių regionų memorandumą „Atokiausi regionai 2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. bendrą sistemą, kurią atokiausiems regionams atstovaujančių Europos Parlamento narių konferencija pateikė Europos Komisijos pirmininkui José Manueliui Durão Barroso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. bendrą sistemą, kurią atokiausiems regionams atstovaujančių Europos Parlamento narių konferencija pateikė Europos Komisijos pirmininkui José Manueliui Durão Barroso,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 7 d. Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų bendrą memorandumą „Atnaujinta atokiausiems regionams skirtos Europos strategijos vizija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 7 d. Ispanijos, Prancūzijos, Portugalijos ir atokiausių regionų bendrą memorandumą „Atnaujinta atokiausiems regionams skirtos Europos strategijos vizija“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. bendrą atokiausių regionų nuomonę dėl penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. bendrą atokiausių regionų nuomonę dėl penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos nario M. Barnier 2011 m. spalio 12 d. ataskaitą „Atokiausi Europos regionai ir bendroji rinka: ES įtaka pasaulyje“, kurią pateikė Pedro Solbes Mira, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos nario M. Barnier 2011 m. spalio 12 d. ataskaitą „Atokiausi Europos regionai ir bendroji rinka: ES įtaka pasaulyje“, kurią pateikė Pedro Solbes Mira,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 20 d. Komisijos komunikatą „Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo“ (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 20 d. Komisijos komunikatą „Partnerystė su atokiausiais Europos Sąjungos regionais siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo“ (COM(2012)0287),

| — | atsižvelgdamas į EP nario Serge’o Letchimy pranešimą Prancūzijos Ministrui Pirmininkui „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnis. Nukrypimas nuo taisyklių įgyvendinant bendrą atokiausių regionų vystymo projektą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EP nario Serge’o Letchimy pranešimą Prancūzijos Ministrui Pirmininkui „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnis. Nukrypimas nuo taisyklių įgyvendinant bendrą atokiausių regionų vystymo projektą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos atokiausių regionų pirmininkų sueigos konferencijos bendrą indėlį ir techninius bei politinius dokumentus, ypač į 2013 m. spalio 17–18 d. Europos Sąjungos atokiausių regionų pirmininkų sueigos XIX konferencijos galutinę deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos atokiausių regionų pirmininkų sueigos konferencijos bendrą indėlį ir techninius bei politinius dokumentus, ypač į 2013 m. spalio 17–18 d. Europos Sąjungos atokiausių regionų pirmininkų sueigos XIX konferencijos galutinę deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0121/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0121/2014),

| A. | kadangi atokiausių regionų pranašumai, ištekliai ir potencialas, kuriuos Europos Komisija pripažino savo 2008 m. strategijoje ir savo 2012 m. komunikate, apima pagrindines Europos Sąjungos sritis mokslinių tyrimų, inovacijų ir augimo srityse ir kadangi jie yra nepakankamai remiami ir finansuojami iš ES fondų ir programų; |
| --- | --- |

A.

kadangi atokiausių regionų pranašumai, ištekliai ir potencialas, kuriuos Europos Komisija pripažino savo 2008 m. strategijoje ir savo 2012 m. komunikate, apima pagrindines Europos Sąjungos sritis mokslinių tyrimų, inovacijų ir augimo srityse ir kadangi jie yra nepakankamai remiami ir finansuojami iš ES fondų ir programų;

| B. | kadangi atokiausi regionai – tai salynai, salos ir Amazonės miškų apsupti regionai, kuriems būdingi bendri specifiniai suvaržymai, kurie juos skiria nuo kitų išskirtinių geografinių padėčių Sąjungoje (nuo salų regionų, kalnų regionų ir retai apgyvendintų vietovių); |
| --- | --- |

B.

kadangi atokiausi regionai – tai salynai, salos ir Amazonės miškų apsupti regionai, kuriems būdingi bendri specifiniai suvaržymai, kurie juos skiria nuo kitų išskirtinių geografinių padėčių Sąjungoje (nuo salų regionų, kalnų regionų ir retai apgyvendintų vietovių);

| C. | kadangi, atsižvelgiant į Sąjungos tikslus, nustatytus siekiant įgyvendinti augimo strategiją „Europa 2020“, strategiją „Horizontas 2020“, strategiją „Energetika 2020“, programą LIFE+ ir programą „Natura 2000“, transeuropinius telekomunikacijų, transporto ir energetikos tinklus, atokiausi regionai laikomi pažangiais regionais, kurie gali reikšmingai prisidėti prie šių uždavinių įgyvendinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgiant į Sąjungos tikslus, nustatytus siekiant įgyvendinti augimo strategiją „Europa 2020“, strategiją „Horizontas 2020“, strategiją „Energetika 2020“, programą LIFE+ ir programą „Natura 2000“, transeuropinius telekomunikacijų, transporto ir energetikos tinklus, atokiausi regionai laikomi pažangiais regionais, kurie gali reikšmingai prisidėti prie šių uždavinių įgyvendinimo;

| D. | kadangi dėl to svarbu skatinti ilgalaikes investicijas ir remti atokiausių regionų gebėjimus daryti pažangą siekiant tvaraus ekonomikos ir socialinio augimo, taip pat siekti, kad kuo daugiau Sąjungos strategijų būtų įgyvendintos; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl to svarbu skatinti ilgalaikes investicijas ir remti atokiausių regionų gebėjimus daryti pažangą siekiant tvaraus ekonomikos ir socialinio augimo, taip pat siekti, kad kuo daugiau Sąjungos strategijų būtų įgyvendintos;

| E. | kadangi, siekiant įgyvendinti šias strategijas, struktūriniai fondai ir Europos investicijų fondas, skirti atokiausiems regionams, turi būti pritaikomi ar papildomi, kad atokiausi regionai pagal savo potencialą ir atsižvelgiant į jų siekius galėtų dalyvauti sprendžiant pagrindinius Europos Sąjungos uždavinius; |
| --- | --- |

E.

kadangi, siekiant įgyvendinti šias strategijas, struktūriniai fondai ir Europos investicijų fondas, skirti atokiausiems regionams, turi būti pritaikomi ar papildomi, kad atokiausi regionai pagal savo potencialą ir atsižvelgiant į jų siekius galėtų dalyvauti sprendžiant pagrindinius Europos Sąjungos uždavinius;

| F. | kadangi šiuo metu patiriama ekonomikos ir socialinė krizė daro labai neigiamą poveikį Europos Sąjungos atokiausiems regionams, ypač konkurencingumo ir užimtumo srityse, taip pat kadangi siekiant patenkinti ekonomikos augimo poreikį ir spręsti nedarbo problemą, reikia rasti skubius ir tinkamus sprendimus per ateinantį finansavimo ir programavimo laikotarpį; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu patiriama ekonomikos ir socialinė krizė daro labai neigiamą poveikį Europos Sąjungos atokiausiems regionams, ypač konkurencingumo ir užimtumo srityse, taip pat kadangi siekiant patenkinti ekonomikos augimo poreikį ir spręsti nedarbo problemą, reikia rasti skubius ir tinkamus sprendimus per ateinantį finansavimo ir programavimo laikotarpį;

| G. | kadangi 349 straipsniu taip pat reikia remtis kaip teisiniu pagrindu, kuris leistų taikant konkrečias priemones padėti atokiausiems regionams rasti tinkamą vietą Sąjungos programose, kurios gali padėti konkrečiai plėtoti jų pripažintą potencialą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 349 straipsniu taip pat reikia remtis kaip teisiniu pagrindu, kuris leistų taikant konkrečias priemones padėti atokiausiems regionams rasti tinkamą vietą Sąjungos programose, kurios gali padėti konkrečiai plėtoti jų pripažintą potencialą;

| H. | kadangi atokiausi regionai gali tapti bandomosiomis ir pavyzdinėmis teritorijomis, naudingomis visai Sąjungai įvairiose srityse, pavyzdžiui, biologinės įvairovės, aplinkosaugos, prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos sušvelninimo, ekstremalių klimato reiškinių valdymo ir stebėjimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, kosmoso, orlaivių ir erdvėlaivių, vandenynų, mėlynojo augimo, jūrų erdvės planavimo ir jūrų valdymo, seismologijos, vulkanologijos, naujų ligų, atsinaujinančiosios energijos, transporto, telekomunikacijų, galimybių teikti skubią humanitarinę pagalbą trečiosiose šalyse, taip pat kultūros srityse; |
| --- | --- |

H.

kadangi atokiausi regionai gali tapti bandomosiomis ir pavyzdinėmis teritorijomis, naudingomis visai Sąjungai įvairiose srityse, pavyzdžiui, biologinės įvairovės, aplinkosaugos, prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos sušvelninimo, ekstremalių klimato reiškinių valdymo ir stebėjimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, kosmoso, orlaivių ir erdvėlaivių, vandenynų, mėlynojo augimo, jūrų erdvės planavimo ir jūrų valdymo, seismologijos, vulkanologijos, naujų ligų, atsinaujinančiosios energijos, transporto, telekomunikacijų, galimybių teikti skubią humanitarinę pagalbą trečiosiose šalyse, taip pat kultūros srityse;

| I. | kadangi atokiausi regionai yra išsidėstę Karibų jūros, Indijos vandenyno ir Atlanto vandenyno baseinuose ir jie Europos Sąjungai suteikia svarbiausio pasaulyje jūrų sektoriaus veikėjo statusą, kadangi geografinis išsidėstymas prisideda prie ES pasaulinio aspekto įtvirtinimo ir kadangi jiems būdingi išskirtiniai gamtos, jūros ir žuvų ištekliai, sudarantys daugiau nei 50 proc. pasaulio biologinės įvairovės; |
| --- | --- |

I.

kadangi atokiausi regionai yra išsidėstę Karibų jūros, Indijos vandenyno ir Atlanto vandenyno baseinuose ir jie Europos Sąjungai suteikia svarbiausio pasaulyje jūrų sektoriaus veikėjo statusą, kadangi geografinis išsidėstymas prisideda prie ES pasaulinio aspekto įtvirtinimo ir kadangi jiems būdingi išskirtiniai gamtos, jūros ir žuvų ištekliai, sudarantys daugiau nei 50 proc. pasaulio biologinės įvairovės;

| J. | kadangi atokiausi regionai išsiskiria savo unikalumu ir sudaro visumą Europos Sąjungoje ir už jos ribų, kadangi Europos Komisija turėtų juos skatinti ir remti, ypač įgyvendinant bendrą politiką; |
| --- | --- |

J.

kadangi atokiausi regionai išsiskiria savo unikalumu ir sudaro visumą Europos Sąjungoje ir už jos ribų, kadangi Europos Komisija turėtų juos skatinti ir remti, ypač įgyvendinant bendrą politiką;

| K. | kadangi siekiant kuo geriau panaudoti atokiausių regionų potencialą reikia skatinti kuo geresnę visų Sąjungos priemonių, fondų ir programų sąveiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi siekiant kuo geriau panaudoti atokiausių regionų potencialą reikia skatinti kuo geresnę visų Sąjungos priemonių, fondų ir programų sąveiką;

Naujos atokiausių regionų perspektyvos

| 1. | yra įsitikinęs, kad atokiausių regionų potencialas, pranašumai, ištekliai ir patirtis yra papildoma galimybė Sąjungai ir valstybėms narėms įveikti sunkumus, su kuriais jos susiduria globalizacijos, inovacinių pajėgumų, augimo, socialinės sanglaudos, demografinio spaudimo, klimato kaitos, didelės gaivalinių nelaimių keliamos rizikos prevencijos, energetikos, tvaraus gamtos išteklių valdymo ir biologinės įvairovės išsaugojimo srityse; |
| --- | --- |

1.

yra įsitikinęs, kad atokiausių regionų potencialas, pranašumai, ištekliai ir patirtis yra papildoma galimybė Sąjungai ir valstybėms narėms įveikti sunkumus, su kuriais jos susiduria globalizacijos, inovacinių pajėgumų, augimo, socialinės sanglaudos, demografinio spaudimo, klimato kaitos, didelės gaivalinių nelaimių keliamos rizikos prevencijos, energetikos, tvaraus gamtos išteklių valdymo ir biologinės įvairovės išsaugojimo srityse;

| 2. | yra įsitikinęs, kad atokiausiems regionams sudarius geresnes sąlygas naudotis įvairiais Sąjungos fondais, trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu būtų suteikiama naudos visai Sąjungai; apgailestauja dėl ES lygmeniu remiamos tendencijos beveik visus atokiausių regionų vystymosi projektus finansuoti pagal sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

2.

yra įsitikinęs, kad atokiausiems regionams sudarius geresnes sąlygas naudotis įvairiais Sąjungos fondais, trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu būtų suteikiama naudos visai Sąjungai; apgailestauja dėl ES lygmeniu remiamos tendencijos beveik visus atokiausių regionų vystymosi projektus finansuoti pagal sanglaudos politiką;

| 3. | remia Europos Komisijos pastangas įgyvendinti politiką, kuria siekiama stiprinti atokiausių regionų autonomiją, ekonominę konsolidaciją ir kurti daugiau tvarių darbo vietų pasinaudojant jų pranašumais ir praktinėmis bei inovacinėmis priemonėmis pagal SESV 349 straipsnį, taip pat ad hoc priemonėmis, visų pirma energetikos, transporto ir IRT srityse, skirtomis kiekvienam fondui ir programai, susijusiai su tikslais, kuriuos įgyvendinant atokiausių regionų pranašumai gali duoti naudos tvariam jų vystymuisi; |
| --- | --- |

3.

remia Europos Komisijos pastangas įgyvendinti politiką, kuria siekiama stiprinti atokiausių regionų autonomiją, ekonominę konsolidaciją ir kurti daugiau tvarių darbo vietų pasinaudojant jų pranašumais ir praktinėmis bei inovacinėmis priemonėmis pagal SESV 349 straipsnį, taip pat ad hoc priemonėmis, visų pirma energetikos, transporto ir IRT srityse, skirtomis kiekvienam fondui ir programai, susijusiai su tikslais, kuriuos įgyvendinant atokiausių regionų pranašumai gali duoti naudos tvariam jų vystymuisi;

| 4. | taip pat pabrėžia, kad atokiausiems regionams svarbu, kad ES politika, be kitų priemonių, specialiomis mokestinėmis ir muitinės priemonėmis prisidėtų prie atokiausių regionų ekonominio pagrindo tobulinimo ir įvairinimo ir prie darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

4.

taip pat pabrėžia, kad atokiausiems regionams svarbu, kad ES politika, be kitų priemonių, specialiomis mokestinėmis ir muitinės priemonėmis prisidėtų prie atokiausių regionų ekonominio pagrindo tobulinimo ir įvairinimo ir prie darbo vietų kūrimo;

| 5. | mano, kad SESV 349 straipsnyje nustatytas tinkamas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis galima priimti atokiausiems regionams skirtas konkrečias priemones, tačiau apgailestauja, kad šia Sutarties nuostata, kurioje numatyta galimybė sukurti konkrečią atokiausių regionų statusui pritaikytą sistemą, naudojamasi retai; |
| --- | --- |

5.

mano, kad SESV 349 straipsnyje nustatytas tinkamas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis galima priimti atokiausiems regionams skirtas konkrečias priemones, tačiau apgailestauja, kad šia Sutarties nuostata, kurioje numatyta galimybė sukurti konkrečią atokiausių regionų statusui pritaikytą sistemą, naudojamasi retai;

| 6. | ragina Komisiją sukurti kontaktinę grupę, kuri apjungtų atitinkamus Europos Komisijos nariu, įvairių tarnybų darbo grupę, kuri koordinuoja politiką, susijusią su atokiausiais regionais, ir atokiausiuose regionuose išrinktu Europos Parlamento narius, kad apžvelgtų numatytas ir įgyvendinamas atokiausiems regionams skirtas programas; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją sukurti kontaktinę grupę, kuri apjungtų atitinkamus Europos Komisijos nariu, įvairių tarnybų darbo grupę, kuri koordinuoja politiką, susijusią su atokiausiais regionais, ir atokiausiuose regionuose išrinktu Europos Parlamento narius, kad apžvelgtų numatytas ir įgyvendinamas atokiausiems regionams skirtas programas;

| 7. | pabrėžia, kad dėl to, jog atokiausi regionai yra nutolę nuo Europos žemyno, jie padeda skleisti Europos Sąjungos, kuri vis labiau suvokia savo pasaulinį aspektą ir savo vaidmenį nuolat besikeičiančiame pasaulyje, įtaką pasaulyje; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad dėl to, jog atokiausi regionai yra nutolę nuo Europos žemyno, jie padeda skleisti Europos Sąjungos, kuri vis labiau suvokia savo pasaulinį aspektą ir savo vaidmenį nuolat besikeičiančiame pasaulyje, įtaką pasaulyje;

| 8. | primygtinai siūlo, atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatumus ir į 349 straipsnį, kuriame numatyta galimybė priimti specialias priemones, skirti ypatingą dėmesį atokiausiems regionams, susidūrusiems su gaivalinėmis nelaimėmis, taip pat primena, kad svarbu koordinuoti Europos Sąjungos struktūrinių fondų ir solidarumo fondų veiklą; |
| --- | --- |

8.

primygtinai siūlo, atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatumus ir į 349 straipsnį, kuriame numatyta galimybė priimti specialias priemones, skirti ypatingą dėmesį atokiausiems regionams, susidūrusiems su gaivalinėmis nelaimėmis, taip pat primena, kad svarbu koordinuoti Europos Sąjungos struktūrinių fondų ir solidarumo fondų veiklą;

| 9. | ragina, kad investicijos į visuotinės ekonominės svarbos paslaugas informacinių ryšių ir technologijų, transporto, vandens ir energetikos srityse šiuose regionuose taptų prioritetais ir ragina valstybės pagalbą atokiausiems regionams teikti pagal darnesnę sistemą, kad būtų siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

9.

ragina, kad investicijos į visuotinės ekonominės svarbos paslaugas informacinių ryšių ir technologijų, transporto, vandens ir energetikos srityse šiuose regionuose taptų prioritetais ir ragina valstybės pagalbą atokiausiems regionams teikti pagal darnesnę sistemą, kad būtų siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 10. | yra įsitikinęs, kad tarp suvokimo, kokį vaidmenį ES gali atlikti pasaulio mastu, ir tarp atokiausiems regionams skiriamo dėmesio yra glaudus ryšys; yra įsitikinęs, kad Sąjunga ir valstybės narės nepakankamai įvertina pasirinktų strateginių investicijų atokiausiuose regionuose svarbą bei jų reikšmę ateičiai ir kad tokia padėtis rodo, jog ES skirai per mažai dėmesio savo pačios pasauliniam ir tarptautiniam aspektui; mano, kad siekiant skatinti atokiausių regionų bendradarbiavimą pasaulio mastu svarbiausia stiprinti priemonių ir programų sąveiką; |
| --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, kad tarp suvokimo, kokį vaidmenį ES gali atlikti pasaulio mastu, ir tarp atokiausiems regionams skiriamo dėmesio yra glaudus ryšys; yra įsitikinęs, kad Sąjunga ir valstybės narės nepakankamai įvertina pasirinktų strateginių investicijų atokiausiuose regionuose svarbą bei jų reikšmę ateičiai ir kad tokia padėtis rodo, jog ES skirai per mažai dėmesio savo pačios pasauliniam ir tarptautiniam aspektui; mano, kad siekiant skatinti atokiausių regionų bendradarbiavimą pasaulio mastu svarbiausia stiprinti priemonių ir programų sąveiką;

| 11. | primena, kad norint skatinti sąveikos tarp struktūrinių fondų ir kitų Sąjungos programų kūrimą itin svarbu atsižvelgti į makroregioninę perspektyvą ir parengti makroregionams, kurie apima atokiausius regionus, skirtas strategijas pasinaudojant šių regionų ypatumais ir ištekliais; |
| --- | --- |

11.

primena, kad norint skatinti sąveikos tarp struktūrinių fondų ir kitų Sąjungos programų kūrimą itin svarbu atsižvelgti į makroregioninę perspektyvą ir parengti makroregionams, kurie apima atokiausius regionus, skirtas strategijas pasinaudojant šių regionų ypatumais ir ištekliais;

| 12. | ragina nacionalinės ir regionų valdžios institucijas pasinaudoti kelis fondus apimančiu požiūriu ir, jeigu įmanoma, kuo veiksmingiau įgyvendinti struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų finansinių priemonių sąveiką; |
| --- | --- |

12.

ragina nacionalinės ir regionų valdžios institucijas pasinaudoti kelis fondus apimančiu požiūriu ir, jeigu įmanoma, kuo veiksmingiau įgyvendinti struktūrinių fondų ir kitų Europos Sąjungos programų finansinių priemonių sąveiką;

| 13. | ragina Komisiją parengti išsamesnę ES strategiją, skirtą atokiausiems regionams, kuria būtų padedama šiems regionams išnaudoti savo pranašumus, taip pat atsižvelgti į struktūrines nuolatines kliūtis; todėl ragina Komisiją imtis veiksmų pagal atokiausių regionų pasiūlymus, visų pirma pateiktus jų veiksmų planuose; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją parengti išsamesnę ES strategiją, skirtą atokiausiems regionams, kuria būtų padedama šiems regionams išnaudoti savo pranašumus, taip pat atsižvelgti į struktūrines nuolatines kliūtis; todėl ragina Komisiją imtis veiksmų pagal atokiausių regionų pasiūlymus, visų pirma pateiktus jų veiksmų planuose;

Sąveika su programa „Horizontas 2020“

| 14. | mano, kad atokiausi regionai turi potencialo būti mokslinių tyrimų ir technologijų priešakyje srityse, kurios nustatytos programos „Horizontas 2020“ tiksluose, pavyzdžiui, kosmoso, orlaivių ir erdvėlaivių, biotechnologijų, pavojingų gamtos reiškinių stebėjimo, jūrų mokslinių tyrimų, biologinės įvairovės, atsinaujinančiosios energijos, sveikatos priežiūros, prisitaikymo prie klimato kaitos ir pažangaus transporto srityse; |
| --- | --- |

14.

mano, kad atokiausi regionai turi potencialo būti mokslinių tyrimų ir technologijų priešakyje srityse, kurios nustatytos programos „Horizontas 2020“ tiksluose, pavyzdžiui, kosmoso, orlaivių ir erdvėlaivių, biotechnologijų, pavojingų gamtos reiškinių stebėjimo, jūrų mokslinių tyrimų, biologinės įvairovės, atsinaujinančiosios energijos, sveikatos priežiūros, prisitaikymo prie klimato kaitos ir pažangaus transporto srityse;

| 15. | primena, kad 2014–2020 m. sanglaudos politikos tikslas, be kita ko, yra stiprinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas; |
| --- | --- |

15.

primena, kad 2014–2020 m. sanglaudos politikos tikslas, be kita ko, yra stiprinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas;

| 16. | apgailestauja, kad atokiausi regionai dėl to, kad jų projektai dėl šių regionų ypatumų labai sunkiai atitinka reikalavimus, kad gautų Bendrijos finansavimą, nepakankamai pasinaudojo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrąja programa 2007–2013 m. laikotarpiu, – jie mažai dalyvavo ir negavo iš jos daug naudos, taip pat atokiausi regionai neaktyviai dalyvavo ES mokslinių tyrimų tinklų veikloje; todėl ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant remti mokslinius tyrimus atokiausiuose regionuose ir skatinti, kad susidarytų kritinė masė; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad atokiausi regionai dėl to, kad jų projektai dėl šių regionų ypatumų labai sunkiai atitinka reikalavimus, kad gautų Bendrijos finansavimą, nepakankamai pasinaudojo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrąja programa 2007–2013 m. laikotarpiu, – jie mažai dalyvavo ir negavo iš jos daug naudos, taip pat atokiausi regionai neaktyviai dalyvavo ES mokslinių tyrimų tinklų veikloje; todėl ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant remti mokslinius tyrimus atokiausiuose regionuose ir skatinti, kad susidarytų kritinė masė;

| 17. | mano, kad pasitelkiant vien tik ERPF atokiausi regionai negali įgyvendinti sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ bei strategijos „Horizontas 2020“ tikslų, todėl mano, kad Komisija turėtų pritaikyti ir užtikrinti galimybes atokiausiems regionams dalyvauti programoje „Horizontas 2020“, t. y. sukurti specialias programas, kurios padėtų atokiausiems regionams dalyvauti ES ir tarptautiniuose mokslinių tyrimų ir inovacijų tinkluose; todėl primena, kad strategijos „Horizontas 2020“ skiltyje, kurioje kalbama apie programą „Dalyvių skaičiaus didinimas ir pažangos sklaida“, pabrėžiama, kad Sąjungos inovacijų diegimo rezultatų suvestinėje nustatyta, jog esama didelio atotrūkio tarp mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo rezultatų ir konkrečių priemonių, skirtų gerinti pažangos sklaidą ir didinti dalyvių skaičių valstybėse narėse ir regionuose, kurie atsilieka mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje; |
| --- | --- |

17.

mano, kad pasitelkiant vien tik ERPF atokiausi regionai negali įgyvendinti sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ bei strategijos „Horizontas 2020“ tikslų, todėl mano, kad Komisija turėtų pritaikyti ir užtikrinti galimybes atokiausiems regionams dalyvauti programoje „Horizontas 2020“, t. y. sukurti specialias programas, kurios padėtų atokiausiems regionams dalyvauti ES ir tarptautiniuose mokslinių tyrimų ir inovacijų tinkluose; todėl primena, kad strategijos „Horizontas 2020“ skiltyje, kurioje kalbama apie programą „Dalyvių skaičiaus didinimas ir pažangos sklaida“, pabrėžiama, kad Sąjungos inovacijų diegimo rezultatų suvestinėje nustatyta, jog esama didelio atotrūkio tarp mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo rezultatų ir konkrečių priemonių, skirtų gerinti pažangos sklaidą ir didinti dalyvių skaičių valstybėse narėse ir regionuose, kurie atsilieka mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje;

| 18. | pasisako už tai, kad reikia padidinti atokiausių regionų universitetų svarbą ir juos struktūriškai plėtoti siekiant geresnės sąveikos su programa „Horizontas 2020“, kad atokiausių regionų universitetai, mokslinių tyrimų centrai, mokslininkai ir studentai garsėtų ir ES, ir tarptautiniu mastu; primena, kad programos, kuriomis skatinamas studentų, dėstytojų ir universitetų darbuotojų tarpuniversitetinis judumas, atokiausiuose regionuose labai nukenčia dėl papildomų išlaidų, susijusių su tuo, kad šie regionai yra atskirti ir nutolę nuo žemyno; |
| --- | --- |

18.

pasisako už tai, kad reikia padidinti atokiausių regionų universitetų svarbą ir juos struktūriškai plėtoti siekiant geresnės sąveikos su programa „Horizontas 2020“, kad atokiausių regionų universitetai, mokslinių tyrimų centrai, mokslininkai ir studentai garsėtų ir ES, ir tarptautiniu mastu; primena, kad programos, kuriomis skatinamas studentų, dėstytojų ir universitetų darbuotojų tarpuniversitetinis judumas, atokiausiuose regionuose labai nukenčia dėl papildomų išlaidų, susijusių su tuo, kad šie regionai yra atskirti ir nutolę nuo žemyno;

| 19. | primena, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų programos turi būti pakankamai lanksčios norint jas pritaikyti prie naujų žinių ribų ir iššūkių, kaip antai jūrų gelmės, turinčios didelį potencialą; |
| --- | --- |

19.

primena, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų programos turi būti pakankamai lanksčios norint jas pritaikyti prie naujų žinių ribų ir iššūkių, kaip antai jūrų gelmės, turinčios didelį potencialą;

| 20. | atkreipia dėmesį į didėjantį ekonominį interesą, kurį kelia atokiausių regionų dideli jūrų gelmių turtai ir didžiulis biogenetikos, mineralų ir biotechnologijų potencialas šiose srityse, taip pat į tai, kad svarbu į tai atsižvelgti įgyvendinant naują atokiausiems regionams skirtą Europos strategiją, siekiant užtikrinti, kad būtų vystoma žinių ekonomika, grindžiama jūros ištekliais ir didelę pridėtinę vertę turinčios ekonominės veiklos kūrimu medicinos, farmacijos, energijos ir kt. srityse; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į didėjantį ekonominį interesą, kurį kelia atokiausių regionų dideli jūrų gelmių turtai ir didžiulis biogenetikos, mineralų ir biotechnologijų potencialas šiose srityse, taip pat į tai, kad svarbu į tai atsižvelgti įgyvendinant naują atokiausiems regionams skirtą Europos strategiją, siekiant užtikrinti, kad būtų vystoma žinių ekonomika, grindžiama jūros ištekliais ir didelę pridėtinę vertę turinčios ekonominės veiklos kūrimu medicinos, farmacijos, energijos ir kt. srityse;

Sąveika su vidaus rinka

| 21. | ragina Komisiją semtis įkvėpimo iš įvairių P. Solbeso Miros pranešimo išvadų, siekiant stiprinti atokiausių regionų įtrauktį į vidaus rinką ir skatinti jų vystymąsi; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją semtis įkvėpimo iš įvairių P. Solbeso Miros pranešimo išvadų, siekiant stiprinti atokiausių regionų įtrauktį į vidaus rinką ir skatinti jų vystymąsi;

| 22. | pabrėžia, kad konkurencija atokiausiuose regionuose pasireiškia kitaip, nei kituose ES regionuose, nes šiuose regionuose daugelyje visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančių sektorių, kurių veikla nėra patraukli privatiems investuotojams, laisvas rinkos veikimas yra neįmanomas; pabrėžia, kad kokybiškų gaminių konkurencingomis kainomis pasiūla atokiausiuose regionuose galima tik tuo atveju, jeigu valstybė moka tinkamas kompensacijas ir kad būtina, kad Komisija skubiai įvertintų, kaip šios paslaugos teikiamos atokiausiuose regionuose, siekiant, kad Sąjungos teisės aktai būtų lankstesni ir labiau pritaikyti prie tikrovės; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad konkurencija atokiausiuose regionuose pasireiškia kitaip, nei kituose ES regionuose, nes šiuose regionuose daugelyje visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančių sektorių, kurių veikla nėra patraukli privatiems investuotojams, laisvas rinkos veikimas yra neįmanomas; pabrėžia, kad kokybiškų gaminių konkurencingomis kainomis pasiūla atokiausiuose regionuose galima tik tuo atveju, jeigu valstybė moka tinkamas kompensacijas ir kad būtina, kad Komisija skubiai įvertintų, kaip šios paslaugos teikiamos atokiausiuose regionuose, siekiant, kad Sąjungos teisės aktai būtų lankstesni ir labiau pritaikyti prie tikrovės;

| 23. | ragina Komisiją geriau užtikrini, kad būtų laikomasi nuostatų, susijusių su konkurencija, siekiant išvengti monopolių ir neteisėtų susitarimų atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją geriau užtikrini, kad būtų laikomasi nuostatų, susijusių su konkurencija, siekiant išvengti monopolių ir neteisėtų susitarimų atokiausiuose regionuose;

| 24. | ragina Komisiją paskelbti vadovą, skirtą mažosioms ir vidutinėms įmonėms atokiausiuose regionuose ir jų indėliui vidaus rinkoje, atsižvelgiant į įvairias programas ir ES fondus, veikiančius atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją paskelbti vadovą, skirtą mažosioms ir vidutinėms įmonėms atokiausiuose regionuose ir jų indėliui vidaus rinkoje, atsižvelgiant į įvairias programas ir ES fondus, veikiančius atokiausiuose regionuose;

| 25. | ragina Komisiją atkreipti dėmesį į papildomas išlaidas ir brangaus gyvenimo atokiausiuose regionuose problemą ir į jas atsižvelgti formuojant ES politiką; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją atkreipti dėmesį į papildomas išlaidas ir brangaus gyvenimo atokiausiuose regionuose problemą ir į jas atsižvelgti formuojant ES politiką;

Sąveika su programa LIFE+ ir strategija „Energetika 2020“

| 26. | mano, kad atokiausių regionų galimybės biologinės įvairovės valdymo, apsaugos ir atkūrimo srityse, taip pat prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsinaujinančiosios energijos vystymo srityse gali būti padidintos kartu suteikiant galimybę Sąjungai siekti jos tikslų kuriant sanglaudos politikos, programos LIFE+ ir strategijos „Energetika 2020“ sąveiką ir skiriant tam papildomą finansavimą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad atokiausių regionų galimybės biologinės įvairovės valdymo, apsaugos ir atkūrimo srityse, taip pat prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsinaujinančiosios energijos vystymo srityse gali būti padidintos kartu suteikiant galimybę Sąjungai siekti jos tikslų kuriant sanglaudos politikos, programos LIFE+ ir strategijos „Energetika 2020“ sąveiką ir skiriant tam papildomą finansavimą;

| 27. | pažymi, kad programa LIFE+ 2014–2020 m. laikotarpiui siekiama prisidėti prie novatoriškų projektų, skirtų aplinkos apsaugai ir kovai su klimato kaita, finansavimo; pabrėžia, kad svarbu skatinti sąveiką su penktuoju ir šeštuoju sanglaudos politikos 2014–2020 m. tikslais, nes šiuo požiūriu būtina stiprinti atokiausių regionų dalyvavimą programoje LIFE+; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad programa LIFE+ 2014–2020 m. laikotarpiui siekiama prisidėti prie novatoriškų projektų, skirtų aplinkos apsaugai ir kovai su klimato kaita, finansavimo; pabrėžia, kad svarbu skatinti sąveiką su penktuoju ir šeštuoju sanglaudos politikos 2014–2020 m. tikslais, nes šiuo požiūriu būtina stiprinti atokiausių regionų dalyvavimą programoje LIFE+;

| 28. | apgailestauja, kad, neatsižvelgiant į Europos Parlamento nuomonę ir 2009 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas, parengiamieji veiksmai BEST nebuvo paversti tikra programa, skirta atokiausiems regionams bei užjūrio šalims ir teritorijoms; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad, neatsižvelgiant į Europos Parlamento nuomonę ir 2009 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas, parengiamieji veiksmai BEST nebuvo paversti tikra programa, skirta atokiausiems regionams bei užjūrio šalims ir teritorijoms;

| 29. | apgailestauja, kad Prancūzijos atokiausiuose regionuose saugotinos buveinės ir gyvūnų bei augalų rūšys nebuvo įtrauktos į Direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos I priedą, todėl dabar neįmanoma šios direktyvos taikyti Prancūzijos atokiausiuose regionuose ir jie negali dalyvauti tinklo „Natura 2000“ veikloje ir programose; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja, kad Prancūzijos atokiausiuose regionuose saugotinos buveinės ir gyvūnų bei augalų rūšys nebuvo įtrauktos į Direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos I priedą, todėl dabar neįmanoma šios direktyvos taikyti Prancūzijos atokiausiuose regionuose ir jie negali dalyvauti tinklo „Natura 2000“ veikloje ir programose;

| 30. | ragina Komisiją parengti tinklo „Natura 2000“ programą, skirtą konkrečiai atokiausiems regionams, remiantis SESV 349 straipsniu; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją parengti tinklo „Natura 2000“ programą, skirtą konkrečiai atokiausiems regionams, remiantis SESV 349 straipsniu;

| 31. | ragina Komisiją, remiantis gerais pavyzdžiais ir kai kurių atokiausių regionų atsinaujinančiosios energijos srityje pasiektų rezultatų, skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti energetinę nepriklausomybę ir įgyvendinti strategijos „Energetika 2020“ tikslus, ir primena Komisijai apie jos pasiūlymą sukurti konkrečią programą, kuria būtų siekiama mažinti išlaidas, susijusias su teikimu, infrastruktūromis ir atokiausiuose regionuose teikiamomis paslaugomis, siekiant skatinti įgyvendinti atsinaujinančiosios energijos politiką remiantis programa POSEI, kad būtų sukurta kuo geresnė sąveika su kitomis Sąjungos veiksmų kryptimis; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją, remiantis gerais pavyzdžiais ir kai kurių atokiausių regionų atsinaujinančiosios energijos srityje pasiektų rezultatų, skatinti įgyvendinti priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti energetinę nepriklausomybę ir įgyvendinti strategijos „Energetika 2020“ tikslus, ir primena Komisijai apie jos pasiūlymą sukurti konkrečią programą, kuria būtų siekiama mažinti išlaidas, susijusias su teikimu, infrastruktūromis ir atokiausiuose regionuose teikiamomis paslaugomis, siekiant skatinti įgyvendinti atsinaujinančiosios energijos politiką remiantis programa POSEI, kad būtų sukurta kuo geresnė sąveika su kitomis Sąjungos veiksmų kryptimis;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skatinti veiklą, kuria siekiama išnaudoti dėl nuotolio ir geografinės atskirties nuo iškastinio kuro labai priklausomų salų galimybes atsinaujinančiosios energijos srityje, ir mano, kad reikėtų atsižvelgti į būtinybę įtraukti į Europos energetikos politiką priemones, kurios suteiktų galimybę tinkamai spręsti dėl izoliuotų energetikos sistemų kylančias problemas; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skatinti veiklą, kuria siekiama išnaudoti dėl nuotolio ir geografinės atskirties nuo iškastinio kuro labai priklausomų salų galimybes atsinaujinančiosios energijos srityje, ir mano, kad reikėtų atsižvelgti į būtinybę įtraukti į Europos energetikos politiką priemones, kurios suteiktų galimybę tinkamai spręsti dėl izoliuotų energetikos sistemų kylančias problemas;

Sąveika su ES jaunimo programomis

| 33. | pabrėžia, kad aštuntasis, devintasis ir dešimtasis naujos sanglaudos politikos tikslai yra užimtumas, socialinė sanglauda, kova su skurdu, švietimas, mokymas ir profesinis mokymas; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad aštuntasis, devintasis ir dešimtasis naujos sanglaudos politikos tikslai yra užimtumas, socialinė sanglauda, kova su skurdu, švietimas, mokymas ir profesinis mokymas;

| 34. | pabrėžia, kad iš visų ES regionų atokiausiuose regionuose yra vieni didžiausių nedarbo, ypač jaunimo nedarbo, rodiklių; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad taikant bendrą finansavimą sunku panaudoti fondų lėšas, skirtas Jaunimo garantijų iniciatyvos programai; be to, apgailestauja, kad užimtumo ir socialinių inovacijų programose nėra specialių nuostatų, skirtų atokiausiems regionams, ir primena, kad atokiausi regionai patyrė sunkumų bandydami pasinaudoti programos PROGRESS teikiamomis galimybėmis; prašo, kad būtų parengta socialinė kryptis įgyvendinant bandomąjį skubų kovos su nedarbu atokiausiuose regionuose planą; prašo, kad Komisijoje būtų sukurtos specialios veiklos grupės jaunimo užimtumo klausimais, kurios įgyvendintų Jaunimo garantijų iniciatyvą ir mobilizuotų ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI) programos lėšas; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad iš visų ES regionų atokiausiuose regionuose yra vieni didžiausių nedarbo, ypač jaunimo nedarbo, rodiklių; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad taikant bendrą finansavimą sunku panaudoti fondų lėšas, skirtas Jaunimo garantijų iniciatyvos programai; be to, apgailestauja, kad užimtumo ir socialinių inovacijų programose nėra specialių nuostatų, skirtų atokiausiems regionams, ir primena, kad atokiausi regionai patyrė sunkumų bandydami pasinaudoti programos PROGRESS teikiamomis galimybėmis; prašo, kad būtų parengta socialinė kryptis įgyvendinant bandomąjį skubų kovos su nedarbu atokiausiuose regionuose planą; prašo, kad Komisijoje būtų sukurtos specialios veiklos grupės jaunimo užimtumo klausimais, kurios įgyvendintų Jaunimo garantijų iniciatyvą ir mobilizuotų ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI) programos lėšas;

| 35. | ragina EIB įtraukti atokiausius regionus į savo iniciatyvą „Darbo vietos jaunimui“ ir į savo programą „Investavimas į gebėjimus“; |
| --- | --- |

35.

ragina EIB įtraukti atokiausius regionus į savo iniciatyvą „Darbo vietos jaunimui“ ir į savo programą „Investavimas į gebėjimus“;

| 36. | nerimauja dėl to, kad dėl didelio nedarbo atokiausius regionus palieka patyrę specialistai ir siūlomų mokymų nepakanka, o kvalifikuota darbo jėga yra būtina siekiant tvaraus augimo, ypač šiuose regionuose tradicinėse arba įprastose srityse, tačiau taip pat siekiant skatinti naujos veiklos vystymąsi ir atremti konkurenciją pasaulio mastu; |
| --- | --- |

36.

nerimauja dėl to, kad dėl didelio nedarbo atokiausius regionus palieka patyrę specialistai ir siūlomų mokymų nepakanka, o kvalifikuota darbo jėga yra būtina siekiant tvaraus augimo, ypač šiuose regionuose tradicinėse arba įprastose srityse, tačiau taip pat siekiant skatinti naujos veiklos vystymąsi ir atremti konkurenciją pasaulio mastu;

| 37. | pažymi, kad nauja programa „Erasmus“ siekiama kurti žinių visuomenę; pabrėžia, kad, norint įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, kurioje žinios yra pagrindinis ES ekonomikos veiksnys, būtina šį tikslą pasiekti; todėl būtina sukurti geresnę programos „Erasmus“ ir ESF sąveiką atokiausiuose regionuose, taip siekiant išnaudoti žmogiškuosius išteklius ir formuoti įgūdžius vietos lygmeniu, nes tai yra galingas augimo veiksnys; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad nauja programa „Erasmus“ siekiama kurti žinių visuomenę; pabrėžia, kad, norint įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, kurioje žinios yra pagrindinis ES ekonomikos veiksnys, būtina šį tikslą pasiekti; todėl būtina sukurti geresnę programos „Erasmus“ ir ESF sąveiką atokiausiuose regionuose, taip siekiant išnaudoti žmogiškuosius išteklius ir formuoti įgūdžius vietos lygmeniu, nes tai yra galingas augimo veiksnys;

| 38. | pritaria tam, kad reikia plėtoti atokiausių regionų universitetų pajėgumus ir kurti naujus kompetencijos centrus, kad atokiausių regionų universitetai būtų patrauklesni ir garsėtų Europoje; pritaria tam, kad reikia plėtoti universitetų partnerystę, taip pat ir kuriant partnerystės ryšius su trečiųjų šalių, su kuriomis atokiausi regionai palaiko ypatingus santykius, universitetais; taip pat prašo, kad pagal programas „Erasmus+“ ir „Eures“ būtų apmokamos didelės transporto išlaidos, susidarančios dėl didelio nuotolio, kad atokiausiuose regionuose studijuojantys studentai galėtų gauti naudos iš ES studijų mainų programų, o atokiausių regionų universitetai galėtų bandyti gauti daugiau naudos iš programos „Erasmus Mundus“, kurioje dalyvauja valstybės narės ir kitos pasaulio šalys; |
| --- | --- |

38.

pritaria tam, kad reikia plėtoti atokiausių regionų universitetų pajėgumus ir kurti naujus kompetencijos centrus, kad atokiausių regionų universitetai būtų patrauklesni ir garsėtų Europoje; pritaria tam, kad reikia plėtoti universitetų partnerystę, taip pat ir kuriant partnerystės ryšius su trečiųjų šalių, su kuriomis atokiausi regionai palaiko ypatingus santykius, universitetais; taip pat prašo, kad pagal programas „Erasmus+“ ir „Eures“ būtų apmokamos didelės transporto išlaidos, susidarančios dėl didelio nuotolio, kad atokiausiuose regionuose studijuojantys studentai galėtų gauti naudos iš ES studijų mainų programų, o atokiausių regionų universitetai galėtų bandyti gauti daugiau naudos iš programos „Erasmus Mundus“, kurioje dalyvauja valstybės narės ir kitos pasaulio šalys;

Sąveika su transeuropiniais tinklais (transporto, telekomunikacijų, energetikos)

| 39. | primena N. Teixeiros pranešimą dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (2011/2195(INI)), kuriame Komisija raginama energetikos, transporto ir informacinių bei ryšių technologijų srityse remiantis POSEI kurti specialią programą, būtent sukurti konkrečią paramos atokiausių regionų transportui sistemą, kuri būtų visų pirma skirta viešajam transportui ir jūrų transporto tarp salų plėtojimui; |
| --- | --- |

39.

primena N. Teixeiros pranešimą dėl sanglaudos politikos vaidmens atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ (2011/2195(INI)), kuriame Komisija raginama energetikos, transporto ir informacinių bei ryšių technologijų srityse remiantis POSEI kurti specialią programą, būtent sukurti konkrečią paramos atokiausių regionų transportui sistemą, kuri būtų visų pirma skirta viešajam transportui ir jūrų transporto tarp salų plėtojimui;

| 40. | pabrėžia, kad atokiausiuose regionuose reikia plėtoti transeuropinių tinklų, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, programų „Civitas“, „Horizontas 2020“ bei ERPF ir sanglaudos fondų investicijų, skirtų transportui, telekomunikacijoms ir energijai, sąveiką; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad atokiausiuose regionuose reikia plėtoti transeuropinių tinklų, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, programų „Civitas“, „Horizontas 2020“ bei ERPF ir sanglaudos fondų investicijų, skirtų transportui, telekomunikacijoms ir energijai, sąveiką;

| 41. | primena, kad susisiekimas atlieka esminį vaidmenį atokiausių regionų vystymosi srityje, todėl dažniausiai sukuriamos sudėtingos vidaus ir išorės jūrų ir oro transporto sistemos, dėl kurių judumas ir susisiekimas atokiausiuose regionuose yra sudėtingas, tačiau jie neturi alternatyvų oro ar jūrų transportui, be to, šie regionai susiduria su didėjančių transporto kainų problema, kuri turi neigiamą poveikį ekonomikos ir socialinei sritims; |
| --- | --- |

41.

primena, kad susisiekimas atlieka esminį vaidmenį atokiausių regionų vystymosi srityje, todėl dažniausiai sukuriamos sudėtingos vidaus ir išorės jūrų ir oro transporto sistemos, dėl kurių judumas ir susisiekimas atokiausiuose regionuose yra sudėtingas, tačiau jie neturi alternatyvų oro ar jūrų transportui, be to, šie regionai susiduria su didėjančių transporto kainų problema, kuri turi neigiamą poveikį ekonomikos ir socialinei sritims;

| 42. | palankiai vertina Komisijos siekį atokiausius regionus integruoti į transeuropinius tinklus, tačiau apgailestauja, kad dauguma šių regionų yra atskirti nuo prioritetinių infrastruktūros koridorių, todėl jiems neskiriamas EITP finansavimas; ragina Komisiją atsižvelgti į šią atskirtį įgyvendinant atokiausiems regionams skirtą strategiją ir, siekiant pašalinti su atokiausių regionų izoliavimu ir nutolimu susijusias kliūtis, užtikrinti investicijas į transportą; ragina Komisiją sukurti konkrečiai atokiausiems regionams skirtą sektorinę sistemą, siekiant pagerinti susisiekimą su atokiausiais regionais ir jų sujungimą su Europos žemynu; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina Komisijos siekį atokiausius regionus integruoti į transeuropinius tinklus, tačiau apgailestauja, kad dauguma šių regionų yra atskirti nuo prioritetinių infrastruktūros koridorių, todėl jiems neskiriamas EITP finansavimas; ragina Komisiją atsižvelgti į šią atskirtį įgyvendinant atokiausiems regionams skirtą strategiją ir, siekiant pašalinti su atokiausių regionų izoliavimu ir nutolimu susijusias kliūtis, užtikrinti investicijas į transportą; ragina Komisiją sukurti konkrečiai atokiausiems regionams skirtą sektorinę sistemą, siekiant pagerinti susisiekimą su atokiausiais regionais ir jų sujungimą su Europos žemynu;

| 43. | apgailestauja, kad jūrų greitkelių projektų įgyvendinimas nedaug pajudėjo į priekį, nes pirmenybė teikiama trumpų atstumų keliams, o atokiausi regionai neįtraukiami – taip jie diskriminuojami; ragina Komisiją naujai pažvelgti į šią atskirtį įgyvendinant atokiausiems regionams skirtą strategiją; |
| --- | --- |

43.

apgailestauja, kad jūrų greitkelių projektų įgyvendinimas nedaug pajudėjo į priekį, nes pirmenybė teikiama trumpų atstumų keliams, o atokiausi regionai neįtraukiami – taip jie diskriminuojami; ragina Komisiją naujai pažvelgti į šią atskirtį įgyvendinant atokiausiems regionams skirtą strategiją;

| 44. | pabrėžia, kad reikia persvarstyti valstybės pagalbos teikimo schemą, taikomą jūrų transportui, kad transporto jungtims tarp atokiausių regionų ir trečiųjų šalių būtų skiriama viešoji parama; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad reikia persvarstyti valstybės pagalbos teikimo schemą, taikomą jūrų transportui, kad transporto jungtims tarp atokiausių regionų ir trečiųjų šalių būtų skiriama viešoji parama;

| 45. | primygtinai teigia, kad būtina pakoreguoti regioninių oro uostų klasifikaciją, nes atokiausių regionų atveju negalima apsiriboti tik keleivių srautų ir pelno klausimais; |
| --- | --- |

45.

primygtinai teigia, kad būtina pakoreguoti regioninių oro uostų klasifikaciją, nes atokiausių regionų atveju negalima apsiriboti tik keleivių srautų ir pelno klausimais;

| 46. | mano, kad, atsižvelgiant į skaitmeninės ekonomikos vaidmenį, skaitmeninės atskirties tarp atokiausių regionų ir Europos problema yra kliūtis, trukdanti atokiausių regionų vystymuisi ir konkurencingumui; pažymi, kad, vėluojant informacinių ir ryšių technologijų (IRT) plėtrai atokiausiuose regionuose, šie regionai tampa nutolę ne tik geografiškai, bet ir skaitmeninių technologijų atžvilgiu; siūlo aktyviau vystyti IRT plečiant ir atnaujinant tinklus, kuriant sąveiką su ERPF ir sudarant geresnes sąlygas šiems projektams gauti finansavimą iš EIB, be to, primygtinai teigia, kad būtina šiems regionams suteikti prioritetines galimybes naudotis programomis GMES ir GALILEO; |
| --- | --- |

46.

mano, kad, atsižvelgiant į skaitmeninės ekonomikos vaidmenį, skaitmeninės atskirties tarp atokiausių regionų ir Europos problema yra kliūtis, trukdanti atokiausių regionų vystymuisi ir konkurencingumui; pažymi, kad, vėluojant informacinių ir ryšių technologijų (IRT) plėtrai atokiausiuose regionuose, šie regionai tampa nutolę ne tik geografiškai, bet ir skaitmeninių technologijų atžvilgiu; siūlo aktyviau vystyti IRT plečiant ir atnaujinant tinklus, kuriant sąveiką su ERPF ir sudarant geresnes sąlygas šiems projektams gauti finansavimą iš EIB, be to, primygtinai teigia, kad būtina šiems regionams suteikti prioritetines galimybes naudotis programomis GMES ir GALILEO;

Sąveika su Sąjungos jūrų politika (BŽP, EJRŽF)

| 47. | primena, kad atokiausi regionai suteikia Europos Sąjungai labai svarbaus pasaulio jūrų sektoriaus veikėjo statusą; |
| --- | --- |

47.

primena, kad atokiausi regionai suteikia Europos Sąjungai labai svarbaus pasaulio jūrų sektoriaus veikėjo statusą;

| 48. | ragina Komisiją labiau atsižvelgti į jos pasaulinį jūrų aspektą, į riziką visai Sąjungai, susijusią su jūra, vandenynais ir mėlynuoju augimu, į atokiausių regionų strateginę poziciją, į vaidmenį, kurį jie gali atlikti tausaus naudojimosi jūromis, vandenynais ir pakrantės zonomis srityje, pasaulio jūrų valdymo srityje ir žinių ekonomikos, paremtos žiniomis apie jūrą, vystymo srityje; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją labiau atsižvelgti į jos pasaulinį jūrų aspektą, į riziką visai Sąjungai, susijusią su jūra, vandenynais ir mėlynuoju augimu, į atokiausių regionų strateginę poziciją, į vaidmenį, kurį jie gali atlikti tausaus naudojimosi jūromis, vandenynais ir pakrantės zonomis srityje, pasaulio jūrų valdymo srityje ir žinių ekonomikos, paremtos žiniomis apie jūrą, vystymo srityje;

| 49. | konstatuoja, kad nesama pakankamos sąveikos tarp sanglaudos politikos ir BŽP, kurią įgyvendinant dar nepakankamai atsižvelgiama į šių regionų padėtį, ir primygtinai teigia, kad svarbu ir toliau programą POSEI taikyti žuvininkystės srityje, ir siūlo plėtoti mokslinius tyrimus ir inovacijas jūrų ekonomikos srityje, nes jie yra galimo augimo veiksnys; |
| --- | --- |

49.

konstatuoja, kad nesama pakankamos sąveikos tarp sanglaudos politikos ir BŽP, kurią įgyvendinant dar nepakankamai atsižvelgiama į šių regionų padėtį, ir primygtinai teigia, kad svarbu ir toliau programą POSEI taikyti žuvininkystės srityje, ir siūlo plėtoti mokslinius tyrimus ir inovacijas jūrų ekonomikos srityje, nes jie yra galimo augimo veiksnys;

| 50. | pabrėžia, kad atokiausi regionai yra priklausomi nuo žuvų išteklių, randamų jų išskirtinėse ekonominėse zonose, kurios yra itin pažeidžiamos biologiniu ir ekologiniu požiūriu, todėl reikia tinkamai ir veiksmingai saugoti jų išskirtines ekonomines zonas, itin pažeidžiamas vertinant biologinio ir ekologinio pobūdžių aspektais, visų pirma sudarant jiems išskirtines sąlygas naudotis vietos laivynais, kuriuose naudojami aplinkai žalos nedarantys žvejybos įrankiai; pabrėžia, kad jose reikia užtikrinti darnų ir tvarų šių išteklių naudojimą, kartu išsaugant žuvininkystės veiklą; ragina ateityje į derybas dėl Sąjungos žvejybos susitarimų įtraukti atokiausių regionų veikėjus ir šiuos susitarimus rengti atsižvelgiant į vietos gyventojų interesus ilguoju laikotarpiu, taip pat ragina į poveikio vertinimus visada įtraukti atokiausiems regionams skirtą skirsnį; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad atokiausi regionai yra priklausomi nuo žuvų išteklių, randamų jų išskirtinėse ekonominėse zonose, kurios yra itin pažeidžiamos biologiniu ir ekologiniu požiūriu, todėl reikia tinkamai ir veiksmingai saugoti jų išskirtines ekonomines zonas, itin pažeidžiamas vertinant biologinio ir ekologinio pobūdžių aspektais, visų pirma sudarant jiems išskirtines sąlygas naudotis vietos laivynais, kuriuose naudojami aplinkai žalos nedarantys žvejybos įrankiai; pabrėžia, kad jose reikia užtikrinti darnų ir tvarų šių išteklių naudojimą, kartu išsaugant žuvininkystės veiklą; ragina ateityje į derybas dėl Sąjungos žvejybos susitarimų įtraukti atokiausių regionų veikėjus ir šiuos susitarimus rengti atsižvelgiant į vietos gyventojų interesus ilguoju laikotarpiu, taip pat ragina į poveikio vertinimus visada įtraukti atokiausiems regionams skirtą skirsnį;

| 51. | apgailestauja dėl to, kad žuvininkystei skirta programa POSEI, kuria sukuriama tam tikrų žuvininkystės produktų papildomų realizavimo išlaidų, susidarančių dėl šių regionų padėties, kompensavimo sistema, neseniai buvo sujungta su Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF), todėl tai nebėra atskiras reglamentas, skirtas konkrečiai tik šiems regionams, ir taip sumažinama pozityviosios diskriminacijos svarba, kuri SESV 349 straipsniu pripažinta kaip atokiausių regionų teisė; |
| --- | --- |

51.

apgailestauja dėl to, kad žuvininkystei skirta programa POSEI, kuria sukuriama tam tikrų žuvininkystės produktų papildomų realizavimo išlaidų, susidarančių dėl šių regionų padėties, kompensavimo sistema, neseniai buvo sujungta su Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF), todėl tai nebėra atskiras reglamentas, skirtas konkrečiai tik šiems regionams, ir taip sumažinama pozityviosios diskriminacijos svarba, kuri SESV 349 straipsniu pripažinta kaip atokiausių regionų teisė;

| 52. | apgailestauja, kad pagal naują BŽP kai kuriems atokiausiems regionams dėl jų padėties nesuteikiama parama laivynui atnaujinti; |
| --- | --- |

52.

apgailestauja, kad pagal naują BŽP kai kuriems atokiausiems regionams dėl jų padėties nesuteikiama parama laivynui atnaujinti;

Sąveika su bendra žemės ūkio politika

| 53. | pažymi, kad žemės ūkis yra dinamiškas sektorius, kuriame sukuriama darbo vietų ir kuris dalyvauja plėtojant veiklą, sukuriančią didelę pridėtinę vertę; tačiau primena žemės ūkio atokiausiuose regionuose ypatumus, pavyzdžiui, ūkių mažumą ar ribotą rinką, kurie daro didelį poveikį šiai veiklai; primena, kad trečiasis naujos sanglaudos politikos tikslas yra stiprinti MVĮ žemės ūkio sektoriuje; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad žemės ūkis yra dinamiškas sektorius, kuriame sukuriama darbo vietų ir kuris dalyvauja plėtojant veiklą, sukuriančią didelę pridėtinę vertę; tačiau primena žemės ūkio atokiausiuose regionuose ypatumus, pavyzdžiui, ūkių mažumą ar ribotą rinką, kurie daro didelį poveikį šiai veiklai; primena, kad trečiasis naujos sanglaudos politikos tikslas yra stiprinti MVĮ žemės ūkio sektoriuje;

| 54. | teigia, kad žemės ūkis atokiausiuose regionuose susiduria su įvairinimo ir konkurencijos uždaviniais, taip pat su naujais iššūkiais, susijusiais su globalizacija, rinkų liberalizavimu, apsirūpinimo maistu saugumu ir tvariu vystymusi; |
| --- | --- |

54.

teigia, kad žemės ūkis atokiausiuose regionuose susiduria su įvairinimo ir konkurencijos uždaviniais, taip pat su naujais iššūkiais, susijusiais su globalizacija, rinkų liberalizavimu, apsirūpinimo maistu saugumu ir tvariu vystymusi;

| 55. | pabrėžia, kad būtina išsaugoti programą POSEI, kuri įrodė savo naudą ir kuri yra pritaikyta atokiausiems regionams, tačiau jai nuolat trūksta finansavimo ir šią problemą būtina spręsti kuo skubiau; todėl pabrėžia, kad reikia programai POSEI suteikti reikalingas priemones siekiant atokiausių regionų gamintojams padėti įveikti keliuose sektoriuose numatyto liberalizavimo, susijusio su ES politika ir tarptautinių susitarimų sudarymu pieno, cukraus, romo, mėsos, bananų ir kt. sektoriuose, padarinius; taip pat pabrėžia, kad visa atokiausių regionų žemės ūkio gamyba yra svarbi ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos aspektais, ir mano, kad turi būti išsaugota savita ir nepriklausoma programų POSEI sistema; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad būtina išsaugoti programą POSEI, kuri įrodė savo naudą ir kuri yra pritaikyta atokiausiems regionams, tačiau jai nuolat trūksta finansavimo ir šią problemą būtina spręsti kuo skubiau; todėl pabrėžia, kad reikia programai POSEI suteikti reikalingas priemones siekiant atokiausių regionų gamintojams padėti įveikti keliuose sektoriuose numatyto liberalizavimo, susijusio su ES politika ir tarptautinių susitarimų sudarymu pieno, cukraus, romo, mėsos, bananų ir kt. sektoriuose, padarinius; taip pat pabrėžia, kad visa atokiausių regionų žemės ūkio gamyba yra svarbi ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos aspektais, ir mano, kad turi būti išsaugota savita ir nepriklausoma programų POSEI sistema;

| 56. | ragina kurti sanglaudos politikos ir EŽŪFKP sąveiką, siekiant užtikrinti tvarų vandens išteklių valdymą modernizuojant ir plečiant drėkinimo sistemas, planuojant teritorijas, rengiant mokymus ir kuriant tvarų ir turistų vertinamą žemės ūkį ir kaimo bendruomenes; |
| --- | --- |

56.

ragina kurti sanglaudos politikos ir EŽŪFKP sąveiką, siekiant užtikrinti tvarų vandens išteklių valdymą modernizuojant ir plečiant drėkinimo sistemas, planuojant teritorijas, rengiant mokymus ir kuriant tvarų ir turistų vertinamą žemės ūkį ir kaimo bendruomenes;

| 57. | ragina Komisiją skatinti vietos produkcijos gamybą ir vietos prekybą, t. y. siekti, kad kokybiški vietos produktai pakeistų importuotus produktus; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją skatinti vietos produkcijos gamybą ir vietos prekybą, t. y. siekti, kad kokybiški vietos produktai pakeistų importuotus produktus;

| 58. | remia saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN, AOC) ir vietos ženklų kūrimą atokiausiuose regionuose ir ragina įgyvendinti jų populiarinimo politiką, atitinkančią atokiausių regionų poreikius ir poreikį apsaugoti saugomas geografines nuorodas; |
| --- | --- |

58.

remia saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN, AOC) ir vietos ženklų kūrimą atokiausiuose regionuose ir ragina įgyvendinti jų populiarinimo politiką, atitinkančią atokiausių regionų poreikius ir poreikį apsaugoti saugomas geografines nuorodas;

Sąveika su Sąjungos išorės politika

| 59. | apgailestauja, kad nuolat stokojama ES fondų, EPF, ERPF ir Europos teritorinis bendradarbiavimo (angl. ETC) sąsajos, ypač vykdant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus, nors ši sąsaja būtina siekiant įgyvendinti šių fondų tikslus; šiuo atžvilgiu primena, kad reikia užtikrinti, kad EPF ir ERPF programavimo tvarka būtų suderinama; |
| --- | --- |

59.

apgailestauja, kad nuolat stokojama ES fondų, EPF, ERPF ir Europos teritorinis bendradarbiavimo (angl. ETC) sąsajos, ypač vykdant tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektus, nors ši sąsaja būtina siekiant įgyvendinti šių fondų tikslus; šiuo atžvilgiu primena, kad reikia užtikrinti, kad EPF ir ERPF programavimo tvarka būtų suderinama;

| 60. | ragina Komisiją skatinti ES valstybes nares, atokiausius regionus, užjūrio šalis ir teritorijas (UŠT) ir AKR valstybes tartis ir stiprinti dialogą siekiant gerinti atokiausių regionų integraciją į jų geografinius baseinus; šiuo tikslu pabrėžia, kad Sąjungos delegacijos turi aktyviau atlikti svarbiausią vaidmenį siekiant palengvinti įvairių programavimo veikėjų dialogą atokiausiuose regionuose, UŠT ir AKR valstybėse; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją skatinti ES valstybes nares, atokiausius regionus, užjūrio šalis ir teritorijas (UŠT) ir AKR valstybes tartis ir stiprinti dialogą siekiant gerinti atokiausių regionų integraciją į jų geografinius baseinus; šiuo tikslu pabrėžia, kad Sąjungos delegacijos turi aktyviau atlikti svarbiausią vaidmenį siekiant palengvinti įvairių programavimo veikėjų dialogą atokiausiuose regionuose, UŠT ir AKR valstybėse;

| 61. | ragina Komisiją labiau atsižvelgti į atokiausių regionų geostrateginę padėtį, nes jie yra netoli daugelio kitų žemynų; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją labiau atsižvelgti į atokiausių regionų geostrateginę padėtį, nes jie yra netoli daugelio kitų žemynų;

| 62. | ragina Komisiją baigti rengti Platesnės kaimynystės veiksmų planą, kurį ji rengia nuo 1999 m., ir nustatyti, kokios kliūtys trukdo atokiausius regionus integruoti į atitinkamus geografinius baseinus bei pasiūlyti spendimus, kurie padėtų tai padaryti; šiuo atžvilgiu primena apie išskirtinius istorinius ir kultūrinius kiekvieno atokiausio regiono ryšius su kai kuriomis trečiosiomis šalimis, taip pat apie galimą ekonominių, prekybos ir bendradarbiavimo su keliais pasaulio regionais santykių vystymąsi; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją baigti rengti Platesnės kaimynystės veiksmų planą, kurį ji rengia nuo 1999 m., ir nustatyti, kokios kliūtys trukdo atokiausius regionus integruoti į atitinkamus geografinius baseinus bei pasiūlyti spendimus, kurie padėtų tai padaryti; šiuo atžvilgiu primena apie išskirtinius istorinius ir kultūrinius kiekvieno atokiausio regiono ryšius su kai kuriomis trečiosiomis šalimis, taip pat apie galimą ekonominių, prekybos ir bendradarbiavimo su keliais pasaulio regionais santykių vystymąsi;

| 63. | prašo Komisijos geriau atsižvelgti į susitarimų, sudarytų su trečiosiomis šalimis, poveikį atokiausių regionų ekonomikai, t. y. reikalauti nuolat atlikti išankstinį poveikio vertinimą siekiant prireikus nustatyti, koks poveikis daromas vadinamųjų pažeidžiamų produktų apsaugai, taip pat į poveikį tinkamos kompensacijos už tam tikriems sektoriams padarytą žalą skyrimui; taip pat ragina sukurti šių regionų regioninių valdžios institucijų konsultavimosi mechanizmą; rekomenduoja Komisijai numatyti šiuo metu taikomų tarptautinių susitarimų periodinius tyrimus, kuriuos atliekant būtų įvertintas atokiausių regionų rinkų pažeidžiamumas ir į jį atsižvelgta; |
| --- | --- |

63.

prašo Komisijos geriau atsižvelgti į susitarimų, sudarytų su trečiosiomis šalimis, poveikį atokiausių regionų ekonomikai, t. y. reikalauti nuolat atlikti išankstinį poveikio vertinimą siekiant prireikus nustatyti, koks poveikis daromas vadinamųjų pažeidžiamų produktų apsaugai, taip pat į poveikį tinkamos kompensacijos už tam tikriems sektoriams padarytą žalą skyrimui; taip pat ragina sukurti šių regionų regioninių valdžios institucijų konsultavimosi mechanizmą; rekomenduoja Komisijai numatyti šiuo metu taikomų tarptautinių susitarimų periodinius tyrimus, kuriuos atliekant būtų įvertintas atokiausių regionų rinkų pažeidžiamumas ir į jį atsižvelgta;

| 64. | apgailestauja, kad sudarant susitarimus su Lotynų Amerikos ir AKR valstybėmis neatsižvelgta į atokiausių regionų interesus ir prieš derybas dėl šių susitarimų nebuvo atlikta šių susitarimų poveikio vertinimo; |
| --- | --- |

64.

apgailestauja, kad sudarant susitarimus su Lotynų Amerikos ir AKR valstybėmis neatsižvelgta į atokiausių regionų interesus ir prieš derybas dėl šių susitarimų nebuvo atlikta šių susitarimų poveikio vertinimo;

| 65. | ragina Komisiją nuolat derėtis, kad į visus prekybos susitarimus su AKR šalimis, kurios yra atokiausių regionų kaimynės, būtų įtraukiamas konkretus skirsnis dėl atokiausių regionų ir AKR šalių rinkos kūrimo, siekiant geriau integruoti atokiausius regionus į jų geografinę aplinką; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją nuolat derėtis, kad į visus prekybos susitarimus su AKR šalimis, kurios yra atokiausių regionų kaimynės, būtų įtraukiamas konkretus skirsnis dėl atokiausių regionų ir AKR šalių rinkos kūrimo, siekiant geriau integruoti atokiausius regionus į jų geografinę aplinką;

| 66. | primena, kad atokiausi regionai gali būti labai naudingi Sąjungai jai plėtojant ir naudojant savo pajėgumus teikiant humanitarinę pagalbą ištikus gaivalinėms nelaimėms; todėl ragina įsteigti Europos civilinės saugos pajėgas; |
| --- | --- |

66.

primena, kad atokiausi regionai gali būti labai naudingi Sąjungai jai plėtojant ir naudojant savo pajėgumus teikiant humanitarinę pagalbą ištikus gaivalinėms nelaimėms; todėl ragina įsteigti Europos civilinės saugos pajėgas;

Sąveika su kovos su skurdu ir socialine atskirtimi programomis

| 67. | pabrėžia pagrindines problemas, visų pirma susijusias su socialine atskirtimi, su kuriomis susiduria atokiausi regionai; primena, kad devintasis naujos sanglaudos politikos tikslas yra skatinti socialinę įtrauktį, kovoti su skurdu ir visų formų diskriminacija, taip pat primena, kad ERPF kaip investicijų prioritetas numatyta parama labiausiai skurstantiems gyventojams; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia pagrindines problemas, visų pirma susijusias su socialine atskirtimi, su kuriomis susiduria atokiausi regionai; primena, kad devintasis naujos sanglaudos politikos tikslas yra skatinti socialinę įtrauktį, kovoti su skurdu ir visų formų diskriminacija, taip pat primena, kad ERPF kaip investicijų prioritetas numatyta parama labiausiai skurstantiems gyventojams;

| 68. | palankiai vertina tai, kad įsteigtas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas, nes jis yra ypač naudingas atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

68.

palankiai vertina tai, kad įsteigtas Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas, nes jis yra ypač naudingas atokiausiems regionams;

| 69. | pažymi, kad kai kuriuose atokiausiuose regionuose yra didelis būsto poreikis, nes kai kuriose jų teritorijose demografinis augimas yra gana didelis; ragina įgyvendinti socialiniam būstui skirtą investicijų sistemą, taip pat sukurti konkrečias nuostatas, pagal kurias būtų galima teikti pagalbą, kuria būtų remiamos investicijos į socialinį būstą, ir kurios nebūtų laikomos valstybės pagalba; pažymi, kad kai kuriuose atokiausiuose regionuose vis labiau susiduriama su dykumėjimo problema, dėl kurios nyksta šioms vietovėms būdingos buveinės, todėl reikia kovoti su šiuo reiškiniu naudojantis miestų regeneracijai skirta pagalba ir skatinant ekonominę veiklą, pritaikytą prie įvairių vietovių, siekiant išlaikyti vietos gyventojus; |
| --- | --- |

69.

pažymi, kad kai kuriuose atokiausiuose regionuose yra didelis būsto poreikis, nes kai kuriose jų teritorijose demografinis augimas yra gana didelis; ragina įgyvendinti socialiniam būstui skirtą investicijų sistemą, taip pat sukurti konkrečias nuostatas, pagal kurias būtų galima teikti pagalbą, kuria būtų remiamos investicijos į socialinį būstą, ir kurios nebūtų laikomos valstybės pagalba; pažymi, kad kai kuriuose atokiausiuose regionuose vis labiau susiduriama su dykumėjimo problema, dėl kurios nyksta šioms vietovėms būdingos buveinės, todėl reikia kovoti su šiuo reiškiniu naudojantis miestų regeneracijai skirta pagalba ir skatinant ekonominę veiklą, pritaikytą prie įvairių vietovių, siekiant išlaikyti vietos gyventojus;

Sąveika su programa COSME ir su Europos mikrofinansų priemone „Progress“

| 70. | pažymi, kad kai kuriuose atokiausiuose regionuose vyrauja stipri konkurencija pramonės srityje, visų pirma dėl pigios darbo jėgos ir žaliavų gausos kaimyninėse šalyse; primena, kad trečiasis ir aštuntasis 2014–2020 m. sanglaudos politikos tikslai yra stiprinti MVĮ konkurencingumą ir skatinti tvarių ir kokybiškų darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

70.

pažymi, kad kai kuriuose atokiausiuose regionuose vyrauja stipri konkurencija pramonės srityje, visų pirma dėl pigios darbo jėgos ir žaliavų gausos kaimyninėse šalyse; primena, kad trečiasis ir aštuntasis 2014–2020 m. sanglaudos politikos tikslai yra stiprinti MVĮ konkurencingumą ir skatinti tvarių ir kokybiškų darbo vietų kūrimą;

| 71. | teigia, kad nors atokiausiuose regionuose nepaisant krizės steigiama daug naujų labai mažų įmonių ir MVĮ, jos susiduria su didelėmis galimybės gauti finansavimą problemomis, todėl iškyla pavojus jų vystymuisi ir ilgaamžiškumui; |
| --- | --- |

71.

teigia, kad nors atokiausiuose regionuose nepaisant krizės steigiama daug naujų labai mažų įmonių ir MVĮ, jos susiduria su didelėmis galimybės gauti finansavimą problemomis, todėl iškyla pavojus jų vystymuisi ir ilgaamžiškumui;

| 72. | todėl palankiai vertina būsimos programos COSME tikslus, nes ji skirta remti ES MVĮ, visų pirma joms susiduriant su problemomis dėl finansavimo ir užkariaujant naujas rinkas; palankiai vertina tai, kad plėtojama Europos mikrofinansų priemonė „Progress“; ragina Komisiją užtikrinti šių programų įgyvendinimą atokiausiuose regionuose ir palankiai vertina galimybę užmegzti dialogą su EIB ir Europos investicijų fondu dėl galimybės padėti sudaryti geresnes sąlygas atokiausių regionų MVĮ gauti finansavimą, siekiant kurti vietinius investicijų fondus kiekviename atokiausiame regione ir kurti regionines rizikos kapitalo rinkas; |
| --- | --- |

72.

todėl palankiai vertina būsimos programos COSME tikslus, nes ji skirta remti ES MVĮ, visų pirma joms susiduriant su problemomis dėl finansavimo ir užkariaujant naujas rinkas; palankiai vertina tai, kad plėtojama Europos mikrofinansų priemonė „Progress“; ragina Komisiją užtikrinti šių programų įgyvendinimą atokiausiuose regionuose ir palankiai vertina galimybę užmegzti dialogą su EIB ir Europos investicijų fondu dėl galimybės padėti sudaryti geresnes sąlygas atokiausių regionų MVĮ gauti finansavimą, siekiant kurti vietinius investicijų fondus kiekviename atokiausiame regione ir kurti regionines rizikos kapitalo rinkas;

| 73. | pabrėžia, kad reikia kiekvieno atokiausio regiono ekonominį vystymąsi pritaikyti prie jo potencialo; pavyzdžiui, pažymi, kad nepakankami atliekų tvarkymo pajėgumai rodo, kad šioje srityje galima daryti pažangą ir užimtumo, ir aplinkosaugos srityse; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad reikia kiekvieno atokiausio regiono ekonominį vystymąsi pritaikyti prie jo potencialo; pavyzdžiui, pažymi, kad nepakankami atliekų tvarkymo pajėgumai rodo, kad šioje srityje galima daryti pažangą ir užimtumo, ir aplinkosaugos srityse;

| 74. | palankiai vertina tai, kad neseniai pradėtos viešos konsultacijos tema „MVĮ skirtas žaliasis veiksmų planas“; todėl ragina Komisiją į savo būsimas išvadas įtraukti MVĮ ir atokiausių regionų problemas ir kompetenciją šioje srityje; |
| --- | --- |

74.

palankiai vertina tai, kad neseniai pradėtos viešos konsultacijos tema „MVĮ skirtas žaliasis veiksmų planas“; todėl ragina Komisiją į savo būsimas išvadas įtraukti MVĮ ir atokiausių regionų problemas ir kompetenciją šioje srityje;

| 75. | pabrėžia, kad turizmas yra vienas pagrindinių atokiausių regionų ekonomikos variklių; todėl mano, kad būtina plėsti ir atnaujinti viešbučių tinklus atokiausiuose regionuose naudojantis bendra ERPF ir programos COSME parama, norint skatinti tvaraus turizmo atokiausiuose regionuose įvairinimą ir pasiūlos vystymą; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad turizmas yra vienas pagrindinių atokiausių regionų ekonomikos variklių; todėl mano, kad būtina plėsti ir atnaujinti viešbučių tinklus atokiausiuose regionuose naudojantis bendra ERPF ir programos COSME parama, norint skatinti tvaraus turizmo atokiausiuose regionuose įvairinimą ir pasiūlos vystymą;

| 76. | siūlo supaprastinti vizų politiką ne tik Sąjungos valstybėms narėms, tačiau ir kai kurioms trečiosioms šalims, siekiant sudaryti geresnes sąlygas turizmui ir skatinti plėtoti turizmą, kai keliaujama į kelias vietas – į atokiausius regionus ir kaimynines šalis; |
| --- | --- |

76.

siūlo supaprastinti vizų politiką ne tik Sąjungos valstybėms narėms, tačiau ir kai kurioms trečiosioms šalims, siekiant sudaryti geresnes sąlygas turizmui ir skatinti plėtoti turizmą, kai keliaujama į kelias vietas – į atokiausius regionus ir kaimynines šalis;

Sąveika su programa „Kūrybiška Europa“

| 77. | pažymi, kad kai kurie atokiausi regionai išsiskiria ryškia kultūrų įvairove ir kad atokiausių regionų kultūros lopšys turi turėti galimybę papildyti Europos kultūros lopšį ir atvirkščiai; ragina Europos Komisiją suteikti galimybę atokiausių regionų projektams dalyvauti programoje „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

77.

pažymi, kad kai kurie atokiausi regionai išsiskiria ryškia kultūrų įvairove ir kad atokiausių regionų kultūros lopšys turi turėti galimybę papildyti Europos kultūros lopšį ir atvirkščiai; ragina Europos Komisiją suteikti galimybę atokiausių regionų projektams dalyvauti programoje „Kūrybiška Europa“;

| 78. | ragina Komisiją nustatyti atokiausių regionų kultūros paveldo turtinimo ir populiarinimo strategiją, įkvėptą programos „Euromed Heritage IV“; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją nustatyti atokiausių regionų kultūros paveldo turtinimo ir populiarinimo strategiją, įkvėptą programos „Euromed Heritage IV“;

o

o o

| 79. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

79.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 12.

(2)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 1.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/68

---

P7_TA(2014)0134

Sąjungos finansų vertinimas

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija „Sąjungos finansų vertinimas pagal pasiektus rezultatus. Nauja Europos Komisijos patobulintos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros priemonė“ (2013/2172(INI))

(2017/C 285/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 318 ir 319 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 318 ir 319 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į vertinimo ataskaitas, kurias Komisija patvirtino 2012 ir 2013 m. (COM(2012)0040, COM(2012)0675 ir COM(2013)0461), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vertinimo ataskaitas, kurias Komisija patvirtino 2012 ir 2013 m. (COM(2012)0040, COM(2012)0675 ir COM(2013)0461),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0068/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0068/2014),

| A. | kadangi vertinimas yra priemonė, kuria siekiama nustatyti ir suprasti proceso rezultatus ir poveikį, taip pat nustatyti alternatyvas, kuriomis būtų galima gerinti sprendimų priėmimo procesą, ir atitinkamai toliau šį procesą tobulinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi vertinimas yra priemonė, kuria siekiama nustatyti ir suprasti proceso rezultatus ir poveikį, taip pat nustatyti alternatyvas, kuriomis būtų galima gerinti sprendimų priėmimo procesą, ir atitinkamai toliau šį procesą tobulinti;

| B. | kadangi vertinimo nereikėtų painioti su auditu, nes vertinimą atlieka valdymo institucijos, o už auditą atsakingos audito įstaigos; |
| --- | --- |

B.

kadangi vertinimo nereikėtų painioti su auditu, nes vertinimą atlieka valdymo institucijos, o už auditą atsakingos audito įstaigos;

| C. | kadangi rezultatų vertinimas ir veiklos rezultatų auditas pagrįsti tikslais, nustatytais pradiniu etapu, programavimo lygmeniu; |
| --- | --- |

C.

kadangi rezultatų vertinimas ir veiklos rezultatų auditas pagrįsti tikslais, nustatytais pradiniu etapu, programavimo lygmeniu;

| D. | kadangi 2011 m. birželio mėn. pristatydamas Komisijos naujosios daugiametės finansinės programos projektą Komisijos pirmininkas J. M. Barroso ragino, kad biudžeto sprendimai būtų priimami „ne atsižvelgiant į įprastines išlaidų kategorijas, kurias lemia biurokratija, bet į faktus ir tikslus [...], kad kiekvienas euras būtų išleidžiamas kuo naudingiau“; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. birželio mėn. pristatydamas Komisijos naujosios daugiametės finansinės programos projektą Komisijos pirmininkas J. M. Barroso ragino, kad biudžeto sprendimai būtų priimami „ne atsižvelgiant į įprastines išlaidų kategorijas, kurias lemia biurokratija, bet į faktus ir tikslus [...], kad kiekvienas euras būtų išleidžiamas kuo naudingiau“;

| E. | kadangi, nepaisant Komisijos įsipareigojimo dėl veiklos rezultatų, veikla grindžiamas biudžeto sudarymas vis dar yra pagrindinis Sąjungos biudžeto sudarymo principas; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nepaisant Komisijos įsipareigojimo dėl veiklos rezultatų, veikla grindžiamas biudžeto sudarymas vis dar yra pagrindinis Sąjungos biudžeto sudarymo principas;

| F. | kadangi 2013 m. liepos 3 d. Parlamentas paprašė Komisijos įsteigti iš jos pačios, Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų atstovų sudarytą darbo grupę, siekiant apsvarstyti priemones, kurių reikia imtis, kad būtų priimtas rezultatais grindžiamas biudžetas ir būtų parengtas su šiuo klausimu susijęs veiksmų planas su atitinkamu tvarkaraščiu; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2013 m. liepos 3 d. Parlamentas paprašė Komisijos įsteigti iš jos pačios, Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų atstovų sudarytą darbo grupę, siekiant apsvarstyti priemones, kurių reikia imtis, kad būtų priimtas rezultatais grindžiamas biudžetas ir būtų parengtas su šiuo klausimu susijęs veiksmų planas su atitinkamu tvarkaraščiu;

| 1. | pabrėžia, kad pagal SESV 318 straipsnį numatytame įvertinimo pranešime daugiausia dėmesio skiriama Sąjungos finansams, pagrįstiems pasiektais rezultatais, taigi jį taikant papildomas Audito Rūmų metinės ataskaitos 1–9 skyriuose nustatytas atitikties metodas ir Parlamentui suteikiama galimybė veiksmingiau įgyvendinti viešųjų ES veiksmų politinės kontrolės įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad pagal SESV 318 straipsnį numatytame įvertinimo pranešime daugiausia dėmesio skiriama Sąjungos finansams, pagrįstiems pasiektais rezultatais, taigi jį taikant papildomas Audito Rūmų metinės ataskaitos 1–9 skyriuose nustatytas atitikties metodas ir Parlamentui suteikiama galimybė veiksmingiau įgyvendinti viešųjų ES veiksmų politinės kontrolės įgaliojimus;

| 2. | primena, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra yra politinė, ją taikant dėmesys sutelkiamas į Komisijos Europos Sąjungos biudžeto įgyvendinimą savo atsakomybe ir bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

2.

primena, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra yra politinė, ją taikant dėmesys sutelkiamas į Komisijos Europos Sąjungos biudžeto įgyvendinimą savo atsakomybe ir bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis;

| 3. | primena, kad 2013 m. balandžio 17 d. Parlamentas ragino Komisiją pakeisti pagal 318 straipsnį rengiamo įvertinimo pranešimo struktūrą, „vidaus politikos sritis atskirti nuo išorės politikos, o vidaus politikos skirsnyje daugiausia dėmesio skirti strategijai „Europa 2020“ [...]; ypatingą dėmesį [...] skiriant įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas padarytai pažangai“ (1); |
| --- | --- |

3.

primena, kad 2013 m. balandžio 17 d. Parlamentas ragino Komisiją pakeisti pagal 318 straipsnį rengiamo įvertinimo pranešimo struktūrą, „vidaus politikos sritis atskirti nuo išorės politikos, o vidaus politikos skirsnyje daugiausia dėmesio skirti strategijai „Europa 2020“ [...]; ypatingą dėmesį [...] skiriant įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas padarytai pažangai“ (1);

| 4. | taip pat primena, kad prie 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) pridėtame tarpinstituciniame susitarime (2) nurodoma, kad „Komisija vidaus politiką, kurioje daugiausia dėmesio skiriama strategijai „Europa 2020“, atskirs nuo išorės politikos ir naudos daugiau informacijos apie veiklą, įskaitant veiklos audito rezultatus, kad įvertintų ES finansus remiantis pasiektais rezultatais“; |
| --- | --- |

4.

taip pat primena, kad prie 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) pridėtame tarpinstituciniame susitarime (2) nurodoma, kad „Komisija vidaus politiką, kurioje daugiausia dėmesio skiriama strategijai „Europa 2020“, atskirs nuo išorės politikos ir naudos daugiau informacijos apie veiklą, įskaitant veiklos audito rezultatus, kad įvertintų ES finansus remiantis pasiektais rezultatais“;

| 5. | pabrėžia, kad veikla grindžiamas biudžeto sudarymas tebėra pagrindinis principas, kurio laikomasi rengiant Sąjungos biudžetą; nerimauja dėl to, kad Audito Rūmai savo 2012 m. metinėje ataskaitoje daro išvadą, jog daugelyje ES biudžeto sričių teisinis pagrindas yra sudėtingas ir nėra pakankamai atsižvelgiama į veiklos rezultatus, taip pat apgailestauja, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pasiūlymai, susiję su žemės ūkiu ir sanglauda, iš esmės ir toliau yra grindžiami sąnaudomis (susiję su išlaidomis), todėl juose prioritetas vis dar skiriamas atitikčiai taisyklėms, o ne veiklos rezultatams; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad veikla grindžiamas biudžeto sudarymas tebėra pagrindinis principas, kurio laikomasi rengiant Sąjungos biudžetą; nerimauja dėl to, kad Audito Rūmai savo 2012 m. metinėje ataskaitoje daro išvadą, jog daugelyje ES biudžeto sričių teisinis pagrindas yra sudėtingas ir nėra pakankamai atsižvelgiama į veiklos rezultatus, taip pat apgailestauja, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pasiūlymai, susiję su žemės ūkiu ir sanglauda, iš esmės ir toliau yra grindžiami sąnaudomis (susiję su išlaidomis), todėl juose prioritetas vis dar skiriamas atitikčiai taisyklėms, o ne veiklos rezultatams;

| 6. | džiaugiasi, kad paskutinėje ataskaitoje dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus (COM(2013)0461) Komisija atsižvelgė į kelias Parlamento sprendime patvirtinti biudžeto įvykdymą pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad paskutinėje ataskaitoje dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus (COM(2013)0461) Komisija atsižvelgė į kelias Parlamento sprendime patvirtinti biudžeto įvykdymą pateiktas rekomendacijas;

| 7. | vis dėlto apgailestauja, kad užuot daugiausia dėmesio skyrusi tam, kaip pasiekti pagrindiniai Sąjungos tikslai ir koks jos vykdomos politikos veiksmingumas, Komisija pateikia kelias vertinimo santraukas, kuriose aptartos visų dabartinės daugiametės finansinės programos ES politikos išlaidų sričių programos pagal dabartines biudžeto išlaidų kategorijas; |
| --- | --- |

7.

vis dėlto apgailestauja, kad užuot daugiausia dėmesio skyrusi tam, kaip pasiekti pagrindiniai Sąjungos tikslai ir koks jos vykdomos politikos veiksmingumas, Komisija pateikia kelias vertinimo santraukas, kuriose aptartos visų dabartinės daugiametės finansinės programos ES politikos išlaidų sričių programos pagal dabartines biudžeto išlaidų kategorijas;

| 8. | pabrėžia, kad Audito Rūmai įvertino antrąjį ir trečiąjį įvertinimo pranešimus ir padarė išvadą, kad nors ir buvo patobulinimų, pranešime nepateikiama pakankamai įrodymų apie ES politika pasiektus laimėjimus, kurie būtų pakankamai išsamūs, svarbūs ir patikimi, jog juos būtų galima naudoti per biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad Audito Rūmai įvertino antrąjį ir trečiąjį įvertinimo pranešimus ir padarė išvadą, kad nors ir buvo patobulinimų, pranešime nepateikiama pakankamai įrodymų apie ES politika pasiektus laimėjimus, kurie būtų pakankamai išsamūs, svarbūs ir patikimi, jog juos būtų galima naudoti per biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą;

| 9. | primygtinai ragina Komisiją savo Sąjungos finansinių laimėjimų vertinime naudoti konkrečią informaciją apie valstybių narių laimėjimus; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina Komisiją savo Sąjungos finansinių laimėjimų vertinime naudoti konkrečią informaciją apie valstybių narių laimėjimus;

| 10. | pakartoja, kad finansinių rezultatų įvertinimo ataskaitoje neturėtų būti pateikiamas dar vienas dalinių programavimo laikotarpio vidurio arba pabaigos vertinimų rinkinys; |
| --- | --- |

10.

pakartoja, kad finansinių rezultatų įvertinimo ataskaitoje neturėtų būti pateikiamas dar vienas dalinių programavimo laikotarpio vidurio arba pabaigos vertinimų rinkinys;

| 11. | pabrėžia, kad biudžeto valdymo institucija kasmet turi susidaryti aiškų vaizdą apie tikrąjį pagrindinių Sąjungos tikslų pasiekimo mastą, nurodomą, pirma, atlikus pagrindinių finansinių programų vertinimą ir, antra, atlikus horizontalųjį vertinimą pagal veiklos išlaidų programos suvestines (3), įvertinant kokiu mastu programomis prisidėta siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad biudžeto valdymo institucija kasmet turi susidaryti aiškų vaizdą apie tikrąjį pagrindinių Sąjungos tikslų pasiekimo mastą, nurodomą, pirma, atlikus pagrindinių finansinių programų vertinimą ir, antra, atlikus horizontalųjį vertinimą pagal veiklos išlaidų programos suvestines (3), įvertinant kokiu mastu programomis prisidėta siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 12. | mano, kad Komisijos atliktas vertinimas turėtų būti Audito Rūmų informacijos šaltinis ir atspirties taškas; prašo Audito Rūmų kasmet atlikti Komisijos vykdomo vertinimo proceso auditą, savo metinėje ataskaitoje Parlamentui pateikti šio proceso audito ataskaitą ir atsižvelgti į minėtą auditą nustatant savo atliekamo veiklos rezultatų audito programą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad Komisijos atliktas vertinimas turėtų būti Audito Rūmų informacijos šaltinis ir atspirties taškas; prašo Audito Rūmų kasmet atlikti Komisijos vykdomo vertinimo proceso auditą, savo metinėje ataskaitoje Parlamentui pateikti šio proceso audito ataskaitą ir atsižvelgti į minėtą auditą nustatant savo atliekamo veiklos rezultatų audito programą;

| 13. | ragina Audito Rūmus pranešti Parlamentui apie Komisijos padarytą pažangą kuriant ir vykdant savo rizikos valdymo, valdysenos ir vidaus kontrolės procesus, kad Sąjungos tikslus būtų galima pasiekti užtikrinant skaidrumą ir atskaitomybę, ir parengti rekomendacijas, jei bus nustatyta trūkumų; |
| --- | --- |

13.

ragina Audito Rūmus pranešti Parlamentui apie Komisijos padarytą pažangą kuriant ir vykdant savo rizikos valdymo, valdysenos ir vidaus kontrolės procesus, kad Sąjungos tikslus būtų galima pasiekti užtikrinant skaidrumą ir atskaitomybę, ir parengti rekomendacijas, jei bus nustatyta trūkumų;

| 14. | pritaria veiksmų planui, kuriuo siekiama parengti pagal 318 straipsnį rengiamą įvertinimo pranešimą, kaip nustatyta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD(2013)0229), pateikiamame kartu su paskutine Komisijos parengta vertinimo ataskaita, ir ypač džiaugiasi, kad į pagal 318 straipsnį rengiamą įvertinimo pranešimą įtraukta valdymo plane pateikiama informacija apie veiklos rezultatus, metinės veiklos ataskaitos ir apibendrinamoji ataskaita, kaip Parlamentas reikalavo 2013 m.; |
| --- | --- |

14.

pritaria veiksmų planui, kuriuo siekiama parengti pagal 318 straipsnį rengiamą įvertinimo pranešimą, kaip nustatyta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD(2013)0229), pateikiamame kartu su paskutine Komisijos parengta vertinimo ataskaita, ir ypač džiaugiasi, kad į pagal 318 straipsnį rengiamą įvertinimo pranešimą įtraukta valdymo plane pateikiama informacija apie veiklos rezultatus, metinės veiklos ataskaitos ir apibendrinamoji ataskaita, kaip Parlamentas reikalavo 2013 m.;

| 15. | taip pat džiaugiasi, kad Komisija ketina pakeisti įvertinimo pranešimo struktūrą ir pagrįsti jį nauju kitos DFP veiklos rezultatų planu; |
| --- | --- |

15.

taip pat džiaugiasi, kad Komisija ketina pakeisti įvertinimo pranešimo struktūrą ir pagrįsti jį nauju kitos DFP veiklos rezultatų planu;

| 16. | pabrėžia, kad šiame veiklos rezultatų plane turėtų būti šie trys svarbiausi elementai: programos tikslų (rezultatų) pasiekimas, patikimas Komisijos ir valstybių narių vykdomas programos valdymas ir tai, kaip programos rezultatai ir patikimas valdymas padeda siekti pagrindinių Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad šiame veiklos rezultatų plane turėtų būti šie trys svarbiausi elementai: programos tikslų (rezultatų) pasiekimas, patikimas Komisijos ir valstybių narių vykdomas programos valdymas ir tai, kaip programos rezultatai ir patikimas valdymas padeda siekti pagrindinių Sąjungos tikslų;

| 17. | pabrėžia, kad toks veiklos rezultatų vertinimas galimas tik tose srityse, kuriose ES tenka didelė politinė atsakomybė ir ji iš tikrųjų gali daryti reikšmingą įtaką; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad toks veiklos rezultatų vertinimas galimas tik tose srityse, kuriose ES tenka didelė politinė atsakomybė ir ji iš tikrųjų gali daryti reikšmingą įtaką;

| 18. | pakartoja, kad vertinimo proceso metu gauti duomenys turėtų būti apibendrinti bendroje suvestinėje ir, turint mintyje vidaus politiką, susieti su strategijos „Europa 2020“ uždaviniais; |
| --- | --- |

18.

pakartoja, kad vertinimo proceso metu gauti duomenys turėtų būti apibendrinti bendroje suvestinėje ir, turint mintyje vidaus politiką, susieti su strategijos „Europa 2020“ uždaviniais;

| 19. | ragina Komisiją iki kitų metų, einančių po vertinamų finansinių metų, birželio 30 d. Parlamentui ir Tarybai pateiktų Sąjungos finansų įvertinimo pranešimą, pagrįstą pasiektais rezultatais, numatytą SESV 318 straipsnio antroje pastraipoje; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją iki kitų metų, einančių po vertinamų finansinių metų, birželio 30 d. Parlamentui ir Tarybai pateiktų Sąjungos finansų įvertinimo pranešimą, pagrįstą pasiektais rezultatais, numatytą SESV 318 straipsnio antroje pastraipoje;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Europos Sąjungos Audito Rūmams. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Europos Sąjungos Audito Rūmams.

---

(1)  Žr. Parlamento sprendimą dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos (OL L 308, 2013 11 16, p. 27).

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  Žr. 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas. Darbo dokumento I dalis. Veiklos išlaidų programos suvestinės, COM(2013)0450 2013 m. birželio mėn.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/71

---

P7_TA(2014)0161

Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (2013/2175(INI))

(2017/C 285/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ (COM(2013)0150),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos ilgalaikių investicijų fondų (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos ilgalaikių investicijų fondų (COM(2013)0462),

| — | atsižvelgdamas į EBPO Institucinių investuotojų finansuojamų ilgalaikių investicijų aukšto lygio principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO Institucinių investuotojų finansuojamų ilgalaikių investicijų aukšto lygio principus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394), kuriuo pripažįstamas itin svarbus MVĮ vaidmuo ES ekonomikoje, siekiama jį stiprinti ir skatinti šių įmonių augimą ir jų galimybes kurti darbo vietas, sumažinant problemas, kurios, kaip manoma, trukdo MVĮ plėstis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394), kuriuo pripažįstamas itin svarbus MVĮ vaidmuo ES ekonomikoje, siekiama jį stiprinti ir skatinti šių įmonių augimą ir jų galimybes kurti darbo vietas, sumažinant problemas, kurios, kaip manoma, trukdo MVĮ plėstis,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnių MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planas“ (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geresnių MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planas“ (COM(2011)0870),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011)0834),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078) ir į Parlamento 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 23 d. Komisijos komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (COM(2011)0078) ir į Parlamento 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 345/2013 dėl Europos rizikos kapitalo fondų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 345/2013 dėl Europos rizikos kapitalo fondų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (3),

| — | atsižvelgdamas į derybas dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į derybas dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0065/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0065/2014),

| A. | kadangi, Komisijos teigimu, komerciniai bankai yra vienas iš pagrindinių finansavimo šaltinių Europos Sąjungoje, teikiantis daugiau kaip 75 proc. finansinio tarpininkavimo paslaugų; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Komisijos teigimu, komerciniai bankai yra vienas iš pagrindinių finansavimo šaltinių Europos Sąjungoje, teikiantis daugiau kaip 75 proc. finansinio tarpininkavimo paslaugų;

| B. | kadangi pasaulinė finansų krizė ir valstybių skolų krizė Europos Sąjungoje gerokai sutrikdė finansinio tarpininkavimo procesą ir apribojo Europos finansų sektoriaus gebėjimą nukreipti santaupų lėšas ilgalaikių investicijų poreikiams tenkinti esant prastai makroekonominei padėčiai; |
| --- | --- |

B.

kadangi pasaulinė finansų krizė ir valstybių skolų krizė Europos Sąjungoje gerokai sutrikdė finansinio tarpininkavimo procesą ir apribojo Europos finansų sektoriaus gebėjimą nukreipti santaupų lėšas ilgalaikių investicijų poreikiams tenkinti esant prastai makroekonominei padėčiai;

| C. | kadangi skatinant ilgalaikes investicijas viešosioms investicijoms tenka pagrindinis vaidmuo; kadangi, kaip matyti iš neseniai Komisijos atliktų tyrimų (4), valstybės finansų konsolidavimo politika, ypač kai ji koordinuojama ES lygmeniu, dėl savo šalutinio poveikio ir teigiamo fiskalinio daugiklio veikimo padarė labai didelį poveikį ilgalaikėms investicijoms; |
| --- | --- |

C.

kadangi skatinant ilgalaikes investicijas viešosioms investicijoms tenka pagrindinis vaidmuo; kadangi, kaip matyti iš neseniai Komisijos atliktų tyrimų (4), valstybės finansų konsolidavimo politika, ypač kai ji koordinuojama ES lygmeniu, dėl savo šalutinio poveikio ir teigiamo fiskalinio daugiklio veikimo padarė labai didelį poveikį ilgalaikėms investicijoms;

| D. | kadangi tarptautinės Europos Sąjungos konkurentės, pavyzdžiui, JAV ir Japonija, išlaikė aukštą viešųjų investicijų lygį, o dėl ES politikos viešųjų investicijų lygis Europos Sąjungoje gerokai sumažėjo; |
| --- | --- |

D.

kadangi tarptautinės Europos Sąjungos konkurentės, pavyzdžiui, JAV ir Japonija, išlaikė aukštą viešųjų investicijų lygį, o dėl ES politikos viešųjų investicijų lygis Europos Sąjungoje gerokai sumažėjo;

| E. | kadangi ir privatiems, ir instituciniams investuotojams nuolat trūksta pasitikėjimo ir jie labai nenori prisiimti rizikos; |
| --- | --- |

E.

kadangi ir privatiems, ir instituciniams investuotojams nuolat trūksta pasitikėjimo ir jie labai nenori prisiimti rizikos;

| F. | kadangi dėl mažų palūkanų aplinkos, prasto augimo prognozių, bent jau artimiausioje ateityje, ir ekonominės situacijos neapibrėžtumo labai sumažėjo ilgalaikio finansavimo pasiūla, taip pat pasirengimas prisiimti ilgalaikių projektų riziką; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl mažų palūkanų aplinkos, prasto augimo prognozių, bent jau artimiausioje ateityje, ir ekonominės situacijos neapibrėžtumo labai sumažėjo ilgalaikio finansavimo pasiūla, taip pat pasirengimas prisiimti ilgalaikių projektų riziką;

| G. | kadangi nedideli valstybių narių viešieji finansai sumažino viešojo sektoriaus pajėgumą investuoti į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

G.

kadangi nedideli valstybių narių viešieji finansai sumažino viešojo sektoriaus pajėgumą investuoti į infrastruktūrą;

| H. | kadangi Parlamentas ne kartą prašė pateikti teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl bendrovių restruktūrizavimo (kaip prašyta dar 2013 m. sausio mėn.), kad įmonės galėtų parengti ilgalaikius planus; |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamentas ne kartą prašė pateikti teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl bendrovių restruktūrizavimo (kaip prašyta dar 2013 m. sausio mėn.), kad įmonės galėtų parengti ilgalaikius planus;

| I. | kadangi didėjantis bendras nedarbas, visų pirma jaunimo nedarbas, tebėra pagrindinė ekonominės ir socialinės konvergencijos kliūtis ES lygmeniu; |
| --- | --- |

I.

kadangi didėjantis bendras nedarbas, visų pirma jaunimo nedarbas, tebėra pagrindinė ekonominės ir socialinės konvergencijos kliūtis ES lygmeniu;

Pagrindimas

| 1. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pradėti plačias diskusijas, kaip skatinti ilgalaikio finansavimo pasiūlą ir kaip gerinti ir įvairinti finansinio tarpininkavimo sistemą, kad ES būtų užtikrintos ilgalaikės investicijos; vis dėlto pabrėžia, kad siekiant Europos Sąjungoje atnaujinti ilgalaikes investicijas ir vėl kurti darbo vietas reikia skubiai daryti konkrečią pažangą; pabrėžia, kad ilgalaikio finansavimo apibrėžtis turėtų būti suderinta ir į ją reikėtų įtraukti stabilių įsipareigojimų prisiėmimą, kad ilgalaikį turtą būtų galima valdyti be jokios pernelyg didelio likvidumo rizikos; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pradėti plačias diskusijas, kaip skatinti ilgalaikio finansavimo pasiūlą ir kaip gerinti ir įvairinti finansinio tarpininkavimo sistemą, kad ES būtų užtikrintos ilgalaikės investicijos; vis dėlto pabrėžia, kad siekiant Europos Sąjungoje atnaujinti ilgalaikes investicijas ir vėl kurti darbo vietas reikia skubiai daryti konkrečią pažangą; pabrėžia, kad ilgalaikio finansavimo apibrėžtis turėtų būti suderinta ir į ją reikėtų įtraukti stabilių įsipareigojimų prisiėmimą, kad ilgalaikį turtą būtų galima valdyti be jokios pernelyg didelio likvidumo rizikos;

| 2. | pabrėžia, kad ilgalaikės investicijos turi atitikti realiosios ekonomikos poreikius, kad sudarytų būtiną nuolatinio ir tvaraus ekonomikos augimo bei socialinės gerovės pagrindą, kuris reikalingas, kad ES būtų konkurencinga, tvari ir pagrįsta socialine įtrauktimi ir novatoriška; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad ilgalaikės investicijos turi atitikti realiosios ekonomikos poreikius, kad sudarytų būtiną nuolatinio ir tvaraus ekonomikos augimo bei socialinės gerovės pagrindą, kuris reikalingas, kad ES būtų konkurencinga, tvari ir pagrįsta socialine įtrauktimi ir novatoriška;

| 3. | pabrėžia, kad vietos ir regioniniu lygmeniu susiduriama su specifinėmis aplinkybėmis, ir ragina užtikrinti veiksmingą ES institucijų, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad būtų galima paprasčiau įgyvendinti tarpvalstybinius projektus ir visoje ES ugdyti ilgalaikio investavimo kultūrą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vietos ir regioniniu lygmeniu susiduriama su specifinėmis aplinkybėmis, ir ragina užtikrinti veiksmingą ES institucijų, valstybių narių ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad būtų galima paprasčiau įgyvendinti tarpvalstybinius projektus ir visoje ES ugdyti ilgalaikio investavimo kultūrą;

| 4. | pabrėžia, kad ilgalaikės investicijos turi atitikti augimo strategijos „Europa 2020“, 2012 m. atnaujintos pramonės politikos, iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės tikslus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ilgalaikės investicijos turi atitikti augimo strategijos „Europa 2020“, 2012 m. atnaujintos pramonės politikos, iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės tikslus;

| 5. | pabrėžia, kad išlaidos mokymui ir švietimui turėtų būti laikomos ilgalaikėmis investicijomis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad išlaidos mokymui ir švietimui turėtų būti laikomos ilgalaikėmis investicijomis;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekonomikos pajėgumas teikti finansavimą ilgalaikėms investicijoms priklauso nuo paklausos viešajame ir privačiajame sektoriuose, kurios lygis Europos Sąjungoje yra labai žemas, jos investavimo kultūros ir gebėjimo užtikrinti finansavimo pajėgumus bei pritraukti tiesioginių vidaus ir užsienio investicijų kapitalo ir jį išlaikyti; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad ekonomikos pajėgumas teikti finansavimą ilgalaikėms investicijoms priklauso nuo paklausos viešajame ir privačiajame sektoriuose, kurios lygis Europos Sąjungoje yra labai žemas, jos investavimo kultūros ir gebėjimo užtikrinti finansavimo pajėgumus bei pritraukti tiesioginių vidaus ir užsienio investicijų kapitalo ir jį išlaikyti;

| 7. | pabrėžia, kad ilgalaikės investicijos yra labai svarbios stabilizuojant finansų rinkas, nes taikomos anticiklinės investavimo priemonės ir taip skatinamas tvarus ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ilgalaikės investicijos yra labai svarbios stabilizuojant finansų rinkas, nes taikomos anticiklinės investavimo priemonės ir taip skatinamas tvarus ekonomikos augimas;

| 8. | pažymi, kad bankai Europos Sąjungoje teikia daugiau kaip 75 proc. ilgalaikio finansavimo, todėl susidaro didelė priklausomybė nuo šio finansavimo šaltinio, o JAV bankai teikia mažiau nei 20 proc. viso ilgalaikio finansavimo ir didžiąją jo dalį – per gerai išplėtotas kapitalo rinkas; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad bankai Europos Sąjungoje teikia daugiau kaip 75 proc. ilgalaikio finansavimo, todėl susidaro didelė priklausomybė nuo šio finansavimo šaltinio, o JAV bankai teikia mažiau nei 20 proc. viso ilgalaikio finansavimo ir didžiąją jo dalį – per gerai išplėtotas kapitalo rinkas;

| 9. | pažymi, kad užtikrinus įvairesnius ne bankų teikiamo finansavimo šaltinius ir priemones, skirtus taupantiesiems ir įmonių ilgalaikio finansavimo poreikiams patenkinti, ES finansų sistema taps atsparesnė; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad užtikrinus įvairesnius ne bankų teikiamo finansavimo šaltinius ir priemones, skirtus taupantiesiems ir įmonių ilgalaikio finansavimo poreikiams patenkinti, ES finansų sistema taps atsparesnė;

| 10. | pažymi, kad, norint pasiekti ES užsibrėžtus klimato ir energetikos sričių tikslus, paskirstant turtą reikia daugiau dėmesio skirti ilgalaikėms ekologinėms investicijoms; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad, norint pasiekti ES užsibrėžtus klimato ir energetikos sričių tikslus, paskirstant turtą reikia daugiau dėmesio skirti ilgalaikėms ekologinėms investicijoms;

| 11. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti ir atkurti atitiktį Stabilumo ir augimo pakto ir antrojo ekonomikos valdymo dokumentų rinkinio reikalavimams, valstybės finansų konsolidavimas turi būti viešųjų sektorių biudžetų prioritetas; todėl pritaria iniciatyvai didinti privačias investicijas į ilgalaikį finansavimą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti ir atkurti atitiktį Stabilumo ir augimo pakto ir antrojo ekonomikos valdymo dokumentų rinkinio reikalavimams, valstybės finansų konsolidavimas turi būti viešųjų sektorių biudžetų prioritetas; todėl pritaria iniciatyvai didinti privačias investicijas į ilgalaikį finansavimą;

Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo kliūtys

| 12. | pažymi, kad finansavimas viešojo sektoriaus lėšomis yra ribotas dėl lėto ekonomikos augimo, nekokybiško viešojo sektoriaus biudžeto valdymo ir valstybės pagalbos teikimo finansų įstaigoms gelbėti; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad finansavimas viešojo sektoriaus lėšomis yra ribotas dėl lėto ekonomikos augimo, nekokybiško viešojo sektoriaus biudžeto valdymo ir valstybės pagalbos teikimo finansų įstaigoms gelbėti;

| 13. | pažymi, kad kai kurios šalys, siekdamos pasinaudoti kapitalo rinkomis, susiduria su didelėmis kliūtimis arba joms apskritai neleidžiama to padaryti, kadangi pastaraisiais metais jų skolos lygiai tapo pernelyg dideli, nors kapitalo rinkos buvo pagrindinė dabartinės krizės priežastis; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių MVĮ sunku gauti kapitalo, nes komerciniai bankai paskolas pasirengę teikti tik nepagrįstai griežtomis sąlygomis; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad kai kurios šalys, siekdamos pasinaudoti kapitalo rinkomis, susiduria su didelėmis kliūtimis arba joms apskritai neleidžiama to padaryti, kadangi pastaraisiais metais jų skolos lygiai tapo pernelyg dideli, nors kapitalo rinkos buvo pagrindinė dabartinės krizės priežastis; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių MVĮ sunku gauti kapitalo, nes komerciniai bankai paskolas pasirengę teikti tik nepagrįstai griežtomis sąlygomis;

| 14. | atkreipia dėmesį, kad kai kurie bankų ir draudimo sektoriaus investuotojai turi pritaikyti savo verslo modelius prie besikeičiančių ir sugriežtintų reglamentavimo reikalavimų; pažymi, kad šie reikalavimai turėtų padėti stiprinti realiosios ekonomikos finansavimą ir prisidėti siekiant svarbiausių ES tikslų, siekiant užtikrinti tvarią, integracinę ir pažangią ekonomiką; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį, kad kai kurie bankų ir draudimo sektoriaus investuotojai turi pritaikyti savo verslo modelius prie besikeičiančių ir sugriežtintų reglamentavimo reikalavimų; pažymi, kad šie reikalavimai turėtų padėti stiprinti realiosios ekonomikos finansavimą ir prisidėti siekiant svarbiausių ES tikslų, siekiant užtikrinti tvarią, integracinę ir pažangią ekonomiką;

| 15. | pažymi, kad teisės aktų pasikeitimo rizika, dėl kurios gali iš esmės pasikeisti projekto rentabilumas, taip pat gali atgrasyti investuotojus nuo investavimo į tam tikrus sektorius; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad teisės aktų pasikeitimo rizika, dėl kurios gali iš esmės pasikeisti projekto rentabilumas, taip pat gali atgrasyti investuotojus nuo investavimo į tam tikrus sektorius;

| 16. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), įvertinti, kokią sisteminę riziką nedeginamų anglies išteklių perteklius kelia kapitalo rinkoms ir visai visuomenei; prašo Komisijos, imantis tolesnių veiksmų pagal savo žaliąją knygą, pateikti šio vertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), įvertinti, kokią sisteminę riziką nedeginamų anglies išteklių perteklius kelia kapitalo rinkoms ir visai visuomenei; prašo Komisijos, imantis tolesnių veiksmų pagal savo žaliąją knygą, pateikti šio vertinimo ataskaitą;

| 17. | pažymi, kad šiuo metu ES valstybėse narėse taikomi labai nevienodi bankroto įstatymų rinkiniai ir kai kuriais atvejais tai gali atgrasyti nuo tarpvalstybinių investicijų ir apriboti investuotojų galimybes susigrąžinti kapitalą, jeigu projekto nepavyksta įgyvendinti; įspėja, kad privalu vengti investuotojų apsaugos standartų mažinimo; pripažįsta, kad bankrutavimo reglamentavimo nuostatos priskiriamos valstybių narių kompetencijos sričiai; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad šiuo metu ES valstybėse narėse taikomi labai nevienodi bankroto įstatymų rinkiniai ir kai kuriais atvejais tai gali atgrasyti nuo tarpvalstybinių investicijų ir apriboti investuotojų galimybes susigrąžinti kapitalą, jeigu projekto nepavyksta įgyvendinti; įspėja, kad privalu vengti investuotojų apsaugos standartų mažinimo; pripažįsta, kad bankrutavimo reglamentavimo nuostatos priskiriamos valstybių narių kompetencijos sričiai;

Alternatyvaus finansavimo mechanizmai

| 18. | pažymi, kad komerciniai bankai tikriausiai ir toliau bus vienas iš pagrindinių finansavimo šaltinių ir kad valstybėms narėms itin svarbu sukurti naujus šaltinius, kurie papildytų nusistovėjusius mechanizmus ir panaikintų finansavimo spragą, kartu numatant atitinkamą prie realiosios ekonomikos poreikių pritaikytą reguliavimo ir priežiūros sistemą; apgailestauja, kad per pastaruosius dvidešimt metų Europos Sąjungoje mažėjo viešo akcijų platinimo mastas, o tai trukdo užtikrinti ekonomikos augimą, kurti darbo vietas, diegti inovacijas ir įtvirtinti stabilumą; pažymi, kad biržinėse MVĮ sukurta nemaža dalis visų Europos Sąjungos darbo vietų, ir apgailestauja, kad tokios įmonės patiria neigiamų pasekmių, nes plėsdamos veiklą neturi pakankamai kapitalo; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad komerciniai bankai tikriausiai ir toliau bus vienas iš pagrindinių finansavimo šaltinių ir kad valstybėms narėms itin svarbu sukurti naujus šaltinius, kurie papildytų nusistovėjusius mechanizmus ir panaikintų finansavimo spragą, kartu numatant atitinkamą prie realiosios ekonomikos poreikių pritaikytą reguliavimo ir priežiūros sistemą; apgailestauja, kad per pastaruosius dvidešimt metų Europos Sąjungoje mažėjo viešo akcijų platinimo mastas, o tai trukdo užtikrinti ekonomikos augimą, kurti darbo vietas, diegti inovacijas ir įtvirtinti stabilumą; pažymi, kad biržinėse MVĮ sukurta nemaža dalis visų Europos Sąjungos darbo vietų, ir apgailestauja, kad tokios įmonės patiria neigiamų pasekmių, nes plėsdamos veiklą neturi pakankamai kapitalo;

| 19. | siūlo atkreipti dėmesį į tai, kad į ES biudžetą įtrauktas investicijų skirsnis; |
| --- | --- |

19.

siūlo atkreipti dėmesį į tai, kad į ES biudžetą įtrauktas investicijų skirsnis;

| 20. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ilgalaikių investicijų fondų; atkreipia dėmesį, kad planuojami jų ypatumai reiškia, kad jie teiks paslaugas daugiausia instituciniams investuotojams; pažymi, kad ES alternatyvaus investavimo fondų, rizikos kapitalo ir socialinių investicijų fondų tvarkoje taip pat pateikiama tinkamų investavimo priemonių modelių; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl ilgalaikių investicijų fondų; atkreipia dėmesį, kad planuojami jų ypatumai reiškia, kad jie teiks paslaugas daugiausia instituciniams investuotojams; pažymi, kad ES alternatyvaus investavimo fondų, rizikos kapitalo ir socialinių investicijų fondų tvarkoje taip pat pateikiama tinkamų investavimo priemonių modelių;

| 21. | pabrėžia svaresnį naujų novatoriškų finansinių priemonių vaidmenį visose veiklos srityse ir naudojantis visų rūšių Europos struktūrinių ir investicinių fondų teikiamu finansavimu; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į mažą paskolų investicijoms į realiąją ekonomiką pasiūlą, sanglaudos politikos finansinės priemonės tampa vis svarbesnės; ragina Komisiją užtikrinti naujų parengtų naudoti finansinių priemonių teisinį aiškumą ir skaidrumą ir nustatyti glaudesnes sąsajas su Europos investicijų banko (EIB) skolinimo galimybėmis; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia svaresnį naujų novatoriškų finansinių priemonių vaidmenį visose veiklos srityse ir naudojantis visų rūšių Europos struktūrinių ir investicinių fondų teikiamu finansavimu; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į mažą paskolų investicijoms į realiąją ekonomiką pasiūlą, sanglaudos politikos finansinės priemonės tampa vis svarbesnės; ragina Komisiją užtikrinti naujų parengtų naudoti finansinių priemonių teisinį aiškumą ir skaidrumą ir nustatyti glaudesnes sąsajas su Europos investicijų banko (EIB) skolinimo galimybėmis;

| 22. | ragina Komisiją pasiūlyti patobulintą Europos mažiau likvidžių investicijų fondų sistemą, kad privačių namų ūkių trumpalaikis likvidumas būtų nukreipiamas į ilgalaikes investicijas, ir kad ji taptų papildomu pensijų problemos sprendimu; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją pasiūlyti patobulintą Europos mažiau likvidžių investicijų fondų sistemą, kad privačių namų ūkių trumpalaikis likvidumas būtų nukreipiamas į ilgalaikes investicijas, ir kad ji taptų papildomu pensijų problemos sprendimu;

| 23. | ragina suinteresuotuosius ES ir EIB projektų obligacijų iniciatyvos subjektus toliau ją plėtoti siekiant didinti didelių Europos infrastruktūros projektų finansavimą transporto, energetikos ir informacinių technologijų sektoriuose; ragina valstybes nares plėtoti nacionalines projektų obligacijų iniciatyvas, paremtas garantijų sistemomis; primena, kad valstybės garantijos turėtų būti teikiamos tik laikantis griežtų sąlygų, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą aprūpinimą viešosiomis gėrybėmis; |
| --- | --- |

23.

ragina suinteresuotuosius ES ir EIB projektų obligacijų iniciatyvos subjektus toliau ją plėtoti siekiant didinti didelių Europos infrastruktūros projektų finansavimą transporto, energetikos ir informacinių technologijų sektoriuose; ragina valstybes nares plėtoti nacionalines projektų obligacijų iniciatyvas, paremtas garantijų sistemomis; primena, kad valstybės garantijos turėtų būti teikiamos tik laikantis griežtų sąlygų, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą aprūpinimą viešosiomis gėrybėmis;

| 24. | mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gali būti veiksmingas ir ekonomiškas būdas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui tam tikrų investicijų, ypač investicijų į infrastruktūros projektus, klausimais palengvinti; pažymi, kad tokiems projektams tinkamai atrinkti, įvertinti, parengti, ilgam laikui suplanuoti ir jų finansavimui organizuoti labai reikalingos aukšto lygio žinios; |
| --- | --- |

24.

mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gali būti veiksmingas ir ekonomiškas būdas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui tam tikrų investicijų, ypač investicijų į infrastruktūros projektus, klausimais palengvinti; pažymi, kad tokiems projektams tinkamai atrinkti, įvertinti, parengti, ilgam laikui suplanuoti ir jų finansavimui organizuoti labai reikalingos aukšto lygio žinios;

| 25. | mano, kad ilgalaikiai viešojo sektoriaus investuotojai (nacionaliniai, regioniniai ar daugiašaliai plėtros bankai ir viešosios finansų įstaigos) yra stiprūs veikėjai, galintys skatinti privačias investicijas, kad MVĮ būtų suteiktos galimybės gauti finansavimą ir kad platesnius viešuosius interesus tenkinančios ir strategiškai svarbios įmonės, t. y. tos, kurios būtų naudingos siekiant viešosios politikos tikslų, susijusių su ekonomikos augimu, socialine sanglauda ir aplinkos apsauga, galėtų lengviau gauti ilgalaikį finansavimą; pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti pageidaujamų ilgalaikių investicijų tikslų ir investavimo palengvinimo mechanizmų skaidrumą ir atskaitomybę bei demokratinę atsakomybę už juos; |
| --- | --- |

25.

mano, kad ilgalaikiai viešojo sektoriaus investuotojai (nacionaliniai, regioniniai ar daugiašaliai plėtros bankai ir viešosios finansų įstaigos) yra stiprūs veikėjai, galintys skatinti privačias investicijas, kad MVĮ būtų suteiktos galimybės gauti finansavimą ir kad platesnius viešuosius interesus tenkinančios ir strategiškai svarbios įmonės, t. y. tos, kurios būtų naudingos siekiant viešosios politikos tikslų, susijusių su ekonomikos augimu, socialine sanglauda ir aplinkos apsauga, galėtų lengviau gauti ilgalaikį finansavimą; pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti pageidaujamų ilgalaikių investicijų tikslų ir investavimo palengvinimo mechanizmų skaidrumą ir atskaitomybę bei demokratinę atsakomybę už juos;

| 26. | ragina Komisiją tolesniame dokumente išnagrinėti ir parengti suderintą visuotinės svarbos projektų, ES ir valstybių narių lygmenimis remiamų viešojo sektoriaus lėšomis, ilgalaikės vertės nustatymo metodą; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją tolesniame dokumente išnagrinėti ir parengti suderintą visuotinės svarbos projektų, ES ir valstybių narių lygmenimis remiamų viešojo sektoriaus lėšomis, ilgalaikės vertės nustatymo metodą;

| 27. | ragina valstybes nares plėtoti tinkamus bendradarbiavimo ir keitimosi informacija tinklus ir steigti nacionalinius ar regioninius ilgalaikius viešojo sektoriaus investuotojus, kurie geriausios patirties galėtų mokytis iš jau veikiančių įstaigų; šiuo klausimu pabrėžia, kad tokie nacionaliniai ar regioniniai plėtros bankai, kurių sistema neretai grindžiama bendradarbiavimu, per dabartinę krizę regionų ir vietos ekonomikai ir toliau teikė patikimą finansavimą; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau remti tokios rūšies finansų įstaigas; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares plėtoti tinkamus bendradarbiavimo ir keitimosi informacija tinklus ir steigti nacionalinius ar regioninius ilgalaikius viešojo sektoriaus investuotojus, kurie geriausios patirties galėtų mokytis iš jau veikiančių įstaigų; šiuo klausimu pabrėžia, kad tokie nacionaliniai ar regioniniai plėtros bankai, kurių sistema neretai grindžiama bendradarbiavimu, per dabartinę krizę regionų ir vietos ekonomikai ir toliau teikė patikimą finansavimą; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau remti tokios rūšies finansų įstaigas;

| 28. | ragina Komisiją išnagrinėti būdus, kaip padėti valstybėms narėms, kurioms reikalinga finansinė ir techninė pagalba, steigti ilgalaikius nacionalinius ir regioninius viešojo sektoriaus investuotojus, ir išsiaiškinti galimybę ilgalaikiams nacionaliniams viešojo sektoriaus investuotojams taikyti ES garantijų mechanizmą; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją išnagrinėti būdus, kaip padėti valstybėms narėms, kurioms reikalinga finansinė ir techninė pagalba, steigti ilgalaikius nacionalinius ir regioninius viešojo sektoriaus investuotojus, ir išsiaiškinti galimybę ilgalaikiams nacionaliniams viešojo sektoriaus investuotojams taikyti ES garantijų mechanizmą;

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti sumavimo ir kaupimo metodų teikiamas galimybes sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti mažesnio masto socialinius ir kitus infrastruktūros projektus, kad būtų pritraukiamos būtinos investicijos; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti sumavimo ir kaupimo metodų teikiamas galimybes sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti mažesnio masto socialinius ir kitus infrastruktūros projektus, kad būtų pritraukiamos būtinos investicijos;

| 30. | pažymi, kad kolektyvinio finansavimo mastas sparčiai didėja, ir mano, kad kolektyvinis finansavimas gali suteikti naujų galimybių; vis dėlto pabrėžia, kad privalu ir toliau užtikrinti investuotojų apsaugą ir skaidrumą; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad kolektyvinio finansavimo mastas sparčiai didėja, ir mano, kad kolektyvinis finansavimas gali suteikti naujų galimybių; vis dėlto pabrėžia, kad privalu ir toliau užtikrinti investuotojų apsaugą ir skaidrumą;

| 31. | mano, kad dėl savo verslo modeliams būdingų ilgesnių laikotarpių instituciniai investuotojai, pvz., draudimo bendrovės, pensijų fondai, šeimos verslo įmonės, savitarpio fondai ir labdaros fondai, yra tinkami ir patikimi ilgalaikio finansavimo teikėjai; pabrėžia, kad siekiant skatinti pažangiai, tvariai ir integracinei realiajai ekonomikai naudingas ilgalaikes investicijas reikia patikslinti ir suderinti atitinkamus šiems instituciniams investuotojams taikomus priežiūros ir rizikos ribojimo reikalavimus; |
| --- | --- |

31.

mano, kad dėl savo verslo modeliams būdingų ilgesnių laikotarpių instituciniai investuotojai, pvz., draudimo bendrovės, pensijų fondai, šeimos verslo įmonės, savitarpio fondai ir labdaros fondai, yra tinkami ir patikimi ilgalaikio finansavimo teikėjai; pabrėžia, kad siekiant skatinti pažangiai, tvariai ir integracinei realiajai ekonomikai naudingas ilgalaikes investicijas reikia patikslinti ir suderinti atitinkamus šiems instituciniams investuotojams taikomus priežiūros ir rizikos ribojimo reikalavimus;

| 32. | pabrėžia, kad reikia gerinti galimybes gauti lėšų kapitalo rinkose naudojantis naujais finansavimo šaltiniais, pvz., pradiniu viešu akcijų platinimu, kolektyviniu finansavimu, tarpusavio skolinimusi ir (padengtomis) obligacijomis arba pasitelkiant naujus rinkos segmentus; ragina ES įvertinti sėkmingas nacionalines iniciatyvas ir jomis remtis nustatant ir šalinant pradinio viešo akcijų platinimo kliūtis; pritaria pasiūlymui Finansinių priemonių rinkų direktyvoje nustatyti MVĮ augimo rinkų klasifikaciją; ragina Komisiją remti jų plėtrą persvarstant Prospekto direktyvą; taip pat ragina Komisiją apsvarstyti įvairių direktoratų bendradarbiavimo galimybę siekiant išnagrinėti, kaip būtų galima stiprinti MVĮ viešąsias rinkas ir kaip Finansinių paslaugų veiksmų plano direktyvos galėtų padėti įvairinti investuotojų grupę; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad reikia gerinti galimybes gauti lėšų kapitalo rinkose naudojantis naujais finansavimo šaltiniais, pvz., pradiniu viešu akcijų platinimu, kolektyviniu finansavimu, tarpusavio skolinimusi ir (padengtomis) obligacijomis arba pasitelkiant naujus rinkos segmentus; ragina ES įvertinti sėkmingas nacionalines iniciatyvas ir jomis remtis nustatant ir šalinant pradinio viešo akcijų platinimo kliūtis; pritaria pasiūlymui Finansinių priemonių rinkų direktyvoje nustatyti MVĮ augimo rinkų klasifikaciją; ragina Komisiją remti jų plėtrą persvarstant Prospekto direktyvą; taip pat ragina Komisiją apsvarstyti įvairių direktoratų bendradarbiavimo galimybę siekiant išnagrinėti, kaip būtų galima stiprinti MVĮ viešąsias rinkas ir kaip Finansinių paslaugų veiksmų plano direktyvos galėtų padėti įvairinti investuotojų grupę;

| 33. | ragina imtis veiksmų reguliavimo srityje, kuriais būtų užtikrintas aukštos kokybės turto pakeitimas vertybiniais popieriais, bet būtų išvengta labai sudėtingų struktūrų, perteklinio pakartotinio pakeitimo vertybiniais popieriais ir nebūtų naudojami daugiau nei trys segmentai; pažymi, kad dar yra galimybių siekti geresnio standartizavimo ir didesnio skaidrumo pagrindinės rizikos požiūriu; ragina Komisiją ir Europos Centrinį Banką atidžiai stebėti Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos ir Finansinio stabilumo tarybos pakeitimo vertybiniais popieriais darbo grupės veiklą ir aktyviai joje dalyvauti; pažymi, kad trūksta nuoseklaus požiūrio, ir todėl ragina parengti bendrą reguliavimo sistemą ir apibrėžti „aukštos kokybės pakeitimo vertybiniais popieriais“ sąvoką; mano, kad aukštos kokybės pakeitimas vertybiniais popieriais gali būti naudingas tiek ilgalaikio, tiek trumpalaikio turto finansiniam tarpininkavimui, taip pat mažoms ir vidutinėms įmonėms paskolų gavėjoms; |
| --- | --- |

33.

ragina imtis veiksmų reguliavimo srityje, kuriais būtų užtikrintas aukštos kokybės turto pakeitimas vertybiniais popieriais, bet būtų išvengta labai sudėtingų struktūrų, perteklinio pakartotinio pakeitimo vertybiniais popieriais ir nebūtų naudojami daugiau nei trys segmentai; pažymi, kad dar yra galimybių siekti geresnio standartizavimo ir didesnio skaidrumo pagrindinės rizikos požiūriu; ragina Komisiją ir Europos Centrinį Banką atidžiai stebėti Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos ir Finansinio stabilumo tarybos pakeitimo vertybiniais popieriais darbo grupės veiklą ir aktyviai joje dalyvauti; pažymi, kad trūksta nuoseklaus požiūrio, ir todėl ragina parengti bendrą reguliavimo sistemą ir apibrėžti „aukštos kokybės pakeitimo vertybiniais popieriais“ sąvoką; mano, kad aukštos kokybės pakeitimas vertybiniais popieriais gali būti naudingas tiek ilgalaikio, tiek trumpalaikio turto finansiniam tarpininkavimui, taip pat mažoms ir vidutinėms įmonėms paskolų gavėjoms;

| 34. | pažymi, kad pakeitimas vertybiniais popieriais buvo vienas iš krizę sukėlusių veiksnių, nes pakeitimo vertybiniais popieriais grandinėje buvo išsklaidyta ilgalaikė atsakomybė už riziką; todėl ragina Komisiją toliau stiprinti bankų sistemą, įskaitant kooperatinius ir valstybinius taupomuosius bankus, ir bankų gebėjimą užsitikrinti ilgalaikį refinansavimą savo ilgalaikių investicijų sąnaudoms padengti; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad pakeitimas vertybiniais popieriais buvo vienas iš krizę sukėlusių veiksnių, nes pakeitimo vertybiniais popieriais grandinėje buvo išsklaidyta ilgalaikė atsakomybė už riziką; todėl ragina Komisiją toliau stiprinti bankų sistemą, įskaitant kooperatinius ir valstybinius taupomuosius bankus, ir bankų gebėjimą užsitikrinti ilgalaikį refinansavimą savo ilgalaikių investicijų sąnaudoms padengti;

| 35. | teigiamai vertina Europos investicijų fondo kreditavimo didinimo operacijas bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, kuriomis siekiama sutelkti daugiau finansavimo mažoms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

35.

teigiamai vertina Europos investicijų fondo kreditavimo didinimo operacijas bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, kuriomis siekiama sutelkti daugiau finansavimo mažoms ir vidutinėms įmonėms;

| 36. | ragina Komisiją mažinti nereikalingą administracinę ir reglamentavimo naštą, visų pirma atsižvelgiant į MVĮ ir verslininkų specifiką; palankiai vertina tai, kad priimtas „Smulkiojo verslo aktas Europai“ ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME) bei programa „Horizontas 2020“; pažymi, kad dėl susiskaidžiusių finansų rinkų MVĮ sektoriaus finansavimas tapo sudėtingesnis ir labiau apsunkinantis; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją mažinti nereikalingą administracinę ir reglamentavimo naštą, visų pirma atsižvelgiant į MVĮ ir verslininkų specifiką; palankiai vertina tai, kad priimtas „Smulkiojo verslo aktas Europai“ ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa (COSME) bei programa „Horizontas 2020“; pažymi, kad dėl susiskaidžiusių finansų rinkų MVĮ sektoriaus finansavimas tapo sudėtingesnis ir labiau apsunkinantis;

| 37. | rekomenduoja EIB įsteigti specialų MVĮ finansavimo padalinį taikant joms pritaikytas paskolų teikimo sąlygas; |
| --- | --- |

37.

rekomenduoja EIB įsteigti specialų MVĮ finansavimo padalinį taikant joms pritaikytas paskolų teikimo sąlygas;

| 38. | atkreipia dėmesį į Komisijos raginimą naudotis privačiu ar rizikos kapitalu, kaip reglamentuoja Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (AIFV) direktyva ir reglamentas dėl Europos rizikos kapitalo fondų, kaip alternatyviu finansavimo šaltiniu, ypač naujai kuriamoms ir augančioms įmonėms; atkreipia dėmesį, kad šiuo metu mokestinė aplinka daug palankesnė finansavimui skolos priemonėmis; mano, kad rizikos kapitalo ir privataus kapitalo įmonės gali suteikti vertingą nefinansinę paramą, įskaitant konsultavimo paslaugas, finansinius patarimus, patarimus dėl rinkodaros strategijos ir mokymus; ragina Komisiją toliau vertinti tokių įmonių svarbą finansuojant ES ekonomiką; ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant panaikinti bet kokį priešiškumą nuosavo kapitalo atžvilgiu įvairių valstybių nacionalinėse ekonomikose, Europos ekonomikoje ir pasaulio ekonomikoje; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į Komisijos raginimą naudotis privačiu ar rizikos kapitalu, kaip reglamentuoja Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (AIFV) direktyva ir reglamentas dėl Europos rizikos kapitalo fondų, kaip alternatyviu finansavimo šaltiniu, ypač naujai kuriamoms ir augančioms įmonėms; atkreipia dėmesį, kad šiuo metu mokestinė aplinka daug palankesnė finansavimui skolos priemonėmis; mano, kad rizikos kapitalo ir privataus kapitalo įmonės gali suteikti vertingą nefinansinę paramą, įskaitant konsultavimo paslaugas, finansinius patarimus, patarimus dėl rinkodaros strategijos ir mokymus; ragina Komisiją toliau vertinti tokių įmonių svarbą finansuojant ES ekonomiką; ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant panaikinti bet kokį priešiškumą nuosavo kapitalo atžvilgiu įvairių valstybių nacionalinėse ekonomikose, Europos ekonomikoje ir pasaulio ekonomikoje;

Reguliavimo aplinka

| 39. | pabrėžia, kad investuotojams palanki verslo aplinka, kaip stipri technologinės pažangos varomoji jėga – būtina sąlyga, kad ES taptų patrauklia vieta tiesioginėms užsienio investicijoms; pabrėžia būtinybę skatinti laisvą kapitalo judėjimą tiek Europos Sąjungoje, tiek tarp ES ir trečiųjų šalių, kad ES galėtų naudotis pasauliniais kapitalo ištekliais; šiuo klausimu pažymi, kad itin svarbu užtikrinti, jog Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų direktyva būtų įgyvendinama taip, kad būtų skatinamos užsienio investicijos ES; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad investuotojams palanki verslo aplinka, kaip stipri technologinės pažangos varomoji jėga – būtina sąlyga, kad ES taptų patrauklia vieta tiesioginėms užsienio investicijoms; pabrėžia būtinybę skatinti laisvą kapitalo judėjimą tiek Europos Sąjungoje, tiek tarp ES ir trečiųjų šalių, kad ES galėtų naudotis pasauliniais kapitalo ištekliais; šiuo klausimu pažymi, kad itin svarbu užtikrinti, jog Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų direktyva būtų įgyvendinama taip, kad būtų skatinamos užsienio investicijos ES;

| 40. | mano, kad investuotojams svarbu turėti galimybę rinktis iš daug patrauklių investicinių produktų, kad jie galėtų įvairinti savo investicijas; |
| --- | --- |

40.

mano, kad investuotojams svarbu turėti galimybę rinktis iš daug patrauklių investicinių produktų, kad jie galėtų įvairinti savo investicijas;

| 41. | pabrėžia, kad reikia panaikinti pernelyg trumparegiškas investuotojų elgesio tendencijas ir pereiti prie ilgalaikėms investicijoms ES palankios atsakingo investavimo kultūros; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikia panaikinti pernelyg trumparegiškas investuotojų elgesio tendencijas ir pereiti prie ilgalaikėms investicijoms ES palankios atsakingo investavimo kultūros;

| 42. | pabrėžia būtinybę skatinti bendrą supratimą, kad finansinis stabilumas ir augimas yra ne tarpusavyje nesuderinami, o greičiau tarpusavyje susiję dalykai, ir kad jie sudaro svarbų ilgalaikio investuotojų pasitikėjimo užtikrinimo ir stiprinimo pagrindą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia būtinybę skatinti bendrą supratimą, kad finansinis stabilumas ir augimas yra ne tarpusavyje nesuderinami, o greičiau tarpusavyje susiję dalykai, ir kad jie sudaro svarbų ilgalaikio investuotojų pasitikėjimo užtikrinimo ir stiprinimo pagrindą;

| 43. | pabrėžia finansinio švietimo ir investuotojų supratimo svarbą ugdant ES ilgalaikio investavimo kultūrą ir pažymi, kad šiuo požiūriu ES reguliavimas gali atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia finansinio švietimo ir investuotojų supratimo svarbą ugdant ES ilgalaikio investavimo kultūrą ir pažymi, kad šiuo požiūriu ES reguliavimas gali atlikti svarbų vaidmenį;

| 44. | pabrėžia nuoseklios reguliavimo sistemos ir teisinio tikrumo būtinumą siekiant, kad veiktų finansinių paslaugų bendroji rinka; mano, kad reikėtų nuodugniai įvertinti dabartinę ir būsimą reguliavimo sistemos reformas ir atidžiai stebėti jų padarinius; ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti bankų sąjungos kūrimą, siekiant mažinti finansų rinkų susiskaidymą; ragina Komisiją baigti kurti bendrąją paslaugų rinką, kad būtų galima pasinaudoti visomis jos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia nuoseklios reguliavimo sistemos ir teisinio tikrumo būtinumą siekiant, kad veiktų finansinių paslaugų bendroji rinka; mano, kad reikėtų nuodugniai įvertinti dabartinę ir būsimą reguliavimo sistemos reformas ir atidžiai stebėti jų padarinius; ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti bankų sąjungos kūrimą, siekiant mažinti finansų rinkų susiskaidymą; ragina Komisiją baigti kurti bendrąją paslaugų rinką, kad būtų galima pasinaudoti visomis jos teikiamomis galimybėmis;

| 45. | ragina įgyvendinti paskatas, kad būtų skatinamas ilgalaikis akcijų valdymas, pvz., būtų suteikiama papildomų balsavimo teisių valdyboje, skiriama papildomų akcijų ar mokami didesnis dividendai; |
| --- | --- |

45.

ragina įgyvendinti paskatas, kad būtų skatinamas ilgalaikis akcijų valdymas, pvz., būtų suteikiama papildomų balsavimo teisių valdyboje, skiriama papildomų akcijų ar mokami didesnis dividendai;

| 46. | ragina Komisiją nuodugniai įvertinti jau atliktų ir atliekamų ilgalaikių investicijų reglamentavimo veiksmų bendrą poveikį; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją nuodugniai įvertinti jau atliktų ir atliekamų ilgalaikių investicijų reglamentavimo veiksmų bendrą poveikį;

| 47. | palankiai vertina vykstančių derybų dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės eigą; atkreipia dėmesį į šių derybų svarbą stiprinant politikos kryptis ir priemones, kuriomis siekiama didinti JAV ir ES investicijas į darbo vietų kūrimą, tvarų ekonomikos augimą ir tarptautinį konkurencingumą; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina vykstančių derybų dėl transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės eigą; atkreipia dėmesį į šių derybų svarbą stiprinant politikos kryptis ir priemones, kuriomis siekiama didinti JAV ir ES investicijas į darbo vietų kūrimą, tvarų ekonomikos augimą ir tarptautinį konkurencingumą;

| 48. | mano, kad į visus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų atitinkamų finansinių paslaugų reguliavimo aktų turi būti įtrauktas specialus poveikio ilgalaikiam finansavimui vertinimas; |
| --- | --- |

48.

mano, kad į visus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų atitinkamų finansinių paslaugų reguliavimo aktų turi būti įtrauktas specialus poveikio ilgalaikiam finansavimui vertinimas;

| 49. | palaiko Komisijos raginimą Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai išnagrinėti galimybes pakoreguoti tam tikras kapitalo reikalavimų nuostatas pagal sistemą „Mokumas II“, kad būtų išvengta galimų ilgalaikio finansavimo kliūčių; ragina Komisiją visapusiškai konsultuotis dėl siūlomų korekcijų ir iš dalies pakeisti dabartinius teisės aktus; |
| --- | --- |

49.

palaiko Komisijos raginimą Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai išnagrinėti galimybes pakoreguoti tam tikras kapitalo reikalavimų nuostatas pagal sistemą „Mokumas II“, kad būtų išvengta galimų ilgalaikio finansavimo kliūčių; ragina Komisiją visapusiškai konsultuotis dėl siūlomų korekcijų ir iš dalies pakeisti dabartinius teisės aktus;

| 50. | primena savo raginimą pasiūlyme dėl reglamento dėl rizikos ribojimo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms visiškai hipoteka užtikrintoms ypatingos svarbos transporto, energetikos ir ryšių infrastruktūros projektų pozicijoms priskirti tinkamą rizikos koeficientą; mano, kad tolesniuose teisės aktuose reikėtų atsižvelgti į ilgalaikių investuotojų reikalavimus, finansinio turto riziką vertinti atsižvelgiant į įsipareigojimų pobūdį ir trukmę ir pripažinti teigiamą stabilių įsipareigojimų poveikį; |
| --- | --- |

50.

primena savo raginimą pasiūlyme dėl reglamento dėl rizikos ribojimo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms visiškai hipoteka užtikrintoms ypatingos svarbos transporto, energetikos ir ryšių infrastruktūros projektų pozicijoms priskirti tinkamą rizikos koeficientą; mano, kad tolesniuose teisės aktuose reikėtų atsižvelgti į ilgalaikių investuotojų reikalavimus, finansinio turto riziką vertinti atsižvelgiant į įsipareigojimų pobūdį ir trukmę ir pripažinti teigiamą stabilių įsipareigojimų poveikį;

| 51. | ragina Komisiją siekti aktyvesnio tarptautinio bendradarbiavimo ir konvergencijos ilgalaikio finansavimo srityje vedant pasaulinį dialogą tiek G20, tiek FST lygmenimis; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją siekti aktyvesnio tarptautinio bendradarbiavimo ir konvergencijos ilgalaikio finansavimo srityje vedant pasaulinį dialogą tiek G20, tiek FST lygmenimis;

| 52. | mano, kad norint investuoti į ilgalaikį turtą reikia turėti išsamių žinių ir įvertinti su tokiomis investicijomis susijusią ilgalaikę riziką; todėl pabrėžia, kad investuotojai, norėdami apsaugoti ilgalaikius įsipareigojimus, turi sukaupti didelę patirtį ir tinkamai valdyti riziką; |
| --- | --- |

52.

mano, kad norint investuoti į ilgalaikį turtą reikia turėti išsamių žinių ir įvertinti su tokiomis investicijomis susijusią ilgalaikę riziką; todėl pabrėžia, kad investuotojai, norėdami apsaugoti ilgalaikius įsipareigojimus, turi sukaupti didelę patirtį ir tinkamai valdyti riziką;

| 53. | mano, kad patikimi apskaitos principai, atitinkantys instituciniams investuotojams taikomus ilgalaikius tikslus, pavyzdžiui, perėjimą prie klimatui nekenksmingos ekonomikos, gali padidinti finansinės informacijos skaidrumą ir nuoseklumą ir turėtų sistemiškai atspindėti ilgalaikių investuotojų ekonominį požiūrį; tačiau pabrėžia, kad taikant šiuos apskaitos principus neturi atsirasti paskatų taikyti procikliškas strategijas; primygtinai ragina Tarptautinių apskaitos standartų valdybą atsižvelgti į procikliškumo riziką, kai bus persvarstoma vertinimo rinkos verte ir vertinimo pagal modelį praktika, ir pripažinti ypatingą rizikos ribojimo svarbą persvarstant apskaitos standartų rengimo principų sistemą; mano, kad aiškios, standartizuotos stambių bendrovių nefinansinės informacijos atskleidimas gali padėti didinti skaidrumą ir skatinti sudaryti investuotojams palankesnes sąlygas; |
| --- | --- |

53.

mano, kad patikimi apskaitos principai, atitinkantys instituciniams investuotojams taikomus ilgalaikius tikslus, pavyzdžiui, perėjimą prie klimatui nekenksmingos ekonomikos, gali padidinti finansinės informacijos skaidrumą ir nuoseklumą ir turėtų sistemiškai atspindėti ilgalaikių investuotojų ekonominį požiūrį; tačiau pabrėžia, kad taikant šiuos apskaitos principus neturi atsirasti paskatų taikyti procikliškas strategijas; primygtinai ragina Tarptautinių apskaitos standartų valdybą atsižvelgti į procikliškumo riziką, kai bus persvarstoma vertinimo rinkos verte ir vertinimo pagal modelį praktika, ir pripažinti ypatingą rizikos ribojimo svarbą persvarstant apskaitos standartų rengimo principų sistemą; mano, kad aiškios, standartizuotos stambių bendrovių nefinansinės informacijos atskleidimas gali padėti didinti skaidrumą ir skatinti sudaryti investuotojams palankesnes sąlygas;

| 54. | ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip G20 rengia pasiūlymus sukurti daugiašalę investicijų sistemą, kuria būtų nustatyti būtiniausi standartai ir iš dalies keičiami tam tikri ilgalaikių investicijų reglamentai bei apskaitos pagal tikrąją vertę principo taisyklės, siekiant panaikinti trumpalaikius svyravimus ir nepastovumą ir taip skatinti tarpvalstybines investicijas; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip G20 rengia pasiūlymus sukurti daugiašalę investicijų sistemą, kuria būtų nustatyti būtiniausi standartai ir iš dalies keičiami tam tikri ilgalaikių investicijų reglamentai bei apskaitos pagal tikrąją vertę principo taisyklės, siekiant panaikinti trumpalaikius svyravimus ir nepastovumą ir taip skatinti tarpvalstybines investicijas;

| 55. | mano, kad būtina patikima mokestinė aplinka, kuri neleistų atsirasti ilgalaikių investicijų kliūtims; atkreipia dėmesį, kad tam tikros mokestinės paskatos ir nuolaidos gali būti labai svarbios skatinant investicijas; skatina keistis geriausia praktika ir pabrėžia, kad vidaus rinkai reikalingas skaidrumas ir geresnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos tarpvalstybinėms investicijoms ir būtų išvengta dvigubo apmokestinimo ir visiško neapmokestinimo; ragina valstybes nares ir Komisiją įvertinti galimybę suteikti su tvariais infrastruktūros projektais susietų pelningų mokestinių nuolaidų ar kitų mokestinių paskatų ir nuolaidų ilgalaikėms investicijoms skatinti; |
| --- | --- |

55.

mano, kad būtina patikima mokestinė aplinka, kuri neleistų atsirasti ilgalaikių investicijų kliūtims; atkreipia dėmesį, kad tam tikros mokestinės paskatos ir nuolaidos gali būti labai svarbios skatinant investicijas; skatina keistis geriausia praktika ir pabrėžia, kad vidaus rinkai reikalingas skaidrumas ir geresnis nacionalinės mokesčių politikos koordinavimas, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos tarpvalstybinėms investicijoms ir būtų išvengta dvigubo apmokestinimo ir visiško neapmokestinimo; ragina valstybes nares ir Komisiją įvertinti galimybę suteikti su tvariais infrastruktūros projektais susietų pelningų mokestinių nuolaidų ar kitų mokestinių paskatų ir nuolaidų ilgalaikėms investicijoms skatinti;

| 56. | ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, persvarstyti savo biudžeto planavimo priemones ir rengti bei skelbti savo nacionalinius infrastruktūros planus, siekiant suteikti investuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams išsamios informacijos ir daugiau tikrumo dėl ateities projektų; ragina Komisiją suteikti valstybėms narėms galimybę sukurti priemonę infrastruktūros projektų duomenims standartizuoti ir juos gauti iš centrinės duomenų saugyklos; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, persvarstyti savo biudžeto planavimo priemones ir rengti bei skelbti savo nacionalinius infrastruktūros planus, siekiant suteikti investuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams išsamios informacijos ir daugiau tikrumo dėl ateities projektų; ragina Komisiją suteikti valstybėms narėms galimybę sukurti priemonę infrastruktūros projektų duomenims standartizuoti ir juos gauti iš centrinės duomenų saugyklos;

| 57. | mano, kad stabili, sektoriui pritaikyta reguliavimo sistema yra būtina didelių transporto infrastruktūros objektų koncesininkams, finansuojamiems ne iš valstybės išteklių, kad jie galėtų naudodamiesi tinkamomis tarifų nustatymo taisyklėmis gauti reikalingą finansavimą, ilguoju laikotarpiu padengti sąnaudas ir užsitikrinti pakankamą savo investicijų grąžą; |
| --- | --- |

57.

mano, kad stabili, sektoriui pritaikyta reguliavimo sistema yra būtina didelių transporto infrastruktūros objektų koncesininkams, finansuojamiems ne iš valstybės išteklių, kad jie galėtų naudodamiesi tinkamomis tarifų nustatymo taisyklėmis gauti reikalingą finansavimą, ilguoju laikotarpiu padengti sąnaudas ir užsitikrinti pakankamą savo investicijų grąžą;

| 58. | ragina Komisiją įvertinti valstybių narių taikomų mokestinių paskatų poveikį ilgalaikiam finansavimui ir perėjimui prie kitokios energijos vartojimo ir nustatyti gerosios patirties pavyzdžius, kai atskiriamos mažesnės kapitalo sąnaudos ekologinėms investicijoms ir didesnės kapitalo sąnaudos investicijoms į projektus, nesuderinamus su perėjimu prie tvaraus energijos tiekimo; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją įvertinti valstybių narių taikomų mokestinių paskatų poveikį ilgalaikiam finansavimui ir perėjimui prie kitokios energijos vartojimo ir nustatyti gerosios patirties pavyzdžius, kai atskiriamos mažesnės kapitalo sąnaudos ekologinėms investicijoms ir didesnės kapitalo sąnaudos investicijoms į projektus, nesuderinamus su perėjimu prie tvaraus energijos tiekimo;

| 59. | prašo suteikti MVĮ pirmenybės teisę naudotis Europos ilgalaikių investicijų fondų (EIIF) lėšomis, nes šios įmonės sudaro ES ekonomikos augimo skatinimo ir darbo vietų kūrimo pagrindą; mano, kad pasinaudoti šia teise joms turėtų būti leidžiama taikant supaprastintas paraiškų procedūras; pabrėžia, kaip svarbu per visą įmonės gyvavimo ciklą užtikrinti galimybę lengviau gauti finansavimą, siekiant kurti ir išlaikyti tvarias ir kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

59.

prašo suteikti MVĮ pirmenybės teisę naudotis Europos ilgalaikių investicijų fondų (EIIF) lėšomis, nes šios įmonės sudaro ES ekonomikos augimo skatinimo ir darbo vietų kūrimo pagrindą; mano, kad pasinaudoti šia teise joms turėtų būti leidžiama taikant supaprastintas paraiškų procedūras; pabrėžia, kaip svarbu per visą įmonės gyvavimo ciklą užtikrinti galimybę lengviau gauti finansavimą, siekiant kurti ir išlaikyti tvarias ir kokybiškas darbo vietas;

| 60. | prašo Komisijos ir valstybių narių skatinti pensijų fondus priimti socialiai atsakingus investavimo sprendimus, atitinkančius ES ir tarptautines žmogaus teises, socialines ir aplinkos normas, įskaitant atitinkamas EBPO ir JT gaires ir principus; primena, kad Komisijos planai persvarstyti direktyvą dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (ĮPPS direktyvą) neturi trukdyti teikti tvaraus ilgalaikio finansavimo; |
| --- | --- |

60.

prašo Komisijos ir valstybių narių skatinti pensijų fondus priimti socialiai atsakingus investavimo sprendimus, atitinkančius ES ir tarptautines žmogaus teises, socialines ir aplinkos normas, įskaitant atitinkamas EBPO ir JT gaires ir principus; primena, kad Komisijos planai persvarstyti direktyvą dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (ĮPPS direktyvą) neturi trukdyti teikti tvaraus ilgalaikio finansavimo;

| 61. | pabrėžia, kad reikia geresnio finansų reguliavimo ir priežiūros, kad darbuotojai, mokesčių mokėtojai ir realioji ekonomika būtų apsaugoti nuo rinkos nepakankamumo ateityje; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad reikia geresnio finansų reguliavimo ir priežiūros, kad darbuotojai, mokesčių mokėtojai ir realioji ekonomika būtų apsaugoti nuo rinkos nepakankamumo ateityje;

| 62. | ragina Komisiją stiprinti savo bendravimą ir ryšius su EIB kuriant pritaikytų paskolų ir garantijų sistemas; skatina EIB glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir regionais, kai jie įgyvendina naujas novatoriškas finansines priemones naudodamiesi Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšomis, ir toliau remti jų investavimo strategijas, skirtas socialinės ekonomikos sektoriui; be to, ragina EIB taip pat apsvarstyti didesnio lankstumo galimybę, kai nustatomos tokių pritaikytų paskolų ir kitų susijusių priemonių taisyklės ir apimtis, kad jos kuo labiau atitiktų finansines priemones, siūlomas per Europos struktūrinius ir investicinius fondus, ypač kalbant apie tinkamą jaunų verslininkų ir socialinių įmonių finansavimą; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją stiprinti savo bendravimą ir ryšius su EIB kuriant pritaikytų paskolų ir garantijų sistemas; skatina EIB glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir regionais, kai jie įgyvendina naujas novatoriškas finansines priemones naudodamiesi Europos struktūrinių ir investicinių fondų lėšomis, ir toliau remti jų investavimo strategijas, skirtas socialinės ekonomikos sektoriui; be to, ragina EIB taip pat apsvarstyti didesnio lankstumo galimybę, kai nustatomos tokių pritaikytų paskolų ir kitų susijusių priemonių taisyklės ir apimtis, kad jos kuo labiau atitiktų finansines priemones, siūlomas per Europos struktūrinius ir investicinius fondus, ypač kalbant apie tinkamą jaunų verslininkų ir socialinių įmonių finansavimą;

o

o o

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

63.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 102.

(2)  OL L 115, 2013 4 25, p. 1.

(3)  OL L 174, 2011 7 1, p. 1.

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2013/pdf/ecp506_lt.pdf

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/78

---

P7_TA(2014)0162

Seksualinis išnaudojimas ir prostitucija ir jų poveikis lyčių lygybei

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl seksualinio išnaudojimo ir prostitucijos ir jų poveikio lyčių lygybei (2013/2103(INI))

(2017/C 285/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 4 ir 5 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 4 ir 5 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1949 m. Jungtinių Tautų Konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1949 m. Jungtinių Tautų Konvenciją dėl kovos su žmonių prekyba ir trečiųjų asmenų išnaudojimu prostitucijos tikslams,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, kuria siekiama kovoti su visų formų prekyba moterimis ir moterų išnaudojimu prostitucijos tikslais, 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, kuria siekiama kovoti su visų formų prekyba moterimis ir moterų išnaudojimu prostitucijos tikslais, 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo, kurios 2 straipsnyje nurodoma, kad smurtas prieš moteris apima: „fizinį, seksualinį ir psichologinį smurtą, patiriamą visoje bendruomenėje, įskaitant žaginimą, seksualinį išnaudojimą, seksualinį priekabiavimą ir bauginimą darbe, švietimo įstaigose ir kitur, prekybą moterimis ir priverstinę prostituciją“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo, kurios 2 straipsnyje nurodoma, kad smurtas prieš moteris apima: „fizinį, seksualinį ir psichologinį smurtą, patiriamą visoje bendruomenėje, įskaitant žaginimą, seksualinį išnaudojimą, seksualinį priekabiavimą ir bauginimą darbe, švietimo įstaigose ir kitur, prekybą moterimis ir priverstinę prostituciją“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Palermo protokolą dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja, papildantį Jungtinių Tautų Organizacijos konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, kuris pridedamas prie JTO konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Palermo protokolą dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja, papildantį Jungtinių Tautų Organizacijos konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, kuris pridedamas prie JTO konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Veiksmų platformos ir Pekino deklaracijos strateginį tikslą Nr. D.3, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Veiksmų platformos ir Pekino deklaracijos strateginį tikslą Nr. D.3,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 29 dėl priverstinio ar privalomojo darbo, kurios 2 straipsnyje pateikiama priverstinio darbo apibrėžtis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 29 dėl priverstinio ar privalomojo darbo, kurios 2 straipsnyje pateikiama priverstinio darbo apibrėžtis,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės migracijos organizacijos (TMO) Briuselio deklaraciją (Nr. 11) dėl prekybos žmonėmis prevencijos ir kovos su ja, kurioje raginama nustatyti išsamią, kompleksinę ir veiksmingai koordinuojamą politiką, kurioje dalyvautų visų susijusių sričių veikėjai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės migracijos organizacijos (TMO) Briuselio deklaraciją (Nr. 11) dėl prekybos žmonėmis prevencijos ir kovos su ja, kurioje raginama nustatyti išsamią, kompleksinę ir veiksmingai koordinuojamą politiką, kurioje dalyvautų visų susijusių sričių veikėjai,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendacijas šioje srityje, pvz., 2000 m. Rekomendaciją Nr. R 11 dėl prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, 2002 m. Rekomendaciją Nr. R 5 dėl moterų apsaugos nuo smurto ir 2002 m. Rekomendaciją Nr. 1545 dėl kampanijos prieš prekybą moterimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendacijas šioje srityje, pvz., 2000 m. Rekomendaciją Nr. R 11 dėl prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, 2002 m. Rekomendaciją Nr. R 5 dėl moterų apsaugos nuo smurto ir 2002 m. Rekomendaciją Nr. 1545 dėl kampanijos prieš prekybą moterimis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis,

| — | atsižvelgdamas Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos pasiūlymo dėl rekomendacijos „Baudžiamosios atsakomybės už seksualinių paslaugų pirkimą numatymas siekiant kovoti su prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais“, 2012 m. balandžio 26 d. Dok. Nr. 12920, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos pasiūlymo dėl rekomendacijos „Baudžiamosios atsakomybės už seksualinių paslaugų pirkimą numatymas siekiant kovoti su prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais“, 2012 m. balandžio 26 d. Dok. Nr. 12920,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Vienos ministrų tarybos sprendimą Nr. 1 (12), kuriuo remiamos ESBO priemonės, ir į ESBO kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planą (2003 m. priimtas sprendimas Nr. 557), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Vienos ministrų tarybos sprendimą Nr. 1 (12), kuriuo remiamos ESBO priemonės, ir į ESBO kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planą (2003 m. priimtas sprendimas Nr. 557),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 19 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR dėl kovos su prekyba žmonėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 19 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR dėl kovos su prekyba žmonėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeitusį 2002 m. liepos 19 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeitusį 2002 m. liepos 19 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rezoliuciją dėl kovos su prekyba žmonėmis, ypač moterimis, iniciatyvų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rezoliuciją dėl kovos su prekyba žmonėmis, ypač moterimis, iniciatyvų (1),

| — | atsižvelgdamas į Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Pekine įvykusios Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos „Kova už lygybę, vystymąsi ir taiką“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Pekine įvykusios Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos „Kova už lygybę, vystymąsi ir taiką“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 1997 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl neteisėto ir žalingo turinio internete (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1997 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl neteisėto ir žalingo turinio internete (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 1997 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl poreikio Europos Sąjungos mastu pradėti kampaniją dėl smurto prieš moteris visiško netoleravimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1997 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją dėl poreikio Europos Sąjungos mastu pradėti kampaniją dėl smurto prieš moteris visiško netoleravimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 1997 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos dėl nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo audiovizualinių ir informacijos paslaugų srityje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1997 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos dėl nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo audiovizualinių ir informacijos paslaugų srityje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 1997 m. lapkričio 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl vaikų sekso turizmo pažabojimo ir neoficialų dokumentą dėl Europos Sąjungos indėlio stiprinant tvirkinamųjų veiksmų prieš vaikus ir jų seksualinio išnaudojimo prevenciją (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1997 m. lapkričio 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl vaikų sekso turizmo pažabojimo ir neoficialų dokumentą dėl Europos Sąjungos indėlio stiprinant tvirkinamųjų veiksmų prieš vaikus ir jų seksualinio išnaudojimo prevenciją (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 1997 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl prekybos moterimis seksualinio išnaudojimo tikslu (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1997 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl prekybos moterimis seksualinio išnaudojimo tikslu (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 1998 m. gegužės 13 d. rezoliuciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo audiovizualinių ir informacijos paslaugų srityje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1998 m. gegužės 13 d. rezoliuciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl nepilnamečių apsaugos ir žmogaus orumo audiovizualinių ir informacijos paslaugų srityje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 1998 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl pagarbos žmogaus teisėms Europos Sąjungoje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1998 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl pagarbos žmogaus teisėms Europos Sąjungoje (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 1999 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl apsaugos, papildančios pabėgėlių statusą Europos Sąjungoje, formų suderinimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1999 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl apsaugos, papildančios pabėgėlių statusą Europos Sąjungoje, formų suderinimo (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2000 m. kovo 30 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl priemonių kovai prieš vaikų seksualinį turizmą nustatymo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2000 m. kovo 30 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl priemonių kovai prieš vaikų seksualinį turizmą nustatymo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2000 m. balandžio 11 d. rezoliuciją dėl Austrijos Respublikos iniciatyvos siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl kovos su vaikų pornografija internete (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2000 m. balandžio 11 d. rezoliuciją dėl Austrijos Respublikos iniciatyvos siekiant priimti Tarybos sprendimą dėl kovos su vaikų pornografija internete (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2000 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl tolesnės veiklos, susijusios su Pekino veiksmų programa (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2000 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl tolesnės veiklos, susijusios su Pekino veiksmų programa (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2000 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tolesnių priemonių kovojant su prekyba moterimis (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2000 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tolesnių priemonių kovojant su prekyba moterimis (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2000 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Nukentėjusieji nuo nusikaltimų Europos Sąjungoje: pamąstymai dėl normų ir veiksmų“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2000 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Nukentėjusieji nuo nusikaltimų Europos Sąjungoje: pamąstymai dėl normų ir veiksmų“ (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl kovos su prekyba žmonėmis (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl kovos su prekyba žmonėmis (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl strategijų, siekiančių užkirsti kelią prekybai vaikais ir moterimis, kuriems kyla seksualinio išnaudojimo pavojus (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl strategijų, siekiančių užkirsti kelią prekybai vaikais ir moterimis, kuriems kyla seksualinio išnaudojimo pavojus (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl esamos kovos su smurtu prieš moteris padėties ir ateities veiksmų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl esamos kovos su smurtu prieš moteris padėties ir ateities veiksmų (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl prievartinės prostitucijos tarptautinių sporto renginių metu (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl prievartinės prostitucijos tarptautinių sporto renginių metu (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „JT Moterų padėties komisijos 57-oji sesija. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją „JT Moterų padėties komisijos 57-oji sesija. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas“ (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (23),

| — | atsižvelgdamas į Europos moterų lobistinės organizacijos informuotumo didinimo kampaniją „Neparduodama“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos moterų lobistinės organizacijos informuotumo didinimo kampaniją „Neparduodama“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0071/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0071/2014),

| A. | kadangi prostitucija ir prievartinė prostitucija yra abiem lytims būdingi reiškiniai, kurie yra pasaulinio masto, nes prostitucija užsiima 40–42 mln. žmonių visame pasaulyje, tačiau dažniausiai į prostituciją įtraukiamos moterys ir nepilnametės merginos, o prostitučių paslaugomis beveik visada naudojasi vyrai, ir kadangi tai yra ir lyčių nelygybės priežastis, ir padarinys, ir tai dar labiau apsunkina šį reiškinį; |
| --- | --- |

A.

kadangi prostitucija ir prievartinė prostitucija yra abiem lytims būdingi reiškiniai, kurie yra pasaulinio masto, nes prostitucija užsiima 40–42 mln. žmonių visame pasaulyje, tačiau dažniausiai į prostituciją įtraukiamos moterys ir nepilnametės merginos, o prostitučių paslaugomis beveik visada naudojasi vyrai, ir kadangi tai yra ir lyčių nelygybės priežastis, ir padarinys, ir tai dar labiau apsunkina šį reiškinį;

| B. | kadangi prostitucija ir prievartinė prostitucija yra su žmogaus orumu ir pagrindinėmis žmogaus teisėmis nesuderinamos vergovės formos; |
| --- | --- |

B.

kadangi prostitucija ir prievartinė prostitucija yra su žmogaus orumu ir pagrindinėmis žmogaus teisėmis nesuderinamos vergovės formos;

| C. | kadangi prekyba žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, seksualinio ir kitokių formų išnaudojimo tikslais yra vienas iš šiurkščiausių žmogaus teisių pažeidimų ir kadangi dėl padidėjusio organizuoto nusikalstamumo ir jo pelningumo prekyba žmonėmis pasaulio mastu didėja; |
| --- | --- |

C.

kadangi prekyba žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, seksualinio ir kitokių formų išnaudojimo tikslais yra vienas iš šiurkščiausių žmogaus teisių pažeidimų ir kadangi dėl padidėjusio organizuoto nusikalstamumo ir jo pelningumo prekyba žmonėmis pasaulio mastu didėja;

| D. | kadangi darbas yra vienas iš pagrindinių žmogaus savirealizacijos šaltinių, kuriuo individai svariai prisideda prie kolektyvinės gerovės; |
| --- | --- |

D.

kadangi darbas yra vienas iš pagrindinių žmogaus savirealizacijos šaltinių, kuriuo individai svariai prisideda prie kolektyvinės gerovės;

| E. | kadangi prostitucija ir prievartinė prostitucija yra glaudžiai susijusios su lyčių nelygybe visuomenėje ir daro poveikį vyrų ir moterų padėčiai visuomenėje ir supratimui apie jų tarpusavio santykius ir seksualumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi prostitucija ir prievartinė prostitucija yra glaudžiai susijusios su lyčių nelygybe visuomenėje ir daro poveikį vyrų ir moterų padėčiai visuomenėje ir supratimui apie jų tarpusavio santykius ir seksualumą;

| F. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata skatinama laikantis sveiko požiūrio į gerbiant vienas kitą gyvenamą seksualinį gyvenimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata skatinama laikantis sveiko požiūrio į gerbiant vienas kitą gyvenamą seksualinį gyvenimą;

| G. | kadangi 2011 m. balandžio 5 d. Direktyvoje 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos įtvirtintos griežtos nuostatos dėl aukų; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2011 m. balandžio 5 d. Direktyvoje 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos įtvirtintos griežtos nuostatos dėl aukų;

| H. | kadangi prostitucijos politika daromas poveikis lyčių lygybės įgyvendinimui, turi įtakos supratimui apie lyčių klausimus ir pateikiamos žinios ir normos visuomenei, įskaitant jos jaunimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi prostitucijos politika daromas poveikis lyčių lygybės įgyvendinimui, turi įtakos supratimui apie lyčių klausimus ir pateikiamos žinios ir normos visuomenei, įskaitant jos jaunimą;

| I. | kadangi prostitucija veikia kaip verslas ir sukuria rinką, kurioje įvairūs subjektai yra susiję tarpusavyje ir sąvadautojai ir teikėjai skaičiuoja ir veikia siekdami apsaugoti arba padidinti savo rinką bei siekia gauti maksimalų pelną, ir kadangi sekso paslaugų pirkėjai atlieka svarbų vaidmenį, nes dėl jų išlieka paklausa šioje rinkoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi prostitucija veikia kaip verslas ir sukuria rinką, kurioje įvairūs subjektai yra susiję tarpusavyje ir sąvadautojai ir teikėjai skaičiuoja ir veikia siekdami apsaugoti arba padidinti savo rinką bei siekia gauti maksimalų pelną, ir kadangi sekso paslaugų pirkėjai atlieka svarbų vaidmenį, nes dėl jų išlieka paklausa šioje rinkoje;

| J. | kadangi, remiantis PSO duomenimis, lytinei sveikatai užtikrinti „reikalingas teigiamas ir pagarbus požiūris į seksualumą ir lytinius santykius bei maloni ir saugi lytinė patirtis be prievartos, diskriminacijos ir smurto“; |
| --- | --- |

J.

kadangi, remiantis PSO duomenimis, lytinei sveikatai užtikrinti „reikalingas teigiamas ir pagarbus požiūris į seksualumą ir lytinius santykius bei maloni ir saugi lytinė patirtis be prievartos, diskriminacijos ir smurto“;

| K. | kadangi prostitucija visi intymūs veiksmai nuvertinami iki jų piniginės vertės ir žmonės pažeminami iki prekės arba kliento naudojamo objekto lygio; |
| --- | --- |

K.

kadangi prostitucija visi intymūs veiksmai nuvertinami iki jų piniginės vertės ir žmonės pažeminami iki prekės arba kliento naudojamo objekto lygio;

| L. | kadangi didžioji prostitucija užsiimančių asmenų dauguma yra kilusi iš pažeidžiamų grupių; |
| --- | --- |

L.

kadangi didžioji prostitucija užsiimančių asmenų dauguma yra kilusi iš pažeidžiamų grupių;

| M. | kadangi sąvadavimas glaudžiai susijęs su organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

M.

kadangi sąvadavimas glaudžiai susijęs su organizuotu nusikalstamumu;

| N. | kadangi prostitucijos šešėlyje klesti organizuotas nusikalstamumas, prekyba žmonėmis, itin žiaurūs nusikaltimai ir korupcija ir legalizavimas pirmiausia būtų naudingas sąvadautojams, kurie gali pavirsti į „verslininkus“; |
| --- | --- |

N.

kadangi prostitucijos šešėlyje klesti organizuotas nusikalstamumas, prekyba žmonėmis, itin žiaurūs nusikaltimai ir korupcija ir legalizavimas pirmiausia būtų naudingas sąvadautojams, kurie gali pavirsti į „verslininkus“;

| O. | kadangi prostitucijos rinkos skatina prekiauti moterimis ir vaikais (24); |
| --- | --- |

O.

kadangi prostitucijos rinkos skatina prekiauti moterimis ir vaikais (24);

| P. | kadangi prekyba žmonėmis veikia kaip priemonės, skirtos moterų ir nepilnamečių merginų pasiūlai teikti prostitucijos rinkoms; |
| --- | --- |

P.

kadangi prekyba žmonėmis veikia kaip priemonės, skirtos moterų ir nepilnamečių merginų pasiūlai teikti prostitucijos rinkoms;

| Q. | kadangi iš ES duomenų matyti, kad dabartinė kovos su prekyba žmonėmis politika neveiksminga ir sunku nustatyti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn prekiautojus žmonėmis, todėl būtina sugriežtinti prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais bylų tyrimus bei prekiautojų žmonėmis patraukimą baudžiamojon atsakomybėn ir nuteisimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi iš ES duomenų matyti, kad dabartinė kovos su prekyba žmonėmis politika neveiksminga ir sunku nustatyti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn prekiautojus žmonėmis, todėl būtina sugriežtinti prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais bylų tyrimus bei prekiautojų žmonėmis patraukimą baudžiamojon atsakomybėn ir nuteisimą;

| R. | kadangi vis daugiau jaunimo, tarp kurio pasibaisėtinai daug vaikų, priversti užsiimti prostitucija; |
| --- | --- |

R.

kadangi vis daugiau jaunimo, tarp kurio pasibaisėtinai daug vaikų, priversti užsiimti prostitucija;

| S. | kadangi verčiantis prostitucija naudojama prievarta gali būti tiesioginė ir fizinė arba netiesioginė, pvz., spaudimas šeimai kilmės šalyje, kadangi gali būti naudojama klastinga psichologinė prievarta; |
| --- | --- |

S.

kadangi verčiantis prostitucija naudojama prievarta gali būti tiesioginė ir fizinė arba netiesioginė, pvz., spaudimas šeimai kilmės šalyje, kadangi gali būti naudojama klastinga psichologinė prievarta;

| T. | kadangi didžiausia atsakomybė už prekybos žmonėmis problemos sprendimą tenka valstybėms narėms ir kadangi 2013 m. balandžio mėn. tik šešios valstybės narės pranešė, kad į nacionalinę teisę visiškai perkėlė ES direktyvą dėl kovos su prekyba žmonėmis, kurios įgyvendinimo terminas baigėsi 2013 m. balandžio 6 d.; |
| --- | --- |

T.

kadangi didžiausia atsakomybė už prekybos žmonėmis problemos sprendimą tenka valstybėms narėms ir kadangi 2013 m. balandžio mėn. tik šešios valstybės narės pranešė, kad į nacionalinę teisę visiškai perkėlė ES direktyvą dėl kovos su prekyba žmonėmis, kurios įgyvendinimo terminas baigėsi 2013 m. balandžio 6 d.;

| U. | kadangi Komisija savo 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijoje nurodo, kad „moterų ir vyrų nelygybė – pagrindinių teisių pažeidimas“; |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisija savo 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijoje nurodo, kad „moterų ir vyrų nelygybė – pagrindinių teisių pažeidimas“;

| V. | kadangi valstybės narės prostitucijos problemą sprendžia labai skirtingai ir laikosi dviejų pagrindinių požiūrių: pagal vieną požiūrį prostitucija vertinama kaip moterų teisių pažeidimas (seksualinės vergovės forma), dėl kurio atsiranda ir išlieka moterų nelygybė; pagal kitą požiūrį laikomasi nuomonės, kad lyčių nelygybė didėja dėl pačios prostitucijos, kai skatinama gerbti moters teisę elgtis su savo kūnu taip, kaip ji nori; abiem atvejais atskiros valstybės narės yra kompetentingos nuspręsti, kaip spręsti prostitucijos problemą; |
| --- | --- |

V.

kadangi valstybės narės prostitucijos problemą sprendžia labai skirtingai ir laikosi dviejų pagrindinių požiūrių: pagal vieną požiūrį prostitucija vertinama kaip moterų teisių pažeidimas (seksualinės vergovės forma), dėl kurio atsiranda ir išlieka moterų nelygybė; pagal kitą požiūrį laikomasi nuomonės, kad lyčių nelygybė didėja dėl pačios prostitucijos, kai skatinama gerbti moters teisę elgtis su savo kūnu taip, kaip ji nori; abiem atvejais atskiros valstybės narės yra kompetentingos nuspręsti, kaip spręsti prostitucijos problemą;

| W. | kadangi yra skirtumas tarp prievartinės ir savanoriškos prostitucijos; |
| --- | --- |

W.

kadangi yra skirtumas tarp prievartinės ir savanoriškos prostitucijos;

| X. | kadangi prostitucijos problemą reikia spręsti numatant ilgalaikę viziją ir lyčių lygybės perspektyvą; |
| --- | --- |

X.

kadangi prostitucijos problemą reikia spręsti numatant ilgalaikę viziją ir lyčių lygybės perspektyvą;

| 1. | pripažįsta, kad prostitucija, prievartinė prostitucija ir seksualinis išnaudojimas yra su lytimis labai susijusios problemos, pažeidžia žmogaus orumą bei prieštarauja žmogaus teisių principams, įskaitant lyčių lygybės principą, ir todėl prieštarauja Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai, įskaitant lyčių lygybės tikslą ir principą; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad prostitucija, prievartinė prostitucija ir seksualinis išnaudojimas yra su lytimis labai susijusios problemos, pažeidžia žmogaus orumą bei prieštarauja žmogaus teisių principams, įskaitant lyčių lygybės principą, ir todėl prieštarauja Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai, įskaitant lyčių lygybės tikslą ir principą;

| 2. | pabrėžia, kad turi būti paisoma visų moterų sveikatos teisių, įskaitant teisę į savo kūnus ir seksualumą ir nepatirti prievartos, diskriminacijos ir smurto; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad turi būti paisoma visų moterų sveikatos teisių, įskaitant teisę į savo kūnus ir seksualumą ir nepatirti prievartos, diskriminacijos ir smurto;

| 3. | pabrėžia, kad prostitucija ir prekyba žmonėmis susijusios keliais būdais ir pripažįsta, kad prostitucija pasauliniu mastu ir visoje Europoje skatina prekiauti pažeidžiamomis moterimis ir nepilnametėmis merginomis, kurių didelė dalis yra 13–25 metų amžiaus; pabrėžia, kad, kaip matyti iš Europos Komisijos duomenų, dauguma prekybos žmonėmis aukų (62 proc.) išvežama seksualiniam išnaudojimui, o moterys ir nepilnametės merginos sudaro 80 proc. nustatytų ir numanomų aukų, be to, pastaraisiais metais didėja aukų iš ne ES šalių procentinė dalis, |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad prostitucija ir prekyba žmonėmis susijusios keliais būdais ir pripažįsta, kad prostitucija pasauliniu mastu ir visoje Europoje skatina prekiauti pažeidžiamomis moterimis ir nepilnametėmis merginomis, kurių didelė dalis yra 13–25 metų amžiaus; pabrėžia, kad, kaip matyti iš Europos Komisijos duomenų, dauguma prekybos žmonėmis aukų (62 proc.) išvežama seksualiniam išnaudojimui, o moterys ir nepilnametės merginos sudaro 80 proc. nustatytų ir numanomų aukų, be to, pastaraisiais metais didėja aukų iš ne ES šalių procentinė dalis,

| 4. | tačiau pripažįsta, kad dėl patikimų, tikslių ir palyginamų duomenų šalyse stokos, nes prostitucija ir prekyba žmonėmis yra neteisėta ir dažnai nematoma veikla, prostitucijos rinka lieka neskaidri ir sunku priimti politinį sprendimą, todėl jį priimant tenka pasikliauti tik apytiksliais skaičiavimais; |
| --- | --- |

4.

tačiau pripažįsta, kad dėl patikimų, tikslių ir palyginamų duomenų šalyse stokos, nes prostitucija ir prekyba žmonėmis yra neteisėta ir dažnai nematoma veikla, prostitucijos rinka lieka neskaidri ir sunku priimti politinį sprendimą, todėl jį priimant tenka pasikliauti tik apytiksliais skaičiavimais;

| 5. | pabrėžia, kad prostitucija yra ir sveikatos problema, nes ji neigiamai veikia prostitucija užsiimančius žmones, kurie veikiausiai kenčia nuo lytinių, fizinių ir protinių traumų, yra priklausomi nuo narkotikų ir alkoholio ir prarado savigarbą ir kurių mirtingumas didesnis nei vidutinio gyventojo; priduria ir pabrėžia, kad daugelis sekso paslaugų pirkėjų reikalauja nesaugaus komercinio sekso, dėl kurio padidėja neigiamo poveikio prostitucija užsiimančių asmenų ir šių paslaugų pirkėjų sveikatai tikimybė; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad prostitucija yra ir sveikatos problema, nes ji neigiamai veikia prostitucija užsiimančius žmones, kurie veikiausiai kenčia nuo lytinių, fizinių ir protinių traumų, yra priklausomi nuo narkotikų ir alkoholio ir prarado savigarbą ir kurių mirtingumas didesnis nei vidutinio gyventojo; priduria ir pabrėžia, kad daugelis sekso paslaugų pirkėjų reikalauja nesaugaus komercinio sekso, dėl kurio padidėja neigiamo poveikio prostitucija užsiimančių asmenų ir šių paslaugų pirkėjų sveikatai tikimybė;

| 6. | pabrėžia, kad prievartinė prostitucija, prostitucija ir išnaudojimas sekso pramonėje gali sukelti pražūtingų ir ilgalaikių psichologinių ir fizinių padarinių joje dirbantiems asmenims (net ir nustojus verstis prostitucija), ypač vaikams ir paaugliams, jau nekalbant apie tai, kad jie yra lyčių nelygybės priežastis ir padarinys ir padeda įtvirtinti su lytimis susijusius stereotipus ir stereotipinį mąstymą apie sekso paslaugas pardavinėjančias moteris, pvz., nuomonę, kad moterų ir nepilnamečių merginų kūnai yra skirti parduoti siekiant patenkinti vyrų seksualinius poreikius; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad prievartinė prostitucija, prostitucija ir išnaudojimas sekso pramonėje gali sukelti pražūtingų ir ilgalaikių psichologinių ir fizinių padarinių joje dirbantiems asmenims (net ir nustojus verstis prostitucija), ypač vaikams ir paaugliams, jau nekalbant apie tai, kad jie yra lyčių nelygybės priežastis ir padarinys ir padeda įtvirtinti su lytimis susijusius stereotipus ir stereotipinį mąstymą apie sekso paslaugas pardavinėjančias moteris, pvz., nuomonę, kad moterų ir nepilnamečių merginų kūnai yra skirti parduoti siekiant patenkinti vyrų seksualinius poreikius;

| 7. | ragina valstybes nares, vadovaujantis savo nacionalinės teisės aktais, įtvirtinti reguliarias konfidencialias prostitucija užsiimančių asmenų konsultacijas ir sveikatos patikras ne patalpose, kuriose užsiimama prostitucija; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares, vadovaujantis savo nacionalinės teisės aktais, įtvirtinti reguliarias konfidencialias prostitucija užsiimančių asmenų konsultacijas ir sveikatos patikras ne patalpose, kuriose užsiimama prostitucija;

| 8. | pripažįsta, kad prostitutės yra didelės užsikrėtimo ŽIV virusu ir kitomis lytiškai plintančiomis ligomis rizikos grupė; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad prostitutės yra didelės užsikrėtimo ŽIV virusu ir kitomis lytiškai plintančiomis ligomis rizikos grupė;

| 9. | ragina valstybes nares keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kaip sumažinti su prostitucija gatvėse susijusius pavojus; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kaip sumažinti su prostitucija gatvėse susijusius pavojus;

| 10. | pripažįsta, kad savanoriška ir prievartinė prostitucija gali daryti poveikį smurtui prieš moteris apskritai, nes sekso paslaugų teikėjų mokslinių tyrimų duomenys rodo, kad vyrai, kurie perka sekso paslaugas, yra susidarę prastą nuomonę apie moteris (25); todėl siūlo kompetentingoms nacionalinėms institucijoms uždraudus pirkti sekso paslaugas surengti vyrų informuotumo didinimo kampaniją; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad savanoriška ir prievartinė prostitucija gali daryti poveikį smurtui prieš moteris apskritai, nes sekso paslaugų teikėjų mokslinių tyrimų duomenys rodo, kad vyrai, kurie perka sekso paslaugas, yra susidarę prastą nuomonę apie moteris (25); todėl siūlo kompetentingoms nacionalinėms institucijoms uždraudus pirkti sekso paslaugas surengti vyrų informuotumo didinimo kampaniją;

| 11. | pabrėžia, kad prostitucija užsiimantys asmenys yra ypač pažeidžiami socialiniu, ekonominiu, fiziniu, psichologiniu, emociniu ir šeimos požiūriu ir jiems kyla didesnis smurto ir žalos nei užsiimant bet kuria kita veikla pavojus; todėl nacionalinės policijos pajėgos turėtų būti skatinamos atkreipti dėmesį, inter alia, į mažą apkaltinamųjų nuosprendžių už prostitucija užsiimančių asmenų žaginimą skaičių; pabrėžia, kad, net prostituciją užsiimantiems asmenims nutraukus prostitucijos veiklą, jie yra viešai smerkiami ir niekinami; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad prostitucija užsiimantys asmenys yra ypač pažeidžiami socialiniu, ekonominiu, fiziniu, psichologiniu, emociniu ir šeimos požiūriu ir jiems kyla didesnis smurto ir žalos nei užsiimant bet kuria kita veikla pavojus; todėl nacionalinės policijos pajėgos turėtų būti skatinamos atkreipti dėmesį, inter alia, į mažą apkaltinamųjų nuosprendžių už prostitucija užsiimančių asmenų žaginimą skaičių; pabrėžia, kad, net prostituciją užsiimantiems asmenims nutraukus prostitucijos veiklą, jie yra viešai smerkiami ir niekinami;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad prostitutės turi teisę tapti motinomis, auginti savo vaikus ir jais rūpintis; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad prostitutės turi teisę tapti motinomis, auginti savo vaikus ir jais rūpintis;

| 13. | pabrėžia, kad prostitucijos įteisinimas turi įtakos smurtui prieš moteris; ypač atkreipia dėmesį į duomenis, iš kurių matyti, kad perkantis seksualines paslaugas vyras dažniau griebiasi lytinės prievartos veiksmų prieš moteris ir kitų smurto prieš moteris veiksmų ir dažnai demonstruoja neapykantą moterims; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad prostitucijos įteisinimas turi įtakos smurtui prieš moteris; ypač atkreipia dėmesį į duomenis, iš kurių matyti, kad perkantis seksualines paslaugas vyras dažniau griebiasi lytinės prievartos veiksmų prieš moteris ir kitų smurto prieš moteris veiksmų ir dažnai demonstruoja neapykantą moterims;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad 80–95 proc. prostitucija užsiimančių asmenų, prieš patekdami į prostitucijos verslą, patyrė kokios nors formos smurtą (žaginimą, kraujomaišą, pedofiliją), 62 proc. šių asmenų buvo išžaginti, o 68 proc. kenčia nuo potrauminio streso sutrikimo, panaši dalis asmenų tapo kankinimo aukomis (26); |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad 80–95 proc. prostitucija užsiimančių asmenų, prieš patekdami į prostitucijos verslą, patyrė kokios nors formos smurtą (žaginimą, kraujomaišą, pedofiliją), 62 proc. šių asmenų buvo išžaginti, o 68 proc. kenčia nuo potrauminio streso sutrikimo, panaši dalis asmenų tapo kankinimo aukomis (26);

| 15. | pabrėžia, kad vaikų prostitucija niekada negali būti savanoriška, nes vaikai nėra veiksnūs sutikti su prostitucija; ragina valstybes nares kuo energingiau kovoti su vaikų (iki 18 metų amžiaus) prostitucija, nes tai sunkiausia prievartinės prostitucijos forma; primygtinai reikalauja jai taikyti visiško netoleravimo požiūrį, pagrįstą aukų prevencija ir apsauga bei klientų baudžiamuoju persekiojimu; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad vaikų prostitucija niekada negali būti savanoriška, nes vaikai nėra veiksnūs sutikti su prostitucija; ragina valstybes nares kuo energingiau kovoti su vaikų (iki 18 metų amžiaus) prostitucija, nes tai sunkiausia prievartinės prostitucijos forma; primygtinai reikalauja jai taikyti visiško netoleravimo požiūrį, pagrįstą aukų prevencija ir apsauga bei klientų baudžiamuoju persekiojimu;

| 16. | pažymi, kad daugėja vaikų prostitucijos ir seksualinio išnaudojimo atvejų, taip pat ir naudojant socialinius tinklus, kai nukentėjusieji dažnai apgaunami ir įbauginami; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad daugėja vaikų prostitucijos ir seksualinio išnaudojimo atvejų, taip pat ir naudojant socialinius tinklus, kai nukentėjusieji dažnai apgaunami ir įbauginami;

| 17. | atkreipia dėmesį į nepilnamečių prostitucijos reiškinį, kuris skiriasi nuo seksualinio priekabiavimo, o jo pagrindas yra sunki ekonominė padėtis ir nepakankama tėvų priežiūra; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į nepilnamečių prostitucijos reiškinį, kuris skiriasi nuo seksualinio priekabiavimo, o jo pagrindas yra sunki ekonominė padėtis ir nepakankama tėvų priežiūra;

| 18. | pabrėžia, kad būtinos veiksmingos priemonės, kurias taikant ypatingas dėmesys būtų skiriamas prostitucija užsiimančių nepilnamečių pašalinimui iš vadinamosios prostitucijos rinkos, jų patekimo į šią rinką prevencijai ir dėmesio sutelkimui į veiklą, prieštaraujančią JT vaiko teisių konvencijos ir jos fakultatyvinio protokolo tikslams; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad būtinos veiksmingos priemonės, kurias taikant ypatingas dėmesys būtų skiriamas prostitucija užsiimančių nepilnamečių pašalinimui iš vadinamosios prostitucijos rinkos, jų patekimo į šią rinką prevencijai ir dėmesio sutelkimui į veiklą, prieštaraujančią JT vaiko teisių konvencijos ir jos fakultatyvinio protokolo tikslams;

| 19. | mano, kad prostitučių teikiamų seksualinių paslaugų pirkimas iš jaunesnių nei 21 m. asmenų yra nusikalstama veika, tačiau pačios prostitutės už tokių paslaugų teikimą neturėtų būti baudžiamos; |
| --- | --- |

19.

mano, kad prostitučių teikiamų seksualinių paslaugų pirkimas iš jaunesnių nei 21 m. asmenų yra nusikalstama veika, tačiau pačios prostitutės už tokių paslaugų teikimą neturėtų būti baudžiamos;

| 20. | atkreipia dėmesį į vadinamąjį viliojimo reiškinį, kai nepilnametės merginos ar vos pilnametystės sulaukusios merginos įtraukiamos į prostituciją mainais į prabangos prekes arba nedideles pinigų sumas, kurios yra lėšų šaltinis, naudojamas padengti kasdienėms išlaidoms arba sumokėti už mokslą; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į vadinamąjį viliojimo reiškinį, kai nepilnametės merginos ar vos pilnametystės sulaukusios merginos įtraukiamos į prostituciją mainais į prabangos prekes arba nedideles pinigų sumas, kurios yra lėšų šaltinis, naudojamas padengti kasdienėms išlaidoms arba sumokėti už mokslą;

| 21. | atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad švietimas atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią prostitucijai ir su ja susijusiam organizuotam nusikalstamumui, todėl rekomenduoja mokyklose ir koledžuose vykdyti specialias nuo amžiaus priklausančias šviečiamąsias informuotumo didinimo ir prevencines kampanijas ir rekomenduoja švietimą lygybės tema laikyti pagrindiniu jaunimo švietimo proceso tikslu; |
| --- | --- |

21.

atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad švietimas atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią prostitucijai ir su ja susijusiam organizuotam nusikalstamumui, todėl rekomenduoja mokyklose ir koledžuose vykdyti specialias nuo amžiaus priklausančias šviečiamąsias informuotumo didinimo ir prevencines kampanijas ir rekomenduoja švietimą lygybės tema laikyti pagrindiniu jaunimo švietimo proceso tikslu;

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad seksualinių paslaugų reklamavimas laikraščiuose ir socialinėje žiniasklaidoje gali būti prekybos žmonėmis ir prostitucijos rėmimo priemonė; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad seksualinių paslaugų reklamavimas laikraščiuose ir socialinėje žiniasklaidoje gali būti prekybos žmonėmis ir prostitucijos rėmimo priemonė;

| 23. | atkreipia dėmesį į didėjantį interneto ir socialinių tinklų žiniasklaidos vaidmenį prekybos žmonėmis tinklams verbuojant naujas ir jaunas prostitutes; ragina vykdyti prevencijos kampanijas, taip pat ir internete, turint omenyje, kad prekybos žmonėmis tinklų taikiniai yra pažeidžiami asmenys; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į didėjantį interneto ir socialinių tinklų žiniasklaidos vaidmenį prekybos žmonėmis tinklams verbuojant naujas ir jaunas prostitutes; ragina vykdyti prevencijos kampanijas, taip pat ir internete, turint omenyje, kad prekybos žmonėmis tinklų taikiniai yra pažeidžiami asmenys;

| 24. | atkreipia dėmesį į tam tikrą poveikį, daugiausia neigiamą, kurį turi žiniasklaidos produkcija ir pornografija, ypač internetinė, kuriant nepalankų moterų įvaizdį, nes taip gali būti skatinama niekinti moterų asmenybę ir laikyti moteris prekėmis; taip pat įspėja, kad seksualinė laisvė negali būti traktuojama kaip leidimas niekinti moteris; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tam tikrą poveikį, daugiausia neigiamą, kurį turi žiniasklaidos produkcija ir pornografija, ypač internetinė, kuriant nepalankų moterų įvaizdį, nes taip gali būti skatinama niekinti moterų asmenybę ir laikyti moteris prekėmis; taip pat įspėja, kad seksualinė laisvė negali būti traktuojama kaip leidimas niekinti moteris;

| 25. | pabrėžia, kad prostitucijos įteisinimas turi įtakos jaunimo seksualumo suvokimui ir vyrų bei moterų santykiams; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad prostitucijos įteisinimas turi įtakos jaunimo seksualumo suvokimui ir vyrų bei moterų santykiams;

| 26. | pabrėžia, kad prostitucija užsiimantiems asmenims neturėtų būti numatyta baudžiamoji atsakomybė ir ragina visas valstybes nares panaikinti baudžiamuosius teisės aktus, taikomus prostitucija užsiimantiems asmenims; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad prostitucija užsiimantiems asmenims neturėtų būti numatyta baudžiamoji atsakomybė ir ragina visas valstybes nares panaikinti baudžiamuosius teisės aktus, taikomus prostitucija užsiimantiems asmenims;

| 27. | ragina valstybes nares susilaikyti nuo baudžiamosios atsakomybės taikymo prostitucija užsiimantiems asmenims ir jų baudimo bei parengti programas, kuriomis būtų siekiama padėti prostitucija užsiimantiems asmenims ir (ar) sekso pramonės darbuotojams atsisakyti šios profesijos, jei jie to norėtų; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares susilaikyti nuo baudžiamosios atsakomybės taikymo prostitucija užsiimantiems asmenims ir jų baudimo bei parengti programas, kuriomis būtų siekiama padėti prostitucija užsiimantiems asmenims ir (ar) sekso pramonės darbuotojams atsisakyti šios profesijos, jei jie to norėtų;

| 28. | mano, kad paklausos sumažinimas turėtų būti integruotos kovos su prekyba žmonėmis valstybėse narėse strategijos dalis; |
| --- | --- |

28.

mano, kad paklausos sumažinimas turėtų būti integruotos kovos su prekyba žmonėmis valstybėse narėse strategijos dalis;

| 29. | mano, kad vienas kovos su prekyba moterimis ir nepilnametėmis merginomis seksualinio išnaudojimo tikslais ir lyčių lygybės didinimo būdas yra Švedijoje, Islandijoje ir Norvegijoje įgyvendintas modelis (vadinamasis Šiaurės šalių modelis), šiuo metu svarstomas ir keliose kitose Europos šalyse, pagal kurį baudžiamoji atsakomybė numatyta už seksualinių paslaugų pirkimą, o ne už prostitucija užsiimančių asmenų teikiamas paslaugas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad vienas kovos su prekyba moterimis ir nepilnametėmis merginomis seksualinio išnaudojimo tikslais ir lyčių lygybės didinimo būdas yra Švedijoje, Islandijoje ir Norvegijoje įgyvendintas modelis (vadinamasis Šiaurės šalių modelis), šiuo metu svarstomas ir keliose kitose Europos šalyse, pagal kurį baudžiamoji atsakomybė numatyta už seksualinių paslaugų pirkimą, o ne už prostitucija užsiimančių asmenų teikiamas paslaugas;

| 30. | pabrėžia, kad prostitucija yra tarpvalstybinė problema ir todėl valstybės narės turėtų prisiimti atsakomybę už kovą su seksualinių paslaugų pirkimu ne savo teritorijoje; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad prostitucija yra tarpvalstybinė problema ir todėl valstybės narės turėtų prisiimti atsakomybę už kovą su seksualinių paslaugų pirkimu ne savo teritorijoje;

| 31. | atkreipia dėmesį į kai kuriuos duomenis, patvirtinančius Šiaurės šalių modelio atgrasomąjį poveikį prekybai žmonėmis Švedijoje, kurioje prostitucija ir prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais nepadidėjo, ir kad šiam modeliui vis labiau pritaria gyventojai, ypač jaunimas, ir tai rodo, kad teisės aktai padėjo pakeisti požiūrį; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į kai kuriuos duomenis, patvirtinančius Šiaurės šalių modelio atgrasomąjį poveikį prekybai žmonėmis Švedijoje, kurioje prostitucija ir prekyba žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais nepadidėjo, ir kad šiam modeliui vis labiau pritaria gyventojai, ypač jaunimas, ir tai rodo, kad teisės aktai padėjo pakeisti požiūrį;

| 32. | pripažįsta pastarojo meto Suomijos vyriausybės ataskaitos, kurioje raginama visais atvejais numatyti baudžiamąją atsakomybę už seksualinių paslaugų pirkimą, rezultatus, nes pasitvirtino, kad Suomijos metodas, pagal kurį baudžiamoji atsakomybė numatyta prekybos žmonėmis aukų paslaugų pirkėjams, kovojant su prekyba žmonėmis yra neveiksmingas; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta pastarojo meto Suomijos vyriausybės ataskaitos, kurioje raginama visais atvejais numatyti baudžiamąją atsakomybę už seksualinių paslaugų pirkimą, rezultatus, nes pasitvirtino, kad Suomijos metodas, pagal kurį baudžiamoji atsakomybė numatyta prekybos žmonėmis aukų paslaugų pirkėjams, kovojant su prekyba žmonėmis yra neveiksmingas;

| 33. | mano, kad teisėkūra yra galimybė išsiaiškinti, kokios normos visuomenei priimtinos, ir sukurti šias vertybes atspindinčią visuomenę; |
| --- | --- |

33.

mano, kad teisėkūra yra galimybė išsiaiškinti, kokios normos visuomenei priimtinos, ir sukurti šias vertybes atspindinčią visuomenę;

| 34. | mano, kad požiūris į prostituciją kaip į teisėtą seksualinių paslaugų teikimą, sekso paslaugų teikimo įteisinimas apskritai ir sąvadavimo įteisinimas – tai nėra sprendimas, padedantis užtikrinti pažeidžiamų moterų ir nepilnamečių merginų saugumą, tačiau jis turi priešingą poveikį, dėl kurio joms gresia patirti didesnį smurtą, ir sykiu skatina prostitucijos rinkų plėtrą, todėl išnaudojamų moterų ir nepilnamečių merginų skaičius tampa dar didesnis; |
| --- | --- |

34.

mano, kad požiūris į prostituciją kaip į teisėtą seksualinių paslaugų teikimą, sekso paslaugų teikimo įteisinimas apskritai ir sąvadavimo įteisinimas – tai nėra sprendimas, padedantis užtikrinti pažeidžiamų moterų ir nepilnamečių merginų saugumą, tačiau jis turi priešingą poveikį, dėl kurio joms gresia patirti didesnį smurtą, ir sykiu skatina prostitucijos rinkų plėtrą, todėl išnaudojamų moterų ir nepilnamečių merginų skaičius tampa dar didesnis;

| 35. | smerkia bet kokias politikų pastangas ar svarstymus, grindžiamus nuomone, kad prostitucija gali būti išeitis migrantėms Europoje; |
| --- | --- |

35.

smerkia bet kokias politikų pastangas ar svarstymus, grindžiamus nuomone, kad prostitucija gali būti išeitis migrantėms Europoje;

| 36. | todėl ragina valstybes nares, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais, suteikti policijai ir institucijoms, atsakingoms už patalpas, kuriose užsiimama prostitucija, teisę patekti į šias patalpas ir jas kontroliuoti; |
| --- | --- |

36.

todėl ragina valstybes nares, vadovaujantis nacionalinės teisės aktais, suteikti policijai ir institucijoms, atsakingoms už patalpas, kuriose užsiimama prostitucija, teisę patekti į šias patalpas ir jas kontroliuoti;

| 37. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares mobilizuoti reikalingas lėšas ir priemones siekiant kovoti su prekyba žmonėmis ir seksualiniu išnaudojimu ir sumažinti prostitucijos mastą, nes tai yra moterų, ypač nepilnamečių, pagrindinių teisių ir lyčių lygybės pažeidimai; |
| --- | --- |

37.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares mobilizuoti reikalingas lėšas ir priemones siekiant kovoti su prekyba žmonėmis ir seksualiniu išnaudojimu ir sumažinti prostitucijos mastą, nes tai yra moterų, ypač nepilnamečių, pagrindinių teisių ir lyčių lygybės pažeidimai;

| 38. | ragina valstybes nares kuo skubiau perkelti į nacionalinę teisę 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR, pirmiausia siekiant apsaugoti aukas; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares kuo skubiau perkelti į nacionalinę teisę 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR, pirmiausia siekiant apsaugoti aukas;

| 39. | primygtinai ragina Komisiją įvertinti ES teisės aktų, skirtų prekybai žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais panaikinti, ligšiolinį poveikį, atlikti papildomus vertimosi prostitucija, prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais būdų ir sekso turizmo padidėjusio masto ES mokslinius tyrimus, ypač daug dėmesio skiriant nepilnamečiams, ir skatinti valstybes nares keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina Komisiją įvertinti ES teisės aktų, skirtų prekybai žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais panaikinti, ligšiolinį poveikį, atlikti papildomus vertimosi prostitucija, prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais būdų ir sekso turizmo padidėjusio masto ES mokslinius tyrimus, ypač daug dėmesio skiriant nepilnamečiams, ir skatinti valstybes nares keistis geriausios praktikos pavyzdžiais;

| 40. | pabrėžia, kad Komisija turėtų toliau finansuoti kovos su prekyba žmonėmis ir seksualiniu išnaudojimu projektus ir programas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Komisija turėtų toliau finansuoti kovos su prekyba žmonėmis ir seksualiniu išnaudojimu projektus ir programas;

| 41. | ragina valstybes nares parengti ir įgyvendinti kovos su prekyba žmonėmis, seksualiniu išnaudojimu ir prostitucija politiką, siekiant užtikrinti, kad visos susijusios šalys, pvz., NVO, policija ir kitos teisėsaugos institucijos bei socialinių ir medicinos paslaugų teikėjai, būtų remiamos, įtrauktos į sprendimų priėmimo procesą ir bendradarbiautų; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares parengti ir įgyvendinti kovos su prekyba žmonėmis, seksualiniu išnaudojimu ir prostitucija politiką, siekiant užtikrinti, kad visos susijusios šalys, pvz., NVO, policija ir kitos teisėsaugos institucijos bei socialinių ir medicinos paslaugų teikėjai, būtų remiamos, įtrauktos į sprendimų priėmimo procesą ir bendradarbiautų;

| 42. | pripažįsta, kad didelė dauguma prostitucija užsiimančių žmonių norėtų nutraukti šią veiklą, tačiau mano nepajėgsiantys to padaryti; pabrėžia, kad šiems asmenims reikia tinkamos paramos, ypač psichologinės ir socialinės pagalbos, kad jie galėtų ištrūkti iš seksualinio išnaudojimo tinklų ir atsikratyti dažnu atveju su juo susijusios priklausomybės; todėl siūlo kompetentingoms institucijoms, glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis, sukurti programų, kurios padėtų asmenims ištrūkti iš prostitucijos; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta, kad didelė dauguma prostitucija užsiimančių žmonių norėtų nutraukti šią veiklą, tačiau mano nepajėgsiantys to padaryti; pabrėžia, kad šiems asmenims reikia tinkamos paramos, ypač psichologinės ir socialinės pagalbos, kad jie galėtų ištrūkti iš seksualinio išnaudojimo tinklų ir atsikratyti dažnu atveju su juo susijusios priklausomybės; todėl siūlo kompetentingoms institucijoms, glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis, sukurti programų, kurios padėtų asmenims ištrūkti iš prostitucijos;

| 43. | pabrėžia, kad svarbu tinkamai supažindinti policijos tarnybas ir visos teismų sistemos darbuotojus su įvairiais seksualinio išnaudojimo aspektais, įskaitant lyčių aspektą ir imigraciją, ir primygtinai ragina valstybes nares skatinti policijos institucijas bendradarbiauti su aukomis ir skatinti šias aukas liudyti, skatinti policijoje kurti specializuotas tarnybas ir joje įdarbinti moteris; pabrėžia valstybių narių teisminio bendradarbiavimo svarbą siekiant veiksmingiau kovoti su prekybos žmonėmis tinklais Europoje; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad svarbu tinkamai supažindinti policijos tarnybas ir visos teismų sistemos darbuotojus su įvairiais seksualinio išnaudojimo aspektais, įskaitant lyčių aspektą ir imigraciją, ir primygtinai ragina valstybes nares skatinti policijos institucijas bendradarbiauti su aukomis ir skatinti šias aukas liudyti, skatinti policijoje kurti specializuotas tarnybas ir joje įdarbinti moteris; pabrėžia valstybių narių teisminio bendradarbiavimo svarbą siekiant veiksmingiau kovoti su prekybos žmonėmis tinklais Europoje;

| 44. | atkreipia nacionalinių valdžios institucijų dėmesį į ekonominio nuosmukio poveikį, dėl kurio daugėja priverstų užsiimti prostitucija moterų ir nepilnamečių merginų, įskaitant migrantes; |
| --- | --- |

44.

atkreipia nacionalinių valdžios institucijų dėmesį į ekonominio nuosmukio poveikį, dėl kurio daugėja priverstų užsiimti prostitucija moterų ir nepilnamečių merginų, įskaitant migrantes;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekonominės problemos ir skurdas yra svarbiausios jaunų moterų ir nepilnamečių merginų prostitucijos priežastys ir kad su lyčių ypatumais susijusios prevencijos strategijos, nacionalinės ir Europos masto kampanijos, specialiai skirtos socialiai atskirtoms bendruomenėms ir didesnio pažeidžiamumo padėtyje esantiems asmenims (pavyzdžiui, neįgaliems asmenims ir jaunimui, patekusiam į vaikų apsaugos sistemą), skurdo mažinimo bei informuotumo didinimo priemonės seksualinių paslaugų pirkėjams ir teikėjams ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais yra labai svarbios priemonės kovojant su moterų ir nepilnamečių merginų, ypač migrančių, seksualiniu išnaudojimu; rekomenduoja Komisijai paskelbti Europos kovos su prekyba žmonėmis savaitę; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad ekonominės problemos ir skurdas yra svarbiausios jaunų moterų ir nepilnamečių merginų prostitucijos priežastys ir kad su lyčių ypatumais susijusios prevencijos strategijos, nacionalinės ir Europos masto kampanijos, specialiai skirtos socialiai atskirtoms bendruomenėms ir didesnio pažeidžiamumo padėtyje esantiems asmenims (pavyzdžiui, neįgaliems asmenims ir jaunimui, patekusiam į vaikų apsaugos sistemą), skurdo mažinimo bei informuotumo didinimo priemonės seksualinių paslaugų pirkėjams ir teikėjams ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais yra labai svarbios priemonės kovojant su moterų ir nepilnamečių merginų, ypač migrančių, seksualiniu išnaudojimu; rekomenduoja Komisijai paskelbti Europos kovos su prekyba žmonėmis savaitę;

| 46. | pabrėžia, kad socialinė atskirtis yra svarbiausias veiksnys, dėl kurio nepalankioje padėtyje esančios moterys ir nepilnametės merginos tampa mažiau apsaugotos nuo prekybos žmonėmis; taip pat pabrėžia, kad dėl ekonominės ir socialinės krizės išaugo nedarbas, todėl siekdamos įveikti skurdą ir socialinę atskirtį pažeidžiamiausios moterys, įskaitant aukštesnę padėtį visuomenėje užimančias moteris, dažnai priverstos imtis prostitucijos ir (ar) sekso paslaugų verslo; ragina valstybes nares spręsti svarbiausias socialines problemas, dėl kurių vyrai, moterys ir vaikai priversti užsiimti prostitucija; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad socialinė atskirtis yra svarbiausias veiksnys, dėl kurio nepalankioje padėtyje esančios moterys ir nepilnametės merginos tampa mažiau apsaugotos nuo prekybos žmonėmis; taip pat pabrėžia, kad dėl ekonominės ir socialinės krizės išaugo nedarbas, todėl siekdamos įveikti skurdą ir socialinę atskirtį pažeidžiamiausios moterys, įskaitant aukštesnę padėtį visuomenėje užimančias moteris, dažnai priverstos imtis prostitucijos ir (ar) sekso paslaugų verslo; ragina valstybes nares spręsti svarbiausias socialines problemas, dėl kurių vyrai, moterys ir vaikai priversti užsiimti prostitucija;

| 47. | primygtinai ragina valstybes nares finansuoti organizacijas, vietoje dirbančias pagalbos ir pasitraukimo iš prostitucijos strategijų klausimais, teikti naujoviškas socialines paslaugas prekybos žmonėmis arba seksualinio išnaudojimo aukoms, įskaitant migrantus ir dokumentų neturinčius asmenis, įvertinant jų asmeninius poreikius ir jiems kylančius pavojus, kad jie galėtų gauti atitinkamą pagalbą ir apsaugą, ir primygtinai ragina taikant holistinį požiūrį ir pasitelkiant įvairias policijos, imigracijos, sveikatos priežiūros ir švietimo tarnybas įgyvendinti politiką, kurios tikslas – padėti pažeidžiamoms moterims ir nepilnamečiams ištrūkti iš prostitucijos gniaužtų, ir užtikrinti, kad tokios programos turėtų teisinį pagrindą ir šiam tikslui įgyvendinti būtiną finansavimą; pabrėžia, jog svarbu teikti psichologinę pagalbą seksualinio išnaudojimo aukoms ir būtina jas iš naujo integruoti į visuomenę; primena, kad šiam procesui reikia laiko ir kad gyvenimo projekto kūrimas yra patikima tvari alternatyva anksčiau prostitucija užsiėmusiems asmenims; |
| --- | --- |

47.

primygtinai ragina valstybes nares finansuoti organizacijas, vietoje dirbančias pagalbos ir pasitraukimo iš prostitucijos strategijų klausimais, teikti naujoviškas socialines paslaugas prekybos žmonėmis arba seksualinio išnaudojimo aukoms, įskaitant migrantus ir dokumentų neturinčius asmenis, įvertinant jų asmeninius poreikius ir jiems kylančius pavojus, kad jie galėtų gauti atitinkamą pagalbą ir apsaugą, ir primygtinai ragina taikant holistinį požiūrį ir pasitelkiant įvairias policijos, imigracijos, sveikatos priežiūros ir švietimo tarnybas įgyvendinti politiką, kurios tikslas – padėti pažeidžiamoms moterims ir nepilnamečiams ištrūkti iš prostitucijos gniaužtų, ir užtikrinti, kad tokios programos turėtų teisinį pagrindą ir šiam tikslui įgyvendinti būtiną finansavimą; pabrėžia, jog svarbu teikti psichologinę pagalbą seksualinio išnaudojimo aukoms ir būtina jas iš naujo integruoti į visuomenę; primena, kad šiam procesui reikia laiko ir kad gyvenimo projekto kūrimas yra patikima tvari alternatyva anksčiau prostitucija užsiėmusiems asmenims;

| 48. | pabrėžia, kad norint nuspręsti, kuris modelis yra veiksmingiausias kovos su prekyba moterimis ir nepilnametėmis merginomis seksualinio išnaudojimo tikslais būdas, reikia išsamesnės analizės ir daugiau statistinių įrodymų; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad norint nuspręsti, kuris modelis yra veiksmingiausias kovos su prekyba moterimis ir nepilnametėmis merginomis seksualinio išnaudojimo tikslais būdas, reikia išsamesnės analizės ir daugiau statistinių įrodymų;

| 49. | primygtinai ragina valstybes nares įvertinti ir teigiamą, ir neigiamą baudžiamosios atsakomybės už seksualinių paslaugų pirkimą numatymo poveikį mažinant prostitucijos ir prekybos žmonėmis mastą; |
| --- | --- |

49.

primygtinai ragina valstybes nares įvertinti ir teigiamą, ir neigiamą baudžiamosios atsakomybės už seksualinių paslaugų pirkimą numatymo poveikį mažinant prostitucijos ir prekybos žmonėmis mastą;

| 50. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares asmenų, prostitucija užsiimančių dėl to, kad buvo išvežti, kilmės šalyse sukurti su lyčių ypatumais susijusią prevencijos politiką, nukreiptą tiek į seksualinių paslaugų pirkėjus, tiek į moteris ir nepilnamečius; |
| --- | --- |

50.

ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares asmenų, prostitucija užsiimančių dėl to, kad buvo išvežti, kilmės šalyse sukurti su lyčių ypatumais susijusią prevencijos politiką, nukreiptą tiek į seksualinių paslaugų pirkėjus, tiek į moteris ir nepilnamečius;

| 51. | prašo ES ir valstybių narių imtis atgrasymo nuo sekso turizmo priemonių ES ir už jos ribų; |
| --- | --- |

51.

prašo ES ir valstybių narių imtis atgrasymo nuo sekso turizmo priemonių ES ir už jos ribų;

| 52. | prašo Europos išorės veiksmų tarnybos imtis priemonių, kad nebūtų užsiimama prostitucija konfliktiniuose regionuose, kuriuose yra vieningos ES karinės pajėgos; |
| --- | --- |

52.

prašo Europos išorės veiksmų tarnybos imtis priemonių, kad nebūtų užsiimama prostitucija konfliktiniuose regionuose, kuriuose yra vieningos ES karinės pajėgos;

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 260, 2003 10 29, p. 4.

(2)  OL C 166, 1995 7 3, p. 92.

(3)  OL C 150, 1997 5 19, p. 38.

(4)  OL C 304, 1997 10 6, p. 55.

(5)  OL C 339, 1997 11 10, p. 420.

(6)  OL C 358, 1997 11 24, p. 37.

(7)  OL C 14, 1998 1 19, p. 39.

(8)  OL C 167, 1998 6 1, p. 128.

(9)  OL C 98, 1999 4 9, p. 279.

(10)  OL C 150, 1999 5 28, p. 203.

(11)  OL C 378, 2000 12 29, p. 80.

(12)  OL C 40, 2001 2 7, p. 41.

(13)  OL C 59, 2001 2 23, p. 258.

(14)  OL C 59, 2001 2 23, p. 307.

(15)  OL C 67, 2001 3 1, p. 304.

(16)  OL C 53 E, 2002 2 28, p. 114.

(17)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 75.

(18)  OL C 288 E, 2006 11 25, p. 66.

(19)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 292.

(20)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 53.

(21)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 26.

(22)  Priimti tekstai P7_TA(2013)0045.

(23)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0444.

(24)  Specialiosios JT pranešėjos dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, Sigmos Huda 2006 m. pranešime atkreiptas dėmesys į tiesioginį prostitucijos politikos poveikį prekybos žmonėmis mastui.

(25)  Keletą tyrimų, susijusių su sekso paslaugų pirkėjais, galima rasti adresu: http://www.womenlobby.org/spip.php?article1948&lang=en.

(26)  Melissa Farley, „Violence against women and post-traumatic stress sindrome“ (liet. „Smurtas prieš moteris ir potrauminis streso sindromas“), Women and Health, 1998 m.; Dominique Damant ir kt., „Trajectoires d’entrée en prostitution: violence, toxicomanie et criminalité“, Le Journal International de Victimologie, Nr. 3, 2005 m. balandžio mėn.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/87

---

P7_TA(2014)0163

Vystymosi skatinimas pasitelkiant atsakingą verslo praktiką gavybos pramonės vaidmens besivystančiose šalyse atžvilgiu

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vystymosi skatinimo vykdant atsakingą verslo veiklą gavybos pramonės vaidmens besivystančiose šalyse atžvilgiu (2013/2126(INI))

(2017/C 285/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Adis Abebos deklaraciją dėl Afrikos naudingųjų iškasenų išteklių raidos ir valdymo, kurią 2008 m. spalio mėn. priėmė pirmoji Afrikos Sąjungos ministrų, atsakingų už naudingųjų iškasenų raidą, konferencija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Adis Abebos deklaraciją dėl Afrikos naudingųjų iškasenų išteklių raidos ir valdymo, kurią 2008 m. spalio mėn. priėmė pirmoji Afrikos Sąjungos ministrų, atsakingų už naudingųjų iškasenų raidą, konferencija,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos kalnakasybos viziją, kurią 2009 m. vasario mėn. Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikime patvirtino valstybių ir vyriausybių vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos kalnakasybos viziją, kurią 2009 m. vasario mėn. Afrikos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikime patvirtino valstybių ir vyriausybių vadovai,

| — | atsižvelgdamas į Lusakos deklaraciją, kuri 2010 m. gruodžio 15 d. priimta Tarptautinės Didžiųjų ežerų regiono konferencijos specialiajame kovos su neteisėtu gamtos išteklių naudojimu Didžiųjų ežerų regione aukščiausiojo lygio susitikime (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lusakos deklaraciją, kuri 2010 m. gruodžio 15 d. priimta Tarptautinės Didžiųjų ežerų regiono konferencijos specialiajame kovos su neteisėtu gamtos išteklių naudojimu Didžiųjų ežerų regione aukščiausiojo lygio susitikime (1),

| — | atsižvelgdamas į Afrikos kalnakasybos vizijos įgyvendinimo planą, kurį 2011 m. gruodžio mėn. priėmė Adis Abeboje vykusi antroji Afrikos Sąjungos ministrų, atsakingų už naudingųjų iškasenų išteklių raidą, konferencija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos kalnakasybos vizijos įgyvendinimo planą, kurį 2011 m. gruodžio mėn. priėmė Adis Abeboje vykusi antroji Afrikos Sąjungos ministrų, atsakingų už naudingųjų iškasenų išteklių raidą, konferencija,

| — | atsižvelgdamas į 10 principų, kaip įtraukti žmogaus teisėms kylančių grėsmių valdymą į derybas dėl valstybės ir investuotojų sutarties, kuriuos 2011 m. gegužės mėn. JT Žmogaus teisių tarybos 17-ojoje sesijoje pasiūlė generalinio sekretoriaus specialusis atstovas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 10 principų, kaip įtraukti žmogaus teisėms kylančių grėsmių valdymą į derybas dėl valstybės ir investuotojų sutarties, kuriuos 2011 m. gegužės mėn. JT Žmogaus teisių tarybos 17-ojoje sesijoje pasiūlė generalinio sekretoriaus specialusis atstovas,

| — | atsižvelgdamas į EBPO išsamaus tikrinimo rekomendacijas dėl atsakingo naudingųjų iškasenų tiekimo iš konfliktų zonų ir didelės rizikos regionų grandinių, kuriose išsamiai išdėstoma, kaip padėti įmonėms gerbti žmogaus teises ir vengti finansavimo konfliktų vykdant tiekimo veiklą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO išsamaus tikrinimo rekomendacijas dėl atsakingo naudingųjų iškasenų tiekimo iš konfliktų zonų ir didelės rizikos regionų grandinių, kuriose išsamiai išdėstoma, kaip padėti įmonėms gerbti žmogaus teises ir vengti finansavimo konfliktų vykdant tiekimo veiklą (2),

| — | atsižvelgdamas į Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos tarptautinį skaidrumo standartą, pagal kurį vyriausybės turi skelbti duomenis apie savo pajamas iš gamtos išteklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvos tarptautinį skaidrumo standartą, pagal kurį vyriausybės turi skelbti duomenis apie savo pajamas iš gamtos išteklių,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio mėn. Didžiojo aštuoneto prie Erno ežero priimtą deklaraciją, kurioje valstybių ir vyriausybių vadovai priminė skaidraus ir atsakingo gamtos išteklių ir jų tiekimo grandinės valdymo svarbą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio mėn. Didžiojo aštuoneto prie Erno ežero priimtą deklaraciją, kurioje valstybių ir vyriausybių vadovai priminė skaidraus ir atsakingo gamtos išteklių ir jų tiekimo grandinės valdymo svarbą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 6 d. paskelbtą galutinį Didžiojo dvidešimtuko pranešimą, kurioje vadovai pritaria Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 6 d. paskelbtą galutinį Didžiojo dvidešimtuko pranešimą, kurioje vadovai pritaria Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvai,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7-0132/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7-0132/2014),

| A. | kadangi daugelyje besivystančių šalių gamtos išteklių gavyba sudaro didelę BVP dalį ir dažnai – didžiąją pajamų iš užsienio valiutos ir užsienio investicijų dalį; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugelyje besivystančių šalių gamtos išteklių gavyba sudaro didelę BVP dalį ir dažnai – didžiąją pajamų iš užsienio valiutos ir užsienio investicijų dalį;

| B. | kadangi Afrikoje yra vienas didžiausių pasaulyje naudingųjų iškasenų rezervų ir kadangi pelnu iš Afrikos naudingųjų iškasenų gavybos reikėtų naudotis siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir siekiant panaikinti skurdą, užtikrinti spartų ir platų socialinį ir ekonominį vystymąsi ir augimą; kadangi vis dėlto Afrikos šalims dar reikia rengti ir įgyvendinti nuoseklias strategijas, kaip gamtos išteklių naudojimą paversti ūkio plėtros ir jų ekonomikos įvairinimo varikliu; |
| --- | --- |

B.

kadangi Afrikoje yra vienas didžiausių pasaulyje naudingųjų iškasenų rezervų ir kadangi pelnu iš Afrikos naudingųjų iškasenų gavybos reikėtų naudotis siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir siekiant panaikinti skurdą, užtikrinti spartų ir platų socialinį ir ekonominį vystymąsi ir augimą; kadangi vis dėlto Afrikos šalims dar reikia rengti ir įgyvendinti nuoseklias strategijas, kaip gamtos išteklių naudojimą paversti ūkio plėtros ir jų ekonomikos įvairinimo varikliu;

| C. | kadangi gamtos ištekliai gali būti svarbi ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi varomoji jėga, jeigu iš jų gautos pajamos administruojamos tinkamai ir skaidriai; |
| --- | --- |

C.

kadangi gamtos ištekliai gali būti svarbi ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi varomoji jėga, jeigu iš jų gautos pajamos administruojamos tinkamai ir skaidriai;

| D. | kadangi ginčai dėl naftos, dujų, naudingųjų iškasenų, medienos ir kitų gamtos išteklių yra antra dažniausia konfliktų pasaulyje priežastis; kadangi konkurencija dėl išteklių, kaip antai žemės ir vandens, didėja ir dėl to gilėja esami ar skatinami nauji konfliktai; kadangi tinkamą žemės ir gamtos išteklių valdymą sunkina aplinkos blogėjimas, gyventojų skaičiaus augimas ir klimato kaita; |
| --- | --- |

D.

kadangi ginčai dėl naftos, dujų, naudingųjų iškasenų, medienos ir kitų gamtos išteklių yra antra dažniausia konfliktų pasaulyje priežastis; kadangi konkurencija dėl išteklių, kaip antai žemės ir vandens, didėja ir dėl to gilėja esami ar skatinami nauji konfliktai; kadangi tinkamą žemės ir gamtos išteklių valdymą sunkina aplinkos blogėjimas, gyventojų skaičiaus augimas ir klimato kaita;

| E. | kadangi paradoksalu, kad daug gamtos išteklių turinčių šalių padėtis dažnai yra gerokai blogesnė nei kitų šalių (vadinamasis išteklių prakeiksmo fenomenas) ir kai kuriais atvejais naudingųjų iškasenų kontrolė, naudojimas, prekyba ir apmokestinimas prisideda prie ginkluotų konfliktų (vadinamoji konfliktus sukeliančių naudingųjų iškasenų problema); |
| --- | --- |

E.

kadangi paradoksalu, kad daug gamtos išteklių turinčių šalių padėtis dažnai yra gerokai blogesnė nei kitų šalių (vadinamasis išteklių prakeiksmo fenomenas) ir kai kuriais atvejais naudingųjų iškasenų kontrolė, naudojimas, prekyba ir apmokestinimas prisideda prie ginkluotų konfliktų (vadinamoji konfliktus sukeliančių naudingųjų iškasenų problema);

| F. | kadangi kalnakasybos naudos vietos gyventojai dažnai nepajunta arba ją užgožia neigiamas poveikis visuomenei ir aplinkai; kadangi vietos ar nacionalinės valdžios institucijos gali užtikrinti veiksmingesnį valdymą ir didesnį skaidrumą siekdamos, kad kalnakasybos nauda vietos gyventojams būtų didesnė, ir tuomet būtų galima kompensuoti neigiamą poveikį visuomenei ir aplinkai; |
| --- | --- |

F.

kadangi kalnakasybos naudos vietos gyventojai dažnai nepajunta arba ją užgožia neigiamas poveikis visuomenei ir aplinkai; kadangi vietos ar nacionalinės valdžios institucijos gali užtikrinti veiksmingesnį valdymą ir didesnį skaidrumą siekdamos, kad kalnakasybos nauda vietos gyventojams būtų didesnė, ir tuomet būtų galima kompensuoti neigiamą poveikį visuomenei ir aplinkai;

| G. | kadangi svarbu atlikti socialinio ir ekologinio poveikio vertinimus siekiant apsaugoti kalnakasybos zonų vietinių gyventojų teises; |
| --- | --- |

G.

kadangi svarbu atlikti socialinio ir ekologinio poveikio vertinimus siekiant apsaugoti kalnakasybos zonų vietinių gyventojų teises;

| H. | kadangi 2008 m. Pasaulio bankas nustatė, kad 90 proc. Kongo Demokratinės Respublikos naudingųjų iškasenų gamybos tenka smulkiems kalnakasiams, kurie nėra registruoti ir dirba nutolusiose ir nesaugiose ginkluotų grupių kontroliuojamose vietovėse; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2008 m. Pasaulio bankas nustatė, kad 90 proc. Kongo Demokratinės Respublikos naudingųjų iškasenų gamybos tenka smulkiems kalnakasiams, kurie nėra registruoti ir dirba nutolusiose ir nesaugiose ginkluotų grupių kontroliuojamose vietovėse;

| I. | kadangi mažos apimties kalnakasyba užtikrina nemažai darbo vietų, visų pirma kaimo vietovėse; kadangi tradicinę ir mažos apimties kalnakasybą reikia oficialiai įtvirtinti siekiant paskatinti vietos ir (arba) šalies verslumą, pagerinti pragyvenimo lygį ir pažangesnį integruotą socialinį ir ekonominį kaimo vystymąsi; kadangi tradicinė ir mažos apimties kalnakasyba Afrikoje yra neoficiali ir dėl šios priežasties lengvas grobis organizuotiems nusikaltėliams ir pusiau karinėms organizacijoms, todėl atsiranda daugybė problemų, pvz., vaikų darbas, ir neįmanoma įgyvendinti visų šios veiklos plėtojimo galimybių; |
| --- | --- |

I.

kadangi mažos apimties kalnakasyba užtikrina nemažai darbo vietų, visų pirma kaimo vietovėse; kadangi tradicinę ir mažos apimties kalnakasybą reikia oficialiai įtvirtinti siekiant paskatinti vietos ir (arba) šalies verslumą, pagerinti pragyvenimo lygį ir pažangesnį integruotą socialinį ir ekonominį kaimo vystymąsi; kadangi tradicinė ir mažos apimties kalnakasyba Afrikoje yra neoficiali ir dėl šios priežasties lengvas grobis organizuotiems nusikaltėliams ir pusiau karinėms organizacijoms, todėl atsiranda daugybė problemų, pvz., vaikų darbas, ir neįmanoma įgyvendinti visų šios veiklos plėtojimo galimybių;

| J. | kadangi gavybos pramonė turėtų skatinti pažangiųjų technologijų ir inovacijų, taip pat inovacinių sektorių vystymąsi ir šioje pramonės šakoje turėtų būti siūlomi sprendimai, susiję su efektyviu išteklių naudojimu ir efektyviu energijos vartojimu, ekologiniu projektavimu, efektyvumo gerinimu, perdirbimu ir žiedine ekonomika, kurie galėtų būti naudingi ir besivystančiose šalyse, ir išsivysčiusiose šalyse; |
| --- | --- |

J.

kadangi gavybos pramonė turėtų skatinti pažangiųjų technologijų ir inovacijų, taip pat inovacinių sektorių vystymąsi ir šioje pramonės šakoje turėtų būti siūlomi sprendimai, susiję su efektyviu išteklių naudojimu ir efektyviu energijos vartojimu, ekologiniu projektavimu, efektyvumo gerinimu, perdirbimu ir žiedine ekonomika, kurie galėtų būti naudingi ir besivystančiose šalyse, ir išsivysčiusiose šalyse;

| K. | kadangi Afrikos kasybos vizija – tai pagrindas nuosekliau ir tvirčiau integruoti sektorių į žemyno ekonomiką ir visuomenę; |
| --- | --- |

K.

kadangi Afrikos kasybos vizija – tai pagrindas nuosekliau ir tvirčiau integruoti sektorių į žemyno ekonomiką ir visuomenę;

| L. | kadangi žmogaus teisių pažeidimai gavybos pramonėje yra įprasti ir apima vaikų darbą, lytinę prievartą, žmonių dingimą, teisės į švarią aplinką pažeidimą, žemės ir pragyvenimo šaltinio praradimą be jokių derybų ir tinkamos kompensacijos, priverstinį persikėlimą ir ritualiniu ar kultūros požiūriu svarbių vietovių sunaikinimą; |
| --- | --- |

L.

kadangi žmogaus teisių pažeidimai gavybos pramonėje yra įprasti ir apima vaikų darbą, lytinę prievartą, žmonių dingimą, teisės į švarią aplinką pažeidimą, žemės ir pragyvenimo šaltinio praradimą be jokių derybų ir tinkamos kompensacijos, priverstinį persikėlimą ir ritualiniu ar kultūros požiūriu svarbių vietovių sunaikinimą;

| M. | kadangi didžiausią susirūpinimą ir toliau kelia priverstinis darbas ir profesinių sąjungų veiklos draudimas bei teisės į kolektyvines derybas nesuteikimas; kadangi dažnai labai prasti sveikatos ir saugos standartai arba jų nebuvimas taip pat kelia didžiulį nerimą, ypač mažos apimties kalnakasybos įmonėse, kurios dažnai vykdo veiklą labai pavojingomis sąlygomis; |
| --- | --- |

M.

kadangi didžiausią susirūpinimą ir toliau kelia priverstinis darbas ir profesinių sąjungų veiklos draudimas bei teisės į kolektyvines derybas nesuteikimas; kadangi dažnai labai prasti sveikatos ir saugos standartai arba jų nebuvimas taip pat kelia didžiulį nerimą, ypač mažos apimties kalnakasybos įmonėse, kurios dažnai vykdo veiklą labai pavojingomis sąlygomis;

| N. | kadangi atsakomybė užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms yra visuotinis visų verslo įmonių tikėtino elgesio standartas, nepaisant jų veiklos vietos, kaip primenama JT generalinio sekretoriaus specialiojo atstovo Johno Ruggie žmogaus teisių ir daugiašalių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimu parengtuose Pagrindiniuose verslo ir žmogaus teisių principuose (angl. „Guiding Principles on Business and Human Rights“); kadangi vis dėlto pernelyg mažai sutariama dėl konkretaus su šia atsakomybe susijusio poveikio ir pažangą užtikrinant visapusišką jos paisymą taip pat labai stabdo veiksmingų stebėjimo, ataskaitų teikimo, patikros ir atskaitomybės mechanizmų trūkumas; |
| --- | --- |

N.

kadangi atsakomybė užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms yra visuotinis visų verslo įmonių tikėtino elgesio standartas, nepaisant jų veiklos vietos, kaip primenama JT generalinio sekretoriaus specialiojo atstovo Johno Ruggie žmogaus teisių ir daugiašalių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimu parengtuose Pagrindiniuose verslo ir žmogaus teisių principuose (angl. „Guiding Principles on Business and Human Rights“); kadangi vis dėlto pernelyg mažai sutariama dėl konkretaus su šia atsakomybe susijusio poveikio ir pažangą užtikrinant visapusišką jos paisymą taip pat labai stabdo veiksmingų stebėjimo, ataskaitų teikimo, patikros ir atskaitomybės mechanizmų trūkumas;

| O. | kadangi esama daugybės su įmonių socialinės atsakomybe susijusių elgesio kodeksų, standartų ir sertifikavimo sistemų ir skiriasi jų tematinė aprėptis, todėl sunku ar neįmanoma atlikti vertinimų, palyginimų ir patikrų; kadangi šios didelės įvairovės priežastys yra įvairios, įskaitant nepakankamą įsipareigojimą siekti veiksmingai užtikrinamos įmonių socialinės atsakomybės, o įmonės, norinčios būti laikomos atsakingomis visuomenei ir aplinkai, ieško lengvesnių išeičių; |
| --- | --- |

O.

kadangi esama daugybės su įmonių socialinės atsakomybe susijusių elgesio kodeksų, standartų ir sertifikavimo sistemų ir skiriasi jų tematinė aprėptis, todėl sunku ar neįmanoma atlikti vertinimų, palyginimų ir patikrų; kadangi šios didelės įvairovės priežastys yra įvairios, įskaitant nepakankamą įsipareigojimą siekti veiksmingai užtikrinamos įmonių socialinės atsakomybės, o įmonės, norinčios būti laikomos atsakingomis visuomenei ir aplinkai, ieško lengvesnių išeičių;

| P. | kadangi, siekiant didinti rezultatyvumą ir pasiekti teisingumą įmonių socialinės atsakomybės srityje, labai svarbu atsisakyti esamos sistemos, kai galima laisvai pasirinkti (sistema „à la carte“, todėl įmonės pasirenka kodeksus ir standartus pagal savo pageidavimus), ir nustatyti visai pramonei bendrus standartus; |
| --- | --- |

P.

kadangi, siekiant didinti rezultatyvumą ir pasiekti teisingumą įmonių socialinės atsakomybės srityje, labai svarbu atsisakyti esamos sistemos, kai galima laisvai pasirinkti (sistema „à la carte“, todėl įmonės pasirenka kodeksus ir standartus pagal savo pageidavimus), ir nustatyti visai pramonei bendrus standartus;

| Q. | kadangi vykdant ekologinį manipuliavimą, t. y. sudarant įspūdį, kad veiksmas yra tariamai teigiamas aplinkos požiūriu, siekiant apgauti visuomenę ir nukreipti dėmesį nuo aplinkai kenksmingos veiklos, yra klaidinami vartotojai, plačioji visuomenė ir reguliavimo institucijos dėl aplinkosauginio veiksmingumo ir kenkiama atsakingam verslo elgesiui, todėl su tuo reikia kovoti; kadangi apskritai įmonės, taikančios įmonių socialinės atsakomybės principą kaip rinkodaros priemonę, privalo užtikrinti, kad visi jų teiginiai būtų teisingi; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vykdant ekologinį manipuliavimą, t. y. sudarant įspūdį, kad veiksmas yra tariamai teigiamas aplinkos požiūriu, siekiant apgauti visuomenę ir nukreipti dėmesį nuo aplinkai kenksmingos veiklos, yra klaidinami vartotojai, plačioji visuomenė ir reguliavimo institucijos dėl aplinkosauginio veiksmingumo ir kenkiama atsakingam verslo elgesiui, todėl su tuo reikia kovoti; kadangi apskritai įmonės, taikančios įmonių socialinės atsakomybės principą kaip rinkodaros priemonę, privalo užtikrinti, kad visi jų teiginiai būtų teisingi;

| R. | kadangi įgyvendinant Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą siekiama padidinti pajamų valdymo skaidrumą ir taip sumažinti korupcijos galimybes bei užtikrinti teisingą naudos pasidalijimą; |
| --- | --- |

R.

kadangi įgyvendinant Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą siekiama padidinti pajamų valdymo skaidrumą ir taip sumažinti korupcijos galimybes bei užtikrinti teisingą naudos pasidalijimą;

| S. | kadangi daug Afrikos šalių per pastaruosius du dešimtmečius liberalizavo ekonomiką, prekybą ir investicijas, tačiau iš esmės jos neužtikrino ekonomikos įvairinimo, taigi jų ekonomika paprastai yra mažiau diversifikuota ir labiau sutelkta, pvz., į nedidelę papildomą naudą teikiantį naudingųjų iškasenų ir žemės ūkio gaminių eksportą, o šios dvi sritys yra labai jautrios staigiems išorės kainų pokyčiams; kadangi dabar visas pastangas reikėtų sutelkti siekiant įvairinti ekonomiką, t. y. sumažinti priklausomybę nuo gavybos pramonės ar žemės ūkio produktų eksporto; |
| --- | --- |

S.

kadangi daug Afrikos šalių per pastaruosius du dešimtmečius liberalizavo ekonomiką, prekybą ir investicijas, tačiau iš esmės jos neužtikrino ekonomikos įvairinimo, taigi jų ekonomika paprastai yra mažiau diversifikuota ir labiau sutelkta, pvz., į nedidelę papildomą naudą teikiantį naudingųjų iškasenų ir žemės ūkio gaminių eksportą, o šios dvi sritys yra labai jautrios staigiems išorės kainų pokyčiams; kadangi dabar visas pastangas reikėtų sutelkti siekiant įvairinti ekonomiką, t. y. sumažinti priklausomybę nuo gavybos pramonės ar žemės ūkio produktų eksporto;

| T. | kadangi Adis Abebos deklaracijoje dėl Afrikos naudingųjų iškasenų išteklių raidos ir valdymo Afrikos valstybės primygtinai raginamos užtikrinti, kad dėl ekonominės partnerystės susitarimų ir visų PPO vykstančių derybų nebūtų ribojama nacionalinė vystymosi politika ir kad liberalizuojant prekybą nebūtų daromas blokavimo poveikis, nes dėl liberalizavimo gali padidėti mažas pajamas gaunančių Afrikos šalių priklausomybė nuo pagrindinių produktų; |
| --- | --- |

T.

kadangi Adis Abebos deklaracijoje dėl Afrikos naudingųjų iškasenų išteklių raidos ir valdymo Afrikos valstybės primygtinai raginamos užtikrinti, kad dėl ekonominės partnerystės susitarimų ir visų PPO vykstančių derybų nebūtų ribojama nacionalinė vystymosi politika ir kad liberalizuojant prekybą nebūtų daromas blokavimo poveikis, nes dėl liberalizavimo gali padidėti mažas pajamas gaunančių Afrikos šalių priklausomybė nuo pagrindinių produktų;

| U. | kadangi nuo devintojo dešimtmečio, kai Pasaulio bankas inicijavo kasybos pramonės reformas, Lotynų Amerikoje matoma nauja tendencija – stiprinamas valstybės institucijų vaidmuo didžiausią dėmesį skiriant nacionaliniams prioritetams ir ekonominio vystymosi tikslams; |
| --- | --- |

U.

kadangi nuo devintojo dešimtmečio, kai Pasaulio bankas inicijavo kasybos pramonės reformas, Lotynų Amerikoje matoma nauja tendencija – stiprinamas valstybės institucijų vaidmuo didžiausią dėmesį skiriant nacionaliniams prioritetams ir ekonominio vystymosi tikslams;

| V. | kadangi eksporto mokesčiai yra plačiai taikomi, tačiau pagal daugelį regioninės prekybos susitarimų (EPS) ir ekonominės partnerystės susitarimus, kuriais vadovaujasi ES, juos taikyti draudžiama; |
| --- | --- |

V.

kadangi eksporto mokesčiai yra plačiai taikomi, tačiau pagal daugelį regioninės prekybos susitarimų (EPS) ir ekonominės partnerystės susitarimus, kuriais vadovaujasi ES, juos taikyti draudžiama;

| W. | kadangi kai kurioms AKR valstybėms nerimą kelia tai, kad dėl EPS numatytų eksporto mokesčių apribojimų gali būti apsunkintas vertės grandinės tobulinimas; |
| --- | --- |

W.

kadangi kai kurioms AKR valstybėms nerimą kelia tai, kad dėl EPS numatytų eksporto mokesčių apribojimų gali būti apsunkintas vertės grandinės tobulinimas;

| X. | kadangi kalnakasybos pramonėje paplitusi korupcija ir neskaidrios sutartys; |
| --- | --- |

X.

kadangi kalnakasybos pramonėje paplitusi korupcija ir neskaidrios sutartys;

| Y. | kadangi šiuolaikinės tiekimo grandinės yra pasaulinio masto, taigi gamtos ištekliai, kurie paskatino kai kuriuos iš žiauriausių pasaulio konfliktų, yra perkami ir jais prekiaujama tarptautiniu mastu, ir tai daro ir ES veikiančios įmonės; |
| --- | --- |

Y.

kadangi šiuolaikinės tiekimo grandinės yra pasaulinio masto, taigi gamtos ištekliai, kurie paskatino kai kuriuos iš žiauriausių pasaulio konfliktų, yra perkami ir jais prekiaujama tarptautiniu mastu, ir tai daro ir ES veikiančios įmonės;

| Z. | kadangi, nors savanoriškos įmonių pastangos vengti ieškoti naudingųjų iškasenų, dėl kurių kyla konfliktai, yra sveikintinos, jos vis dar neveiksmingos; |
| --- | --- |

Z.

kadangi, nors savanoriškos įmonių pastangos vengti ieškoti naudingųjų iškasenų, dėl kurių kyla konfliktai, yra sveikintinos, jos vis dar neveiksmingos;

| AA. | kadangi pagal 2010 m. priimto JAV Doddo Franko akto 1502 skirsnį reikalaujama, kad Vertybinių popierių ir biržų komisijoje registruotos įmonės, įskaitant Europos įmones, atliktų išsamią patikrą siekdamos nustatyti, ar jų produktų sudėtyje yra naudingųjų išteklių, gautų finansuojant ginkluotas grupes Kongo Demokratinėje Respublikoje; kadangi pridedamame nutarime Vertybinių popierių ir biržų komisija nurodė įstatymą įgyvendinančioms įmonėms EBPO rekomendacijas kaip patikimą išsamios patikros standartą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi pagal 2010 m. priimto JAV Doddo Franko akto 1502 skirsnį reikalaujama, kad Vertybinių popierių ir biržų komisijoje registruotos įmonės, įskaitant Europos įmones, atliktų išsamią patikrą siekdamos nustatyti, ar jų produktų sudėtyje yra naudingųjų išteklių, gautų finansuojant ginkluotas grupes Kongo Demokratinėje Respublikoje; kadangi pridedamame nutarime Vertybinių popierių ir biržų komisija nurodė įstatymą įgyvendinančioms įmonėms EBPO rekomendacijas kaip patikimą išsamios patikros standartą;

| AB. | kadangi pastangos užbaigti konfliktą neleidžiant, kad pajamomis iš tradicinės kalnakasybos galėtų pasinaudoti ginkluotos grupuotės, buvo gana sėkmingos deimantų srityje, tačiau reikia daugiau pastangų siekiant sukurti patikimą teisinę ir institucinę tradicinei kalnakasybai skirtą sistemą, kuri papildytų Tarptautinę Didžiųjų ežerų regiono konferenciją; |
| --- | --- |

AB.

kadangi pastangos užbaigti konfliktą neleidžiant, kad pajamomis iš tradicinės kalnakasybos galėtų pasinaudoti ginkluotos grupuotės, buvo gana sėkmingos deimantų srityje, tačiau reikia daugiau pastangų siekiant sukurti patikimą teisinę ir institucinę tradicinei kalnakasybai skirtą sistemą, kuri papildytų Tarptautinę Didžiųjų ežerų regiono konferenciją;

Kalnakasyba ir tvarus vystymasis

| 1. | susirūpinęs pažymi, kad netvari kalnakasyba gali turėti didžiulį neigiamą poveikį aplinkai ir visuomenei, ypač Afrikoje; |
| --- | --- |

1.

susirūpinęs pažymi, kad netvari kalnakasyba gali turėti didžiulį neigiamą poveikį aplinkai ir visuomenei, ypač Afrikoje;

| 2. | pabrėžia, kad dėl pasaulinio prekių kainų šuolio, kurį paskatino besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių paklausa, išteklių turtingoms besivystančioms šalims, ypač Afrikai, atsirado puiki galimybė padidinti savo pajamas ir nukreipti jas vystymuisi savo žmonių labui; pritaria siekiant šio tikslo numatytoms nacionalinės politikos priemonėms; pažymi, kad dažnai nepaprastai svarbios yra teisėkūros ir reguliavimo reformos, ir pabrėžia, kad būtina politinė erdvė neturėtų būti ribojama dėl prekybos ir investicijų susitarimų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad dėl pasaulinio prekių kainų šuolio, kurį paskatino besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių paklausa, išteklių turtingoms besivystančioms šalims, ypač Afrikai, atsirado puiki galimybė padidinti savo pajamas ir nukreipti jas vystymuisi savo žmonių labui; pritaria siekiant šio tikslo numatytoms nacionalinės politikos priemonėms; pažymi, kad dažnai nepaprastai svarbios yra teisėkūros ir reguliavimo reformos, ir pabrėžia, kad būtina politinė erdvė neturėtų būti ribojama dėl prekybos ir investicijų susitarimų;

| 3. | pabrėžia, kad gavybos pramonės šakos turėtų ne tik valstybei teikti pajamų, kurios gali būti panaudotos vystymuisi, bet ir prisidėti prie vystymosi, kai užtikrinamos sąsajos su vietos ekonomika, pvz., kai įdarbinami ir apmokomi vietos gyventojai, perkamos vietos prekės ir paslaugos, vietoje perdirbamos išgautos medžiagos, prisidedama prie pastangų plėtoti vietos pramonės šakas, kuriose kaip žaliavos naudojamos perdirbtos ar neperdirbtos medžiagos, arba kitaip pasinaudojama gavybos įmonių buvimu; ragina Afrikos Sąjungos valstybes nares sistemingai įgyvendinti savo Afrikos kalnakasybos viziją; yra įsitikinęs, kad taip bus gerokai paspartinta pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; todėl pabrėžia poreikį skatinti tvaraus vystymosi principus, grindžiamus aplinkos ir visuomenės požiūriu atsakinga kalnakasyba; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad gavybos pramonės šakos turėtų ne tik valstybei teikti pajamų, kurios gali būti panaudotos vystymuisi, bet ir prisidėti prie vystymosi, kai užtikrinamos sąsajos su vietos ekonomika, pvz., kai įdarbinami ir apmokomi vietos gyventojai, perkamos vietos prekės ir paslaugos, vietoje perdirbamos išgautos medžiagos, prisidedama prie pastangų plėtoti vietos pramonės šakas, kuriose kaip žaliavos naudojamos perdirbtos ar neperdirbtos medžiagos, arba kitaip pasinaudojama gavybos įmonių buvimu; ragina Afrikos Sąjungos valstybes nares sistemingai įgyvendinti savo Afrikos kalnakasybos viziją; yra įsitikinęs, kad taip bus gerokai paspartinta pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; todėl pabrėžia poreikį skatinti tvaraus vystymosi principus, grindžiamus aplinkos ir visuomenės požiūriu atsakinga kalnakasyba;

| 4. | ragina besivystančias šalis gerinti savo regioninį bendradarbiavimą, kurti ir priimti bendrus aplinkos, socialinius, sveikatos ir saugos standartus ir normas kalnakasybos sektoriuje, įskaitant tradicinę ir mažos apimties kalnakasybą; |
| --- | --- |

4.

ragina besivystančias šalis gerinti savo regioninį bendradarbiavimą, kurti ir priimti bendrus aplinkos, socialinius, sveikatos ir saugos standartus ir normas kalnakasybos sektoriuje, įskaitant tradicinę ir mažos apimties kalnakasybą;

| 5. | pabrėžia regioninio ir tarptautinio požiūrių į kovą su neteisėtu gamtos išteklių naudojimu būtinybę; ragina besivystančias šalis imtis veiksmų oficialiai reglamentuoti tradicinės ir mažos apimties kalnakasybos sektorių, kad būtų pagerintos gyvenimo sąlygos, užtikrintas pragyventi leidžiantis darbo užmokestis, o tradicinės ir mažos apimties kalnakasybos sektorius būtų integruotas į kaimo ir nacionalinę ekonomiką, kartu šiuo tikslu teikiant prieinamą finansinę ir techninę paramą ir užtikrinant teisinę tvarką, kuria tradicinės ir mažos apimties kalnakasybos teisių turėtojams būtų suteikiama pakankama žemės ir nuosavybės apsauga; ragina ES padėti besivystančioms šalims gerinti vietos pajėgumus įgyvendinti lokalizavimo ir sertifikavimo sistemas, prieš pradedant taikyti reikalavimų neatitinkančių naudingųjų iškasenų gabenimo draudimus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia regioninio ir tarptautinio požiūrių į kovą su neteisėtu gamtos išteklių naudojimu būtinybę; ragina besivystančias šalis imtis veiksmų oficialiai reglamentuoti tradicinės ir mažos apimties kalnakasybos sektorių, kad būtų pagerintos gyvenimo sąlygos, užtikrintas pragyventi leidžiantis darbo užmokestis, o tradicinės ir mažos apimties kalnakasybos sektorius būtų integruotas į kaimo ir nacionalinę ekonomiką, kartu šiuo tikslu teikiant prieinamą finansinę ir techninę paramą ir užtikrinant teisinę tvarką, kuria tradicinės ir mažos apimties kalnakasybos teisių turėtojams būtų suteikiama pakankama žemės ir nuosavybės apsauga; ragina ES padėti besivystančioms šalims gerinti vietos pajėgumus įgyvendinti lokalizavimo ir sertifikavimo sistemas, prieš pradedant taikyti reikalavimų neatitinkančių naudingųjų iškasenų gabenimo draudimus;

| 6. | atkreipia dėmesį į Sąjungos pastangas remti tolesnį priimančiųjų valstybių vyriausybių institucinį vystymąsi ir pajėgumų stiprinimą, kad būtų sukurta būtina institucinė ir teisinė sistema visoms pajamoms iš gavybos pramonės šakų skaidriai ir veiksmingai valdyti ir paskirstyti; taip pat atkreipia dėmesį į vystomą Sąjungos ir Afrikos plėtros banko partnerystę; visų pirma ragina ES visų pirma teikti paramą teisės aktų ir mokesčių politikos kūrimui, kad vietos ir nacionaliniu mastu iš gavybos pramonės šakų būtų gaunama kuo didesnė nauda, sukuriant vietos darbo vietas, užtikrinant darbuotojams ir jų šeimoms pragyventi leidžiantį darbo užmokestį ir sustiprinant mažųjų ir vidutinių įmonių ir su gavybos pramonės šakų raida susijusios tiekimo grandinės ryšius; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į Sąjungos pastangas remti tolesnį priimančiųjų valstybių vyriausybių institucinį vystymąsi ir pajėgumų stiprinimą, kad būtų sukurta būtina institucinė ir teisinė sistema visoms pajamoms iš gavybos pramonės šakų skaidriai ir veiksmingai valdyti ir paskirstyti; taip pat atkreipia dėmesį į vystomą Sąjungos ir Afrikos plėtros banko partnerystę; visų pirma ragina ES visų pirma teikti paramą teisės aktų ir mokesčių politikos kūrimui, kad vietos ir nacionaliniu mastu iš gavybos pramonės šakų būtų gaunama kuo didesnė nauda, sukuriant vietos darbo vietas, užtikrinant darbuotojams ir jų šeimoms pragyventi leidžiantį darbo užmokestį ir sustiprinant mažųjų ir vidutinių įmonių ir su gavybos pramonės šakų raida susijusios tiekimo grandinės ryšius;

| 7. | pabrėžia, atsižvelgdamas į nuosavybės principą, kad vietos bendruomenės turėtų dalyvauti planuojant ir plėtojant gamtos išteklių projektus, kuriuos reikėtų vertinti atsižvelgiant į vietos tiekimo grandines ir vietos bendruomenės užimtumą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, atsižvelgdamas į nuosavybės principą, kad vietos bendruomenės turėtų dalyvauti planuojant ir plėtojant gamtos išteklių projektus, kuriuos reikėtų vertinti atsižvelgiant į vietos tiekimo grandines ir vietos bendruomenės užimtumą;

| 8. | mano, kad plėtojant gavybos pramonę būtina pripažinti ir apsaugoti vietos gyventojų tradicines teises ir kultūrą ir užtikrinti jų dalyvavimą iš anksto tinkamai juos informuojant; |
| --- | --- |

8.

mano, kad plėtojant gavybos pramonę būtina pripažinti ir apsaugoti vietos gyventojų tradicines teises ir kultūrą ir užtikrinti jų dalyvavimą iš anksto tinkamai juos informuojant;

| 9. | pabrėžia poreikį užtikrinti, kad nukentėjusieji nuo daugiašalių įmonių padarytų socialinių ar aplinkos teisės aktų pažeidimų turėtų veiksmingą galimybę kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia poreikį užtikrinti, kad nukentėjusieji nuo daugiašalių įmonių padarytų socialinių ar aplinkos teisės aktų pažeidimų turėtų veiksmingą galimybę kreiptis į teismą;

| 10. | pabrėžia, kad tokiomis aplinkybėmis, kai nacionalinių reglamentavimo sistemų besivystančiose šalyse dažnai nepakanka siekiant apsaugoti žmogaus teises nuo įmonių vykdomų pažeidimų, JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“ suteikia išsamų ir naudingą principų rinkinį, kuriuo užtikrinama, kad įmonės gerbtų ir apsaugotų žmogaus teises; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad tokiomis aplinkybėmis, kai nacionalinių reglamentavimo sistemų besivystančiose šalyse dažnai nepakanka siekiant apsaugoti žmogaus teises nuo įmonių vykdomų pažeidimų, JT sistema „Apsaugoti, gerbti, padėti“ suteikia išsamų ir naudingą principų rinkinį, kuriuo užtikrinama, kad įmonės gerbtų ir apsaugotų žmogaus teises;

| 11. | ragina veiksmingai įgyvendinti Afrikos žmogaus teisių chartiją, apimančią nuostatas, susijusias su turto ir gamtos išteklių niokojimu ir tinkamo kompensavimo principais; |
| --- | --- |

11.

ragina veiksmingai įgyvendinti Afrikos žmogaus teisių chartiją, apimančią nuostatas, susijusias su turto ir gamtos išteklių niokojimu ir tinkamo kompensavimo principais;

| 12. | ragina besivystančias šalis ratifikuoti žmogaus teisių konvencijas ir priemones, susijusias su naudingosiomis iškasenomis, ir tuomet jas įgyvendinti, inter alia, suteikiant įgaliojimus viešosioms žmogaus teisių institucijoms stebėti žmogaus teisių standartų taikymą kalnakasybos sektoriuje ir sukuriant sveikatos ir žmogaus teisių klausimų integravimo į poveikio vertinimo procedūras priemones ir metodiką; |
| --- | --- |

12.

ragina besivystančias šalis ratifikuoti žmogaus teisių konvencijas ir priemones, susijusias su naudingosiomis iškasenomis, ir tuomet jas įgyvendinti, inter alia, suteikiant įgaliojimus viešosioms žmogaus teisių institucijoms stebėti žmogaus teisių standartų taikymą kalnakasybos sektoriuje ir sukuriant sveikatos ir žmogaus teisių klausimų integravimo į poveikio vertinimo procedūras priemones ir metodiką;

| 13. | susirūpinęs pažymi, kad, JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių klausimais Johno Ruggie teigimu, apie du trečdalius žmogaus teisių pažeidimų įmonės padaro naftos, dujų ir kalnakasybos sektoriuose; pabrėžia, kad ES valstybėms narėms ir tarptautinei bendruomenei pagal tarptautinę ir Europos žmogaus teisių teisę tenka pareiga užtikrinti, kad jų teritorijoje veikiančios įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai dėl savo verslo veiklos nesukeltų ar neprisidėtų prie žmogaus teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

13.

susirūpinęs pažymi, kad, JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių klausimais Johno Ruggie teigimu, apie du trečdalius žmogaus teisių pažeidimų įmonės padaro naftos, dujų ir kalnakasybos sektoriuose; pabrėžia, kad ES valstybėms narėms ir tarptautinei bendruomenei pagal tarptautinę ir Europos žmogaus teisių teisę tenka pareiga užtikrinti, kad jų teritorijoje veikiančios įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai dėl savo verslo veiklos nesukeltų ar neprisidėtų prie žmogaus teisių pažeidimų;

| 14. | reiškia susirūpinimą dėl darbo sąlygų mažos apimties kalnakasybos pramonėje, nes daugeliu atvejų darbo vietoje suteikiamos mažos garantijos ir jos tikrai neatitinka tarptautinių ir nacionalinių darbo standartų ir, kaip vertinama, nelaimingų atsitikimų skaičius šešis ar septynis kartus viršija nelaimingų atsitikimų skaičių nei atvejais organizuojant didesnio masto veiklą; ragina besivystančių šalių vyriausybes ir kalnakasybos įmones įgyvendinti TDO konvencijose, įskaitant Konvenciją dėl saugos ir sveikatos kasyklose, nustatytus pagrindinius darbo standartus siekiant užtikrinti deramą ir saugų visų kalnakasybos darbuotojų darbą; |
| --- | --- |

14.

reiškia susirūpinimą dėl darbo sąlygų mažos apimties kalnakasybos pramonėje, nes daugeliu atvejų darbo vietoje suteikiamos mažos garantijos ir jos tikrai neatitinka tarptautinių ir nacionalinių darbo standartų ir, kaip vertinama, nelaimingų atsitikimų skaičius šešis ar septynis kartus viršija nelaimingų atsitikimų skaičių nei atvejais organizuojant didesnio masto veiklą; ragina besivystančių šalių vyriausybes ir kalnakasybos įmones įgyvendinti TDO konvencijose, įskaitant Konvenciją dėl saugos ir sveikatos kasyklose, nustatytus pagrindinius darbo standartus siekiant užtikrinti deramą ir saugų visų kalnakasybos darbuotojų darbą;

| 15. | ragina ES valstybes nares didinti paramą kovai su vaikų darbu kalnakasybos pramonėje ir remti TDO įsipareigojimus suteikti galimybes mokytis ir alternatyvias galimybes gauti pajamų siekiant, kad vaikai nedirbtų kasyklose; |
| --- | --- |

15.

ragina ES valstybes nares didinti paramą kovai su vaikų darbu kalnakasybos pramonėje ir remti TDO įsipareigojimus suteikti galimybes mokytis ir alternatyvias galimybes gauti pajamų siekiant, kad vaikai nedirbtų kasyklose;

| 16. | palankiai vertina tai, kad tarptautinės finansų įstaigos parengė metodus užtikrinti, kad investuotojai į naudingąsias iškasenas atliktų poveikio aplinkai vertinimą (PAV) ir socialinio poveikio vertinimą (SPV); tačiau pažymi, kad gebėjimų ugdymas besivystančiose šalyse šiems reikalavimams įgyvendinti tebėra problemiškas, atsižvelgiant į ribotus finansinius ir žmogiškuosius išteklius; todėl ragina ES tobulinti savo techninę paramą, kad besivystančios šalys galėtų diegti sistemingą rizikos sveikatai, visuomenei ir aplinkai vertinimą, numatant veiksmingo visuomenės dalyvavimo nuostatas; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad tarptautinės finansų įstaigos parengė metodus užtikrinti, kad investuotojai į naudingąsias iškasenas atliktų poveikio aplinkai vertinimą (PAV) ir socialinio poveikio vertinimą (SPV); tačiau pažymi, kad gebėjimų ugdymas besivystančiose šalyse šiems reikalavimams įgyvendinti tebėra problemiškas, atsižvelgiant į ribotus finansinius ir žmogiškuosius išteklius; todėl ragina ES tobulinti savo techninę paramą, kad besivystančios šalys galėtų diegti sistemingą rizikos sveikatai, visuomenei ir aplinkai vertinimą, numatant veiksmingo visuomenės dalyvavimo nuostatas;

| 17. | pabrėžia Pasaulio banko grupės vaidmenį skatinant atsakingą verslo praktiką; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau dalytis žiniomis apie institucijų, kurios daugiau svarbos teikia sąžiningumui, kūrimą ir geriau šias žinias pritaikyti, taip pat suteikti paprastiems piliečiams informaciją ir priemones, kuriomis užtikrinama, kad jų vyriausybės dirbtų veiksmingiau ir labiau atsižvelgtų į jų poreikius; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia Pasaulio banko grupės vaidmenį skatinant atsakingą verslo praktiką; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia geriau dalytis žiniomis apie institucijų, kurios daugiau svarbos teikia sąžiningumui, kūrimą ir geriau šias žinias pritaikyti, taip pat suteikti paprastiems piliečiams informaciją ir priemones, kuriomis užtikrinama, kad jų vyriausybės dirbtų veiksmingiau ir labiau atsižvelgtų į jų poreikius;

| 18. | ragina valdžios institucijas uždrausti mineralinių išteklių žvalgymą ir naudojimą nacionaliniuose parkuose ir vietovėse, įtrauktose į pasaulio paveldo sąrašą, o įmones įsipareigoti nedalyvauti tokiame žvalgyme ir naudojime; |
| --- | --- |

18.

ragina valdžios institucijas uždrausti mineralinių išteklių žvalgymą ir naudojimą nacionaliniuose parkuose ir vietovėse, įtrauktose į pasaulio paveldo sąrašą, o įmones įsipareigoti nedalyvauti tokiame žvalgyme ir naudojime;

| 19. | mano, kad kalnakasybos pramonė galėtų ir turėtų vertingai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo, perduodama technologijas ir atsakingai investuodama; visų pirma pabrėžia, kad didelės kalnakasybos įmonės potencialiai gali suteikti žinių ir patirties, kaip sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį mažųjų ir vidutinių kalnakasybos įmonių sektoriuje; pakartoja savo raginimą ES siekti susitarimų dėl kovos su klimato kaita finansavimo, technologijų perdavimo ir gebėjimų stiprinimo ir gerinti savo paramą besivystančioms šalims, kad šios mažintų išmetamą CO2 kiekį; |
| --- | --- |

19.

mano, kad kalnakasybos pramonė galėtų ir turėtų vertingai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo, perduodama technologijas ir atsakingai investuodama; visų pirma pabrėžia, kad didelės kalnakasybos įmonės potencialiai gali suteikti žinių ir patirties, kaip sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį mažųjų ir vidutinių kalnakasybos įmonių sektoriuje; pakartoja savo raginimą ES siekti susitarimų dėl kovos su klimato kaita finansavimo, technologijų perdavimo ir gebėjimų stiprinimo ir gerinti savo paramą besivystančioms šalims, kad šios mažintų išmetamą CO2 kiekį;

| 20. | pabrėžia, kad reikia griežtų Europos teisės aktų dėl tam tikrų didelių įmonių nefinansinės informacijos atskleidimo, įskaitant įmonių pareigą atlikti rizika grindžiamą išsamų patikrinimą, atsižvelgiant į visą savo tiekimo grandinę; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad reikia griežtų Europos teisės aktų dėl tam tikrų didelių įmonių nefinansinės informacijos atskleidimo, įskaitant įmonių pareigą atlikti rizika grindžiamą išsamų patikrinimą, atsižvelgiant į visą savo tiekimo grandinę;

Privačiojo sektoriaus vaidmuo

| 21. | ragina veiksmingai įgyvendinti TDO deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms (RDĮ), JT pasaulinį susitarimą (JTPS) ir JT pagrindinius principus dėl verslo ir žmogaus teisių (JTPP), numatant visai pramonei bendrus mechanizmus; |
| --- | --- |

21.

ragina veiksmingai įgyvendinti TDO deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms (RDĮ), JT pasaulinį susitarimą (JTPS) ir JT pagrindinius principus dėl verslo ir žmogaus teisių (JTPP), numatant visai pramonei bendrus mechanizmus;

| 22. | ragina EIVT ir Komisiją užtikrinti, kad už prekybą atsakingi pareigūnai, kurie yra vietoje esančių ES delegacijų nariai, būtų nuolat mokomi įmonių socialinės atsakomybės klausimais; |
| --- | --- |

22.

ragina EIVT ir Komisiją užtikrinti, kad už prekybą atsakingi pareigūnai, kurie yra vietoje esančių ES delegacijų nariai, būtų nuolat mokomi įmonių socialinės atsakomybės klausimais;

| 23. | ragina Komisiją aktyviai skatinti užsienyje veikiančių ES įmonių atsakingą elgesį užsiimant verslu ir užtikrinti, kad jos griežtai laikytųsi visų teisinių prievolių, ypač tarptautinių standartų ir taisyklių žmogaus teisių, darbo ir aplinkos apsaugos srityse; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją aktyviai skatinti užsienyje veikiančių ES įmonių atsakingą elgesį užsiimant verslu ir užtikrinti, kad jos griežtai laikytųsi visų teisinių prievolių, ypač tarptautinių standartų ir taisyklių žmogaus teisių, darbo ir aplinkos apsaugos srityse;

| 24. | pabrėžia, kad teminė įvairių įmonės socialinės atsakomybės įgyvendinimo sistemų aprėptis dažnai yra pasirinktinė, ir tą patį galima pasakyti apie socialinius ir aplinkosaugos klausimus; mano, kad toks nenuoseklus požiūris kenkia bendram įmonės tvarios veiklos rezultatų vertinimui; mano, kad, nors šiomis bendrosiomis sistemomis suformuotas bendras supratimas apie įmonių socialinę atsakomybę ir jos principai, jos taip pat turėtų tapti pagrindu ir patvirtinti visai pramonei bendrus tarptautinius standartus dėl to, kas yra atsakinga verslo praktika; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad teminė įvairių įmonės socialinės atsakomybės įgyvendinimo sistemų aprėptis dažnai yra pasirinktinė, ir tą patį galima pasakyti apie socialinius ir aplinkosaugos klausimus; mano, kad toks nenuoseklus požiūris kenkia bendram įmonės tvarios veiklos rezultatų vertinimui; mano, kad, nors šiomis bendrosiomis sistemomis suformuotas bendras supratimas apie įmonių socialinę atsakomybę ir jos principai, jos taip pat turėtų tapti pagrindu ir patvirtinti visai pramonei bendrus tarptautinius standartus dėl to, kas yra atsakinga verslo praktika;

| 25. | taip pat pabrėžia, kad įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų nereikėtų laikyti pakeičiančiomis vyriausybės pareigą savo piliečiams užtikrinti pagrindinę infrastruktūrą ir kitas viešąsias gėrybes, veikiau jos turėtų šią pareigą papildyti; |
| --- | --- |

25.

taip pat pabrėžia, kad įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų nereikėtų laikyti pakeičiančiomis vyriausybės pareigą savo piliečiams užtikrinti pagrindinę infrastruktūrą ir kitas viešąsias gėrybes, veikiau jos turėtų šią pareigą papildyti;

Tarptautinė prekyba ir investavimo tvarka

| 26. | primygtinai ragina ir ES atlikti siūlomų prekybos susitarimų poveikio tvariam vystymuisi vertinimus prieš pradedant derybų dėl jų etapą; ragina užtikrinti, kad investicijų sutartimis būtų skatinama teigiama įmonių socialinės atsakomybės praktika ir ataskaitų teikimas; |
| --- | --- |

26.

primygtinai ragina ir ES atlikti siūlomų prekybos susitarimų poveikio tvariam vystymuisi vertinimus prieš pradedant derybų dėl jų etapą; ragina užtikrinti, kad investicijų sutartimis būtų skatinama teigiama įmonių socialinės atsakomybės praktika ir ataskaitų teikimas;

| 27. | pažymi, kad dabartinė tarptautinės prekybos ir investicijų tvarka riboja besivystančių šalių galimybes naudotis visokeriopomis priemonėmis, kurias anksčiau į savo industrializacijos strategijas buvo įtraukusios dabar jau išsivysčiusios valstybės; pabrėžia, kad prekybos susitarimuose derėtų paisyti besivystančių šalių poreikio įvairinti savo ekonomiką ir tobulinti technologijas; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad dabartinė tarptautinės prekybos ir investicijų tvarka riboja besivystančių šalių galimybes naudotis visokeriopomis priemonėmis, kurias anksčiau į savo industrializacijos strategijas buvo įtraukusios dabar jau išsivysčiusios valstybės; pabrėžia, kad prekybos susitarimuose derėtų paisyti besivystančių šalių poreikio įvairinti savo ekonomiką ir tobulinti technologijas;

| 28. | pripažįsta tiesioginių užsienio investicijų svarbą pramonės augimui, kartu pažymėdamas, kad dėl pernelyg palankių tiesioginių užsienio investicijų į kalnakasybos pramonę sąlygų, kurias pasiūlė besivystančios šalys devintuoju ir dešimtuoju XX a. dešimtmečiais, ir netinkamo valdymo šalių viduje, korupcijos, atskaitomybės stokos ir blogų taisyklių jos negalėjo gauti pakankamos pelno dalies iš jų gamtos išteklių naudojimo, kurios taip reikia jų socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta tiesioginių užsienio investicijų svarbą pramonės augimui, kartu pažymėdamas, kad dėl pernelyg palankių tiesioginių užsienio investicijų į kalnakasybos pramonę sąlygų, kurias pasiūlė besivystančios šalys devintuoju ir dešimtuoju XX a. dešimtmečiais, ir netinkamo valdymo šalių viduje, korupcijos, atskaitomybės stokos ir blogų taisyklių jos negalėjo gauti pakankamos pelno dalies iš jų gamtos išteklių naudojimo, kurios taip reikia jų socialiniam ir ekonominiam vystymuisi;

| 29. | pritaria JT specialiojo įgaliotinio verslo ir žmogaus teisių klausimais susirūpinimui, kad sutartyse ir tarptautiniuose susitarimuose numatyti investuotojų teisių apsaugos būdai riboja valstybių gebėjimą apsaugoti žmogaus teises; pabrėžia poreikį užtikrinti investuotojų teisių ir įpareigojimų pusiausvyrą atsižvelgiant į tvarią žmogaus socialinę raidą; |
| --- | --- |

29.

pritaria JT specialiojo įgaliotinio verslo ir žmogaus teisių klausimais susirūpinimui, kad sutartyse ir tarptautiniuose susitarimuose numatyti investuotojų teisių apsaugos būdai riboja valstybių gebėjimą apsaugoti žmogaus teises; pabrėžia poreikį užtikrinti investuotojų teisių ir įpareigojimų pusiausvyrą atsižvelgiant į tvarią žmogaus socialinę raidą;

| 30. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares įgyvendinti JT specialiojo įgaliotinio verslo ir žmogaus teisių klausimais dešimt principų, kuriais siekiama grėsmių žmogaus teisėms valdymą įtraukti į derybas dėl valstybės ir investuotojų sutarčių, siekiant užtikrinti, kad stabilizavimo sąlygos nekenktų žmogaus teisių apsaugai ir pagarbai joms; ragina ES remti gebėjimų stiprinimą besivystančiose šalyse, reikalingą deryboms dėl investicijų susitarimų žmogaus teisių ir tvaraus vystymosi sąlygų ir šių sąlygų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares įgyvendinti JT specialiojo įgaliotinio verslo ir žmogaus teisių klausimais dešimt principų, kuriais siekiama grėsmių žmogaus teisėms valdymą įtraukti į derybas dėl valstybės ir investuotojų sutarčių, siekiant užtikrinti, kad stabilizavimo sąlygos nekenktų žmogaus teisių apsaugai ir pagarbai joms; ragina ES remti gebėjimų stiprinimą besivystančiose šalyse, reikalingą deryboms dėl investicijų susitarimų žmogaus teisių ir tvaraus vystymosi sąlygų ir šių sąlygų įgyvendinimo;

| 31. | pabrėžia, kad veiklos rezultatų reikalavimai, kuriais siekiama, pvz., stiprinti užsienio investuotojų ir vietos gamintojų ryšius, yra pramonės politikos kokybės kriterijus; pabrėžia, kad investicijų susitarimai turėtų suteikti galimybę taikyti vietos turinio ir technologijų perdavimo reikalavimus, kad užsienio įmonės būtų skatinamos kurti gamintojų ir vartotojų grandies rinkų ryšius ir būtų padedama vystytis priimančiosios šalies ekonomikai; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad veiklos rezultatų reikalavimai, kuriais siekiama, pvz., stiprinti užsienio investuotojų ir vietos gamintojų ryšius, yra pramonės politikos kokybės kriterijus; pabrėžia, kad investicijų susitarimai turėtų suteikti galimybę taikyti vietos turinio ir technologijų perdavimo reikalavimus, kad užsienio įmonės būtų skatinamos kurti gamintojų ir vartotojų grandies rinkų ryšius ir būtų padedama vystytis priimančiosios šalies ekonomikai;

| 32. | ragina Afrikos valstybes toliau siekti regioninės integracijos, kad būtų pašalintos Afrikos viduje esančios kliūtys naudingosiomis iškasenomis grindžiamai industrializacijai; |
| --- | --- |

32.

ragina Afrikos valstybes toliau siekti regioninės integracijos, kad būtų pašalintos Afrikos viduje esančios kliūtys naudingosiomis iškasenomis grindžiamai industrializacijai;

| 33. | pabrėžia, kad eksporto mokesčiai yra leidžiami pagal PPO sistemą ir gali būti politikos strategijų, kuriomis siekiama plėsti nacionalinę gamybos ar perdirbimo pramonę, dalis; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad eksporto mokesčiai yra leidžiami pagal PPO sistemą ir gali būti politikos strategijų, kuriomis siekiama plėsti nacionalinę gamybos ar perdirbimo pramonę, dalis;

Naudojimasis pajamomis

| 34. | ragina ES padėti besivystančioms šalims derėtis dėl investicijų susitarimų, kurie duos tvarią socialinę naudą ir pagerins socialines bei ekonomines sąlygas; pažymi, kad, darydamos besivystančių šalių vyriausybėms spaudimą kuo labiau sumažinti savo mokesčius ir kitus mokėjimus, kalnakasybos įmonės veiksmingai silpnina valstybės fiskalinį pajėgumą, tuo tarpu ES „tarifų eskalavimas“, taikomas gataviems gaminiams, apsunkina žaliavas išgaunančių besivystančių šalių galimybę perdirbti ir gaminti eksportui skirtus pridėtinę vertę turinčius gaminius; |
| --- | --- |

34.

ragina ES padėti besivystančioms šalims derėtis dėl investicijų susitarimų, kurie duos tvarią socialinę naudą ir pagerins socialines bei ekonomines sąlygas; pažymi, kad, darydamos besivystančių šalių vyriausybėms spaudimą kuo labiau sumažinti savo mokesčius ir kitus mokėjimus, kalnakasybos įmonės veiksmingai silpnina valstybės fiskalinį pajėgumą, tuo tarpu ES „tarifų eskalavimas“, taikomas gataviems gaminiams, apsunkina žaliavas išgaunančių besivystančių šalių galimybę perdirbti ir gaminti eksportui skirtus pridėtinę vertę turinčius gaminius;

| 35. | pabrėžia poreikį derėtis dėl susitarimų dėl mokesčių su besivystančiomis šalimis ir juos įgyvendinti siekiant užtikrinti, kad daugiašalės įmonės sumokėtų teisingą mokesčių dalį; apskritai ragina ES didinti paramą, kuri padėtų besivystančioms šalims vykdyti mokesčių reformas ir stiprinti mokesčių administracijas, kad būtų tinkamai gaunamos, valdomos ir pasidalijamos pajamos iš naudingųjų iškasenų ir kad būtų siekiama sudaryti laisvosios prekybos susitarimus, kuriais panaikinamas tarifų eskalavimas pasirinktiems gataviems gaminiams, galintis sukliudyti naudingosiomis iškasenomis grindžiamų pridėtinę vertę turinčių gaminių perdirbimui ir gamybai, taip kliudant įgyvendinti besivystančių šalių ekonomikos įvairinimo strategiją; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia poreikį derėtis dėl susitarimų dėl mokesčių su besivystančiomis šalimis ir juos įgyvendinti siekiant užtikrinti, kad daugiašalės įmonės sumokėtų teisingą mokesčių dalį; apskritai ragina ES didinti paramą, kuri padėtų besivystančioms šalims vykdyti mokesčių reformas ir stiprinti mokesčių administracijas, kad būtų tinkamai gaunamos, valdomos ir pasidalijamos pajamos iš naudingųjų iškasenų ir kad būtų siekiama sudaryti laisvosios prekybos susitarimus, kuriais panaikinamas tarifų eskalavimas pasirinktiems gataviems gaminiams, galintis sukliudyti naudingosiomis iškasenomis grindžiamų pridėtinę vertę turinčių gaminių perdirbimui ir gamybai, taip kliudant įgyvendinti besivystančių šalių ekonomikos įvairinimo strategiją;

| 36. | pabrėžia, kad neteisėto kapitalo srautai iš Afrikos yra susiję su kalnakasybos sutarčių ir mokesčių sistemų slaptumu; todėl mano, kad kova su mokesčių vengimu ir mokesčių rojais turėtų išlikti pagrindiniu prioritetu; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad neteisėto kapitalo srautai iš Afrikos yra susiję su kalnakasybos sutarčių ir mokesčių sistemų slaptumu; todėl mano, kad kova su mokesčių vengimu ir mokesčių rojais turėtų išlikti pagrindiniu prioritetu;

| 37. | yra susirūpinęs tuo, kaip kalnakasybos įmonėms gali būti suteikiamos koncesijos, ir dėl to kylančiomis problemomis, įskaitant ekspropriaciją, pragyvenimo šaltinio atėmimą iš žmonių ir problemas, susijusias su naudotojų teisėmis ir teisėmis į žemę; primygtinai ragina valdžios institucijas apibrėžti „koncesijų netaikymo“ teritorijas tose vietovėse, kurioms taikoma aplinkos įstatymų apsauga ar kuriose yra didelė tradicinių kalnakasių koncentracija, ir tai daryti prieš suteikiant koncesijas, kad nekiltų nereikalingų neramumų ir problemų su vietos bendruomenėmis ir kalnakasybos įmonėmis; taip pat ragina valdžios institucijas ugdyti gebėjimus rengti konsultacijas su vietos bendruomenėmis, tinkamai vertinti koncesijų prašymus, vykdyti vietos stebėseną ir atlikti kalnakasybos poveikio vertinimą prieš suteikiant koncesijas; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad tradicinės kalnakasybos koncesijos būtų įforminamos ir tinkamai pripažįstamos valstybių, įskaitant atvejus, kai valstybės pereina prie pramoninės kalnakasybos; |
| --- | --- |

37.

yra susirūpinęs tuo, kaip kalnakasybos įmonėms gali būti suteikiamos koncesijos, ir dėl to kylančiomis problemomis, įskaitant ekspropriaciją, pragyvenimo šaltinio atėmimą iš žmonių ir problemas, susijusias su naudotojų teisėmis ir teisėmis į žemę; primygtinai ragina valdžios institucijas apibrėžti „koncesijų netaikymo“ teritorijas tose vietovėse, kurioms taikoma aplinkos įstatymų apsauga ar kuriose yra didelė tradicinių kalnakasių koncentracija, ir tai daryti prieš suteikiant koncesijas, kad nekiltų nereikalingų neramumų ir problemų su vietos bendruomenėmis ir kalnakasybos įmonėmis; taip pat ragina valdžios institucijas ugdyti gebėjimus rengti konsultacijas su vietos bendruomenėmis, tinkamai vertinti koncesijų prašymus, vykdyti vietos stebėseną ir atlikti kalnakasybos poveikio vertinimą prieš suteikiant koncesijas; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad tradicinės kalnakasybos koncesijos būtų įforminamos ir tinkamai pripažįstamos valstybių, įskaitant atvejus, kai valstybės pereina prie pramoninės kalnakasybos;

| 38. | teigiamai vertina pastaruoju metu persvarstytas Skaidrumo ir Apskaitos direktyvas, kuriomis nustatomos gavybos ir medienos ruošos įmonių prievolės pranešti apie mokėjimus vyriausybei; primygtinai ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti šias direktyvas; ragina užtikrinti, kad surinkta informacija apie pajamas būtų pateikiama kuo atviresniu ir prieinamesniu formatu; |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina pastaruoju metu persvarstytas Skaidrumo ir Apskaitos direktyvas, kuriomis nustatomos gavybos ir medienos ruošos įmonių prievolės pranešti apie mokėjimus vyriausybei; primygtinai ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti šias direktyvas; ragina užtikrinti, kad surinkta informacija apie pajamas būtų pateikiama kuo atviresniu ir prieinamesniu formatu;

| 39. | ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad kalnakasybos licencijos ir kitas turtas būtų parduodami arba suteikiami rengiant atvirus ir skaidrius konkursus; ragina valdžios institucijas kaip korupcijos prevencijos priemonę skelbti sutartis, įskaitant jų priedus, žemėlapius ir visą finansinę informaciją; ragina valdžios institucijas ir atitinkamas įmones korupcijos prevencijos tikslais pateikti išsamų visų kalnakasybos įmonių akcininkų sąrašą, visų pirma sudarant naujus sandorius, ir išsamų iš šių sandorių sistemingai naudą gaunančiųjų sąrašą; ragina valdžios institucijas ir įmones užtikrinti, kad visi mokėjimai valdžiai būtų skelbiami plačiai prieinamu būdu; ragina ES reikalauti, kad į Europos biržų sąrašus įtrauktos gavybos įmonės viešai skelbtų visas sudarytas sutartis; |
| --- | --- |

39.

ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad kalnakasybos licencijos ir kitas turtas būtų parduodami arba suteikiami rengiant atvirus ir skaidrius konkursus; ragina valdžios institucijas kaip korupcijos prevencijos priemonę skelbti sutartis, įskaitant jų priedus, žemėlapius ir visą finansinę informaciją; ragina valdžios institucijas ir atitinkamas įmones korupcijos prevencijos tikslais pateikti išsamų visų kalnakasybos įmonių akcininkų sąrašą, visų pirma sudarant naujus sandorius, ir išsamų iš šių sandorių sistemingai naudą gaunančiųjų sąrašą; ragina valdžios institucijas ir įmones užtikrinti, kad visi mokėjimai valdžiai būtų skelbiami plačiai prieinamu būdu; ragina ES reikalauti, kad į Europos biržų sąrašus įtrauktos gavybos įmonės viešai skelbtų visas sudarytas sutartis;

| 40. | ragina valdžios institucijas tirti pagrįstus įtarimus korupcija kalnakasybos sektoriuje ir, kai tinkama, patraukti baudžiamojon atsakomybėn, įšaldyti lėšas arba atsisakyti leisti vykdyti sandorius; ragina vertinti korupcijos riziką, kad būtų įtrauktas turto konfiskavimo proceso ir konfiskuoto turto perpardavimo, asmenų ar įmonių dalyvavimo tarpininko vaidmenyje perduodant koncesijas (ypač kai žinoma, kad šie tarpininkai palaiko ryšius su valdymo institucijomis) ir turto pardavimo už mažesnę kainą nei jo vertė bei turto pardavimo nerengiant konkurso (ypač kai turtas yra labai svarbus ekonomikai arba kai konkursai šiaip yra norma) vertinimas; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad galutiniai šio turto pirkėjai būtų laikomi atsakingais už tarpininkus, su kuriais bendradarbiavo; |
| --- | --- |

40.

ragina valdžios institucijas tirti pagrįstus įtarimus korupcija kalnakasybos sektoriuje ir, kai tinkama, patraukti baudžiamojon atsakomybėn, įšaldyti lėšas arba atsisakyti leisti vykdyti sandorius; ragina vertinti korupcijos riziką, kad būtų įtrauktas turto konfiskavimo proceso ir konfiskuoto turto perpardavimo, asmenų ar įmonių dalyvavimo tarpininko vaidmenyje perduodant koncesijas (ypač kai žinoma, kad šie tarpininkai palaiko ryšius su valdymo institucijomis) ir turto pardavimo už mažesnę kainą nei jo vertė bei turto pardavimo nerengiant konkurso (ypač kai turtas yra labai svarbus ekonomikai arba kai konkursai šiaip yra norma) vertinimas; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad galutiniai šio turto pirkėjai būtų laikomi atsakingais už tarpininkus, su kuriais bendradarbiavo;

Ginkluotų konfliktų ir naudingųjų iškasenų naudojimo ryšio panaikinimas

| 41. | susirūpinęs pažymi, kad didelės vertės gamtos išteklių, įskaitant naftą, dujas, naudingąsias iškasenas ir medieną, naudojimas yra didžiulis pasaulio konfliktų šaltinis; mano, kad norint, jog konfliktų prevencijos strategijos būtų sėkmingos, jomis reikia atsižvelgti į: menką bendruomenių dalyvavimą gavybos pramonės šakų raidos procese, netinkamą naudos pasidalijimą, neigiamą poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai, netinkamą lėšų valdymą, korupciją, kariuomenių ir sukilėlių judėjimų vaidmenį, netinkamas institucines ir teisines gavybos pramonės šakų raidos reglamentavimo sistemas, dėmesio gamtos išteklių klausimams trūkumą taikos susitarimuose; |
| --- | --- |

41.

susirūpinęs pažymi, kad didelės vertės gamtos išteklių, įskaitant naftą, dujas, naudingąsias iškasenas ir medieną, naudojimas yra didžiulis pasaulio konfliktų šaltinis; mano, kad norint, jog konfliktų prevencijos strategijos būtų sėkmingos, jomis reikia atsižvelgti į: menką bendruomenių dalyvavimą gavybos pramonės šakų raidos procese, netinkamą naudos pasidalijimą, neigiamą poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai, netinkamą lėšų valdymą, korupciją, kariuomenių ir sukilėlių judėjimų vaidmenį, netinkamas institucines ir teisines gavybos pramonės šakų raidos reglamentavimo sistemas, dėmesio gamtos išteklių klausimams trūkumą taikos susitarimuose;

| 42. | labai palankiai vertina Afrikos kasybos viziją, pagal kurią aplinkos ir socialiniu požiūriais atsakingas, skaidrus ir visa apimantis kalnakasybos sektorius, teikiantis ilgalaikę naudą bendruomenėms, yra būtinas, kad būtų sprendžiamos kalnakasybos sektoriaus daromo neigiamo poveikio problemos ir išvengta konfliktų, kurstomų naudojant naudingąsias iškasenas; atsižvelgdamas į tai ragina įgyvendinti skaidrius ir bendrai vykdomus valdymo procesus visais lygmenimis, kad būtų vertinamas kalnakasybos poveikis aplinkai ir socialinis poveikis; |
| --- | --- |

42.

labai palankiai vertina Afrikos kasybos viziją, pagal kurią aplinkos ir socialiniu požiūriais atsakingas, skaidrus ir visa apimantis kalnakasybos sektorius, teikiantis ilgalaikę naudą bendruomenėms, yra būtinas, kad būtų sprendžiamos kalnakasybos sektoriaus daromo neigiamo poveikio problemos ir išvengta konfliktų, kurstomų naudojant naudingąsias iškasenas; atsižvelgdamas į tai ragina įgyvendinti skaidrius ir bendrai vykdomus valdymo procesus visais lygmenimis, kad būtų vertinamas kalnakasybos poveikis aplinkai ir socialinis poveikis;

| 43. | pabrėžia, kad konflikto zonų naudingosios iškasenos kelia didžiulę problemą žmogaus teisių požiūriu; pabrėžia, kad geras valdymas, įskaitant patikimą aplinkos valdymo praktiką ir kontrolę, bei socialinių standartų paisymas turi esminę reikšmę kovai su konflikto zonų naudingųjų iškasenų problema; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad konflikto zonų naudingosios iškasenos kelia didžiulę problemą žmogaus teisių požiūriu; pabrėžia, kad geras valdymas, įskaitant patikimą aplinkos valdymo praktiką ir kontrolę, bei socialinių standartų paisymas turi esminę reikšmę kovai su konflikto zonų naudingųjų iškasenų problema;

| 44. | pažymi, kad dauguma tarptautinio masto iniciatyvų prieš konflikto zonų naudingąsias iškasenas siekiama raginti atsakingą pramonės subjektų, perkančių naudingąsias iškasenas, elgesį, taikant sertifikavimo sistemas perdirbimo įmonėms; ragina į visas sertifikavimo programas įtraukti atitinkamus žmogaus teisių aspektus laikantis tarptautinių standartų, pvz., standartų, nustatytų EBPO išsamios patikros gairėse atsakingo naudingųjų išteklių tiekimo iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių grandinėms; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad dauguma tarptautinio masto iniciatyvų prieš konflikto zonų naudingąsias iškasenas siekiama raginti atsakingą pramonės subjektų, perkančių naudingąsias iškasenas, elgesį, taikant sertifikavimo sistemas perdirbimo įmonėms; ragina į visas sertifikavimo programas įtraukti atitinkamus žmogaus teisių aspektus laikantis tarptautinių standartų, pvz., standartų, nustatytų EBPO išsamios patikros gairėse atsakingo naudingųjų išteklių tiekimo iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių grandinėms;

| 45. | pabrėžia, kad siekiant, jog esamos verslo iniciatyvos dėl konflikto zonų naudingųjų iškasenų būtų veiksmingos naikinant ginkluotų konfliktų ir naudingųjų iškasenų naudojimo ryšį, ir siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų EBPO nustatytus tarptautinius standartus, reikėtų priimti Europos teisės aktus, kuriais būtų reglamentuojamos šios iniciatyvos ir ES veikiančių įmonių, naudojančių tokius gamtos išteklius ir jais prekiaujančių, veikla; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl privalomų teisės aktų dėl konflikto zonų naudingųjų iškasenų; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad siekiant, jog esamos verslo iniciatyvos dėl konflikto zonų naudingųjų iškasenų būtų veiksmingos naikinant ginkluotų konfliktų ir naudingųjų iškasenų naudojimo ryšį, ir siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų EBPO nustatytus tarptautinius standartus, reikėtų priimti Europos teisės aktus, kuriais būtų reglamentuojamos šios iniciatyvos ir ES veikiančių įmonių, naudojančių tokius gamtos išteklius ir jais prekiaujančių, veikla; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl privalomų teisės aktų dėl konflikto zonų naudingųjų iškasenų;

| 46. | pabrėžia, kad reikalingas ES reguliavimas, pagal kurį įmonės, naudojančios naudingąsias iškasenas ir kitus gamtos išteklius, gautus iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių, ir jais prekiaujančios, privalėtų atlikti išsamią patikrą pagal EBPO išsamios patikros gaires atsakingo naudingųjų išteklių tiekimo iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių grandinėms, kad būtų papildytas ES Skaidrumo ir Apskaitos direktyvų dėl didelių įmonių finansinės ir nefinansinės informacijos atskleidimo persvarstymas, taip pat C. Doddo ir B. Franko akto nuostatos dėl konflikto zonų naudingųjų iškasenų; visų pirma mano, kad tokie teisės aktai turėtų:






  a. | sukurti teisiškai privalomą įpareigojimą visoms ES veikiančioms ir gamtos išteklius, gautus iš konflikto paveiktų ir didelės rizikos vietovių, naudojančioms ir jais prekiaujančioms gamintojų grandies įmonėms ir visoms vartotojų grandies įmonėms, kurios pirmosios tiekia šiuos išteklius į Europos rinką, imtis išsamios tiekimo grandinės patikros siekiant nustatyti ir sušvelninti konfliktų finansavimo ir žmogaus teisių pažeidimo riziką; |
| --- | --- | --- |

46.

pabrėžia, kad reikalingas ES reguliavimas, pagal kurį įmonės, naudojančios naudingąsias iškasenas ir kitus gamtos išteklius, gautus iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių, ir jais prekiaujančios, privalėtų atlikti išsamią patikrą pagal EBPO išsamios patikros gaires atsakingo naudingųjų išteklių tiekimo iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių grandinėms, kad būtų papildytas ES Skaidrumo ir Apskaitos direktyvų dėl didelių įmonių finansinės ir nefinansinės informacijos atskleidimo persvarstymas, taip pat C. Doddo ir B. Franko akto nuostatos dėl konflikto zonų naudingųjų iškasenų; visų pirma mano, kad tokie teisės aktai turėtų:

a.

sukurti teisiškai privalomą įpareigojimą visoms ES veikiančioms ir gamtos išteklius, gautus iš konflikto paveiktų ir didelės rizikos vietovių, naudojančioms ir jais prekiaujančioms gamintojų grandies įmonėms ir visoms vartotojų grandies įmonėms, kurios pirmosios tiekia šiuos išteklius į Europos rinką, imtis išsamios tiekimo grandinės patikros siekiant nustatyti ir sušvelninti konfliktų finansavimo ir žmogaus teisių pažeidimo riziką;

| b. | būti grindžiami atitinkamais tarptautiniais dokumentais, įskaitant Tarptautinę žmogaus teisių chartiją, papildomai išplėtotą parengus tarptautines žmogaus teisių sutartis ir standartus (pvz., JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus ir Apsaugos, pagarbos ir teisių gynimo priemonių sistemą), Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindines sutartis, tarptautinę humanitarinę ir baudžiamąją teisę, EBPO išsamios patikros gaires atsakingo naudingųjų išteklių tiekimo iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių grandinėms; |
| --- | --- |

b.

būti grindžiami atitinkamais tarptautiniais dokumentais, įskaitant Tarptautinę žmogaus teisių chartiją, papildomai išplėtotą parengus tarptautines žmogaus teisių sutartis ir standartus (pvz., JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus ir Apsaugos, pagarbos ir teisių gynimo priemonių sistemą), Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindines sutartis, tarptautinę humanitarinę ir baudžiamąją teisę, EBPO išsamios patikros gaires atsakingo naudingųjų išteklių tiekimo iš konfliktų paveiktų ir didelės rizikos vietovių grandinėms;

| c. | be jokių išimčių būti taikomi visiems tiekimo grandinės segmentams ir visiems gamtos ištekliams, gautiems bet kurioje konflikto paveiktoje ar didelės rizikos vietovėje; |
| --- | --- |

c.

be jokių išimčių būti taikomi visiems tiekimo grandinės segmentams ir visiems gamtos ištekliams, gautiems bet kurioje konflikto paveiktoje ar didelės rizikos vietovėje;

| d. | būti paremti rizika grindžiamu požiūriu, reikalaujant, kad įmonės vertintų faktinį ir galimą neigiamą savo veiklos poveikį ir sušvelnintų nustatytą riziką; |
| --- | --- |

d.

būti paremti rizika grindžiamu požiūriu, reikalaujant, kad įmonės vertintų faktinį ir galimą neigiamą savo veiklos poveikį ir sušvelnintų nustatytą riziką;

| e. | apimti įpareigojimą atlikti reguliarų nepriklausomą įmonės auditą ir viešai atskleisti įmonės išsamios patikros veiksmus; |
| --- | --- |

e.

apimti įpareigojimą atlikti reguliarų nepriklausomą įmonės auditą ir viešai atskleisti įmonės išsamios patikros veiksmus;

| f. | apibrėžti įmonės rizikos vertinimui ir valdymo sistemai taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

f.

apibrėžti įmonės rizikos vertinimui ir valdymo sistemai taikomus reikalavimus;

| g. | apimti sankcijų mechanizmą rizika grindžiamos tiekimo grandinės išsamios patikros įpareigojimų nesilaikymo atvejais; |
| --- | --- |

g.

apimti sankcijų mechanizmą rizika grindžiamos tiekimo grandinės išsamios patikros įpareigojimų nesilaikymo atvejais;

| h. | panašėti į įpareigojimus, numatytus C. Doddo ir B. Franko akte, kad įmonės, vykdydamos ES įpareigojimus dėl atsakingo medžiagų naudojimo, savaime vykdytų įpareigojimus pagal JAV teisės aktus; |
| --- | --- |

h.

panašėti į įpareigojimus, numatytus C. Doddo ir B. Franko akte, kad įmonės, vykdydamos ES įpareigojimus dėl atsakingo medžiagų naudojimo, savaime vykdytų įpareigojimus pagal JAV teisės aktus;

| 47. | pabrėžia, kad ES išsamios patikros teisės aktai turėtų būti dalis platesnio ir papildomo požiūrio, kuriuo atsižvelgiama į konfliktų ir pažeidžiamumo priežastis, ir turėtų būti papildomi paramos vystymuisi programomis, kurios turėtų būti skirtos valdymo ir saugumo sektoriaus reformos klausimams ir kuriomis turėtų būti siekiama ugdyti vietos valdžios institucijų ir vietos bendruomenių gebėjimus tausiai valdyti savo gamtos išteklius, suteikiant naudą savo vietos gyventojams; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad ES išsamios patikros teisės aktai turėtų būti dalis platesnio ir papildomo požiūrio, kuriuo atsižvelgiama į konfliktų ir pažeidžiamumo priežastis, ir turėtų būti papildomi paramos vystymuisi programomis, kurios turėtų būti skirtos valdymo ir saugumo sektoriaus reformos klausimams ir kuriomis turėtų būti siekiama ugdyti vietos valdžios institucijų ir vietos bendruomenių gebėjimus tausiai valdyti savo gamtos išteklius, suteikiant naudą savo vietos gyventojams;

| 48. | ragina ES remti gebėjimų ugdymą naudingų iškasenų turtingose besivystančiose šalyse ir sudaryti nekonfliktinio išteklių gavimo programas; |
| --- | --- |

48.

ragina ES remti gebėjimų ugdymą naudingų iškasenų turtingose besivystančiose šalyse ir sudaryti nekonfliktinio išteklių gavimo programas;

| 49. | primygtinai ragina besivystančias šalis įgyvendinti nacionalinę išsamios patikros teisę ir į nacionalinį kalnakasybos kodeksą įtraukti EBPO išsamios patikros rekomendacijas; |
| --- | --- |

49.

primygtinai ragina besivystančias šalis įgyvendinti nacionalinę išsamios patikros teisę ir į nacionalinį kalnakasybos kodeksą įtraukti EBPO išsamios patikros rekomendacijas;

| 50. | primygtinai ragina EIVT stiprinti dialogą su pagrindinėmis šalimis partnerėmis (pvz., Kinija, Japonija, Brazilija, Indija ir Pietų Afrika) dėl prekybos politikos, kurią įgyvendinant gerbiamas bendras principas „pareiga apsaugoti“, JT pagrindiniai principai ir ypač EBPO sistemos principai, svarbos; |
| --- | --- |

50.

primygtinai ragina EIVT stiprinti dialogą su pagrindinėmis šalimis partnerėmis (pvz., Kinija, Japonija, Brazilija, Indija ir Pietų Afrika) dėl prekybos politikos, kurią įgyvendinant gerbiamas bendras principas „pareiga apsaugoti“, JT pagrindiniai principai ir ypač EBPO sistemos principai, svarbos;

| 51. | ragina valstybes nares pateikti Europos įmonėms gaires dėl rizikos, kylančios vykdant veiklą didelės rizikos ir konfliktų paveiktose vietovėse, mažinimo strategijų, siekiant padėti šioms įmonėms tęsti savo veiklą tokiose vietovėse, kai tai taip pat naudinga vietos gyventojams; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares pateikti Europos įmonėms gaires dėl rizikos, kylančios vykdant veiklą didelės rizikos ir konfliktų paveiktose vietovėse, mažinimo strategijų, siekiant padėti šioms įmonėms tęsti savo veiklą tokiose vietovėse, kai tai taip pat naudinga vietos gyventojams;

o

o o

| 52. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

52.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  http://www.oecd.org/corporate/mne/47143500.pdf

(2)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(3)  https://www.gov.uk/government/publications/g8-lough-erne-declaration/g8-lough-erne-declaration-html-version

---

2014 m. vasario 27 d., ketvirtadienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/96

---

P7_TA(2014)0164

SOLVIT

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (2013/2154(INI))

(2017/C 285/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendaciją dėl SOLVIT principų (2013/461/ES) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendaciją dėl SOLVIT principų (2013/461/ES) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Galių Europos bendrojoje rinkoje suteikimas įmonėms ir piliečiams. Portalo „Jūsų Europa“ plėtros bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis veiksmų planas“ (COM(2013)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Galių Europos bendrojoje rinkoje suteikimas įmonėms ir piliečiams. Portalo „Jūsų Europa“ plėtros bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis veiksmų planas“ (COM(2013)0636),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Veiksmingesnis problemų sprendimas bendrojoje rinkoje – geresnis SOLVIT galimybių išnaudojimas jo 10-ųjų metinių proga“ (SWD(2012)0033), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Veiksmingesnis problemų sprendimas bendrojoje rinkoje – geresnis SOLVIT galimybių išnaudojimas jo 10-ųjų metinių proga“ (SWD(2012)0033),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. pirmąją Komisijos ataskaitą „Bendrosios rinkos integracijos būklė 2013 m. Indėlis į 2013 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 28 d. pirmąją Komisijos ataskaitą „Bendrosios rinkos integracijos būklė 2013 m. Indėlis į 2013 m. metinę augimo apžvalgą“ (COM(2012)0752),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“ (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 24 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimas. 2011 m. metinis valdymo vertinimas“ (SWD(2012)0025),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 4 d. paskelbtą internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 4 d. paskelbtą internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos mėn. atliktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą dėl Europos vieno langelio principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos mėn. atliktą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą tyrimą dėl Europos vieno langelio principo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0059/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7-0059/2014),

| A. | kadangi bendrojoje rinkoje piliečiai ir įmonės turi veiksmingai naudotis savo teisėmis ir kadangi šias teises užtikrinantys ES teisės aktai turi būti veiksmingai įgyvendinami, siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai ir visos įmonės pasinaudotų vidaus rinkos galimybėmis; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendrojoje rinkoje piliečiai ir įmonės turi veiksmingai naudotis savo teisėmis ir kadangi šias teises užtikrinantys ES teisės aktai turi būti veiksmingai įgyvendinami, siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai ir visos įmonės pasinaudotų vidaus rinkos galimybėmis;

| B. | kadangi piliečių informavimas apie jų teises ir sudaromos geresnės sąlygos naudotis tomis teisėmis padeda pagerinti vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi piliečių informavimas apie jų teises ir sudaromos geresnės sąlygos naudotis tomis teisėmis padeda pagerinti vidaus rinkos veikimą;

| C. | kadangi šiuo metu naudojantis SOLVIT kasmet nagrinėjama apytiksliai 1 300 bylų ir maždaug 90 proc. šių bylų išsprendžiama per 70 dienų terminą; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo metu naudojantis SOLVIT kasmet nagrinėjama apytiksliai 1 300 bylų ir maždaug 90 proc. šių bylų išsprendžiama per 70 dienų terminą;

| D. | kadangi susidomėjimas portalu „Jūsų Europa“ ir naudojimasis juo sparčiai didėja ir kadangi, internetinės bendrosios rinkos rezultatų suvestinės duomenimis, 2012 m. portale kasdien apsilankydavo daugiau nei 11 000 lankytojų (palyginti su 6 500 lankytojų 2011 m.); |
| --- | --- |

D.

kadangi susidomėjimas portalu „Jūsų Europa“ ir naudojimasis juo sparčiai didėja ir kadangi, internetinės bendrosios rinkos rezultatų suvestinės duomenimis, 2012 m. portale kasdien apsilankydavo daugiau nei 11 000 lankytojų (palyginti su 6 500 lankytojų 2011 m.);

| E. | kadangi Europos Parlamentas ne kartą ragino toliau didinti SOLVIT pajėgumus ir sudaryti sąlygas gauti daugiau ir išsamesnės informacijos apie teises Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Parlamentas ne kartą ragino toliau didinti SOLVIT pajėgumus ir sudaryti sąlygas gauti daugiau ir išsamesnės informacijos apie teises Europos Sąjungoje;

| F. | kadangi SOLVIT yra svarbi priemonė sprendžiant pagrindines problemas, taigi ji padeda geriau laikytis Sąjungos teisės bendrosios rinkos srityje; kadangi nepaisant to, SOLVIT vis dar nėra pakankamai populiarus ir jo galimybėmis nėra visapusiškai pasinaudojama; |
| --- | --- |

F.

kadangi SOLVIT yra svarbi priemonė sprendžiant pagrindines problemas, taigi ji padeda geriau laikytis Sąjungos teisės bendrosios rinkos srityje; kadangi nepaisant to, SOLVIT vis dar nėra pakankamai populiarus ir jo galimybėmis nėra visapusiškai pasinaudojama;

| G. | kadangi, naudojantis visomis SOLVIT sistemos galimybėmis, ši sistema gali daugelyje sričių būti naudinga užkertant kelią per dažnam teismų sistemų naudojimui, kuris gali būti labai sudėtingas ir apsunkinti piliečių ir įmonių galimybes išspręsti savo problemas; |
| --- | --- |

G.

kadangi, naudojantis visomis SOLVIT sistemos galimybėmis, ši sistema gali daugelyje sričių būti naudinga užkertant kelią per dažnam teismų sistemų naudojimui, kuris gali būti labai sudėtingas ir apsunkinti piliečių ir įmonių galimybes išspręsti savo problemas;

| H. | kadangi, kaip parodė Europos Parlamento atliktas tyrimas dėl Europos vieno langelio principo, Europos Sąjungos piliečiai ir įmonės internetu gali gauti išsamią informaciją, patarimų ir pagalbos, tačiau informuotumas apie tokias galimas paslaugas yra labai menkas: 91,6 proc. respondentų nieko nežinojo apie kokias nors internetu teikiamas paslaugas, kuriomis galima pasinaudoti sprendžiant su bendrąja rinka susijusias problemas; |
| --- | --- |

H.

kadangi, kaip parodė Europos Parlamento atliktas tyrimas dėl Europos vieno langelio principo, Europos Sąjungos piliečiai ir įmonės internetu gali gauti išsamią informaciją, patarimų ir pagalbos, tačiau informuotumas apie tokias galimas paslaugas yra labai menkas: 91,6 proc. respondentų nieko nežinojo apie kokias nors internetu teikiamas paslaugas, kuriomis galima pasinaudoti sprendžiant su bendrąja rinka susijusias problemas;

| I. | kadangi SOLVIT teikiamos pagalbos veiksmingumui didelę įtaką turi šio tinklo darbuotojų parengimo lygis; |
| --- | --- |

I.

kadangi SOLVIT teikiamos pagalbos veiksmingumui didelę įtaką turi šio tinklo darbuotojų parengimo lygis;

| J. | kadangi reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant geriau integruoti SOLVIT į nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis teikiamas įvairias pagalbos paslaugas ir jų vykdymo užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

J.

kadangi reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant geriau integruoti SOLVIT į nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis teikiamas įvairias pagalbos paslaugas ir jų vykdymo užtikrinimo priemones;

| K. | kadangi piliečiai ir įmonės, norėdami tinkamai nustatyti iškilusias problemas ir sugebėti jas spręsti, turi žinoti apie savo teises bendrojoje rinkoje ir kadangi reikia dar didesnių pastangų šioms žinioms stiprinti; |
| --- | --- |

K.

kadangi piliečiai ir įmonės, norėdami tinkamai nustatyti iškilusias problemas ir sugebėti jas spręsti, turi žinoti apie savo teises bendrojoje rinkoje ir kadangi reikia dar didesnių pastangų šioms žinioms stiprinti;

Įžanga. Veiksmingas naudojimasis teisėmis ir galimybėmis bendrojoje rinkoje

| 1. | dar sykį pakartoja, kad visu bendrosios rinkos pajėgumu galima pasinaudoti tik tada, kai piliečiai ir įmonės žino apie savo teises bei galimybes ir geba jomis veiksmingai naudotis; primena, kad šiuos tikslus galima pasiekti tik tuo atveju, jei valstybės narės veiksmingai užtikrins bendrosios rinkos teisės aktų laikymąsi ir bus sudarytos sąlygos gauti geros kokybės informaciją, taip pat naudotis efektyviomis problemų sprendimo priemonėmis; |
| --- | --- |

1.

dar sykį pakartoja, kad visu bendrosios rinkos pajėgumu galima pasinaudoti tik tada, kai piliečiai ir įmonės žino apie savo teises bei galimybes ir geba jomis veiksmingai naudotis; primena, kad šiuos tikslus galima pasiekti tik tuo atveju, jei valstybės narės veiksmingai užtikrins bendrosios rinkos teisės aktų laikymąsi ir bus sudarytos sąlygos gauti geros kokybės informaciją, taip pat naudotis efektyviomis problemų sprendimo priemonėmis;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad nemažai su bendrąja rinka susijusių problemų atsirado dėl perteklinio reguliavimo, užvilkinto arba netinkamo vienos ar daugiau valstybių narių vykdomo teisės aktų įgyvendinimo arba Sąjungos teisei prieštaraujančių nacionalinių taisyklių; griežtai ragina Komisiją šiais klausimais daryti didesnį spaudimą bendrosios rinkos taisyklių nesilaikančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad nemažai su bendrąja rinka susijusių problemų atsirado dėl perteklinio reguliavimo, užvilkinto arba netinkamo vienos ar daugiau valstybių narių vykdomo teisės aktų įgyvendinimo arba Sąjungos teisei prieštaraujančių nacionalinių taisyklių; griežtai ragina Komisiją šiais klausimais daryti didesnį spaudimą bendrosios rinkos taisyklių nesilaikančioms valstybėms narėms;

| 3. | pažymi, kad nemažai su bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimu susijusių problemų yra nustatoma per SOLVIT, ir džiaugiasi šio tinklo indėliu įgyvendinant administracinius ir reguliavimo pakeitimus, kuriais siekiama pašalinti tokias problemas; primygtinai ragina Tarybą imtis priemonių viešojo administravimo institucijų funkcijoms tobulinti, kad būtų sustiprintas nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad nemažai su bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimu susijusių problemų yra nustatoma per SOLVIT, ir džiaugiasi šio tinklo indėliu įgyvendinant administracinius ir reguliavimo pakeitimus, kuriais siekiama pašalinti tokias problemas; primygtinai ragina Tarybą imtis priemonių viešojo administravimo institucijų funkcijoms tobulinti, kad būtų sustiprintas nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas;

| 4. | pabrėžia, kad SOLVIT reikalingos efektyvios priemonės, skirtos Komisijos informavimui apie vidaus rinkos sunkumus, kurie kyla dėl ES teisės neįgyvendinimo ir kuriuos pastebi SOLVIT; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad SOLVIT reikalingos efektyvios priemonės, skirtos Komisijos informavimui apie vidaus rinkos sunkumus, kurie kyla dėl ES teisės neįgyvendinimo ir kuriuos pastebi SOLVIT;

| 5. | pabrėžia, kad tinkamas bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimas, jų vykdymo užtikrinimas ir laikymasis itin svarbus Europos vartotojams bei įmonėms, taigi ir visai ekonomikai apskritai bei piliečių pasitikėjimui bendrosios rinkos veikimu; taip pat atkreipia dėmesį į valstybių narių teisinius įsipareigojimus šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad tinkamas bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimas, jų vykdymo užtikrinimas ir laikymasis itin svarbus Europos vartotojams bei įmonėms, taigi ir visai ekonomikai apskritai bei piliečių pasitikėjimui bendrosios rinkos veikimu; taip pat atkreipia dėmesį į valstybių narių teisinius įsipareigojimus šioje srityje;

| 6. | pakartoja savo raginimus toliau tobulinti taikytinas pažeidimų nagrinėjimo procedūras, apimant visas priemones, kuriomis užtikrinama griežtesnė tokių procedūrų taikymo tvarka pažeidus Sąjungos teisės nuostatas bendrosios rinkos srityje, ir taikant spartesnes procedūras; |
| --- | --- |

6.

pakartoja savo raginimus toliau tobulinti taikytinas pažeidimų nagrinėjimo procedūras, apimant visas priemones, kuriomis užtikrinama griežtesnė tokių procedūrų taikymo tvarka pažeidus Sąjungos teisės nuostatas bendrosios rinkos srityje, ir taikant spartesnes procedūras;

| 7. | be to, pabrėžia, kaip svarbu visokeriopai stengtis užtikrinti, kad su vykdymu susijusioms problemoms būtų užkirstas kelias, jos būtų pastebėtos arba pašalintos dar iki tol, kol tampa būtina pradėti oficialią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą; |
| --- | --- |

7.

be to, pabrėžia, kaip svarbu visokeriopai stengtis užtikrinti, kad su vykdymu susijusioms problemoms būtų užkirstas kelias, jos būtų pastebėtos arba pašalintos dar iki tol, kol tampa būtina pradėti oficialią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą;

| 8. | pabrėžia, kad visiškas nesitaikstymas su Paslaugų direktyvoje nustatytų įpareigojimų nesilaikymu ir šios direktyvos įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę tarpusavio vertinimas yra priemonės, padedančios užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos teisės aktų taikymą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad visiškas nesitaikstymas su Paslaugų direktyvoje nustatytų įpareigojimų nesilaikymu ir šios direktyvos įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę tarpusavio vertinimas yra priemonės, padedančios užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos teisės aktų taikymą;

SOLVIT – pagalbinė priemonė asmenims ir įmonėms sprendžiant problemas

| 9. | teigiamai vertina naują Komisijos rekomendaciją dėl SOLVIT valdymo principų, kuri sudaro sąlygas atnaujinti SOLVIT; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina naują Komisijos rekomendaciją dėl SOLVIT valdymo principų, kuri sudaro sąlygas atnaujinti SOLVIT;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT padėjo pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir įrodė savo naudą; tačiau pažymi, jog dar yra ką tobulinti, ypač su įmonėmis susijusių ginčų sprendimą ir pareiškimų nagrinėjimo greitį; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT padėjo pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir įrodė savo naudą; tačiau pažymi, jog dar yra ką tobulinti, ypač su įmonėmis susijusių ginčų sprendimą ir pareiškimų nagrinėjimo greitį;

| 11. | palankiai vertina Komisijos pastangas toliau gerinti SOLVIT tinklo darbo efektyvumą siekiant neformaliai ir sparčiai spręsti su vidaus rinka susijusius tarpvalstybinius ginčus, naudojant kuo prieinamesnes piliečiams procedūras, nes tai priemonė, padedanti spręsti neteisingo taikymo po perkėlimo į nacionalinę teisę problemas, ir siūlo, kad valstybės narės glaudžiai bendradarbiautų su Komisija siekiant gerinti SOLVIT sistemą kaip nemokamą ir naudotojui patogią paslaugą; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Komisijos pastangas toliau gerinti SOLVIT tinklo darbo efektyvumą siekiant neformaliai ir sparčiai spręsti su vidaus rinka susijusius tarpvalstybinius ginčus, naudojant kuo prieinamesnes piliečiams procedūras, nes tai priemonė, padedanti spręsti neteisingo taikymo po perkėlimo į nacionalinę teisę problemas, ir siūlo, kad valstybės narės glaudžiai bendradarbiautų su Komisija siekiant gerinti SOLVIT sistemą kaip nemokamą ir naudotojui patogią paslaugą;

| 12. | mano, kad derėtų nuolat gerinti SOLVIT centrų veiklos rezultatus, visų pirma susijusius su socialinės apsaugos atvejais, taip pat ragina geriau derinti nacionalinių socialinės apsaugos sistemų veiklą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad derėtų nuolat gerinti SOLVIT centrų veiklos rezultatus, visų pirma susijusius su socialinės apsaugos atvejais, taip pat ragina geriau derinti nacionalinių socialinės apsaugos sistemų veiklą;

| 13. | ragina skirti ypatingą dėmesį visiems tarpvalstybiniams darbo teisės klausimams, socialinėms teisėms ir vienodam požiūriui ir visų pirma skirti dėmesį klausimams, susijusiems su pensijomis, Europos Sąjungos darbuotojais ir komandiruotais darbuotojais; |
| --- | --- |

13.

ragina skirti ypatingą dėmesį visiems tarpvalstybiniams darbo teisės klausimams, socialinėms teisėms ir vienodam požiūriui ir visų pirma skirti dėmesį klausimams, susijusiems su pensijomis, Europos Sąjungos darbuotojais ir komandiruotais darbuotojais;

| 14. | ypač pabrėžia SOLVIT reikšmę mobiliesiems darbuotojams vienodo požiūrio ir tarpvalstybinių problemų sprendimo klausimais; |
| --- | --- |

14.

ypač pabrėžia SOLVIT reikšmę mobiliesiems darbuotojams vienodo požiūrio ir tarpvalstybinių problemų sprendimo klausimais;

| 15. | nurodo, kad dauguma SOLVIT klientų yra piliečiai; pabrėžia poreikį išnaudoti dideles SOLVIT, kaip įmonių problemų sprendimo priemonės, galimybes; pabrėžia, kad reikia labiau stengtis įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms, teikti daugiau informacijos apie SOLVIT, šviesti jas apie SOLVIT teikiamas galimybes ir sudaryti geresnes sąlygas naudotis šiuo tinklu; teigiamai vertina neseniai atnaujintą įmonių portalą „Jūsų Europa“ ir mano, kad tai – tinkamas žingsnis minėta linkme; |
| --- | --- |

15.

nurodo, kad dauguma SOLVIT klientų yra piliečiai; pabrėžia poreikį išnaudoti dideles SOLVIT, kaip įmonių problemų sprendimo priemonės, galimybes; pabrėžia, kad reikia labiau stengtis įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms, teikti daugiau informacijos apie SOLVIT, šviesti jas apie SOLVIT teikiamas galimybes ir sudaryti geresnes sąlygas naudotis šiuo tinklu; teigiamai vertina neseniai atnaujintą įmonių portalą „Jūsų Europa“ ir mano, kad tai – tinkamas žingsnis minėta linkme;

| 16. | ragina stiprinti SOLVIT viešuosius ryšius, kad gerokai padidėtų SOLVIT žinomumas; ragina valstybes nares, Komisiją ir Europos Parlamento narius savo rinkimų apygardose rengti informuotumo didinimo kampanijas siekiant propaguoti SOLVIT ir portalo „Jūsų Europa“ vaidmenį; pabrėžia, kad valstybės narės turi galimybę toliau propaguoti SOLVIT regioniniu lygmeniu, bet atkreipia dėmesį, kad visi atvejai turi būti sprendžiami nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

16.

ragina stiprinti SOLVIT viešuosius ryšius, kad gerokai padidėtų SOLVIT žinomumas; ragina valstybes nares, Komisiją ir Europos Parlamento narius savo rinkimų apygardose rengti informuotumo didinimo kampanijas siekiant propaguoti SOLVIT ir portalo „Jūsų Europa“ vaidmenį; pabrėžia, kad valstybės narės turi galimybę toliau propaguoti SOLVIT regioniniu lygmeniu, bet atkreipia dėmesį, kad visi atvejai turi būti sprendžiami nacionaliniu lygmeniu;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad į SOLVIT vis dar dažnai kreipiamasi su SOLVIT nesusijusiais klausimais ir kad dėl to SOLVIT lėčiau nagrinėja skundus; taigi pabrėžia, kad reikia piliečiams ir įmonėms geriau išaiškinti SOLVIT įgaliojimus; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad į SOLVIT vis dar dažnai kreipiamasi su SOLVIT nesusijusiais klausimais ir kad dėl to SOLVIT lėčiau nagrinėja skundus; taigi pabrėžia, kad reikia piliečiams ir įmonėms geriau išaiškinti SOLVIT įgaliojimus;

| 18. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT tinklo palaikymui būtų skirti pakankami ištekliai, atsižvelgiant į 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendacijoje nustatytas SOLVIT centrų organizavimo sąlygas; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad SOLVIT tinklo palaikymui būtų skirti pakankami ištekliai, atsižvelgiant į 2013 m. rugsėjo 17 d. Komisijos rekomendacijoje nustatytas SOLVIT centrų organizavimo sąlygas;

| 19. | pabrėžia, jog svarbu išlaikyti SOLVIT teikiamų paslaugų kokybę, nepaisant biudžeto apribojimų ir ribotų žmogiškųjų išteklių; atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT centruose svarbu įdarbinti pakankamą skaičių gerai parengtų darbuotojų, turinčių reikiamos teisinės patirties ir mokančių atitinkamas Sąjungos kalbas, taip pat į tai, jog atitinkamai svarbu darbuotojus tinkamai apmokyti, kad būtų nuolat atnaujinami jų įgūdžiai ir žinios; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, jog svarbu išlaikyti SOLVIT teikiamų paslaugų kokybę, nepaisant biudžeto apribojimų ir ribotų žmogiškųjų išteklių; atkreipia dėmesį į tai, kad SOLVIT centruose svarbu įdarbinti pakankamą skaičių gerai parengtų darbuotojų, turinčių reikiamos teisinės patirties ir mokančių atitinkamas Sąjungos kalbas, taip pat į tai, jog atitinkamai svarbu darbuotojus tinkamai apmokyti, kad būtų nuolat atnaujinami jų įgūdžiai ir žinios;

| 20. | pabrėžia, kad svarbu, jog visi SOLVIT centrai įvairiose valstybėse narėse teiktų panašaus standarto paslaugas, nes tai itin svarbu veiksmingam problemų sprendimui; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad svarbu, jog visi SOLVIT centrai įvairiose valstybėse narėse teiktų panašaus standarto paslaugas, nes tai itin svarbu veiksmingam problemų sprendimui;

| 21. | pabrėžia, kad svarbus greitas problemų, kurių atveju reikalingas vien Sąjungos teisės išaiškinimas, sprendimas, o sudėtingais atvejais – tinkama komunikacija su pareiškėjais; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad svarbus greitas problemų, kurių atveju reikalingas vien Sąjungos teisės išaiškinimas, sprendimas, o sudėtingais atvejais – tinkama komunikacija su pareiškėjais;

| 22. | ragina geriau suderinti SOLVIT su kitomis skundų nagrinėjimo procedūromis, visų pirma su „EU Pilot“; |
| --- | --- |

22.

ragina geriau suderinti SOLVIT su kitomis skundų nagrinėjimo procedūromis, visų pirma su „EU Pilot“;

| 23. | pabrėžia, jog svarbu skatinti SOLVIT nagrinėti daugiau su verslu susijusių bylų; pažymi, kad šiuo tikslu verslininkų bendruomenė turėtų būti geriau informuojama apie SOLVIT, SOLVIT ir ES bei nacionalinės verslo asociacijos turėtų glaudžiau bendradarbiauti, pavyzdžiui, darbo grupėje, kurioje dalyvautų SOLVIT centrų ir verslo asociacijų atstovai, o kai kurie SOLVIT centrai turėtų dažniau imtis nagrinėti sudėtingesnes bylas; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, jog svarbu skatinti SOLVIT nagrinėti daugiau su verslu susijusių bylų; pažymi, kad šiuo tikslu verslininkų bendruomenė turėtų būti geriau informuojama apie SOLVIT, SOLVIT ir ES bei nacionalinės verslo asociacijos turėtų glaudžiau bendradarbiauti, pavyzdžiui, darbo grupėje, kurioje dalyvautų SOLVIT centrų ir verslo asociacijų atstovai, o kai kurie SOLVIT centrai turėtų dažniau imtis nagrinėti sudėtingesnes bylas;

| 24. | apgailestauja, jog nemažai su verslu susijusių bylų, kurias galėtų nagrinėti SOLVIT, yra atmetamos dėl to, kad yra pernelyg sudėtingos; laikosi nuomonės, kad, jei kai kuriems SOLVIT centrams tokios su verslu susijusios bylos atrodo pernelyg sudėtingos nagrinėti, šią problemą reikia spręsti vietos lygmeniu, t. y. tuose SOLVIT centruose; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, jog nemažai su verslu susijusių bylų, kurias galėtų nagrinėti SOLVIT, yra atmetamos dėl to, kad yra pernelyg sudėtingos; laikosi nuomonės, kad, jei kai kuriems SOLVIT centrams tokios su verslu susijusios bylos atrodo pernelyg sudėtingos nagrinėti, šią problemą reikia spręsti vietos lygmeniu, t. y. tuose SOLVIT centruose;

| 25. | pabrėžia Komisijos teikiamos neoficialios pagalbos nagrinėjant bylas, įskaitant neoficialią teisinę konsultaciją sudėtingų bylų atveju, svarbą; ragina SOLVIT centrus naudotis tokia pagalba; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia Komisijos teikiamos neoficialios pagalbos nagrinėjant bylas, įskaitant neoficialią teisinę konsultaciją sudėtingų bylų atveju, svarbą; ragina SOLVIT centrus naudotis tokia pagalba;

| 26. | pabrėžia, kad svarbu SOLVIT centrams tarpusavyje keistis informacija, taip pat rekomenduoja valstybėms narėms investuoti į šių centrų tarpusavio bendradarbiavimo tobulinimą; ragina SOLVIT centrus visoje Sąjungoje inicijuoti išsamesnį ir platesnio užmojo keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat pabrėžia, kad svarbus SOLVIT centrų keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais įgyvendinant ir propaguojant teikiamas paslaugas; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad svarbu SOLVIT centrams tarpusavyje keistis informacija, taip pat rekomenduoja valstybėms narėms investuoti į šių centrų tarpusavio bendradarbiavimo tobulinimą; ragina SOLVIT centrus visoje Sąjungoje inicijuoti išsamesnį ir platesnio užmojo keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat pabrėžia, kad svarbus SOLVIT centrų keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais įgyvendinant ir propaguojant teikiamas paslaugas;

| 27. | teigiamai vertina Komisijos rekomendacijoje (2013/461/ES) pateiktą paaiškinimą dėl SOLVIT įgaliojimų, susijusių su bylomis, kuriose nacionalinės taisyklės prieštarauja Sąjungos teisei (jos dar vadinamos struktūrinėmis bylomis); teigiamai vertina tai, kad kai kurie SOLVIT centrai imasi tokių bylų; ragina visus SOLVIT centrus teikti veiksmingą pagalbą iškilus tokioms struktūrinėms problemoms, įskaitant pagalbą nustatant galimas problemas, susidarančias dėl nacionalinės teisės aktų; |
| --- | --- |

27.

teigiamai vertina Komisijos rekomendacijoje (2013/461/ES) pateiktą paaiškinimą dėl SOLVIT įgaliojimų, susijusių su bylomis, kuriose nacionalinės taisyklės prieštarauja Sąjungos teisei (jos dar vadinamos struktūrinėmis bylomis); teigiamai vertina tai, kad kai kurie SOLVIT centrai imasi tokių bylų; ragina visus SOLVIT centrus teikti veiksmingą pagalbą iškilus tokioms struktūrinėms problemoms, įskaitant pagalbą nustatant galimas problemas, susidarančias dėl nacionalinės teisės aktų;

| 28. | ragina SOLVIT centrus drąsiau ir efektyviau reaguoti į skundus ir ypač imtis nagrinėti sudėtingesnes bylas; |
| --- | --- |

28.

ragina SOLVIT centrus drąsiau ir efektyviau reaguoti į skundus ir ypač imtis nagrinėti sudėtingesnes bylas;

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu, kad visos procedūros metu būtų palaikomas pareiškėjo, susijusių SOLVIT centrų ir Komisijos bendravimas bei glaudus bendradarbiavimas; pažymi, kad labai dažnai pareiškėjas su SOLVIT centru bendrauja tik pateikdamas prašymą ir baigus nagrinėti bylą, bet ne pačios procedūros metu; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu, kad visos procedūros metu būtų palaikomas pareiškėjo, susijusių SOLVIT centrų ir Komisijos bendravimas bei glaudus bendradarbiavimas; pažymi, kad labai dažnai pareiškėjas su SOLVIT centru bendrauja tik pateikdamas prašymą ir baigus nagrinėti bylą, bet ne pačios procedūros metu;

| 30. | mano, kad valstybių narių visų lygių valdžios institucijos ir SOLVIT turėtų glaudžiau bendradarbiauti; |
| --- | --- |

30.

mano, kad valstybių narių visų lygių valdžios institucijos ir SOLVIT turėtų glaudžiau bendradarbiauti;

| 31. | itin palankiai vertina tai, kad SOLVIT centrai užtikrina asmens duomenų saugumą, ir ragina nuolat stebėti ir prireikus didinti šią apsaugą, kad būtų laikomasi naudotojų duomenų apsaugos reikalavimų; |
| --- | --- |

31.

itin palankiai vertina tai, kad SOLVIT centrai užtikrina asmens duomenų saugumą, ir ragina nuolat stebėti ir prireikus didinti šią apsaugą, kad būtų laikomasi naudotojų duomenų apsaugos reikalavimų;

| 32. | pabrėžia informuotumo apie SOLVIT, jo matomumo didinimo ir informavimo apie jį nežinantiems žmonėms svarbą; ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti vienodas galimybes visiems, pavyzdžiui, neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms, naudotis SOLVIT centrais ir interneto portalais ir šiuo klausimu išnagrinėti visas įmanomas galimybes užmegzti naudotojų ir SOLVIT centrų ryšį; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo (COM(2012)0721); |
| --- | --- |

32.

pabrėžia informuotumo apie SOLVIT, jo matomumo didinimo ir informavimo apie jį nežinantiems žmonėms svarbą; ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti vienodas galimybes visiems, pavyzdžiui, neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms, naudotis SOLVIT centrais ir interneto portalais ir šiuo klausimu išnagrinėti visas įmanomas galimybes užmegzti naudotojų ir SOLVIT centrų ryšį; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo (COM(2012)0721);

| 33. | pabrėžia, kad reikia sujungti ir integruoti SOLVIT interneto portalus su kitais susijusiais subjektais ir platformomis, kad padidėtų jų prieinamumas ir matomumas visiems naudotojams, siūlo, kad valstybės narės glaudžiai bendradarbiautų su Komisija ir pagerintų SOLVIT sistemą užtikrinant nuoseklų požiūrį visoje Europos Sąjungoje ir didinant jos matomumą; mano, kad atitinkamų ES institucijų tinklalapiuose derėtų pateikti interneto nuorodą į portalą „Jūsų Europa“; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad reikia sujungti ir integruoti SOLVIT interneto portalus su kitais susijusiais subjektais ir platformomis, kad padidėtų jų prieinamumas ir matomumas visiems naudotojams, siūlo, kad valstybės narės glaudžiai bendradarbiautų su Komisija ir pagerintų SOLVIT sistemą užtikrinant nuoseklų požiūrį visoje Europos Sąjungoje ir didinant jos matomumą; mano, kad atitinkamų ES institucijų tinklalapiuose derėtų pateikti interneto nuorodą į portalą „Jūsų Europa“;

| 34. | pabrėžia, kad labai svarbu skleisti žinias apie SOLVIT atvejų duomenų bazę ir palankiai vertina Komisijos rekomendaciją dėl poreikio teikti informaciją apie alternatyvius problemų sprendimo tinklus arba informacijos šaltinius, įskaitant kitas įmanomas teisių gynimo priemones nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu tais atvejais, kai SOLVIT to padaryti negali; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad labai svarbu skleisti žinias apie SOLVIT atvejų duomenų bazę ir palankiai vertina Komisijos rekomendaciją dėl poreikio teikti informaciją apie alternatyvius problemų sprendimo tinklus arba informacijos šaltinius, įskaitant kitas įmanomas teisių gynimo priemones nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu tais atvejais, kai SOLVIT to padaryti negali;

| 35. | ragina SOLVIT centrus vykdyti aktyvią veiklą ir patiems imtis iniciatyvos užmegzti ryšius su piliečiais, įmonėmis bei nacionaliniais parlamentais; |
| --- | --- |

35.

ragina SOLVIT centrus vykdyti aktyvią veiklą ir patiems imtis iniciatyvos užmegzti ryšius su piliečiais, įmonėmis bei nacionaliniais parlamentais;

| 36. | teigiamai vertina internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę, kurioje pateikiami duomenys apie valstybių narių veiklą, susijusią su SOLVIT ir portalu „Jūsų Europa“, taip pat apie jų veiklos rezultatus ES teisės aktų, reglamentuojančių bendrosios rinkos veikimą, atžvilgiu; |
| --- | --- |

36.

teigiamai vertina internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę, kurioje pateikiami duomenys apie valstybių narių veiklą, susijusią su SOLVIT ir portalu „Jūsų Europa“, taip pat apie jų veiklos rezultatus ES teisės aktų, reglamentuojančių bendrosios rinkos veikimą, atžvilgiu;

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų tarp piliečių, įmonių ir verslininkų skleisti informaciją apie šių priemonių prieinamumą, naudojant visų formų žiniasklaidą, įskaitant internetą, siekiant užtikrinti, kad informacija pasiektų kuo daugiau piliečių ir įmonių; ragina valstybes nares organizuoti informavimo kampanijas, nukreiptas į konkrečias grupes, įskaitant įmones, ypač mažąsias ir vidutines; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų tarp piliečių, įmonių ir verslininkų skleisti informaciją apie šių priemonių prieinamumą, naudojant visų formų žiniasklaidą, įskaitant internetą, siekiant užtikrinti, kad informacija pasiektų kuo daugiau piliečių ir įmonių; ragina valstybes nares organizuoti informavimo kampanijas, nukreiptas į konkrečias grupes, įskaitant įmones, ypač mažąsias ir vidutines;

| 38. | ragina Komisiją toliau stebėti, kaip veikia Sąjungos problemų sprendimo priemonės, visų pirma SOLVIT, ir, atliekant metinę augimo apžvalgą, pranešti apie tai metinėje bendrosios rinkos integracijos ataskaitoje; be to, pakartoja savo raginimą Komisijai stiprinti bendrosios rinkos valdymą nustatant specialų Europos semestro ramstį, drauge ir kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją toliau stebėti, kaip veikia Sąjungos problemų sprendimo priemonės, visų pirma SOLVIT, ir, atliekant metinę augimo apžvalgą, pranešti apie tai metinėje bendrosios rinkos integracijos ataskaitoje; be to, pakartoja savo raginimą Komisijai stiprinti bendrosios rinkos valdymą nustatant specialų Europos semestro ramstį, drauge ir kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas;

| 39. | įsipareigoja toliau atidžiai stebėti SOLVIT pažangą; primygtinai ragina Komisiją, siekiant norima linkme tobulinti SOLVIT, nustatyti išmatuojamus tarpinius tikslinius rodiklius; taip pat ragina valstybes nares nustatyti ir savo pačių išmatuojamus tikslinius rodiklius ir terminus, iki kurių turi būti pasirengta nagrinėti bylas vietos SOLVIT centruose; šiuo klausimu mano, kad galimas būdas tai įgyvendinti galėtų būti su piliečiais ir su verslu susijusių bylų atskyrimas stebint pažangą; mano, kad, jei šie tikslai nebus pasiekti, reikėtų iš naujo apsvarstyti galimybę neoficialią procedūrą pakeisti teisėkūros procedūra priimamu aktu, atsižvelgiant į esamas priemones, pavyzdžiui, į Direktyvą 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo ir Reglamentą (ES) Nr. 524/2013 dėl elektroninio vartotojų ginčų sprendimo; ragina Tarybą šioje srityje siekti tokio paties užmojo tikslų kaip Parlamento; ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai stebėti pažangą siekiant ES ir nacionalinių SOLVIT tikslų pagal Europos semestrą; |
| --- | --- |

39.

įsipareigoja toliau atidžiai stebėti SOLVIT pažangą; primygtinai ragina Komisiją, siekiant norima linkme tobulinti SOLVIT, nustatyti išmatuojamus tarpinius tikslinius rodiklius; taip pat ragina valstybes nares nustatyti ir savo pačių išmatuojamus tikslinius rodiklius ir terminus, iki kurių turi būti pasirengta nagrinėti bylas vietos SOLVIT centruose; šiuo klausimu mano, kad galimas būdas tai įgyvendinti galėtų būti su piliečiais ir su verslu susijusių bylų atskyrimas stebint pažangą; mano, kad, jei šie tikslai nebus pasiekti, reikėtų iš naujo apsvarstyti galimybę neoficialią procedūrą pakeisti teisėkūros procedūra priimamu aktu, atsižvelgiant į esamas priemones, pavyzdžiui, į Direktyvą 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo ir Reglamentą (ES) Nr. 524/2013 dėl elektroninio vartotojų ginčų sprendimo; ragina Tarybą šioje srityje siekti tokio paties užmojo tikslų kaip Parlamento; ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai stebėti pažangą siekiant ES ir nacionalinių SOLVIT tikslų pagal Europos semestrą;

Portalas „Jūsų Europa“. Geresnis reagavimas į piliečių ir įmonių poreikius

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau naudojamasi portalu „Jūsų Europa“; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau naudojamasi portalu „Jūsų Europa“;

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares derinant atitinkamas savo matomumo didinimo kampanijas aiškiai atskirti portalą „Jūsų Europa“ ir SOLVIT; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją ir valstybes nares derinant atitinkamas savo matomumo didinimo kampanijas aiškiai atskirti portalą „Jūsų Europa“ ir SOLVIT;

| 42. | teigiamai vertina portalo „Jūsų Europa“ veiksmų plane nustatytus tikslus: baigti įgyvendinti praktinės geros kokybės informacijos apie ES teises bendrojoje rinkoje teikimo tvarką, didinti informuotumą apie portalą „Jūsų Europa“ ir įgyvendinti glaudų Komisijos bei valstybių narių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

42.

teigiamai vertina portalo „Jūsų Europa“ veiksmų plane nustatytus tikslus: baigti įgyvendinti praktinės geros kokybės informacijos apie ES teises bendrojoje rinkoje teikimo tvarką, didinti informuotumą apie portalą „Jūsų Europa“ ir įgyvendinti glaudų Komisijos bei valstybių narių bendradarbiavimą;

| 43. | ragina Komisiją imtis efektyvesnių veiksmų portalą „Jūsų Europa“ pristatyti kaip įmonėms skirtą priemonę ir didinti jo matomumą, be kita ko, geriau naudojantis socialine žiniasklaida; mano, kad kuriant portalo „Jūsų Europa“ prekės ženklą ir įtraukiant SOLVIT šis portalas turėtų tapti vienu bendru prieigos punktu, kuriuo Europos vartotojai ir įmonės galėtų naudotis susidūrę su problemomis arba ieškodami informacijos; mano, kad toks bendras prieigos punktas galėtų būti naudojamas kaip piliečių ir įmonių informacijos centras ir geriau padėtų jiems prieiti prie įvairių informacijos priemonių ir specializuotų problemų sprendimo mechanizmų, įskaitant SOLVIT; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją imtis efektyvesnių veiksmų portalą „Jūsų Europa“ pristatyti kaip įmonėms skirtą priemonę ir didinti jo matomumą, be kita ko, geriau naudojantis socialine žiniasklaida; mano, kad kuriant portalo „Jūsų Europa“ prekės ženklą ir įtraukiant SOLVIT šis portalas turėtų tapti vienu bendru prieigos punktu, kuriuo Europos vartotojai ir įmonės galėtų naudotis susidūrę su problemomis arba ieškodami informacijos; mano, kad toks bendras prieigos punktas galėtų būti naudojamas kaip piliečių ir įmonių informacijos centras ir geriau padėtų jiems prieiti prie įvairių informacijos priemonių ir specializuotų problemų sprendimo mechanizmų, įskaitant SOLVIT;

| 44. | ragina Komisiją išplėsti portalo „Jūsų Europa“ aprėptį, kad jame būtų nurodytos visos teisės, prievolės ir galimybės bendrojoje rinkoje, taip pat kuo labiau padidinti jo patogumą naudotojams; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją išplėsti portalo „Jūsų Europa“ aprėptį, kad jame būtų nurodytos visos teisės, prievolės ir galimybės bendrojoje rinkoje, taip pat kuo labiau padidinti jo patogumą naudotojams;

| 45. | primygtinai ragina valstybes nares teikti informaciją apie nacionalines taisykles ir procedūras, susijusias su ES teisėmis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad ši informacija būtų praktiška, pateikta nenaudojant profesinio žargono, vienodai visiems prieinama, nuolat atnaujinama ir prieinama visomis ES kalbomis, taip pat susieti savo nacionalinius (e. valdžios) portalus su portalu „Jūsų Europa“; |
| --- | --- |

45.

primygtinai ragina valstybes nares teikti informaciją apie nacionalines taisykles ir procedūras, susijusias su ES teisėmis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad ši informacija būtų praktiška, pateikta nenaudojant profesinio žargono, vienodai visiems prieinama, nuolat atnaujinama ir prieinama visomis ES kalbomis, taip pat susieti savo nacionalinius (e. valdžios) portalus su portalu „Jūsų Europa“;

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

(1)  OL L 249, 2013 9 19, p. 10.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0054.

(3)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 72.

(4)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 51.

(5)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 10.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/102

---

P7_TA(2014)0170

Padėtis Ukrainoje

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Ukrainoje (2014/2595(RSP))

(2017/C 285/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos, Rytų partnerystės ir Ukrainos, visų pirma į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl padėties Ukrainoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos, Rytų partnerystės ir Ukrainos, visų pirma į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl padėties Ukrainoje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl Vilniaus aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų ir Rytų partnerystės, ypač santykių su Ukraina, ateities (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl Vilniaus aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų ir Rytų partnerystės, ypač santykių su Ukraina, ateities (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19 d. ir 20 d. Europos Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19 d. ir 20 d. Europos Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos neeilinio 2014 m. vasario 20 d. posėdžio dėl Ukrainos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos neeilinio 2014 m. vasario 20 d. posėdžio dėl Ukrainos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi, Ukrainos prezidentui ir vyriausybei priėmus sprendimą sustabdyti asociacijos susitarimo pasirašymą, šimtai tūkstančių žmonių visoje šalyje spontaniškai išėjo į gatves ir įsiliejo į demonstracijas už Europos integraciją; kadangi demonstrantai taikiai būrėsi Kijevo Nepriklausomybės aikštėje (ukr. Maidan Nezalezhnosti) ir, siekdami, kad vyriausybė persvarstytų savo sprendimą, ragino imtis esminių politinių pokyčių; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Ukrainos prezidentui ir vyriausybei priėmus sprendimą sustabdyti asociacijos susitarimo pasirašymą, šimtai tūkstančių žmonių visoje šalyje spontaniškai išėjo į gatves ir įsiliejo į demonstracijas už Europos integraciją; kadangi demonstrantai taikiai būrėsi Kijevo Nepriklausomybės aikštėje (ukr. Maidan Nezalezhnosti) ir, siekdami, kad vyriausybė persvarstytų savo sprendimą, ragino imtis esminių politinių pokyčių;

| B. | kadangi Prezidentui V. Janukovyčiui pavaldžios institucijos, leidusios saugumo pajėgoms prieš protestuotojus naudoti kovinius šaudmenis ir ant stogų Nepriklausomybės aikštėje, kuri nuo lapkričio pabaigos buvo antivyriausybinių ir proeuropietiškų protestų epicentras, ir aplink ją dislokavusios snaiperius, akivaizdžiai pažeidė įstatymus; kadangi protestuotojų ir stebėtojų egzekucija Kijevo gatvėse sukėlė didžiulį tarptautinį pasipiktinimą ir buvo pasmerkta tarptautinės bendruomenės; |
| --- | --- |

B.

kadangi Prezidentui V. Janukovyčiui pavaldžios institucijos, leidusios saugumo pajėgoms prieš protestuotojus naudoti kovinius šaudmenis ir ant stogų Nepriklausomybės aikštėje, kuri nuo lapkričio pabaigos buvo antivyriausybinių ir proeuropietiškų protestų epicentras, ir aplink ją dislokavusios snaiperius, akivaizdžiai pažeidė įstatymus; kadangi protestuotojų ir stebėtojų egzekucija Kijevo gatvėse sukėlė didžiulį tarptautinį pasipiktinimą ir buvo pasmerkta tarptautinės bendruomenės;

| C. | kadangi tuo pat metu į Kijevą išvyko trys ES užsienio reikalų ministrai, siekdami tarpininkauti, kad Prezidentas V. Janukovyčius ir opozicija rastų kompromisinį sprendimą; kadangi jiems tarpininkaujant pavyko pasiekti susitarimą dėl taikaus ir demokratiško krizės baigimo plano; kadangi siekti susitarimo padėjo ir specialusis Rusijos pasiuntinys, tačiau jis jo nepasirašė; |
| --- | --- |

C.

kadangi tuo pat metu į Kijevą išvyko trys ES užsienio reikalų ministrai, siekdami tarpininkauti, kad Prezidentas V. Janukovyčius ir opozicija rastų kompromisinį sprendimą; kadangi jiems tarpininkaujant pavyko pasiekti susitarimą dėl taikaus ir demokratiško krizės baigimo plano; kadangi siekti susitarimo padėjo ir specialusis Rusijos pasiuntinys, tačiau jis jo nepasirašė;

| D. | kadangi dėl to ES nusprendė už žmogaus teisių pažeidimus, smurtą ir pernelyg didelės jėgos panaudojimą atsakingiems asmenims taikyti tikslines sankcijas, įskaitant turto įšaldymą ir draudimą išduoti vizą; kadangi valstybės narės taip pat susitarė laikinai sustabdyti eksporto licencijas įrangai, kuri gali būti panaudota vidaus represijoms, ir iš naujo įvertinti įrangai, kuriai taikoma Bendroji pozicija 2008/944/BUSP, išduotas eksporto licencijas; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl to ES nusprendė už žmogaus teisių pažeidimus, smurtą ir pernelyg didelės jėgos panaudojimą atsakingiems asmenims taikyti tikslines sankcijas, įskaitant turto įšaldymą ir draudimą išduoti vizą; kadangi valstybės narės taip pat susitarė laikinai sustabdyti eksporto licencijas įrangai, kuri gali būti panaudota vidaus represijoms, ir iš naujo įvertinti įrangai, kuriai taikoma Bendroji pozicija 2008/944/BUSP, išduotas eksporto licencijas;

| E. | kadangi Lvovo ir Donetsko piliečiai, parodydami savo solidarumą ir vienybę su visa šalimi, 2014 m. vasario 26 d. ėmėsi iniciatyvos vartoti rusų ir ukrainiečių kalbas savo kasdieniuose reikaluose; |
| --- | --- |

E.

kadangi Lvovo ir Donetsko piliečiai, parodydami savo solidarumą ir vienybę su visa šalimi, 2014 m. vasario 26 d. ėmėsi iniciatyvos vartoti rusų ir ukrainiečių kalbas savo kasdieniuose reikaluose;

| F. | kadangi 2014 m. vasario 21 d. Aukščiausioji Rada priėmė rezoliuciją, kurioje pasmerkė „kovos su terorizmu“ operacijas ir pareikalavo, kad saugumo pajėgos pasitrauktų iš Kijevo centro; kadangi šiuo veiksmu parlamentas parodė savo ryžtą imtis pagrindinio vaidmens ir suvaldyti padėtį šalyje; kadangi kitą dieną parlamentas balsavo už Prezidento V. Janukovyčiaus atstatydinimą, 2004 m. konstitucijos sugrąžinimą, priešlaikinių rinkimų rengimą 2014 m. gegužės 25 d. ir buvusios Ministrės Pirmininkės Julijos Tymošenko išlaisvinimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2014 m. vasario 21 d. Aukščiausioji Rada priėmė rezoliuciją, kurioje pasmerkė „kovos su terorizmu“ operacijas ir pareikalavo, kad saugumo pajėgos pasitrauktų iš Kijevo centro; kadangi šiuo veiksmu parlamentas parodė savo ryžtą imtis pagrindinio vaidmens ir suvaldyti padėtį šalyje; kadangi kitą dieną parlamentas balsavo už Prezidento V. Janukovyčiaus atstatydinimą, 2004 m. konstitucijos sugrąžinimą, priešlaikinių rinkimų rengimą 2014 m. gegužės 25 d. ir buvusios Ministrės Pirmininkės Julijos Tymošenko išlaisvinimą;

| 1. | reiškia pagarbą asmenims, kovojantiems ir žūstantiems už Europos vertybes, ir reiškia savo giliausią užuojautą aukų šeimoms, griežtai smerkia visus smurtinius veiksmus ir ragina Ukrainos piliečius, taip pat politinius ir pilietinius lyderius šiuo Ukrainai istoriniu momentu veikti kuo atsakingiau; |
| --- | --- |

1.

reiškia pagarbą asmenims, kovojantiems ir žūstantiems už Europos vertybes, ir reiškia savo giliausią užuojautą aukų šeimoms, griežtai smerkia visus smurtinius veiksmus ir ragina Ukrainos piliečius, taip pat politinius ir pilietinius lyderius šiuo Ukrainai istoriniu momentu veikti kuo atsakingiau;

| 2. | griežtai smerkia brutalius ir neproporcingus riaušių malšinimo pajėgų, tokių kaip „Berkut“, snaiperių ir kt., veiksmus, lėmusius tragišką smurto protrūkį; apgailestauja dėl mirčių ir sužeidimų, kurių patyrė visos šalys, ir reiškia nuoširdžiausią užuojautą nukentėjusiųjų šeimoms; įspėja, kad bet koks tolesnis smurto eskalavimas būtų pražūtingas Ukrainos tautai ir pažeistų šalies vienybę ir teritorinį vientisumą; pabrėžia, jog dabar yra itin svarbu, kad visos šalys elgtųsi atsakingai, nuosaikiai ir įsipareigotų siekti visapusiško politinio dialogo ir nesiimtų neteisėtų atsakomųjų veiksmų; ragina visas politines jėgas susiburti vardan kritinėje padėtyje atsidūrusios Ukrainos ir padėti siekti kompromisinių sprendimų, aiškiai atsiribojant nuo ekstremistų ir vengiant provokacijų bei smurto išpuolių, kurie galėtų kurstyti separatistų jėgas; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia brutalius ir neproporcingus riaušių malšinimo pajėgų, tokių kaip „Berkut“, snaiperių ir kt., veiksmus, lėmusius tragišką smurto protrūkį; apgailestauja dėl mirčių ir sužeidimų, kurių patyrė visos šalys, ir reiškia nuoširdžiausią užuojautą nukentėjusiųjų šeimoms; įspėja, kad bet koks tolesnis smurto eskalavimas būtų pražūtingas Ukrainos tautai ir pažeistų šalies vienybę ir teritorinį vientisumą; pabrėžia, jog dabar yra itin svarbu, kad visos šalys elgtųsi atsakingai, nuosaikiai ir įsipareigotų siekti visapusiško politinio dialogo ir nesiimtų neteisėtų atsakomųjų veiksmų; ragina visas politines jėgas susiburti vardan kritinėje padėtyje atsidūrusios Ukrainos ir padėti siekti kompromisinių sprendimų, aiškiai atsiribojant nuo ekstremistų ir vengiant provokacijų bei smurto išpuolių, kurie galėtų kurstyti separatistų jėgas;

| 3. | teigiamai vertina atsakingą vaidmenį, kurį atliko Aukščiausioji Rada prisiimdama savo visapusiškas konstitucines funkcijas ir užpildydama politinį ir institucinį vakuumą, atsiradusį atsistatydinus vyriausybei ir atstatydinus Prezidentą, kurį po to nušalino parlamentas; atkreipia dėmesį į parlamento iki šiol priimtas priemones, pirmiausia susijusias su grįžimu prie 2004 m. konstitucijos, su sprendimu 2014 m. gegužės 25 d. surengti prezidento rinkimus, sprendimu atšaukti policijos ir saugumo pajėgas ir iš kalėjimo paleisti Juliją Tymošenko; pabrėžia, kad yra labai svarbu tai, jog Ukrainos Parlamentas ir jo nariai toliau laikosi teisėtos valstybės principų; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina atsakingą vaidmenį, kurį atliko Aukščiausioji Rada prisiimdama savo visapusiškas konstitucines funkcijas ir užpildydama politinį ir institucinį vakuumą, atsiradusį atsistatydinus vyriausybei ir atstatydinus Prezidentą, kurį po to nušalino parlamentas; atkreipia dėmesį į parlamento iki šiol priimtas priemones, pirmiausia susijusias su grįžimu prie 2004 m. konstitucijos, su sprendimu 2014 m. gegužės 25 d. surengti prezidento rinkimus, sprendimu atšaukti policijos ir saugumo pajėgas ir iš kalėjimo paleisti Juliją Tymošenko; pabrėžia, kad yra labai svarbu tai, jog Ukrainos Parlamentas ir jo nariai toliau laikosi teisėtos valstybės principų;

| 4. | žavisi Ukrainos žmonėmis dėl to, kad buvo greitai pakeista valdžia ir dėl to, kad pastaraisiais mėnesiais jie pademonstravo pilietinį atkaklumą, pabrėžia, kad šis pilietinis ir tautinis protestas yra pavyzdinis ir kad tai bus Ukrainos istorijos takoskyra; pabrėžia, kad šios demokratinės, pilietinės pergalės neturėtų gadinti nei jokia keršto dvasia, nei atpildo priešininkams veiksmai, nei politinės vidaus kovos; pabrėžia, kad turi būti surengtas nepriklausomas nusikaltimus prieš Ukrainos piliečius įvykdžiusių ir valstybės galiomis piktnaudžiavusių asmenų teismo procesas; ragina sudaryti nepriklausomą komisiją, kuri, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Tarybos Tarptautine patariamąja komisija ir ESBO, ištirtų nuo demonstracijų pradžios vykdytus žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

4.

žavisi Ukrainos žmonėmis dėl to, kad buvo greitai pakeista valdžia ir dėl to, kad pastaraisiais mėnesiais jie pademonstravo pilietinį atkaklumą, pabrėžia, kad šis pilietinis ir tautinis protestas yra pavyzdinis ir kad tai bus Ukrainos istorijos takoskyra; pabrėžia, kad šios demokratinės, pilietinės pergalės neturėtų gadinti nei jokia keršto dvasia, nei atpildo priešininkams veiksmai, nei politinės vidaus kovos; pabrėžia, kad turi būti surengtas nepriklausomas nusikaltimus prieš Ukrainos piliečius įvykdžiusių ir valstybės galiomis piktnaudžiavusių asmenų teismo procesas; ragina sudaryti nepriklausomą komisiją, kuri, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Tarybos Tarptautine patariamąja komisija ir ESBO, ištirtų nuo demonstracijų pradžios vykdytus žmogaus teisių pažeidimus;

| 5. | remia ES požiūrį, apimantį stiprias diplomatines pastangas ir tikslines sankcijas, skirtas tiems, kurie davė nurodymus vykdyti su politine priespauda susijusius žmogaus teisių pažeidimus; ragina pradėti vykdyti tikslines sankcijas, dėl kurių susitarė Užsienio reikalų taryba, ir ragina valstybes nares įgyvendinti savo teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu, siekiant sustabdyti pasisavintų pinigų srautus iš Ukrainos ir užtikrinti, kad ES deponuotas pavogtas turtas būtų sugrąžintas; mano, kad reikėtų nedelsiant pradėti iš tikrųjų nepriklausomą įvykdytų nusikaltimų tyrimą ir kad tikslines sankcijas reikėtų atšaukti, kai tik padėtis Ukrainoje pagerės ir bus matyt tokio tyrimo rezultatai; ragina ištirti nušalinto Prezidento V. Janukovyčiaus bendrų ir šeimos vykdytą plataus masto valstybės lėšų ir turto išeikvojimą, įšaldyti visą jų turtą, kol bus išaiškinta, kaip jis buvo įgytas, ir jei bus įrodyta, jog tas turtas vogtas, užtikrinti, kad ES valstybių narių vyriausybės jį grąžintų; |
| --- | --- |

5.

remia ES požiūrį, apimantį stiprias diplomatines pastangas ir tikslines sankcijas, skirtas tiems, kurie davė nurodymus vykdyti su politine priespauda susijusius žmogaus teisių pažeidimus; ragina pradėti vykdyti tikslines sankcijas, dėl kurių susitarė Užsienio reikalų taryba, ir ragina valstybes nares įgyvendinti savo teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu, siekiant sustabdyti pasisavintų pinigų srautus iš Ukrainos ir užtikrinti, kad ES deponuotas pavogtas turtas būtų sugrąžintas; mano, kad reikėtų nedelsiant pradėti iš tikrųjų nepriklausomą įvykdytų nusikaltimų tyrimą ir kad tikslines sankcijas reikėtų atšaukti, kai tik padėtis Ukrainoje pagerės ir bus matyt tokio tyrimo rezultatai; ragina ištirti nušalinto Prezidento V. Janukovyčiaus bendrų ir šeimos vykdytą plataus masto valstybės lėšų ir turto išeikvojimą, įšaldyti visą jų turtą, kol bus išaiškinta, kaip jis buvo įgytas, ir jei bus įrodyta, jog tas turtas vogtas, užtikrinti, kad ES valstybių narių vyriausybės jį grąžintų;

| 6. | ragina Komisiją, valstybes nares ir tarptautines humanitarines organizacijas visiems nukentėjusiesiems suteikti sparčią, esminę ir tiesioginę medicininę ir humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją, valstybes nares ir tarptautines humanitarines organizacijas visiems nukentėjusiesiems suteikti sparčią, esminę ir tiesioginę medicininę ir humanitarinę pagalbą;

| 7. | ragina visas puses ir trečiąsias šalis gerbti ir remti Ukrainos vienybę ir teritorinį vientisumą; ragina visas Ukrainos politines jėgas ir visus atitinkamus tarptautinius subjektus įsipareigoti siekti Ukrainos teritorinio vientisumo ir nacionalinės vienybės, atsižvelgiant į šalies kultūrinę ir kalbinę sudėtį ir jos istoriją; ragina Ukrainos parlamentą ir valdymą perimančią vyriausybę gerbti mažumų teises šalyje ir rusų kalbos bei kitų mažumų kalbų vartojimą; ragina priimti naujus teisės aktus, atitinkančius Ukrainos įsipareigojimus pagal Europos regioninių arba mažumų kalbų chartiją; |
| --- | --- |

7.

ragina visas puses ir trečiąsias šalis gerbti ir remti Ukrainos vienybę ir teritorinį vientisumą; ragina visas Ukrainos politines jėgas ir visus atitinkamus tarptautinius subjektus įsipareigoti siekti Ukrainos teritorinio vientisumo ir nacionalinės vienybės, atsižvelgiant į šalies kultūrinę ir kalbinę sudėtį ir jos istoriją; ragina Ukrainos parlamentą ir valdymą perimančią vyriausybę gerbti mažumų teises šalyje ir rusų kalbos bei kitų mažumų kalbų vartojimą; ragina priimti naujus teisės aktus, atitinkančius Ukrainos įsipareigojimus pagal Europos regioninių arba mažumų kalbų chartiją;

| 8. | primena, kad dabartinių Ukrainos sienų garantijas suteikė Jungtinės Amerikos Valstijos, Rusijos Federacija ir Jungtinė Karalystė, pasirašiusios Budapešto memorandumą dėl saugumo garantijų, kai Ukraina atsisakė branduolinio ginklo ir pasirašė Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo; primena Rusijos Federacijai, kad, drauge su dviem kitomis minėtomis šalimis, ji tuo pačiu teisės aktu yra įsipareigojusi nedaryti ekonominio spaudimo, siekdama savo interesų, kai Ukraina naudojasi jai priklausančiomis suverenumo suteikiamomis teisėmis, ir taip užsitikrindama sau kokią nors naudą; |
| --- | --- |

8.

primena, kad dabartinių Ukrainos sienų garantijas suteikė Jungtinės Amerikos Valstijos, Rusijos Federacija ir Jungtinė Karalystė, pasirašiusios Budapešto memorandumą dėl saugumo garantijų, kai Ukraina atsisakė branduolinio ginklo ir pasirašė Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo; primena Rusijos Federacijai, kad, drauge su dviem kitomis minėtomis šalimis, ji tuo pačiu teisės aktu yra įsipareigojusi nedaryti ekonominio spaudimo, siekdama savo interesų, kai Ukraina naudojasi jai priklausančiomis suverenumo suteikiamomis teisėmis, ir taip užsitikrindama sau kokią nors naudą;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu skirti visą dėmesį siekiant spęsti šią krizę sukėlusias problemas ir suteikti žmonėms pasitikėjimą politika ir institucijomis; taip pat mano, kad šiam tikslui pasiekti reikia įgyvendinti konstitucines ir struktūrines reformas, skirtas sukurti veiksmingą valdžių kontrolės ir pusiausvyros sistemą, glaudesnį politikų ir visuomenės ryšį, teisinę valstybę, atskaitomybę ir iš tiesų nepriklausomą teismų sistemą ir užtikrinti patikimus rinkimus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu skirti visą dėmesį siekiant spęsti šią krizę sukėlusias problemas ir suteikti žmonėms pasitikėjimą politika ir institucijomis; taip pat mano, kad šiam tikslui pasiekti reikia įgyvendinti konstitucines ir struktūrines reformas, skirtas sukurti veiksmingą valdžių kontrolės ir pusiausvyros sistemą, glaudesnį politikų ir visuomenės ryšį, teisinę valstybę, atskaitomybę ir iš tiesų nepriklausomą teismų sistemą ir užtikrinti patikimus rinkimus;

| 10. | teigiamai vertina Užsienio reikalų tarybos neeilinio 2014 m. vasario 20 d. posėdžio išvadas ir ypač sprendimą nustatyti tikslines sankcijas, įskaitant asmenų, atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus, smurtą ir besaikį jėgos naudojimą, turto įšaldymą ir vizų draudimą jiems, taip pat sustabdyti įrangos, kuri gali būti panaudota vidaus represijoms, eksporto licencijas; pažymi, kad šios sankcijos turėjo didžiulį poveikį Ukrainos viešajai nuomonei, ir laikosi nuomonės, kad šios priemonės galėjo būti priimtos anksčiau; tačiau mano, kad šias sankcijas, kaip ES politikos Ukrainos atžvilgiu dalį, reikėtų taikyti ir šiuo pereinamuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina Užsienio reikalų tarybos neeilinio 2014 m. vasario 20 d. posėdžio išvadas ir ypač sprendimą nustatyti tikslines sankcijas, įskaitant asmenų, atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus, smurtą ir besaikį jėgos naudojimą, turto įšaldymą ir vizų draudimą jiems, taip pat sustabdyti įrangos, kuri gali būti panaudota vidaus represijoms, eksporto licencijas; pažymi, kad šios sankcijos turėjo didžiulį poveikį Ukrainos viešajai nuomonei, ir laikosi nuomonės, kad šios priemonės galėjo būti priimtos anksčiau; tačiau mano, kad šias sankcijas, kaip ES politikos Ukrainos atžvilgiu dalį, reikėtų taikyti ir šiuo pereinamuoju laikotarpiu;

| 11. | palankiai vertina buvusios Ministrės Pirmininkės Julijos Tymošenko išlaisvinimą iš kalėjimo ir tikisi, kad jos išlaisvinimas reikš selektyvaus ir politiniais motyvais grindžiamo teisingumo Ukrainoje pabaigą; reikalauja nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus neteisėtai sulaikytus demonstrantus ir politinius kalinius, panaikinti jiems visus kaltinimus ir juos politiškai reabilituoti; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina buvusios Ministrės Pirmininkės Julijos Tymošenko išlaisvinimą iš kalėjimo ir tikisi, kad jos išlaisvinimas reikš selektyvaus ir politiniais motyvais grindžiamo teisingumo Ukrainoje pabaigą; reikalauja nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus neteisėtai sulaikytus demonstrantus ir politinius kalinius, panaikinti jiems visus kaltinimus ir juos politiškai reabilituoti;

| 12. | ragina visas politines jėgas šiuo Ukrainai itin svarbiu pokyčių laikotarpiu veikti išvien siekiant taikaus pereinamojo laikotarpio politinio proceso, plataus užmojo ir plataus masto reformų darbotvarkės ir į Europos standartus orientuotos vyriausybės, kad būtų išsaugota šalies vienybė ir teritorinis vientisumas ir sudarytos palankesnės sąlygos kompromisiniams sprendimams dėl Ukrainos ateities priimti; ragina laikinąją valdžią užtikrinti demokratines teises ir laisves visoms demokratinėms politinėms jėgoms ir užkirsti kelią bet kokiems išpuoliams prieš jas; |
| --- | --- |

12.

ragina visas politines jėgas šiuo Ukrainai itin svarbiu pokyčių laikotarpiu veikti išvien siekiant taikaus pereinamojo laikotarpio politinio proceso, plataus užmojo ir plataus masto reformų darbotvarkės ir į Europos standartus orientuotos vyriausybės, kad būtų išsaugota šalies vienybė ir teritorinis vientisumas ir sudarytos palankesnės sąlygos kompromisiniams sprendimams dėl Ukrainos ateities priimti; ragina laikinąją valdžią užtikrinti demokratines teises ir laisves visoms demokratinėms politinėms jėgoms ir užkirsti kelią bet kokiems išpuoliams prieš jas;

| 13. | pabrėžia, kad Ukrainos gyventojai – ir tik jie vieni – be jokio užsienio šalių kišimosi turi nuspręsti, kokia turi būti jų šalies geopolitinė kryptis ir prie kokių tarptautinių sutarčių ir bendrijų Ukraina turėtų prisijungti; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad Ukrainos gyventojai – ir tik jie vieni – be jokio užsienio šalių kišimosi turi nuspręsti, kokia turi būti jų šalies geopolitinė kryptis ir prie kokių tarptautinių sutarčių ir bendrijų Ukraina turėtų prisijungti;

| 14. | smerkia išpuolius prieš Ukrainos komunistų partijos ir kitų partijų pagrindines būstines bei jų sugriovimą ir bandymus Ukrainos komunistų partiją uždrausti; |
| --- | --- |

14.

smerkia išpuolius prieš Ukrainos komunistų partijos ir kitų partijų pagrindines būstines bei jų sugriovimą ir bandymus Ukrainos komunistų partiją uždrausti;

| 15. | dar kartą pakartoja, kad galima nedelsiant, kai tik naujoji vyriausybė bus pasirengusi, su ja pasirašyti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą; |
| --- | --- |

15.

dar kartą pakartoja, kad galima nedelsiant, kai tik naujoji vyriausybė bus pasirengusi, su ja pasirašyti glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą;

| 16. | palankiai vertina tai, kad vienas iš Užsienio reikalų tarybos 2012 m. nustatytų kriterijų dėl selektyvaus teisingumo nutraukimo (įskaitant Julijos Tymošenko įkalinimą) yra įgyvendintas, tačiau dėl likusių dviejų – teisingumo ir rinkimų sistemų (tai buvo protesto judėjimo reikalavimai) – dabar reikia atlikti esminius pokyčius ir reformas, kurios, kaip tikimasi, greitai bus užbaigtos naujosios koalicijos vyriausybės ir paremtos naujosios parlamento daugumos; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad vienas iš Užsienio reikalų tarybos 2012 m. nustatytų kriterijų dėl selektyvaus teisingumo nutraukimo (įskaitant Julijos Tymošenko įkalinimą) yra įgyvendintas, tačiau dėl likusių dviejų – teisingumo ir rinkimų sistemų (tai buvo protesto judėjimo reikalavimai) – dabar reikia atlikti esminius pokyčius ir reformas, kurios, kaip tikimasi, greitai bus užbaigtos naujosios koalicijos vyriausybės ir paremtos naujosios parlamento daugumos;

| 17. | ragina Komisiją bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis siekiant rasti būdus baudžiamųjų priemonių, Rusijos nustatytų siekiant sustabdyti asociacijos susitarimo pasirašymą, ir naujų galimų priemonių poveikiui atsverti; palankiai vertina už ekonomiką, pinigų reikalus ir eurą atsakingo Komisijos nario Olli Rehno pareiškimą dėl ES pasirengimo suteikti esminį, plataus užmojo tiek trumpalaikės, tiek ilgalaikės finansinės pagalbos paketą, kai bus rastas demokratiniais principais grindžiamas politinis sprendimas, priimtas įsipareigojimas vykdyti reformas ir paskirta teisėta vyriausybė; ragina Rusiją vadovautis konstruktyviu požiūriu, kad Ukrainai būtų sukurtos sąlygos naudotis dvišaliais santykiais ir su ES, ir su Rusija; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad, remiant Ukrainos ir Rytų partnerystės šalių, savanoriškai pasirinkusių gilinti savo santykius su ES, europinius siekius, su Rusija būtų kalbama vienu balsu; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis siekiant rasti būdus baudžiamųjų priemonių, Rusijos nustatytų siekiant sustabdyti asociacijos susitarimo pasirašymą, ir naujų galimų priemonių poveikiui atsverti; palankiai vertina už ekonomiką, pinigų reikalus ir eurą atsakingo Komisijos nario Olli Rehno pareiškimą dėl ES pasirengimo suteikti esminį, plataus užmojo tiek trumpalaikės, tiek ilgalaikės finansinės pagalbos paketą, kai bus rastas demokratiniais principais grindžiamas politinis sprendimas, priimtas įsipareigojimas vykdyti reformas ir paskirta teisėta vyriausybė; ragina Rusiją vadovautis konstruktyviu požiūriu, kad Ukrainai būtų sukurtos sąlygos naudotis dvišaliais santykiais ir su ES, ir su Rusija; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad, remiant Ukrainos ir Rytų partnerystės šalių, savanoriškai pasirinkusių gilinti savo santykius su ES, europinius siekius, su Rusija būtų kalbama vienu balsu;

| 18. | tikisi, jog Taryba ir Komisija kartu su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir Pasaulio banku nedelsiant pateiks trumpalaikės finansinės pagalbos paketą ir pasiūlys mokėjimų balanso priemonę, kuriuos papildytų ilgalaikės finansinės paramos paketas kartu su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) ir Europos investicijų banku (EIB), kad Ukraina galėtų įveikti savo blogėjančią ekonominę ir socialinę padėtį ir gautų ekonominę paramą būtinoms nuodugnioms ir visapusiškoms Ukrainos ekonomikos reformoms inicijuoti; ragina be reikalo nedelsti ir surengti tarptautinių paramos teikėjų konferenciją; ragina Komisiją ir EIVT kuo geriau panaudoti lėšas, kurias galima skirti Ukrainai pagal esamas finansines priemones, ir apsvarstyti galimybę kuo greičiau skirti papildomų išteklių Ukrainai; |
| --- | --- |

18.

tikisi, jog Taryba ir Komisija kartu su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir Pasaulio banku nedelsiant pateiks trumpalaikės finansinės pagalbos paketą ir pasiūlys mokėjimų balanso priemonę, kuriuos papildytų ilgalaikės finansinės paramos paketas kartu su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) ir Europos investicijų banku (EIB), kad Ukraina galėtų įveikti savo blogėjančią ekonominę ir socialinę padėtį ir gautų ekonominę paramą būtinoms nuodugnioms ir visapusiškoms Ukrainos ekonomikos reformoms inicijuoti; ragina be reikalo nedelsti ir surengti tarptautinių paramos teikėjų konferenciją; ragina Komisiją ir EIVT kuo geriau panaudoti lėšas, kurias galima skirti Ukrainai pagal esamas finansines priemones, ir apsvarstyti galimybę kuo greičiau skirti papildomų išteklių Ukrainai;

| 19. | pripažįsta, kad vyriausybėje visais lygmenimis išplitusi korupcija toliau varžo Ukrainos vystymosi potencialą ir kenkia piliečių pasitikėjimui savo pačių institucijomis; todėl ragina naująją vyriausybę užtikrinti, kad kova su korupcija taptų didžiausiu jos programos prioritetu ir ragina ES prisidėti prie šių pastangų; |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad vyriausybėje visais lygmenimis išplitusi korupcija toliau varžo Ukrainos vystymosi potencialą ir kenkia piliečių pasitikėjimui savo pačių institucijomis; todėl ragina naująją vyriausybę užtikrinti, kad kova su korupcija taptų didžiausiu jos programos prioritetu ir ragina ES prisidėti prie šių pastangų;

| 20. | pabrėžia, kad būtina nedelsiant sukurti iš tiesų nepriklausomą ir nešališką teismų sistemą; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad būtina nedelsiant sukurti iš tiesų nepriklausomą ir nešališką teismų sistemą;

| 21. | ragina Tarybą leisti Komisijai paspartinti dialogą su Ukraina vizų klausimu; pabrėžia, kad, vadovaujantis Moldovos pavyzdžiu, greitas ES ir Ukrainos vizų režimo liberalizavimo susitarimo užbaigimas – geriausia reakcija į Ukrainos pilietinės visuomenės ir jaunimo lūkesčius; kol kas ragina ES ir valstybių narių lygmeniu nedelsiant pradėti taikyti laikinas, labai paprastas ir nebrangias vizų procedūras, kartu stiprinti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, plėtoti jaunimo mainų programas ir suteikti daugiau galimybių gauti stipendijas; |
| --- | --- |

21.

ragina Tarybą leisti Komisijai paspartinti dialogą su Ukraina vizų klausimu; pabrėžia, kad, vadovaujantis Moldovos pavyzdžiu, greitas ES ir Ukrainos vizų režimo liberalizavimo susitarimo užbaigimas – geriausia reakcija į Ukrainos pilietinės visuomenės ir jaunimo lūkesčius; kol kas ragina ES ir valstybių narių lygmeniu nedelsiant pradėti taikyti laikinas, labai paprastas ir nebrangias vizų procedūras, kartu stiprinti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, plėtoti jaunimo mainų programas ir suteikti daugiau galimybių gauti stipendijas;

| 22. | laikosi nuomonės, kad glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo nuostatos – joks komercinis iššūkis Rusijos Federacijai ir kad asociacijos susitarimas nėra kliūtis geriems Ukrainos santykiams su jos Rytų kaimyne; pabrėžia, kad nestabilumas bendros kaimynystės šalyse nenaudingas nei ES, nei Rusijai; pabrėžia, kad politinis, ekonominis ir kitokio pobūdžio spaudimas pažeidžia Helsinkio baigiamąjį aktą; |
| --- | --- |

22.

laikosi nuomonės, kad glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo nuostatos – joks komercinis iššūkis Rusijos Federacijai ir kad asociacijos susitarimas nėra kliūtis geriems Ukrainos santykiams su jos Rytų kaimyne; pabrėžia, kad nestabilumas bendros kaimynystės šalyse nenaudingas nei ES, nei Rusijai; pabrėžia, kad politinis, ekonominis ir kitokio pobūdžio spaudimas pažeidžia Helsinkio baigiamąjį aktą;

| 23. | atkreipia dėmesį į sprendimą 2014 m. gegužės 25 d. surengti prezidento rinkimus; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad šie rinkimai būtų laisvi ir sąžiningi; ryžtingai skatina Aukščiausiąją Radą, atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas, priimti būtiną rinkimų įstatymą, taip pat atnaujintą įstatymą dėl politinių partijų finansavimo, į kurį būtų įtraukti Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro nurodyti klausimai; skatina surengti tarptautinį būsimų rinkimų stebėjimą ir pareiškia, kad šiam tikslui yra pasirengęs įsteigti savo stebėjimo misiją – visapusišką Europos Parlamento rinkimų stebėjimo misiją; mano, kad parlamento rinkimai turėtų būti surengti netrukus po prezidento rinkimų iki šių metų pabaigos; ragina Komisiją, Europos Tarybą ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biurą teikti didesnę paramą prieš rinkimus ir išsiųsti tvirtą ilgalaikę rinkimų stebėjimo misiją, kad 2014 m. gegužės 25 d. planuojami prezidento rinkimai būtų surengti pagal aukščiausius standartus ir kad jų rezultatai būtų priimtini visiems kandidatams; ragina, kad pereinamajam laikotarpiui iki rinkimų į ES delegaciją Kijeve būtų paskirti Europos Parlamento darbuotojai; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į sprendimą 2014 m. gegužės 25 d. surengti prezidento rinkimus; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad šie rinkimai būtų laisvi ir sąžiningi; ryžtingai skatina Aukščiausiąją Radą, atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas, priimti būtiną rinkimų įstatymą, taip pat atnaujintą įstatymą dėl politinių partijų finansavimo, į kurį būtų įtraukti Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro nurodyti klausimai; skatina surengti tarptautinį būsimų rinkimų stebėjimą ir pareiškia, kad šiam tikslui yra pasirengęs įsteigti savo stebėjimo misiją – visapusišką Europos Parlamento rinkimų stebėjimo misiją; mano, kad parlamento rinkimai turėtų būti surengti netrukus po prezidento rinkimų iki šių metų pabaigos; ragina Komisiją, Europos Tarybą ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biurą teikti didesnę paramą prieš rinkimus ir išsiųsti tvirtą ilgalaikę rinkimų stebėjimo misiją, kad 2014 m. gegužės 25 d. planuojami prezidento rinkimai būtų surengti pagal aukščiausius standartus ir kad jų rezultatai būtų priimtini visiems kandidatams; ragina, kad pereinamajam laikotarpiui iki rinkimų į ES delegaciją Kijeve būtų paskirti Europos Parlamento darbuotojai;

| 24. | palankiai vertina tai, kad Taryba neseniai pripažino, jog asociacijos susitarimas, įskaitant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, nėra galutinis ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tikslas; pažymi, kad ES pasirengusi pasirašyti asociacijos susitarimą, įskaitant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, kai tik bus išspręsta dabartinė politinė krizė ir naujos Ukrainos valdžios institucijos bus pasirengusios rimtai europinei perspektyvai; be to primena, kad ES sutarties 49 straipsnis taikomas ir Ukrainai, kaip ir visoms kitoms Europos valstybėms, jei ji laikosi demokratijos principo, gerbia pagrindines laisves, žmogaus ir mažumų teises ir užtikrina teisinės valstybės principo laikymąsi; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina tai, kad Taryba neseniai pripažino, jog asociacijos susitarimas, įskaitant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, nėra galutinis ES ir Ukrainos bendradarbiavimo tikslas; pažymi, kad ES pasirengusi pasirašyti asociacijos susitarimą, įskaitant glaudaus bendradarbiavimo ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, kai tik bus išspręsta dabartinė politinė krizė ir naujos Ukrainos valdžios institucijos bus pasirengusios rimtai europinei perspektyvai; be to primena, kad ES sutarties 49 straipsnis taikomas ir Ukrainai, kaip ir visoms kitoms Europos valstybėms, jei ji laikosi demokratijos principo, gerbia pagrindines laisves, žmogaus ir mažumų teises ir užtikrina teisinės valstybės principo laikymąsi;

| 25. | pabrėžia saugaus, diversifikuoto ir prieinamo energijos tiekimo svarbą kaip ekonominio, socialinio ir politinio pereinamojo laikotarpio bei konkurencingos ir klestinčios ekonomikos visiems ukrainiečiams ramstį; šiuo atžvilgiu pažymi strateginį Energijos Bendrijos, kuriai Ukraina pirmininkaus 2014 m., vaidmenį, nes Energijos Bendrijos sutartis yra šiuo metu vienintelė sutartis, jungianti Ukrainą ir Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia saugaus, diversifikuoto ir prieinamo energijos tiekimo svarbą kaip ekonominio, socialinio ir politinio pereinamojo laikotarpio bei konkurencingos ir klestinčios ekonomikos visiems ukrainiečiams ramstį; šiuo atžvilgiu pažymi strateginį Energijos Bendrijos, kuriai Ukraina pirmininkaus 2014 m., vaidmenį, nes Energijos Bendrijos sutartis yra šiuo metu vienintelė sutartis, jungianti Ukrainą ir Europos Sąjungą;

| 26. | reiškia paramą pilietinei visuomenei ir nepartinei iniciatyvai sukurti Maidano platformą siekiant parengti strategiją, skirtą Ukrainoje įsigalėjusiai korupcijai įveikti; |
| --- | --- |

26.

reiškia paramą pilietinei visuomenei ir nepartinei iniciatyvai sukurti Maidano platformą siekiant parengti strategiją, skirtą Ukrainoje įsigalėjusiai korupcijai įveikti;

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, laikinajam Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai ir Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, laikinajam Ukrainos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai ir Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0098.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0595.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/106

---

P7_TA(2014)0171

Padėtis Irake

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Irake (2014/2565(RSP))

(2017/C 285/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irako, ypač į 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl pastarojo meto smurto atvejų Irake (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irako, ypač į 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl pastarojo meto smurto atvejų Irake (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Irako Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į savo 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Irako Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į savo 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą ES bendrą strateginį dokumentą dėl Irako (2011–2013 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą ES bendrą strateginį dokumentą dėl Irako (2011–2013 m.),

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Irako, visų pirma į 2014 m. vasario 10 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Irako, visų pirma į 2014 m. vasario 10 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton pareiškimus dėl Irako, ypač į 2014 m. vasario 5 d., 2014 m. sausio 16 d., 2013 m. gruodžio 18 d. ir 2013 m. rugsėjo 5 d. pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton pareiškimus dėl Irako, ypač į 2014 m. vasario 5 d., 2014 m. sausio 16 d., 2013 m. gruodžio 18 d. ir 2013 m. rugsėjo 5 d. pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai 2013 m. gruodžio 28 d. pareiškimą dėl Hurijos stovyklos gyventojų žudymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės atstovo spaudai 2013 m. gruodžio 28 d. pareiškimą dėl Hurijos stovyklos gyventojų žudymo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimą dėl Irako, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimą dėl Irako,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalimi yra Irakas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio šalimi yra Irakas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Irakas ir toliau susiduria su rimtomis politinėmis, saugumo ir socialinėmis bei ekonominėmis problemomis ir kadangi šalies politinė erdvė yra labai suskaidyta ir joje vyrauja smurtas ir religinio pobūdžio politika, ir tai labai kenkia teisėtiems Irako gyventojų siekiams, susijusiems su taika, klestėjimu ir tikru perėjimu prie demokratijos; kadangi Irakas susiduria su didžiausia smurto banga nuo 2008 m.; |
| --- | --- |

A.

kadangi Irakas ir toliau susiduria su rimtomis politinėmis, saugumo ir socialinėmis bei ekonominėmis problemomis ir kadangi šalies politinė erdvė yra labai suskaidyta ir joje vyrauja smurtas ir religinio pobūdžio politika, ir tai labai kenkia teisėtiems Irako gyventojų siekiams, susijusiems su taika, klestėjimu ir tikru perėjimu prie demokratijos; kadangi Irakas susiduria su didžiausia smurto banga nuo 2008 m.;

| B. | kadangi, nors Irakui ir pavyko atkurti beveik visus savo naftos gavybos pajėgumus, socialinė nelygybė auga, nes Irako valstybė ir toliau nesugeba teikti gyventojams pagrindinių paslaugų, pvz., tiekti elektros energijos vasarą, aprūpinti švariu vandeniu ir užtikrinti visuomenės sveikatos priežiūros; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors Irakui ir pavyko atkurti beveik visus savo naftos gavybos pajėgumus, socialinė nelygybė auga, nes Irako valstybė ir toliau nesugeba teikti gyventojams pagrindinių paslaugų, pvz., tiekti elektros energijos vasarą, aprūpinti švariu vandeniu ir užtikrinti visuomenės sveikatos priežiūros;

| C. | kadangi, remiantis Jungtinių Tautų pagalbos misijos Irake (UNAMI) 2014 m. vasario 1 d. paskelbtais duomenimis apie aukų skaičių, 2014 m. sausio mėn. per teroro ir smurto aktus žuvo 733 Irako gyventojai, o 1 229 buvo sužeisti; kadangi į 2014 m. sausio mėn. statistiką neįtrauktas žuvusiųjų ir sužeistųjų per nuolat vykstančias kovas Anbaro provincijoje skaičius dėl tikrinimo ir žuvusiųjų arba sužeistųjų statuso nustatymo problemų; |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis Jungtinių Tautų pagalbos misijos Irake (UNAMI) 2014 m. vasario 1 d. paskelbtais duomenimis apie aukų skaičių, 2014 m. sausio mėn. per teroro ir smurto aktus žuvo 733 Irako gyventojai, o 1 229 buvo sužeisti; kadangi į 2014 m. sausio mėn. statistiką neįtrauktas žuvusiųjų ir sužeistųjų per nuolat vykstančias kovas Anbaro provincijoje skaičius dėl tikrinimo ir žuvusiųjų arba sužeistųjų statuso nustatymo problemų;

| D. | kadangi dėl besitęsiančio pilietinio karo Sirijoje padėtis Irake pablogėjo; kadangi šis karas plinta į Iraką ir kovotojai, visų pirma priklausantys Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotei, plečia savo veiklą į Irako teritoriją; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl besitęsiančio pilietinio karo Sirijoje padėtis Irake pablogėjo; kadangi šis karas plinta į Iraką ir kovotojai, visų pirma priklausantys Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotei, plečia savo veiklą į Irako teritoriją;

| E. | kadangi 2014 m. sausio 10 d. JT Saugumo Taryba pasmerkė išpuolius, kuriuos prieš Irako žmones įvykdė Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotė, siekdama destabilizuoti šalį ir regioną; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2014 m. sausio 10 d. JT Saugumo Taryba pasmerkė išpuolius, kuriuos prieš Irako žmones įvykdė Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotė, siekdama destabilizuoti šalį ir regioną;

| F. | kadangi ministro pirmininko Nuri al-Maliki vyriausybė neišsprendė sunitų mažumai susirūpinimą keliančių klausimų; kadangi pagal teisingumo ir atskaitingumo įstatymą vykdant „Baath“ partijos pareigūnų atleidimo ir uždraudimo jiems eiti valstybines pareigas (angl. de-Baathification) politiką daugiausia buvo atleista sunitų pareigūnų ir tai dar labiau sustiprino suvokimą, kad vyriausybės darbotvarkė yra religinio pobūdžio; kadangi 2013 m. gruodžio 30 d. išardžiusi metus veikusią sunitų protestuotojų stovyklą Ramadyje vyriausybė paskatino smurtinį pasipriešinimą Anbaro provincijoje; kadangi Faludžoje ir kituose Anbaro provincijos miestuose nuo 2013 m. gruodžio mėn. vyksta kovos tarp vyriausybės pajėgų ir Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotės kovotojų; |
| --- | --- |

F.

kadangi ministro pirmininko Nuri al-Maliki vyriausybė neišsprendė sunitų mažumai susirūpinimą keliančių klausimų; kadangi pagal teisingumo ir atskaitingumo įstatymą vykdant „Baath“ partijos pareigūnų atleidimo ir uždraudimo jiems eiti valstybines pareigas (angl. de-Baathification) politiką daugiausia buvo atleista sunitų pareigūnų ir tai dar labiau sustiprino suvokimą, kad vyriausybės darbotvarkė yra religinio pobūdžio; kadangi 2013 m. gruodžio 30 d. išardžiusi metus veikusią sunitų protestuotojų stovyklą Ramadyje vyriausybė paskatino smurtinį pasipriešinimą Anbaro provincijoje; kadangi Faludžoje ir kituose Anbaro provincijos miestuose nuo 2013 m. gruodžio mėn. vyksta kovos tarp vyriausybės pajėgų ir Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotės kovotojų;

| G. | kadangi 2014 m. vasario 13 d. buvo užregistruota daugiau negu 63 000 šeimų (JT skaičiavimais, daugiau kaip 370 000 asmenų), perkeltų šalies viduje dėl Anbaro provincijoje vykusių kovų; kadangi daugelis pabėgo į kitas šalies dalis, įskaitant Karbalos, Bagdado ir Erbilio provincijas, o kiti ieškojo prieglobsčio atokiose Anbaro provincijos bendruomenėse arba negalėjo palikti vietovių, kuriose vyksta kovos; kadangi jų padėtis išlieka sudėtinga, nes stokojama maisto atsargų ir geriamojo vandens, vyrauja prastos sanitarinės sąlygos ir sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2014 m. vasario 13 d. buvo užregistruota daugiau negu 63 000 šeimų (JT skaičiavimais, daugiau kaip 370 000 asmenų), perkeltų šalies viduje dėl Anbaro provincijoje vykusių kovų; kadangi daugelis pabėgo į kitas šalies dalis, įskaitant Karbalos, Bagdado ir Erbilio provincijas, o kiti ieškojo prieglobsčio atokiose Anbaro provincijos bendruomenėse arba negalėjo palikti vietovių, kuriose vyksta kovos; kadangi jų padėtis išlieka sudėtinga, nes stokojama maisto atsargų ir geriamojo vandens, vyrauja prastos sanitarinės sąlygos ir sunku gauti sveikatos priežiūros paslaugų;

| H. | kadangi toliau visame Irake nemažėja sprogdinant bombas vykdomų mirtinų išpuolių, kaip antai 2014 m. vasario 5 d. įvykdytas išpuolis prieš Irako užsienio reikalų ministeriją, kurių metu daugiausiai nukenčia šiitų gyvenami rajonai, o dėl kelių pabėgimo iš kalėjimo atvejų didėja kovotojų, papildančių ekstremistų kovotojų grupuočių gretas, skaičius; |
| --- | --- |

H.

kadangi toliau visame Irake nemažėja sprogdinant bombas vykdomų mirtinų išpuolių, kaip antai 2014 m. vasario 5 d. įvykdytas išpuolis prieš Irako užsienio reikalų ministeriją, kurių metu daugiausiai nukenčia šiitų gyvenami rajonai, o dėl kelių pabėgimo iš kalėjimo atvejų didėja kovotojų, papildančių ekstremistų kovotojų grupuočių gretas, skaičius;

| I. | kadangi 2013 m. gruodžio 25 d. bent 35 žmonės žuvo, o dar dešimtys buvo sužeisti per sprogdinimus Bagdado krikščioniškuose regionuose; kadangi, manoma, kad nuo 2003 m. bent pusė Irako krikščionių paliko šalį; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2013 m. gruodžio 25 d. bent 35 žmonės žuvo, o dar dešimtys buvo sužeisti per sprogdinimus Bagdado krikščioniškuose regionuose; kadangi, manoma, kad nuo 2003 m. bent pusė Irako krikščionių paliko šalį;

| J. | kadangi 2014 m. vasario 5 d. Bagdade buvo užpulta Irako užsienio reikalų ministerija ir kadangi 2014 m. vasario 10 d. Ninavos provincijos Mosulo mieste užpulta Atstovų Rūmų Pirmininko Osamos al-Nujaifi automobilių kolona; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2014 m. vasario 5 d. Bagdade buvo užpulta Irako užsienio reikalų ministerija ir kadangi 2014 m. vasario 10 d. Ninavos provincijos Mosulo mieste užpulta Atstovų Rūmų Pirmininko Osamos al-Nujaifi automobilių kolona;

| K. | kadangi tęsiasi nesutarimai tarp Irako federalinės vyriausybės ir Kurdistano regioninės valdžios dėl to, kaip pasidalyti Irako mineralinių išteklių naudojimą, turint omenyje tai, kad nauju vamzdynu kiekvieną mėnesį iš Kurdistano į Turkiją tikimasi perpumpuoti 2 mln. barelių naftos ir kad centrinė valdžia rengiasi imtis teisinių veiksmų prieš šią provinciją; |
| --- | --- |

K.

kadangi tęsiasi nesutarimai tarp Irako federalinės vyriausybės ir Kurdistano regioninės valdžios dėl to, kaip pasidalyti Irako mineralinių išteklių naudojimą, turint omenyje tai, kad nauju vamzdynu kiekvieną mėnesį iš Kurdistano į Turkiją tikimasi perpumpuoti 2 mln. barelių naftos ir kad centrinė valdžia rengiasi imtis teisinių veiksmų prieš šią provinciją;

| L. | kadangi didelė dalis gyventojų ir toliau kenčia nuo rimtų socialinių ir ekonominių problemų – plačiai paplitusio skurdo, aukšto nedarbo lygio, ekonomikos stagnacijos, aplinkos būklės prastėjimo ir pagrindinių viešųjų paslaugų trūkumo; |
| --- | --- |

L.

kadangi didelė dalis gyventojų ir toliau kenčia nuo rimtų socialinių ir ekonominių problemų – plačiai paplitusio skurdo, aukšto nedarbo lygio, ekonomikos stagnacijos, aplinkos būklės prastėjimo ir pagrindinių viešųjų paslaugų trūkumo;

| M. | kadangi smurtas ir sabotažas kliudo pastangoms atgaivinti ekonomiką, kurią sukrėtė dešimtmečius trunkantis konfliktas ir sankcijos; kadangi Irakas turi neapdorotos naftos rezervus, kurie yra treti pagal dydį pasaulyje, bet dėl užpuolimų, korupcijos ir kontrabandos buvo suvaržytas eksportas; kadangi šalies socialinė struktūra, įskaitant anksčiau pasiektą lygį moterų lygybės srityje, labai suprastėjo; |
| --- | --- |

M.

kadangi smurtas ir sabotažas kliudo pastangoms atgaivinti ekonomiką, kurią sukrėtė dešimtmečius trunkantis konfliktas ir sankcijos; kadangi Irakas turi neapdorotos naftos rezervus, kurie yra treti pagal dydį pasaulyje, bet dėl užpuolimų, korupcijos ir kontrabandos buvo suvaržytas eksportas; kadangi šalies socialinė struktūra, įskaitant anksčiau pasiektą lygį moterų lygybės srityje, labai suprastėjo;

| N. | kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvę nuolat ir vis intensyviau pažeidžia ir vyriausybė, ir ekstremistų grupės; kadangi prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones rengiami išpuoliai arba jie yra cenzūruojami, o organizacija „Žurnalistai be sienų“ pranešė apie žinių apie padėtį Anbaro provincijoje teikimo sustabdymą; kadangi, remiantis organizacijos „Freedom House“ 2014 m. laisvės pasaulyje ataskaitoje pateikiamu reitingu, Irake laisvė neužtikrinama; |
| --- | --- |

N.

kadangi spaudos ir žiniasklaidos laisvę nuolat ir vis intensyviau pažeidžia ir vyriausybė, ir ekstremistų grupės; kadangi prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones rengiami išpuoliai arba jie yra cenzūruojami, o organizacija „Žurnalistai be sienų“ pranešė apie žinių apie padėtį Anbaro provincijoje teikimo sustabdymą; kadangi, remiantis organizacijos „Freedom House“ 2014 m. laisvės pasaulyje ataskaitoje pateikiamu reitingu, Irake laisvė neužtikrinama;

| O. | kadangi Irako konstitucija užtikrina visų piliečių lygybę prieš įstatymą, taip pat įvairių tautybių atstovų administracines, politines ir su kultūra bei švietimu susijusias teises; |
| --- | --- |

O.

kadangi Irako konstitucija užtikrina visų piliečių lygybę prieš įstatymą, taip pat įvairių tautybių atstovų administracines, politines ir su kultūra bei švietimu susijusias teises;

| P. | kadangi ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime, ypač sąlygoje dėl žmogaus teisių, pabrėžiama, kad vykstant ES ir Irako politiniam dialogui didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas žmogaus teisėms ir demokratinių institucijų stiprinimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime, ypač sąlygoje dėl žmogaus teisių, pabrėžiama, kad vykstant ES ir Irako politiniam dialogui didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas žmogaus teisėms ir demokratinių institucijų stiprinimui;

| Q. | kadangi Irako rinkimų įstatymo pakeitimai buvo priimti 2013 lapkričio mėn. ir jais buvo sudarytos sąlygos surengti visuotinius rinkimus, kurie turėtų vykti 2014 m. balandžio 30 d.; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Irako rinkimų įstatymo pakeitimai buvo priimti 2013 lapkričio mėn. ir jais buvo sudarytos sąlygos surengti visuotinius rinkimus, kurie turėtų vykti 2014 m. balandžio 30 d.;

| R. | kadangi ES dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą padėti Irakui jam pereinant prie demokratijos, primindama, kad Irako vieningumas ir teritorinis vientisumas yra esminiai aspektai kuriant visiems Irako piliečiams saugią ir klestinčią valstybę bei užtikrinant stabilumą visame regione; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą padėti Irakui jam pereinant prie demokratijos, primindama, kad Irako vieningumas ir teritorinis vientisumas yra esminiai aspektai kuriant visiems Irako piliečiams saugią ir klestinčią valstybę bei užtikrinant stabilumą visame regione;

| S. | kadangi ES ir Irako Respublikos bendradarbiavimo taryba 2014 m. sausio 20 d. Briuselyje surengė savo pirmąjį posėdį; kadangi bendradarbiavimo taryba, kurios posėdžiai rengiami įgyvendinant ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, dar kartą patvirtino abiejų šalių įsipareigojimą toliau stiprinti tarpusavio santykius; kadangi ES ir toliau skatins bendradarbiavimą visose bendro intereso srityse, teikdama tikslinę pagalbą srityse, dėl kurių abi šalys sutarė; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES ir Irako Respublikos bendradarbiavimo taryba 2014 m. sausio 20 d. Briuselyje surengė savo pirmąjį posėdį; kadangi bendradarbiavimo taryba, kurios posėdžiai rengiami įgyvendinant ES ir Irako partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, dar kartą patvirtino abiejų šalių įsipareigojimą toliau stiprinti tarpusavio santykius; kadangi ES ir toliau skatins bendradarbiavimą visose bendro intereso srityse, teikdama tikslinę pagalbą srityse, dėl kurių abi šalys sutarė;

| T. | kadangi Irako valdžios institucijos toliau taiko mirties bausmę; kadangi 2013 m. spalio mėn. ES misijos Bagdade vadovai kartu pasirašė pareiškimą dėl Pasaulio kovos su mirties bausme dienos, kuriame jie išreiškė didelį susirūpinimą dėl to, kad Irake taikoma mirties bausmė, ir ragino Irako vyriausybę paskelbti moratoriumą; |
| --- | --- |

T.

kadangi Irako valdžios institucijos toliau taiko mirties bausmę; kadangi 2013 m. spalio mėn. ES misijos Bagdade vadovai kartu pasirašė pareiškimą dėl Pasaulio kovos su mirties bausme dienos, kuriame jie išreiškė didelį susirūpinimą dėl to, kad Irake taikoma mirties bausmė, ir ragino Irako vyriausybę paskelbti moratoriumą;

| U. | kadangi Irake toliau vyksta masinio ginklavimosi kampanija, apimanti didelio masto karinės įrangos pardavimus; |
| --- | --- |

U.

kadangi Irake toliau vyksta masinio ginklavimosi kampanija, apimanti didelio masto karinės įrangos pardavimus;

| 1. | griežtai smerkia pastarojo meto terorizmo ir sustiprėjusio religinio smurto veiksmus, dėl kurių kyla pavojus, kad šalis vėl sugrįš prie religinio pobūdžio konfliktų, ir atsiranda nuogąstavimų dėl platesnio religinio pobūdžio konflikto regione; atkreipia dėmesį į tai, kad nors smurtas pasireiškia religinio pobūdžio klausimais, jo priežastys yra politinės, o ne religinės; reiškia užuojautą mirusiųjų ir sužeistųjų šeimoms bei draugams; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia pastarojo meto terorizmo ir sustiprėjusio religinio smurto veiksmus, dėl kurių kyla pavojus, kad šalis vėl sugrįš prie religinio pobūdžio konfliktų, ir atsiranda nuogąstavimų dėl platesnio religinio pobūdžio konflikto regione; atkreipia dėmesį į tai, kad nors smurtas pasireiškia religinio pobūdžio klausimais, jo priežastys yra politinės, o ne religinės; reiškia užuojautą mirusiųjų ir sužeistųjų šeimoms bei draugams;

| 2. | griežtai smerkia Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotės išpuolius Anbaro provincijoje ir remia JT Saugumo Tarybos raginimą Irako žmonėms, įskaitant Įrako gentis, vietos lyderius ir Irako saugumo pajėgas Anbaro provincijoje, bendradarbiauti kovojant su smurtu ir teroru; pabrėžia, kad pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1267 (1999) ir 2083 (2012) Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotei taikomas ginklų embargas ir turto įšaldymas, ir pabrėžia, kad svarbu skubiai ir veiksmingai įgyvendinti šias priemones; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotės išpuolius Anbaro provincijoje ir remia JT Saugumo Tarybos raginimą Irako žmonėms, įskaitant Įrako gentis, vietos lyderius ir Irako saugumo pajėgas Anbaro provincijoje, bendradarbiauti kovojant su smurtu ir teroru; pabrėžia, kad pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1267 (1999) ir 2083 (2012) Irako ir Levanto islamo valstybės grupuotei taikomas ginklų embargas ir turto įšaldymas, ir pabrėžia, kad svarbu skubiai ir veiksmingai įgyvendinti šias priemones;

| 3. | reiškia didelį susirūpinimą dėl įvykių Anbaro provincijoje ir didžiulio skaičiaus šalies viduje perkeltų asmenų, kurie bėga iš konflikto zonų; ragina užtikrinti galimybes teikti humanitarinę pagalbą Faludžoje; ragina Irako vyriausybę vykdyti savo pareigą užtikrinti civilių gyventojų apsaugą Faludžoje ir kitose vietovėse; skatina Irako vyriausybę ir toliau bendradarbiauti su UNAMI ir humanitarinėmis agentūromis siekiant užtikrinti humanitarinės pagalbos teikimą; palankiai vertina JT pastangas teikti pagalbą nukentėjusiesiems per kovas Anbaro provincijoje, nepaisant iššūkių, kylančių dėl provincijoje blogėjančių saugumo sąlygų ir vykdomų veiksmų; |
| --- | --- |

3.

reiškia didelį susirūpinimą dėl įvykių Anbaro provincijoje ir didžiulio skaičiaus šalies viduje perkeltų asmenų, kurie bėga iš konflikto zonų; ragina užtikrinti galimybes teikti humanitarinę pagalbą Faludžoje; ragina Irako vyriausybę vykdyti savo pareigą užtikrinti civilių gyventojų apsaugą Faludžoje ir kitose vietovėse; skatina Irako vyriausybę ir toliau bendradarbiauti su UNAMI ir humanitarinėmis agentūromis siekiant užtikrinti humanitarinės pagalbos teikimą; palankiai vertina JT pastangas teikti pagalbą nukentėjusiesiems per kovas Anbaro provincijoje, nepaisant iššūkių, kylančių dėl provincijoje blogėjančių saugumo sąlygų ir vykdomų veiksmų;

| 4. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Komisiją remti visas Irako vyriausybės ir UNAMI pastangas apsaugoti civilius gyventojus Faludžoje ir kitur, šiuo tikslu stengiantis užtikrinti saugų koridorių konflikto zonose įstrigusiems civiliams ir galimybę saugiai grįžti šalies viduje perkeltiesiems asmenims, kai sąlygos leis; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Komisiją remti visas Irako vyriausybės ir UNAMI pastangas apsaugoti civilius gyventojus Faludžoje ir kitur, šiuo tikslu stengiantis užtikrinti saugų koridorių konflikto zonose įstrigusiems civiliams ir galimybę saugiai grįžti šalies viduje perkeltiesiems asmenims, kai sąlygos leis;

| 5. | ragina Irako vyriausybę spręsti ilgalaikes problemas, kurios prisideda prie šalies nestabilumo, įskaitant teisėtus sunitų mažumai susirūpinimą keliančius klausimus, pradedant visaapimantį nacionalinį dialogą dėl teisingumo ir atskaitingumo įstatymo pakeitimo, susilaikant nuo kurstančių religinio pobūdžio pareiškimų ir įgyvendinant priemones, kurių tikslas – nacionalinis sutaikymas; atmeta raginimus sukurti sunitų federalinį regioną Irake kaip dabartinio konflikto sprendimo būdą, nes tai gali sukelti dar didesnį sektantiškumą ir smurtą; |
| --- | --- |

5.

ragina Irako vyriausybę spręsti ilgalaikes problemas, kurios prisideda prie šalies nestabilumo, įskaitant teisėtus sunitų mažumai susirūpinimą keliančius klausimus, pradedant visaapimantį nacionalinį dialogą dėl teisingumo ir atskaitingumo įstatymo pakeitimo, susilaikant nuo kurstančių religinio pobūdžio pareiškimų ir įgyvendinant priemones, kurių tikslas – nacionalinis sutaikymas; atmeta raginimus sukurti sunitų federalinį regioną Irake kaip dabartinio konflikto sprendimo būdą, nes tai gali sukelti dar didesnį sektantiškumą ir smurtą;

| 6. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į smurtą, išplitusį iš konflikto Sirijoje; ragina Irako vyriausybę dėti dideles pastangas siekiant apsaugoti Iraką nuo Sirijos pilietinio karo susilaikant nuo partijų, kurios dalyvauja konflikte, rėmimo ir neleidžiant kovotojams (ir sunitams, ir šiitams) atvykti iš Sirijos arba jiems vykti į Siriją; |
| --- | --- |

6.

su susirūpinimu atkreipia dėmesį į smurtą, išplitusį iš konflikto Sirijoje; ragina Irako vyriausybę dėti dideles pastangas siekiant apsaugoti Iraką nuo Sirijos pilietinio karo susilaikant nuo partijų, kurios dalyvauja konflikte, rėmimo ir neleidžiant kovotojams (ir sunitams, ir šiitams) atvykti iš Sirijos arba jiems vykti į Siriją;

| 7. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad prieš civilius gyventojus, grupes, kurių padėtis pažeidžiama, ir religines bendruomenes nuolat vykdomi smurto veiksmai; ragina Irako vyriausybę ir visus politinius lyderius imtis reikalingų priemonių, kad visiems Irako gyventojams ir visų pirma grupių, kurių padėtis pažeidžiama, atstovams, pvz., moterims, žurnalistams, jauniems žmonėms, pagrindinių teisų gynėjams, profesinių sąjungų ir religinių bendruomenių nariams, įskaitant krikščionis, būtų užtikrintas saugumas ir apsauga; ragina Irako vyriausybę užtikrinti, kad saugumo pajėgos laikytųsi teisinės valstybės principų ir tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

7.

yra itin susirūpinęs dėl to, kad prieš civilius gyventojus, grupes, kurių padėtis pažeidžiama, ir religines bendruomenes nuolat vykdomi smurto veiksmai; ragina Irako vyriausybę ir visus politinius lyderius imtis reikalingų priemonių, kad visiems Irako gyventojams ir visų pirma grupių, kurių padėtis pažeidžiama, atstovams, pvz., moterims, žurnalistams, jauniems žmonėms, pagrindinių teisų gynėjams, profesinių sąjungų ir religinių bendruomenių nariams, įskaitant krikščionis, būtų užtikrintas saugumas ir apsauga; ragina Irako vyriausybę užtikrinti, kad saugumo pajėgos laikytųsi teisinės valstybės principų ir tarptautinių standartų;

| 8. | remia ES pastangas padėti Irakui skatinti demokratiją, žmogaus teises, gerą valdymą ir teisinės valstybės principus, be kita ko, remiantis Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Irake (EUJUST LEX-Iraq), kuriai suteiktų įgaliojimų laikotarpis, deja, baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d., patirtimi ir pasiekimais, taip pat UNAMI ir JT generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio pastangomis padėti Irako vyriausybei stiprinti savo demokratines institucijas ir procesus, skatinti teisinės valstybės principus, palengvinti regioninį dialogą, gerinti pagrindinių paslaugų teikimą ir užtikrinti žmogaus teisių apsaugą; palankiai vertina gebėjimų stiprinimo programą, kurią 2014 m. sausio 22 d. pradėjo įgyvendinti JT projektų paslaugų biuras ir kurią finansuoja ES, siekiant remti Irako vyriausiąją žmogaus teisių komisiją vykdant jai suteiktus įgaliojimus skatinti ir ginti žmogaus teises Irake; |
| --- | --- |

8.

remia ES pastangas padėti Irakui skatinti demokratiją, žmogaus teises, gerą valdymą ir teisinės valstybės principus, be kita ko, remiantis Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Irake (EUJUST LEX-Iraq), kuriai suteiktų įgaliojimų laikotarpis, deja, baigėsi 2013 m. gruodžio 31 d., patirtimi ir pasiekimais, taip pat UNAMI ir JT generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio pastangomis padėti Irako vyriausybei stiprinti savo demokratines institucijas ir procesus, skatinti teisinės valstybės principus, palengvinti regioninį dialogą, gerinti pagrindinių paslaugų teikimą ir užtikrinti žmogaus teisių apsaugą; palankiai vertina gebėjimų stiprinimo programą, kurią 2014 m. sausio 22 d. pradėjo įgyvendinti JT projektų paslaugų biuras ir kurią finansuoja ES, siekiant remti Irako vyriausiąją žmogaus teisių komisiją vykdant jai suteiktus įgaliojimus skatinti ir ginti žmogaus teises Irake;

| 9. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. lapkričio 4 d. buvo priimti Irako rinkimų įstatymo pakeitimai ir taip sudarytos sąlygos surengti visuotinius rinkimus, kurie įvyks 2014 m. balandžio 30 d.; pabrėžia šių rinkimų svarbą tolesniam Irako perėjimui prie demokratijos ir ragina visus veikėjus užtikrinti, kad rinkimai būtų atviri visiems, skaidrūs, patikimi ir surengti laiku; ragina EIVT kiek įmanoma labiau padėti Irako vyriausybei praktiškai tam pasirengti; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. lapkričio 4 d. buvo priimti Irako rinkimų įstatymo pakeitimai ir taip sudarytos sąlygos surengti visuotinius rinkimus, kurie įvyks 2014 m. balandžio 30 d.; pabrėžia šių rinkimų svarbą tolesniam Irako perėjimui prie demokratijos ir ragina visus veikėjus užtikrinti, kad rinkimai būtų atviri visiems, skaidrūs, patikimi ir surengti laiku; ragina EIVT kiek įmanoma labiau padėti Irako vyriausybei praktiškai tam pasirengti;

| 10. | reiškia didelį susirūpinimą dėl didelio mirties bausmių, įvykdytų Irake, skaičiaus; ragina Irako valdžios institucijas paskelbti visų mirties nuosprendžių vykdymo moratoriumą; mano, kad teisingumo sistemos reforma yra ypatingai svarbi siekiant atkurti saugumo jausmą tarp Irako piliečių ir turėtų apimti kovos su terorizmu įstatymo, kuris užtikrina žymiai mažesnę įtariamųjų ir sulaikytųjų apsaugą nei baudžiamojo proceso kodeksas, peržiūrą, taip pat ragina sustabdyti nebaudžiamumą, ypač kalbant apie valstybės saugumo pajėgų veiksmus; |
| --- | --- |

10.

reiškia didelį susirūpinimą dėl didelio mirties bausmių, įvykdytų Irake, skaičiaus; ragina Irako valdžios institucijas paskelbti visų mirties nuosprendžių vykdymo moratoriumą; mano, kad teisingumo sistemos reforma yra ypatingai svarbi siekiant atkurti saugumo jausmą tarp Irako piliečių ir turėtų apimti kovos su terorizmu įstatymo, kuris užtikrina žymiai mažesnę įtariamųjų ir sulaikytųjų apsaugą nei baudžiamojo proceso kodeksas, peržiūrą, taip pat ragina sustabdyti nebaudžiamumą, ypač kalbant apie valstybės saugumo pajėgų veiksmus;

| 11. | ragina visus valstybinius ir nevalstybinius veikėjus gerbti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir apsaugoti žurnalistus ir žiniasklaidos priemones nuo smurto; pripažįsta, kad laisva spauda ir žiniasklaida yra labai svarbi veikiančios demokratinės valstybės dalis, nes jos suteikia galimybę gauti informaciją ir veikia kaip piliečiams skirta platforma; |
| --- | --- |

11.

ragina visus valstybinius ir nevalstybinius veikėjus gerbti spaudos ir žiniasklaidos laisvę ir apsaugoti žurnalistus ir žiniasklaidos priemones nuo smurto; pripažįsta, kad laisva spauda ir žiniasklaida yra labai svarbi veikiančios demokratinės valstybės dalis, nes jos suteikia galimybę gauti informaciją ir veikia kaip piliečiams skirta platforma;

| 12. | ragina ES parengti bendrą ES poziciją dėl draudimo naudoti nuskurdintojo urano šaudmenis ir pasiūlyti pagalbą siekiant remti aukų (įskaitant nukentėjusiuosius dėl cheminio ginklo panaudojimo) gydymą ir galimas pastangas išvalyti užterštas sritis; |
| --- | --- |

12.

ragina ES parengti bendrą ES poziciją dėl draudimo naudoti nuskurdintojo urano šaudmenis ir pasiūlyti pagalbą siekiant remti aukų (įskaitant nukentėjusiuosius dėl cheminio ginklo panaudojimo) gydymą ir galimas pastangas išvalyti užterštas sritis;

| 13. | mano, kad pastarojo meto E3+3 ir Irano derybos taip pat suteikia galimybę Irakui siekti stabilumo, jei visi kaimyninių valstybių veikėjai nustos kištis į Irako vidaus reikalus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad pastarojo meto E3+3 ir Irano derybos taip pat suteikia galimybę Irakui siekti stabilumo, jei visi kaimyninių valstybių veikėjai nustos kištis į Irako vidaus reikalus;

| 14. | griežtai smerkia 2013 m. gruodžio 26 d. Hurijos stovykloje įvykdytą išpuolį panaudojant raketas, per kurį, atsižvelgiant į įvairius pranešimus, žuvo keli stovyklos gyventojai ir buvo sužeistųjų; pabrėžia, kad turi būti išaiškintos aplinkybės, kuriomis įvyko šis žiaurus incidentas; ragina Irako valdžios institucijas stovykloje imtis aktyvesnių saugumo priemonių siekiant apsaugoti jos gyventojus nuo tolesnio smurto veiksmų; primygtinai ragina Irako vyriausybę surasti už išpuolį atsakingus asmenis ir patraukti juos atsakomybėn; pažymi, kad ES ragina visas šalis palengvinti JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro darbą siekiant kuo greičiau perkelti visus Hurijos stovyklos gyventojus į nuolatinę saugią vietą už Irako ribų; |
| --- | --- |

14.

griežtai smerkia 2013 m. gruodžio 26 d. Hurijos stovykloje įvykdytą išpuolį panaudojant raketas, per kurį, atsižvelgiant į įvairius pranešimus, žuvo keli stovyklos gyventojai ir buvo sužeistųjų; pabrėžia, kad turi būti išaiškintos aplinkybės, kuriomis įvyko šis žiaurus incidentas; ragina Irako valdžios institucijas stovykloje imtis aktyvesnių saugumo priemonių siekiant apsaugoti jos gyventojus nuo tolesnio smurto veiksmų; primygtinai ragina Irako vyriausybę surasti už išpuolį atsakingus asmenis ir patraukti juos atsakomybėn; pažymi, kad ES ragina visas šalis palengvinti JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro darbą siekiant kuo greičiau perkelti visus Hurijos stovyklos gyventojus į nuolatinę saugią vietą už Irako ribų;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei bendrai užsienio ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Irako vyriausybei ir Atstovų tarybai, Kurdistano regioninei valdžiai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei bendrai užsienio ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Irako vyriausybei ir Atstovų tarybai, Kurdistano regioninei valdžiai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0424.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/110

---

P7_TA(2014)0172

Ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimas

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (2014/2567(RSP))

(2017/C 285/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais 2010 m. gegužės 28 d. ir 2013 m. rugsėjo 13 d. pranešimus dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo ir į JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais 2013 m. rugsėjo 18 d. pranešimą dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais 2010 m. gegužės 28 d. ir 2013 m. rugsėjo 13 d. pranešimus dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo ir į JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais 2013 m. rugsėjo 18 d. pranešimą dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono 2013 m. rugpjūčio 13 d. pareiškimą dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono 2013 m. rugpjūčio 13 d. pareiškimą dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio kartu su Saugumo ir gynybos pakomitečiu 2013 m. balandžio 25 d. surengtą klausymą nepilotuojamų orlaivių naudojimo poveikio žmogaus teisėms tema, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio kartu su Saugumo ir gynybos pakomitečiu 2013 m. balandžio 25 d. surengtą klausymą nepilotuojamų orlaivių naudojimo poveikio žmogaus teisėms tema,

| — | atsižvelgdamas į EP parengtą 2013 m. gegužės 3 d. tyrimą „Nepilotuojamų orlaivių ir robotų naudojimo kare poveikis žmogaus teisėms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EP parengtą 2013 m. gegužės 3 d. tyrimą „Nepilotuojamų orlaivių ir robotų naudojimo kare poveikis žmogaus teisėms“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19–20 d. Tarybos išvadas dėl pasirengimo kitos kartos Europos vidutinio aukščio ilgai skraidančių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (RPAS) programai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 19–20 d. Tarybos išvadas dėl pasirengimo kitos kartos Europos vidutinio aukščio ilgai skraidančių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (RPAS) programai,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį vykdant eksteritorialias kovines operacijas labai padaugėjo nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (toliau – nepilotuojami orlaiviai) naudojimo atvejų; |
| --- | --- |

A.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį vykdant eksteritorialias kovines operacijas labai padaugėjo nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (toliau – nepilotuojami orlaiviai) naudojimo atvejų;

| B. | kadangi nežinoma skaičiaus civilių gyventojų, kurie dėl nepilotuojamų orlaivių atakų ne paskelbtose konfliktų zonose žuvo, buvo sunkiai sužeisti ar patyrė traumas savo kasdieniame gyvenime; |
| --- | --- |

B.

kadangi nežinoma skaičiaus civilių gyventojų, kurie dėl nepilotuojamų orlaivių atakų ne paskelbtose konfliktų zonose žuvo, buvo sunkiai sužeisti ar patyrė traumas savo kasdieniame gyvenime;

| C. | kadangi tais atvejais, kai teigiama, kad dėl nepilotuojamų orlaivių atakų žuvo civiliai gyventojai, valstybės privalo skubiai atlikti nepriklausomą tyrimą ir, jeigu teiginiai pasitvirtina, viešai nustatyti atsakomybę, nubausti atsakinguosius ir suteikti galimybę pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis, įskaitant kompensacijų aukų šeimoms išmokėjimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi tais atvejais, kai teigiama, kad dėl nepilotuojamų orlaivių atakų žuvo civiliai gyventojai, valstybės privalo skubiai atlikti nepriklausomą tyrimą ir, jeigu teiginiai pasitvirtina, viešai nustatyti atsakomybę, nubausti atsakinguosius ir suteikti galimybę pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis, įskaitant kompensacijų aukų šeimoms išmokėjimą;

| D. | kadangi Ženevos konvencijų I papildomo protokolo 51 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad „prievartos aktai ar grasinimai, siekiant įbauginti civilius gyventojus, draudžiami“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Ženevos konvencijų I papildomo protokolo 51 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad „prievartos aktai ar grasinimai, siekiant įbauginti civilius gyventojus, draudžiami“;

| E. | kadangi nepilotuojamų orlaivių atakos, kurias nepaskelbusi karo viena valstybė vykdo kitos valstybės teritorijoje be pastarosios ar be JT Saugumo Tarybos sutikimo, pažeidžia tarptautinę teisę ir tos valstybės teritorinį vientisumą ir suverenitetą; |
| --- | --- |

E.

kadangi nepilotuojamų orlaivių atakos, kurias nepaskelbusi karo viena valstybė vykdo kitos valstybės teritorijoje be pastarosios ar be JT Saugumo Tarybos sutikimo, pažeidžia tarptautinę teisę ir tos valstybės teritorinį vientisumą ir suverenitetą;

| F. | kadangi pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę visose situacijose draudžiamas savavališkas žudymas; kadangi pagal tarptautinę humanitarinę teisę neleidžiama tikslingai žudyti asmenų, esančių nekariaujančiose valstybėse; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę visose situacijose draudžiamas savavališkas žudymas; kadangi pagal tarptautinę humanitarinę teisę neleidžiama tikslingai žudyti asmenų, esančių nekariaujančiose valstybėse;

| G. | kadangi bet kokios išlaidos, atsirandančios iš karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų, nefinansuojamos iš ES biudžeto (ES sutarties 41 straipsnio 2 dalis); |
| --- | --- |

G.

kadangi bet kokios išlaidos, atsirandančios iš karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų, nefinansuojamos iš ES biudžeto (ES sutarties 41 straipsnio 2 dalis);

| H. | kadangi septynios valstybės narės (Prancūzija, Vokietija, Graikija, Italija, Nyderlandai, Lenkija ir Ispanija) su Europos gynybos agentūra (EGA) pasirašė ketinimų protokolą ir pavedė jai parengti tyrimą dėl vidutinio aukščio ilgai skraidančių (MALE) orlaivių, kuriuos galima naudoti kariniams taikiniams atakuoti arba migrantų laivams Viduržemio jūroje stebėti, bendros gamybos, taip pradėdami Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų kūrimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi septynios valstybės narės (Prancūzija, Vokietija, Graikija, Italija, Nyderlandai, Lenkija ir Ispanija) su Europos gynybos agentūra (EGA) pasirašė ketinimų protokolą ir pavedė jai parengti tyrimą dėl vidutinio aukščio ilgai skraidančių (MALE) orlaivių, kuriuos galima naudoti kariniams taikiniams atakuoti arba migrantų laivams Viduržemio jūroje stebėti, bendros gamybos, taip pradėdami Europos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų kūrimą;

| I. | kadangi mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektai, susiję su karinių ir civilinių nepilotuojamų orlaivių konstravimu, remiami ES lėšomis ir kadangi tikimasi, kad taip bus ir ateityje; |
| --- | --- |

I.

kadangi mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektai, susiję su karinių ir civilinių nepilotuojamų orlaivių konstravimu, remiami ES lėšomis ir kadangi tikimasi, kad taip bus ir ateityje;

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad ginkluoti nepilotuojami orlaiviai naudojami ne pagal tarptautinę teisinę sistemą; primygtinai ragina ES Europos ir pasauliniu lygmeniu parengti tinkamą politinį atsaką skatinant gerbti žmogaus teises ir laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; |
| --- | --- |

1.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad ginkluoti nepilotuojami orlaiviai naudojami ne pagal tarptautinę teisinę sistemą; primygtinai ragina ES Europos ir pasauliniu lygmeniu parengti tinkamą politinį atsaką skatinant gerbti žmogaus teises ir laikytis tarptautinės humanitarinės teisės;

| 2. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybes nares ir Tarybą:






  a) | prieštarauti neteisminio tikslinio žudymo praktikai ir ją uždrausti, |
| --- | --- | --- |

2.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybes nares ir Tarybą:

a)

prieštarauti neteisminio tikslinio žudymo praktikai ir ją uždrausti,

| b) | užtikrinti, kad valstybės narės, laikydamosi savo teisinių prievolių, nevykdytų neteisėto tikslinio žudymo ir nepadėtų kitoms valstybėms vykdyti tokio žudymo, |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad valstybės narės, laikydamosi savo teisinių prievolių, nevykdytų neteisėto tikslinio žudymo ir nepadėtų kitoms valstybėms vykdyti tokio žudymo,

| c) | įtraukti ginkluotus nepilotuojamus orlaivius į atitinkamus Europos ir tarptautinius nusiginklavimo ir ginklų kontrolės režimus, |
| --- | --- |

c)

įtraukti ginkluotus nepilotuojamus orlaivius į atitinkamus Europos ir tarptautinius nusiginklavimo ir ginklų kontrolės režimus,

| d) | uždrausti kurti, gaminti ir naudoti visiškai autonominius ginklus, kurie suteikia galimybę vykdyti atakas be žmogaus įsikišimo, |
| --- | --- |

d)

uždrausti kurti, gaminti ir naudoti visiškai autonominius ginklus, kurie suteikia galimybę vykdyti atakas be žmogaus įsikišimo,

| e) | įsipareigoti užtikrinti, kad tais atvejais, kai yra pagrįstų priežasčių manyti, kad jų jurisdikcijoje esantis asmuo ar subjektas gali būti susijęs su neteisėtu tiksliniu žudymu užsienyje, būtų imamasi priemonių pagal jų vidaus ir tarptautines teisines prievoles, |
| --- | --- |

e)

įsipareigoti užtikrinti, kad tais atvejais, kai yra pagrįstų priežasčių manyti, kad jų jurisdikcijoje esantis asmuo ar subjektas gali būti susijęs su neteisėtu tiksliniu žudymu užsienyje, būtų imamasi priemonių pagal jų vidaus ir tarptautines teisines prievoles,

| f) | remti darbą, susijusį su JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais ir JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais rekomendacijomis, ir vadovautis jomis; |
| --- | --- |

f)

remti darbą, susijusį su JT specialiojo pranešėjo neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais ir JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais rekomendacijomis, ir vadovautis jomis;

| 3. | primygtinai ragina Tarybą priimti ES bendrąją poziciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Tarybą priimti ES bendrąją poziciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo;

| 4. | ragina ES skatinti užtikrinti didesnį ginkluotus nepilotuojamus orlaivius naudojančių trečiųjų šalių skaidrumą ir atskaitomybę teisinio jų naudojimo pagrindo ir atsakomybės už veiksmus požiūriu, siekiant sudaryti sąlygas nepilotuojamų orlaivių atakų teisminei priežiūrai atlikti ir užtikrinti, kad neteisėtų nepilotuojamų orlaivių atakų aukos galėtų veiksmingai pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

4.

ragina ES skatinti užtikrinti didesnį ginkluotus nepilotuojamus orlaivius naudojančių trečiųjų šalių skaidrumą ir atskaitomybę teisinio jų naudojimo pagrindo ir atsakomybės už veiksmus požiūriu, siekiant sudaryti sąlygas nepilotuojamų orlaivių atakų teisminei priežiūrai atlikti ir užtikrinti, kad neteisėtų nepilotuojamų orlaivių atakų aukos galėtų veiksmingai pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis;

| 5. | taip pat ragina Komisiją tinkamai informuoti Parlamentą apie ES lėšų naudojimą visiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, susijusiems su nepilotuojamų orlaivių konstravimu, finansuoti; ragina įvertinti būsimų nepilotuojamų orlaivių kūrimo projektų poveikį žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

5.

taip pat ragina Komisiją tinkamai informuoti Parlamentą apie ES lėšų naudojimą visiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams, susijusiems su nepilotuojamų orlaivių konstravimu, finansuoti; ragina įvertinti būsimų nepilotuojamų orlaivių kūrimo projektų poveikį žmogaus teisėms;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių parlamentams, JT specialiajam pranešėjui neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais ir JT Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai, valstybių narių parlamentams, JT specialiajam pranešėjui neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais, JT specialiajam pranešėjui žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais ir JT Generaliniam Sekretoriui.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/112

---

P7_TA(2014)0173

Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje (2012 m.)

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (2012 m.) (2013/2078(INI))

(2017/C 285/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) preambulę, ypač į jos antrą ir ketvirtą–septintą įtraukas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) preambulę, ypač į jos antrą ir ketvirtą–septintą įtraukas,

| — | atsižvelgdamas visų pirma į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką, 6 ir 7 straipsnius, taip pat į ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) straipsnius, susijusius su pagarba pagrindinėms teisėms ES, jų skatinimu ir apsauga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas visų pirma į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką, 6 ir 7 straipsnius, taip pat į ES sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) straipsnius, susijusius su pagarba pagrindinėms teisėms ES, jų skatinimu ir apsauga,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre ir įsigaliojusią kartu su Lisabonos sutartimi 2009 m. gruodžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre ir įsigaliojusią kartu su Lisabonos sutartimi 2009 m. gruodžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos žmogaus teisių teismo praktiką, Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų komiteto, žmogaus teisių komisaro ir Europos Tarybos Venecijos komisijos konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas ir pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos žmogaus teisių teismo praktiką, Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų komiteto, žmogaus teisių komisaro ir Europos Tarybos Venecijos komisijos konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas ir pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. persvarstytą Europos socialinių teisių chartiją ir Europos socialinių teisių komiteto praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. persvarstytą Europos socialinių teisių chartiją ir Europos socialinių teisių komiteto praktiką,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvencijas dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvencijas dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią pasirašė ES, kaip ir beveik visos valstybės narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią pasirašė ES, kaip ir beveik visos valstybės narės,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 27 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rekomendacijas dėl labai didelio skurdo ir žmogaus teisių (A/HRC/21/39), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 27 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rekomendacijas dėl labai didelio skurdo ir žmogaus teisių (A/HRC/21/39),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio „Pagrindinių Europos Sąjungos vertybių apsauga ir stiprinimas“ (COM(2003)0606), komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573) ir komunikatą „Praktinės atsižvelgimo į pagrindines teises Komisijos poveikio vertinimuose gairės“ (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio „Pagrindinių Europos Sąjungos vertybių apsauga ir stiprinimas“ (COM(2003)0606), komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573) ir komunikatą „Praktinės atsižvelgimo į pagrindines teises Komisijos poveikio vertinimuose gairės“ (SEC(2011)0567),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 23 d. Tarybos patvirtintas išvadas dėl Tarybos veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir į Tarybos metodikos gaires, skirtas suderinamumui su pagrindinėmis teisėmis Tarybos parengiamuosiuose organuose patikrinti (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 23 d. Tarybos patvirtintas išvadas dėl Tarybos veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir į Tarybos metodikos gaires, skirtas suderinamumui su pagrindinėmis teisėmis Tarybos parengiamuosiuose organuose patikrinti (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Komisijos ataskaitą „2012 m. ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaita“ (COM(2013)0271) ir prie jos pridėtus darbinius dokumentus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Komisijos ataskaitą „2012 m. ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaita“ (COM(2013)0271) ir prie jos pridėtus darbinius dokumentus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Komisijos ataskaitą „2013 m. ES pilietybės ataskaita. ES piliečiai: jūsų teisės, jūsų ateitis“ (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Komisijos ataskaitą „2013 m. ES pilietybės ataskaita. ES piliečiai: jūsų teisės, jūsų ateitis“ (COM(2013)0269),

| — | atsižvelgdamas į Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2011)0173) ir į 2011 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano iki 2020 m. (COM(2011)0173) ir į 2011 m. birželio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tolesnis nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimas“ (COM(2013)0454) ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (COM(2013)0460), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tolesnis nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimas“ (COM(2013)0454) ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (COM(2013)0460),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (3),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (4), 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5), ir pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (4), 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (5), ir pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus bei praktiką ir į nacionalinių konstitucinių teismų, kurie, aiškindami nacionalinę teisę, Chartija remiasi kaip šaltiniu, praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus bei praktiką ir į nacionalinių konstitucinių teismų, kurie, aiškindami nacionalinę teisę, Chartija remiasi kaip šaltiniu, praktiką,

| — | atsižvelgdamas į J. M. Barroso pranešimą apie Sąjungos padėtį, pasakytą Europos Parlamente 2013 m. rugsėjo 11 d., ir į V. Reding kalbą apie Europos Sąjungą ir teisinę valstybę, pasakytą 2013 m. rugsėjo 4 d. Europos politikos studijų centre (Center for European Policy Studies, CEPS) (Briuselis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į J. M. Barroso pranešimą apie Sąjungos padėtį, pasakytą Europos Parlamente 2013 m. rugsėjo 11 d., ir į V. Reding kalbą apie Europos Sąjungą ir teisinę valstybę, pasakytą 2013 m. rugsėjo 4 d. Europos politikos studijų centre (Center for European Policy Studies, CEPS) (Briuselis),

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos, Nyderlandų, Danijos ir Suomijos užsienio reikalų ministrų Komisijos pirmininkui J. M. Barroso adresuotą 2013 m. kovo 6 d. laišką, kuriame raginama įdiegti mechanizmą, kurį taikant būtų skatinamas pagrindinių vertybių laikymasis valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos, Nyderlandų, Danijos ir Suomijos užsienio reikalų ministrų Komisijos pirmininkui J. M. Barroso adresuotą 2013 m. kovo 6 d. laišką, kuriame raginama įdiegti mechanizmą, kurį taikant būtų skatinamas pagrindinių vertybių laikymasis valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 6 ir 7 d. Tarybos išvadas dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės ir dėl Komisijos 2012 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 6 ir 7 d. Tarybos išvadas dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės ir dėl Komisijos 2012 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į konferencijos „Lygių piliečių Europa: lygybė, pagrindinės teisės ir teisinė valstybė“, kurią 2013 m. gegužės 9–10 d. surengė Tarybai pirmininkavusi Airija, išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į konferencijos „Lygių piliečių Europa: lygybė, pagrindinės teisės ir teisinė valstybė“, kurią 2013 m. gegužės 9–10 d. surengė Tarybai pirmininkavusi Airija, išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 4-ąjį metinį simpoziumą „Teisinės valstybės skatinimas Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 4-ąjį metinį simpoziumą „Teisinės valstybės skatinimas Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 13 d. Tarybos išvadų dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) vertinimo projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 13 d. Tarybos išvadų dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) vertinimo projektą,

| — | atsižvelgdamas į FRA, metines ataskaitas, tyrimus bei nuomones, visų pirma į metinę ataskaitą apie pagrindinių teisių padėtį ES 2012 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA, metines ataskaitas, tyrimus bei nuomones, visų pirma į metinę ataskaitą apie pagrindinių teisių padėtį ES 2012 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės mėn. paskelbtą FRA, JTVP, Pasaulio banko ir Komisijos bendrą ataskaitą „Romų padėtis 11-oje valstybių narių. Tyrimo rezultatai glaustai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės mėn. paskelbtą FRA, JTVP, Pasaulio banko ir Komisijos bendrą ataskaitą „Romų padėtis 11-oje valstybių narių. Tyrimo rezultatai glaustai“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais 2013 m. balandžio mėn. paskelbtą ataskaitą dėl ES išorės sienų valdymo ir jo poveikio migrantų žmogaus teisėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais 2013 m. balandžio mėn. paskelbtą ataskaitą dėl ES išorės sienų valdymo ir jo poveikio migrantų žmogaus teisėms,

| — | atsižvelgdamas į nevyriausybinių organizacijų (NVO) žmogaus teisių ataskaitas bei tyrimus ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto užsakytus tyrimus, visų pirma į tyrimą „Trišaliai pagrindinių teisių, demokratijos ir teisinės valstybės ryšiai ES. ES Kopenhagos mechanizmo kūrimas“ (angl. The triangular relationship between fundamental rights, democray and the Rule of Law in the EU – towards an EU Copenhagen mechanism), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nevyriausybinių organizacijų (NVO) žmogaus teisių ataskaitas bei tyrimus ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto užsakytus tyrimus, visų pirma į tyrimą „Trišaliai pagrindinių teisių, demokratijos ir teisinės valstybės ryšiai ES. ES Kopenhagos mechanizmo kūrimas“ (angl. The triangular relationship between fundamental rights, democray and the Rule of Law in the EU – towards an EU Copenhagen mechanism),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl pagrindinių ir žmogaus teisių, ypač į 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje (2009 m.). Veiksmingas įgyvendinimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai“ (8) ir 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2010–2011 m. (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl pagrindinių ir žmogaus teisių, ypač į 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje (2009 m.). Veiksmingas įgyvendinimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai“ (8) ir 2012 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2010–2011 m. (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl saviraiškos ir informacijos laisvės pažeidimo pavojaus ES, ypač Italijoje (Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio 2 dalis) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl saviraiškos ir informacijos laisvės pažeidimo pavojaus ES, ypač Italijoje (Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnio 2 dalis) (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl romų surašymo Italijoje remiantis etnine kilme (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl romų surašymo Italijoje remiantis etnine kilme (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Lietuvos Respublikos nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo viešosios informacijos poveikio įstatymo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl Lietuvos Respublikos nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo viešosios informacijos poveikio įstatymo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl romų padėties ir judėjimo laisvės Europos Sąjungoje (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 9 d. rezoliuciją dėl romų padėties ir judėjimo laisvės Europos Sąjungoje (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl saviraiškos laisvės pažeidimo ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos Lietuvoje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl saviraiškos laisvės pažeidimo ir diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos Lietuvoje (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją „ES chartija. Žiniasklaidos laisvės ES standartų nustatymas“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gegužės 21 d. rezoliuciją „ES chartija. Žiniasklaidos laisvės ES standartų nustatymas“ (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl kovos su homofobija Europoje (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl kovos su homofobija Europoje (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl kovos prieš rasizmą, ksenofobiją ir neapykantos nusikaltimus stiprinimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl kovos prieš rasizmą, ksenofobiją ir neapykantos nusikaltimus stiprinimo (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl ES pastangų kovoti su korupcija (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (galutinis pranešimas) (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (galutinis pranešimas) (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika (pagal 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją)“ (23),, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Vengrijoje: standartai ir praktika (pagal 2012 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją)“ (23),,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl tariamo CŽV vykdyto kalinių gabenimo ir neteisėto kalinimo Europos šalyse. Tolesni veiksmai po EP Laikinojo komiteto tariamam CŽV vykdytam kalinių gabenimui ir neteisėtam kalinimui Europos šalyse tirti ataskaitos (24) ir vėlesnę 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl tariamo CŽV vykdyto kalinių gabenimo ir neteisėto kalinimo Europos šalyse. Tolesni veiksmai po EP Laikinojo komiteto tariamam CŽV vykdytam kalinių gabenimui ir neteisėtam kalinimui Europos šalyse tirti ataskaitos (24) ir vėlesnę 2013 m. spalio 10 d. rezoliuciją (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. pranešimą dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. pranešimą dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (26),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), kurį 2011 m. kovo mėn. priėmė Europos Sąjungos Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), kurį 2011 m. kovo mėn. priėmė Europos Sąjungos Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 7 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 7 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (27) ir į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl JT Moterų padėties komisijos 57-osios sesijos. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (27) ir į savo 2013 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl JT Moterų padėties komisijos 57-osios sesijos. Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites prevencija ir panaikinimas (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (29),

| — | atsižvelgdamas į I ir II darbo dokumentus, susijusius su pagrindinių teisių padėtimi Europos Sąjungoje 2012 m. (pranešėjas Louis Michel), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į I ir II darbo dokumentus, susijusius su pagrindinių teisių padėtimi Europos Sąjungoje 2012 m. (pranešėjas Louis Michel),

| — | atsižvelgdamas į viešą posėdį, kurį 2013 m. lapkričio 5 d. surengė Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas tema „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje. Kaip sustiprinti pagrindines teises, demokratiją ir teisinę valstybę ES“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešą posėdį, kurį 2013 m. lapkričio 5 d. surengė Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas tema „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje. Kaip sustiprinti pagrindines teises, demokratiją ir teisinę valstybę ES“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A7-0051/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A7-0051/2014),

| A. | kadangi ES integracija yra politinis projektas, pakilęs iš antrojo pasaulinio karo pelenų ir totalitarinių režimų vykdyto asmenų persekiojimo bei represijų padarinių, ir kadangi juo siekiama Europos valstybėse įtvirtinti demokratiją bei teisinės valstybės principus, taigi gerbti ir remti žmogaus teises, pagrindines teises, lygybę ir saugoti mažumas vadovaujantis Visuotine žmogaus teisių deklaracija, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencija (EŽTK) ir kitomis su žmogaus teisėmis bei pagrindinėmis laisvėmis susijusiomis priemonėmis ir išvengti bet kokio autoritarinio režimo atsikūrimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES integracija yra politinis projektas, pakilęs iš antrojo pasaulinio karo pelenų ir totalitarinių režimų vykdyto asmenų persekiojimo bei represijų padarinių, ir kadangi juo siekiama Europos valstybėse įtvirtinti demokratiją bei teisinės valstybės principus, taigi gerbti ir remti žmogaus teises, pagrindines teises, lygybę ir saugoti mažumas vadovaujantis Visuotine žmogaus teisių deklaracija, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencija (EŽTK) ir kitomis su žmogaus teisėmis bei pagrindinėmis laisvėmis susijusiomis priemonėmis ir išvengti bet kokio autoritarinio režimo atsikūrimo;

| B. | kadangi Europos Sąjungos pagrindinis objektas turi būti asmuo – pilietis ar gyventojas – ir kadangi pagrindinės teisės užtikrina asmens apsaugą nuo galimo bet kurio lygmens valdžios institucijų kišimosi į jo privataus gyvenimo, laisvių ir teisių sritį, piktnaudžiavimo bei prievartos, ir kadangi žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, demokratijos ir ES sutartyse bei tarptautinėse žmogaus teisių užtikrinimo priemonėse (Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, EŽTK, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte (TPPTP), Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte (TESKTP) ir t. t.) nustatytų vertybių ir principų paisymas bei skatinimas turi tapti ES integracijos šerdimi; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos pagrindinis objektas turi būti asmuo – pilietis ar gyventojas – ir kadangi pagrindinės teisės užtikrina asmens apsaugą nuo galimo bet kurio lygmens valdžios institucijų kišimosi į jo privataus gyvenimo, laisvių ir teisių sritį, piktnaudžiavimo bei prievartos, ir kadangi žmogaus teisių, pagrindinių laisvių, demokratijos ir ES sutartyse bei tarptautinėse žmogaus teisių užtikrinimo priemonėse (Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, EŽTK, Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte (TPPTP), Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte (TESKTP) ir t. t.) nustatytų vertybių ir principų paisymas bei skatinimas turi tapti ES integracijos šerdimi;

| C. | kadangi Europos Sąjunga ištobulino labai svarbų teisyną, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų gerbiamos, saugomos ir remiamos pagrindinės teisės, – visų pirma parengė Kopenhagos kriterijus, į ES sutartį įtraukė 2, 6 ir 7 straipsnius, priėmė Pagrindinių teisių chartiją ir įsipareigojo prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos, taip pat buvo priimtos atitinkamos nuostatos valstybių narių nacionalinės teisės sistemose; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjunga ištobulino labai svarbų teisyną, kuriuo siekiama užtikrinti, kad būtų gerbiamos, saugomos ir remiamos pagrindinės teisės, – visų pirma parengė Kopenhagos kriterijus, į ES sutartį įtraukė 2, 6 ir 7 straipsnius, priėmė Pagrindinių teisių chartiją ir įsipareigojo prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos, taip pat buvo priimtos atitinkamos nuostatos valstybių narių nacionalinės teisės sistemose;

| D. | kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, chartijos vertybės ir principai tapo konkrečiomis įgyvendinamomis teisėmis, ir kadangi chartiją pradėjus vertinti taip, kaip vertinama Lisabonos sutartis, ji tapo teisiškai privaloma ES institucijoms, įstaigoms, agentūroms ir valstybėms narėms, kai jos įgyvendina ES teisę; |
| --- | --- |

D.

kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, chartijos vertybės ir principai tapo konkrečiomis įgyvendinamomis teisėmis, ir kadangi chartiją pradėjus vertinti taip, kaip vertinama Lisabonos sutartis, ji tapo teisiškai privaloma ES institucijoms, įstaigoms, agentūroms ir valstybėms narėms, kai jos įgyvendina ES teisę;

| E. | kadangi ir ES institucijose, ir valstybėse narėse reikia formuoti, skatinti ir stiprinti tikrąją pagrindinių teisių kultūrą, ypač tuomet, kai ES institucijos ir valstybės narės taiko ir įgyvendina Sąjungos teisę tiek viduje, tiek santykiuose su trečiosiomis šalimis; kadangi šių vertybių ir principų įgyvendinimas priklauso ir nuo veiksmingos chartijoje užtikrintų pagrindinių teisių paisymo kontrolės, kuri, pavyzdžiui, turi būti vykdoma pradedant nuo teisės aktų pasiūlymų rengimo; kadangi visų pirma turi būti atsižvelgiama ne į kitus argumentus, o į minėtų pagrindinių teisių paisymą ir užtikrinimą, nes gali kilti pavojus pavojus, kad bus prarastas pasitikėjimas Europos Sąjunga žmogaus teisių srityje, visų pirma bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

E.

kadangi ir ES institucijose, ir valstybėse narėse reikia formuoti, skatinti ir stiprinti tikrąją pagrindinių teisių kultūrą, ypač tuomet, kai ES institucijos ir valstybės narės taiko ir įgyvendina Sąjungos teisę tiek viduje, tiek santykiuose su trečiosiomis šalimis; kadangi šių vertybių ir principų įgyvendinimas priklauso ir nuo veiksmingos chartijoje užtikrintų pagrindinių teisių paisymo kontrolės, kuri, pavyzdžiui, turi būti vykdoma pradedant nuo teisės aktų pasiūlymų rengimo; kadangi visų pirma turi būti atsižvelgiama ne į kitus argumentus, o į minėtų pagrindinių teisių paisymą ir užtikrinimą, nes gali kilti pavojus pavojus, kad bus prarastas pasitikėjimas Europos Sąjunga žmogaus teisių srityje, visų pirma bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis;

| F. | kadangi Europos Sąjunga veikia remdamasi prielaida ir tarpusavio pasitikėjimu, kad ES valstybės narės laikosi demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių principų, kaip įtvirtinta EŽTK ir Pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma atsižvelgiant į laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtojimą ir savitarpio pripažinimo principo veikimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjunga veikia remdamasi prielaida ir tarpusavio pasitikėjimu, kad ES valstybės narės laikosi demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių principų, kaip įtvirtinta EŽTK ir Pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma atsižvelgiant į laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės plėtojimą ir savitarpio pripažinimo principo veikimą;

| G. | kadangi dėl savitarpio pripažinimo principo taikymo susidaro padėtis, kai asmenys gali būti perkeliami iš vienos jurisdikcijos į kitą be išankstinio atitinkamų sprendimų patikrinimo dėl žmogaus teisių laikymosi; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl savitarpio pripažinimo principo taikymo susidaro padėtis, kai asmenys gali būti perkeliami iš vienos jurisdikcijos į kitą be išankstinio atitinkamų sprendimų patikrinimo dėl žmogaus teisių laikymosi;

| H. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas sprendime sujungtose bylose Nr. C-411/10 ir C-493/10 pabrėžė, kad tokia pagrindinių teisių laikymosi prezumpcija turi būti paneigiama, todėl teisėjai turi patikrinti, ar pakanka pagrindo manyti, jog kitų valstybių narių teismų sistemoje esama sisteminių trūkumų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas sprendime sujungtose bylose Nr. C-411/10 ir C-493/10 pabrėžė, kad tokia pagrindinių teisių laikymosi prezumpcija turi būti paneigiama, todėl teisėjai turi patikrinti, ar pakanka pagrindo manyti, jog kitų valstybių narių teismų sistemoje esama sisteminių trūkumų;

| I. | kadangi dėl minėtų priežasčių reikia užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos turėtų pakankamai prieinamų įrodymų ir galėtų priimti informuotą sprendimą dėl to, ar kitų valstybių narių teismų sistemoje esama sisteminių trūkumų, ar ne; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl minėtų priežasčių reikia užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos turėtų pakankamai prieinamų įrodymų ir galėtų priimti informuotą sprendimą dėl to, ar kitų valstybių narių teismų sistemoje esama sisteminių trūkumų, ar ne;

| J. | kadangi korupcija sukelia socialinę žalą ir pažeidžia pagrindines žmogaus teises, o organizuotos nusikalstamos grupuotės tuo naudojasi kitiems sunkiems nusikaltimams, pvz., prekybai žmonėmis, vykdyti; kadangi veiksminga, nepriklausoma ir nešališka teismų sistema yra būtina teisinės valstybės sąlyga ir ja užtikrinama ES piliečių pagrindinių teisių ir pilietinių laisvių apsauga; |
| --- | --- |

J.

kadangi korupcija sukelia socialinę žalą ir pažeidžia pagrindines žmogaus teises, o organizuotos nusikalstamos grupuotės tuo naudojasi kitiems sunkiems nusikaltimams, pvz., prekybai žmonėmis, vykdyti; kadangi veiksminga, nepriklausoma ir nešališka teismų sistema yra būtina teisinės valstybės sąlyga ir ja užtikrinama ES piliečių pagrindinių teisių ir pilietinių laisvių apsauga;

| K. | kadangi Europos Sąjunga patiria ekonomikos ir finansų krizę, taip pat demokratijos ir konstitucinę krizę, kaip matyti iš nesenų įvykių kai kuriose valstybėse narėse, ir kadangi ši įtampa parodė, jog trūksta tinkamų kovos su minėtąja krize priemonių bei politinės valios ir sunku taikyti dabartinėse Sutartyse, ypač ES sutarties 2 ir 7 straipsniuose, nustatytus stebėsenos, vertinimo ir sankcijų mechanizmus; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Sąjunga patiria ekonomikos ir finansų krizę, taip pat demokratijos ir konstitucinę krizę, kaip matyti iš nesenų įvykių kai kuriose valstybėse narėse, ir kadangi ši įtampa parodė, jog trūksta tinkamų kovos su minėtąja krize priemonių bei politinės valios ir sunku taikyti dabartinėse Sutartyse, ypač ES sutarties 2 ir 7 straipsniuose, nustatytus stebėsenos, vertinimo ir sankcijų mechanizmus;

| L. | kadangi Europos Parlamentas ne kartą yra pasisakęs už tai, kad būtų stiprinami mechanizmai siekiant užtikrinti, kad ES sutarties 2 straipsnyje išdėstytos Sąjungos vertybės būtų gerbiamos, saugomos ir remiamos ir kad būtų kovojama su krizėmis Sąjungoje bei valstybėse narėse; kadangi šiuo metu vyksta diskusijos dėl naujo mechanizmo sukūrimo, nes Komisija, Taryba ir valstybės narės pritarė Parlamento ir NVO pozicijai šiuo klausimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos Parlamentas ne kartą yra pasisakęs už tai, kad būtų stiprinami mechanizmai siekiant užtikrinti, kad ES sutarties 2 straipsnyje išdėstytos Sąjungos vertybės būtų gerbiamos, saugomos ir remiamos ir kad būtų kovojama su krizėmis Sąjungoje bei valstybėse narėse; kadangi šiuo metu vyksta diskusijos dėl naujo mechanizmo sukūrimo, nes Komisija, Taryba ir valstybės narės pritarė Parlamento ir NVO pozicijai šiuo klausimu;

| M. | kadangi FRA savo 2012 m. metinės ataskaitos „Europos Sąjunga kaip vertybių bendrija. Pagrindinių teisių apsauga krizės laikais“ viename iš pagrindinių skyrių pabrėžė, kad bendras 2 straipsnyje nustatytų vertybių ir iš jų atsirandančių teisinių pareigų suvokimas reiškia siekį, kuris skatina užmegzti nuolatinį dialogą ES; |
| --- | --- |

M.

kadangi FRA savo 2012 m. metinės ataskaitos „Europos Sąjunga kaip vertybių bendrija. Pagrindinių teisių apsauga krizės laikais“ viename iš pagrindinių skyrių pabrėžė, kad bendras 2 straipsnyje nustatytų vertybių ir iš jų atsirandančių teisinių pareigų suvokimas reiškia siekį, kuris skatina užmegzti nuolatinį dialogą ES;

| N. | kadangi Komisija nurodė, jog nori stiprinti teisinę valstybę Europos Sąjungoje ir galėtų pasiūlyti pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį taikyti oficialių pranešimų priemonę, nekeičiant Sutarties; kadangi ji taip pat nurodė, jog būtina iš dalies pakeisti Sutartis, ir pranešė, kad pakeitimus galėtų pasiūlyti iki 2013 m. pabaigos arba 2014 m. pradžioje, kad per rinkimus būtų surengta diskusija (taip pat dėl 7 straipsnio) ir stengiamasi prieiti prie bendros nuomonės dėl šių pasiūlymų, kuriais turėtų būti siekiama užtikrinti, kad europinė pagrindinių teisių politika Europos Sąjungoje būtų grindžiama aiškiomis taisyklėmis ir mechanizmais, objektyviais rodikliais, duomenimis ir įrodymais, kurie būtų skaidrūs, teisingi ir nuspėjami ir stipriai gintų asmens teises, demokratiją ir teisinę valstybę; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisija nurodė, jog nori stiprinti teisinę valstybę Europos Sąjungoje ir galėtų pasiūlyti pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį taikyti oficialių pranešimų priemonę, nekeičiant Sutarties; kadangi ji taip pat nurodė, jog būtina iš dalies pakeisti Sutartis, ir pranešė, kad pakeitimus galėtų pasiūlyti iki 2013 m. pabaigos arba 2014 m. pradžioje, kad per rinkimus būtų surengta diskusija (taip pat dėl 7 straipsnio) ir stengiamasi prieiti prie bendros nuomonės dėl šių pasiūlymų, kuriais turėtų būti siekiama užtikrinti, kad europinė pagrindinių teisių politika Europos Sąjungoje būtų grindžiama aiškiomis taisyklėmis ir mechanizmais, objektyviais rodikliais, duomenimis ir įrodymais, kurie būtų skaidrūs, teisingi ir nuspėjami ir stipriai gintų asmens teises, demokratiją ir teisinę valstybę;

| O. | kadangi bet kokiu su šia sritimi susijusiu sprendimu turi būti sudarytos sąlygos kuo greičiau užtikrinti, kad ES sutarties 2, 6 ir 7 straipsniai būtų taikomi tinkamai, kad kiekvienas priimtas sprendimas būtų grindžiamas objektyviais kriterijais ir objektyviu vertinimu ir kad taip būtų paneigta kritika dėl vertinimo kriterijų ir rodiklių trūkumo, skirtingo požiūrio ir politinio šališkumo; |
| --- | --- |

O.

kadangi bet kokiu su šia sritimi susijusiu sprendimu turi būti sudarytos sąlygos kuo greičiau užtikrinti, kad ES sutarties 2, 6 ir 7 straipsniai būtų taikomi tinkamai, kad kiekvienas priimtas sprendimas būtų grindžiamas objektyviais kriterijais ir objektyviu vertinimu ir kad taip būtų paneigta kritika dėl vertinimo kriterijų ir rodiklių trūkumo, skirtingo požiūrio ir politinio šališkumo;

| P. | kadangi Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse dar dažnai pažeidžiamos pagrindinės teisės, kaip matyti iš detalių – metinių ir specialiųjų – Europos Komisijos, FRA ir Europos Tarybos ataskaitų (Europos Žmogaus Teisių Teismo metinių ataskaitų ir sprendimų, Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro dokumentų ir ataskaitų, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos dokumentų), JT dokumentų, įskaitant Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro, kitų specialiųjų pranešėjų dokumentus ir ataskaitas, ir NVO (pvz., „Human Rights Watch“, „Amnesty International“, Atviros visuomenės instituto, „ILGA-Europe“, Europos pabėgėlių ir tremtinių tarybos, „Reporterių be sienų“, „Freedom House“ ir pan.) dokumentų ir kt.; kadangi, turint omenyje nustatytų pažeidimų sunkumą ir kartojimąsi, Komisijos, Tarybos ir valstybių narių reakcija į juos turėtų būti atitinkama; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse dar dažnai pažeidžiamos pagrindinės teisės, kaip matyti iš detalių – metinių ir specialiųjų – Europos Komisijos, FRA ir Europos Tarybos ataskaitų (Europos Žmogaus Teisių Teismo metinių ataskaitų ir sprendimų, Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro dokumentų ir ataskaitų, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos dokumentų), JT dokumentų, įskaitant Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro, kitų specialiųjų pranešėjų dokumentus ir ataskaitas, ir NVO (pvz., „Human Rights Watch“, „Amnesty International“, Atviros visuomenės instituto, „ILGA-Europe“, Europos pabėgėlių ir tremtinių tarybos, „Reporterių be sienų“, „Freedom House“ ir pan.) dokumentų ir kt.; kadangi, turint omenyje nustatytų pažeidimų sunkumą ir kartojimąsi, Komisijos, Tarybos ir valstybių narių reakcija į juos turėtų būti atitinkama;

| Q. | kadangi šios institucijos yra išreiškusios susirūpinimą konkrečiai dėl romų, migrantų, prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių, mažumų ir LGBT narių, žiniasklaidos ir žurnalistų padėties, saugumo pajėgų, policijos, slaptųjų tarnybų veiksmų ir tyrimų, būtinų siekiant patraukti atsakomybėn ir nubausti asmenis, atsakingus už žmogaus teisių pažeidimus, valstybių dalyvavimą kankinimų ir netinkamo elgesio atvejais trečiosiose šalyse ir tokiais būdais gautų įrodymų panaudojimą, kalinimo sąlygas ir netinkamą elgesį; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šios institucijos yra išreiškusios susirūpinimą konkrečiai dėl romų, migrantų, prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių, mažumų ir LGBT narių, žiniasklaidos ir žurnalistų padėties, saugumo pajėgų, policijos, slaptųjų tarnybų veiksmų ir tyrimų, būtinų siekiant patraukti atsakomybėn ir nubausti asmenis, atsakingus už žmogaus teisių pažeidimus, valstybių dalyvavimą kankinimų ir netinkamo elgesio atvejais trečiosiose šalyse ir tokiais būdais gautų įrodymų panaudojimą, kalinimo sąlygas ir netinkamą elgesį;

| R. | kadangi Europos Sąjungos sutarties preambulėje, Pagrindinių teisių chartijos 8, 9, 10, 19 ir 21 straipsniuose bei ES Teisingumo Teismo sprendimuose pripažinta pagrindinių socialinių teisių svarba, jas paverčiant horizontaliaisiais ES teisės principais, taip pabrėžiant, kad ES privalo užtikrinti pagrindines laisves ir teises, tokias kaip teisė jungtis į profesines sąjungas, teisė streikuoti, asociacijų laisvė, susirinkimų laisvė ir pan.; kadangi Europos socialinėje chartijoje apibrėžtos socialinės teisės, o Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 151 straipsnyje pateikiama aiški nuoroda į pagrindines socialines teises, kurios išdėstytos Europos socialinėje chartijoje; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Sąjungos sutarties preambulėje, Pagrindinių teisių chartijos 8, 9, 10, 19 ir 21 straipsniuose bei ES Teisingumo Teismo sprendimuose pripažinta pagrindinių socialinių teisių svarba, jas paverčiant horizontaliaisiais ES teisės principais, taip pabrėžiant, kad ES privalo užtikrinti pagrindines laisves ir teises, tokias kaip teisė jungtis į profesines sąjungas, teisė streikuoti, asociacijų laisvė, susirinkimų laisvė ir pan.; kadangi Europos socialinėje chartijoje apibrėžtos socialinės teisės, o Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 151 straipsnyje pateikiama aiški nuoroda į pagrindines socialines teises, kurios išdėstytos Europos socialinėje chartijoje;

| S. | kadangi Pagrindinių teisių chartijos 2 ir 3 straipsniuose pripažįstama teisė į gyvybę ir teisė į asmens neliečiamybę; |
| --- | --- |

S.

kadangi Pagrindinių teisių chartijos 2 ir 3 straipsniuose pripažįstama teisė į gyvybę ir teisė į asmens neliečiamybę;

| T. | kadangi apie 100 mln. vaikų Europos Sąjungoje ir apie 80 mln. ES gyvenančių asmenų yra neįgalūs; kadangi neįgalūs asmenys ir visų pirma vaikai vis dar susiduria su pagalbos ir paramos stoka jiems integruojantis mokykloje, jie susiduria su sunkumais, kad galėtų patekti į pastatus ar naudotis paslaugomis, taip pat nesklandumais, nes nėra išklausomi ir negali dalyvauti priimant sprendimus, kurie susiję su jų gyvenimu; kadangi ES, kaip JT neįgaliųjų teisių konvencijos šalis, turi pareigą skatinti, saugoti ir gerbti konvencijoje įtvirtintas neįgaliųjų teises, priimti strategiją, kuria įgyvendindama ši konvencija, ir užtikrinti, kad politikos kryptys, taip pat galiojantys ir būsimi pirminės bei antrinės teisės aktai atitiktų šios konvencijos nuostatas; |
| --- | --- |

T.

kadangi apie 100 mln. vaikų Europos Sąjungoje ir apie 80 mln. ES gyvenančių asmenų yra neįgalūs; kadangi neįgalūs asmenys ir visų pirma vaikai vis dar susiduria su pagalbos ir paramos stoka jiems integruojantis mokykloje, jie susiduria su sunkumais, kad galėtų patekti į pastatus ar naudotis paslaugomis, taip pat nesklandumais, nes nėra išklausomi ir negali dalyvauti priimant sprendimus, kurie susiję su jų gyvenimu; kadangi ES, kaip JT neįgaliųjų teisių konvencijos šalis, turi pareigą skatinti, saugoti ir gerbti konvencijoje įtvirtintas neįgaliųjų teises, priimti strategiją, kuria įgyvendindama ši konvencija, ir užtikrinti, kad politikos kryptys, taip pat galiojantys ir būsimi pirminės bei antrinės teisės aktai atitiktų šios konvencijos nuostatas;

| U. | kadangi moterys ir mergaitės dažniausiai nukenčia nuo smurto dėl lyties, nes remiantis ES skaičiavimais 20–25 proc. moterų bent kartą per savo gyvenimą patiria fizinę prievartą; kadangi šimtai tūkstančių Europoje gyvenančių moterų patyrė lyties organų žalojimą ir tūkstančiams mergaičių kyla toks pavojus; |
| --- | --- |

U.

kadangi moterys ir mergaitės dažniausiai nukenčia nuo smurto dėl lyties, nes remiantis ES skaičiavimais 20–25 proc. moterų bent kartą per savo gyvenimą patiria fizinę prievartą; kadangi šimtai tūkstančių Europoje gyvenančių moterų patyrė lyties organų žalojimą ir tūkstančiams mergaičių kyla toks pavojus;

| V. | kadangi moterys ES uždirba maždaug 16 proc. mažiau už valandą negu vyrai; |
| --- | --- |

V.

kadangi moterys ES uždirba maždaug 16 proc. mažiau už valandą negu vyrai;

| W. | kadangi dėl skurdo, lyčių nelygybės ir lyčių stereotipų padidėja smurto ir kitų išnaudojimo formų, įskaitant prekybą moterimis ir prostituciją, rizika ir trikdomas visapusiškas moterų dalyvavimas visose gyvenimo srityse; |
| --- | --- |

W.

kadangi dėl skurdo, lyčių nelygybės ir lyčių stereotipų padidėja smurto ir kitų išnaudojimo formų, įskaitant prekybą moterimis ir prostituciją, rizika ir trikdomas visapusiškas moterų dalyvavimas visose gyvenimo srityse;

| X. | kadangi pagrindinės laisvės, žmogaus teisės ir lygios galimybės turėtų būti garantuojamos visiems Europos Sąjungos piliečiams; bet tautinių mažumų, regioninių ir mažumų kalbų apsauga išsiplėtusioje ES yra pagrindinė problema, ir šis klausimas nebus išspręstas vien tik kovojant su ksenofobija ir diskriminacija, o taikant konkrečius teisinius, lingvistinius, kultūrinius, socialinius ir kt. režimus bei sistemas; |
| --- | --- |

X.

kadangi pagrindinės laisvės, žmogaus teisės ir lygios galimybės turėtų būti garantuojamos visiems Europos Sąjungos piliečiams; bet tautinių mažumų, regioninių ir mažumų kalbų apsauga išsiplėtusioje ES yra pagrindinė problema, ir šis klausimas nebus išspręstas vien tik kovojant su ksenofobija ir diskriminacija, o taikant konkrečius teisinius, lingvistinius, kultūrinius, socialinius ir kt. režimus bei sistemas;

| 1. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos politiniu, istoriniu ir etiniu projektu siekiama sujungti valstybes, palaikančias ir remiančias bendras Europos Sąjungos vertybes, pavyzdžiui, nurodytas ES sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje bei EŽTK, ypač pagarbą žmogaus orumui, demokratiją, teisinę valstybę, pagrindines teises, lygybę, laisvę, nediskriminavimą ir mažumų apsaugą, kurios glaudžiai tarpusavyje susijusios ir visos kartu yra būtinos išankstinės sąlygos, todėl mano, kad žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos rėmimas Sąjungoje ir už jos ribų yra ir turi būti esminis aspektas, kuriuo grindžiama Europos tapatybė; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Europos Sąjungos politiniu, istoriniu ir etiniu projektu siekiama sujungti valstybes, palaikančias ir remiančias bendras Europos Sąjungos vertybes, pavyzdžiui, nurodytas ES sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje bei EŽTK, ypač pagarbą žmogaus orumui, demokratiją, teisinę valstybę, pagrindines teises, lygybę, laisvę, nediskriminavimą ir mažumų apsaugą, kurios glaudžiai tarpusavyje susijusios ir visos kartu yra būtinos išankstinės sąlygos, todėl mano, kad žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir demokratijos rėmimas Sąjungoje ir už jos ribų yra ir turi būti esminis aspektas, kuriuo grindžiama Europos tapatybė;

| 2. | rekomenduoja Parlamentui, Komisijai ir Tarybai pripažinti pozityvias pareigas saugoti ir skatinti žmogaus teises; pabrėžia, kad pagarba pagrindinėms teisėms ir laisvėms apima veiksmus įvairiais lygmenimis; pabrėžia regioninių ir vietos valdžios institucijų, NVO ir pilietinės visuomenės vaidmens svarbą šioje srityje ir ragina Komisiją bei Tarybą gerinti bendradarbiavimą su šiais subjektais; |
| --- | --- |

2.

rekomenduoja Parlamentui, Komisijai ir Tarybai pripažinti pozityvias pareigas saugoti ir skatinti žmogaus teises; pabrėžia, kad pagarba pagrindinėms teisėms ir laisvėms apima veiksmus įvairiais lygmenimis; pabrėžia regioninių ir vietos valdžios institucijų, NVO ir pilietinės visuomenės vaidmens svarbą šioje srityje ir ragina Komisiją bei Tarybą gerinti bendradarbiavimą su šiais subjektais;

| 3. | primena Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms, kad reikia laikytis įsipareigojimų pagrindinių laisvių ir teisių srityse; pažymi, kad, prisijungus prie tarptautinių sutarčių, kuriomis saugomos ir ginamos žmogaus teisės, pagrindinių teisių apsauga Europos Sąjungoje tik sustiprės; |
| --- | --- |

3.

primena Sąjungos institucijoms ir valstybėms narėms, kad reikia laikytis įsipareigojimų pagrindinių laisvių ir teisių srityse; pažymi, kad, prisijungus prie tarptautinių sutarčių, kuriomis saugomos ir ginamos žmogaus teisės, pagrindinių teisių apsauga Europos Sąjungoje tik sustiprės;

| 4. | smerkia Europos Sąjungoje pastebimas nerimą keliančias tendencijas pažeisti pagrindines teises, visų pirma imigracijos ir prieglobsčio srityse, taip pat diskriminacijos ir netolerancijos tam tikrų gyventojų sluoksnių (mažumų ir migrantų) atžvilgiu, saugumo ir terorizmo, spaudos laisvės, laisvo judėjimo Sąjungos teritorijoje, socialinių teisių ir teisės jungtis į sąjungas srityse; vis dažniau konstatuoja, kad valstybėse narėse šios pagrindinės laisvės ir teisės nepakankamai užtikrinamos, būtent romams, moterims, LGBT, prieglobsčio prašytojams, migrantams ir kitiems pažeidžiamiems gyventojų sluoksniams; |
| --- | --- |

4.

smerkia Europos Sąjungoje pastebimas nerimą keliančias tendencijas pažeisti pagrindines teises, visų pirma imigracijos ir prieglobsčio srityse, taip pat diskriminacijos ir netolerancijos tam tikrų gyventojų sluoksnių (mažumų ir migrantų) atžvilgiu, saugumo ir terorizmo, spaudos laisvės, laisvo judėjimo Sąjungos teritorijoje, socialinių teisių ir teisės jungtis į sąjungas srityse; vis dažniau konstatuoja, kad valstybėse narėse šios pagrindinės laisvės ir teisės nepakankamai užtikrinamos, būtent romams, moterims, LGBT, prieglobsčio prašytojams, migrantams ir kitiems pažeidžiamiems gyventojų sluoksniams;

Instituciniai klausimai

| 5. | primena, jog Europos Sąjungai, jos institucijoms ir valstybėms narėms labai svarbu, kad būtų užtikrintas ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų bendrų Europos Sąjungos vertybių laikymasis; primena, kad reikia skubiai taikyti ir įgyvendinti visas priemones, kurios šiuo klausimu dabar yra nustatytos Sutartyse, taip pat parengti būtinus Sutarčių pakeitimus; pabrėžia, kad pareiga laikytis Kopenhagos kriterijų nenustoja galioti įstojus į ES, ir valstybės narės privalo jos laikytis; pabrėžia, kad pagrindinės teisės yra Sąjungos pirminės teisės dalis ir kad Sąjungos nustatytų pagrindinių teisių turi būti laikomasi, kai Sąjungos teisę taiko teismas ar bet kuri institucija Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai labai apgailestauja, kad derybos dėl EŽTK pasirašymo užsitęsė ir kad ES prisijungimas prie EŽTK dar neratifikuotas; |
| --- | --- |

5.

primena, jog Europos Sąjungai, jos institucijoms ir valstybėms narėms labai svarbu, kad būtų užtikrintas ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų bendrų Europos Sąjungos vertybių laikymasis; primena, kad reikia skubiai taikyti ir įgyvendinti visas priemones, kurios šiuo klausimu dabar yra nustatytos Sutartyse, taip pat parengti būtinus Sutarčių pakeitimus; pabrėžia, kad pareiga laikytis Kopenhagos kriterijų nenustoja galioti įstojus į ES, ir valstybės narės privalo jos laikytis; pabrėžia, kad pagrindinės teisės yra Sąjungos pirminės teisės dalis ir kad Sąjungos nustatytų pagrindinių teisių turi būti laikomasi, kai Sąjungos teisę taiko teismas ar bet kuri institucija Sąjungos ar nacionaliniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai labai apgailestauja, kad derybos dėl EŽTK pasirašymo užsitęsė ir kad ES prisijungimas prie EŽTK dar neratifikuotas;

| 6. | primena ES institucijoms ir valstybėms narėms, kad vykdant bet kokią su pagrindinėmis teisėmis susijusią politiką pirmiausia reikia vengti pažeidimų, konkrečiai – prieš priimant sprendimus ar imantis priemonių, naudoti prieinamus prevencijos ar apskundimo mechanizmus siekiant, kad konkretūs atvejai būtų išnagrinėjami ir įvertinami veiksmingai, teisingai, vienodomis sąlygomis, nediskriminuojant ir per kuo trumpesnį laiką; |
| --- | --- |

6.

primena ES institucijoms ir valstybėms narėms, kad vykdant bet kokią su pagrindinėmis teisėmis susijusią politiką pirmiausia reikia vengti pažeidimų, konkrečiai – prieš priimant sprendimus ar imantis priemonių, naudoti prieinamus prevencijos ar apskundimo mechanizmus siekiant, kad konkretūs atvejai būtų išnagrinėjami ir įvertinami veiksmingai, teisingai, vienodomis sąlygomis, nediskriminuojant ir per kuo trumpesnį laiką;

| 7. | mano, kad piliečiai vis labiau siekia pagrindinių teisių paisymo, apsaugos ir skatinimo, ir tai parodė jėgų sutelkimas bei išaugęs dėmesys pažeidimams, piktnaudžiavimui ir nelygybei kasdieniame gyvenime bei simboliniams ar gerai žinomiems atvejams, ir kad taip yra ir dėl geresnio informacijos judėjimo panaudojant naująsias technologijas, socialinius tinklus ir žiniasklaidą; primena, kad bet koks pažeidimas, piktnaudžiavimas ar nelygybė kenkia demokratijai, teisinei valstybei ir piliečių pasitikėjimui institucijomis bei jų atstovais, visų pirma politiniais vadovais; pabrėžia, kad institucijos ir politiniai vadovai turi atsižvelgti į tokią demokratijos raidą ir ją remti, kurdami naujus dialogo su piliečiais mechanizmus ir stiprindami piliečių, parlamentų, teismų bei žiniasklaidos vykdomą valstybinių institucijų kontrolę, nes tam, kad geriau tarnautų piliečių interesams, jos turi būti atviresnės ir skaidresnės; |
| --- | --- |

7.

mano, kad piliečiai vis labiau siekia pagrindinių teisių paisymo, apsaugos ir skatinimo, ir tai parodė jėgų sutelkimas bei išaugęs dėmesys pažeidimams, piktnaudžiavimui ir nelygybei kasdieniame gyvenime bei simboliniams ar gerai žinomiems atvejams, ir kad taip yra ir dėl geresnio informacijos judėjimo panaudojant naująsias technologijas, socialinius tinklus ir žiniasklaidą; primena, kad bet koks pažeidimas, piktnaudžiavimas ar nelygybė kenkia demokratijai, teisinei valstybei ir piliečių pasitikėjimui institucijomis bei jų atstovais, visų pirma politiniais vadovais; pabrėžia, kad institucijos ir politiniai vadovai turi atsižvelgti į tokią demokratijos raidą ir ją remti, kurdami naujus dialogo su piliečiais mechanizmus ir stiprindami piliečių, parlamentų, teismų bei žiniasklaidos vykdomą valstybinių institucijų kontrolę, nes tam, kad geriau tarnautų piliečių interesams, jos turi būti atviresnės ir skaidresnės;

| 8. | mano, kad siekiant visiškai pasinaudoti Sutarčių teikiamomis galimybėmis, reikia:






  a) | baigti prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos procesą ir nedelsiant įgyvendinti priemones, kurių reikia siekiant visiškai įvykdyti šią į Sutartis įtrauktą prievolę, nes taip bus numatyti papildomi mechanizmai piliečių žmogaus teisėms įgyvendinti, taip pat siekiant užtikrinti, kad ES valstybės narės įgyvendintų Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, ypač „bandomuosius“ sprendimus; prisijungti, kaip raginama, prie Europos Tarybos Europos socialinės chartijos, kuri pasirašyta Turine 1961 m. spalio 18 d. ir persvarstyta Strasbūre 1996 m. gegužės 3 d.; ragina valstybes nares prisijungti ir ratifikuoti Europos Tarybos žmogaus teisių konvencijas ir įgyvendinti jau esamas acquis communautaire priemones, taip pat persvarstyti galimybę taikyti išlygas, dėl kurių gali kilti pavojus piliečių teisėms; |
| --- | --- | --- |

8.

mano, kad siekiant visiškai pasinaudoti Sutarčių teikiamomis galimybėmis, reikia:

a)

baigti prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos procesą ir nedelsiant įgyvendinti priemones, kurių reikia siekiant visiškai įvykdyti šią į Sutartis įtrauktą prievolę, nes taip bus numatyti papildomi mechanizmai piliečių žmogaus teisėms įgyvendinti, taip pat siekiant užtikrinti, kad ES valstybės narės įgyvendintų Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus, ypač „bandomuosius“ sprendimus; prisijungti, kaip raginama, prie Europos Tarybos Europos socialinės chartijos, kuri pasirašyta Turine 1961 m. spalio 18 d. ir persvarstyta Strasbūre 1996 m. gegužės 3 d.; ragina valstybes nares prisijungti ir ratifikuoti Europos Tarybos žmogaus teisių konvencijas ir įgyvendinti jau esamas acquis communautaire priemones, taip pat persvarstyti galimybę taikyti išlygas, dėl kurių gali kilti pavojus piliečių teisėms;

| b) | užtikrinti, kad pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir politikos pasiūlymai atitiktų Chartijai ir juose būtų gerbiamos pagrindinės teisės, imantis apčiuopiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad šių aktų atitiktis Chartijai būtų tikrinama visais teisėkūros procedūros etapais, o ES teisės aktų poveikis pagrindinėms teisėms ir jų įgyvendinimas valstybėse narėse būtų sistemingai tikrinimas ES teisės aktų įgyvendinimo vertinimo ataskaitose, taip pat metinėje ataskaitoje dėl ES teisės taikymo stebėsenos; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir politikos pasiūlymai atitiktų Chartijai ir juose būtų gerbiamos pagrindinės teisės, imantis apčiuopiamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad šių aktų atitiktis Chartijai būtų tikrinama visais teisėkūros procedūros etapais, o ES teisės aktų poveikis pagrindinėms teisėms ir jų įgyvendinimas valstybėse narėse būtų sistemingai tikrinimas ES teisės aktų įgyvendinimo vertinimo ataskaitose, taip pat metinėje ataskaitoje dėl ES teisės taikymo stebėsenos;

| c) | užtikrinti, kad Komisija – ir Taryba, kai ji inicijuoja teisės akto rengimą – prireikus pasitelktų FRA išorės nepriklausomus ekspertus; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad Komisija – ir Taryba, kai ji inicijuoja teisės akto rengimą – prireikus pasitelktų FRA išorės nepriklausomus ekspertus;

| d) | kad Komisiją ir valstybės narės glaudžiau bendradarbiautų, visų pirma su Europos Parlamentu ir nacionaliniais parlamentais, siekiant geriau taikyti su žmogaus teisėmis susijusius galiojančius ES teisės aktus; |
| --- | --- |

d)

kad Komisiją ir valstybės narės glaudžiau bendradarbiautų, visų pirma su Europos Parlamentu ir nacionaliniais parlamentais, siekiant geriau taikyti su žmogaus teisėmis susijusius galiojančius ES teisės aktus;

| e) | užtikrinti, kad su pagrindinėmis teisėmis susijusi ES teisė, kuria plėtojamos pagrindinės teisės, būtų rengiama ir į nacionalinę teisę perkeliama veiksmingiau ir teisingai, vykdant griežtą vertinimo, stebėsenos ir skundų dėl pažeidimų teikimo Europos Sąjungos Teisingumo Teismui politiką ir visų pirma tose srityse, kurios priklauso ES kompetencijai, pvz., kovos su diskriminacija, lygybės, lyčių klausimų, negalios, duomenų apsaugos, prieglobsčio ir imigracijos; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad su pagrindinėmis teisėmis susijusi ES teisė, kuria plėtojamos pagrindinės teisės, būtų rengiama ir į nacionalinę teisę perkeliama veiksmingiau ir teisingai, vykdant griežtą vertinimo, stebėsenos ir skundų dėl pažeidimų teikimo Europos Sąjungos Teisingumo Teismui politiką ir visų pirma tose srityse, kurios priklauso ES kompetencijai, pvz., kovos su diskriminacija, lygybės, lyčių klausimų, negalios, duomenų apsaugos, prieglobsčio ir imigracijos;

| f) | užtikrinti, kad būtų skatinamas esminis požiūris į teisinę valstybę, pagal kurį atsižvelgiama į tai, kaip praktiškai saugomos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad būtų skatinamas esminis požiūris į teisinę valstybę, pagal kurį atsižvelgiama į tai, kaip praktiškai saugomos pagrindinės teisės;

| g) | pripažinti, kad būtina stipri politinė valia šiems klausimams spręsti, ypač ekonomikos ir finansų krizės laikais; |
| --- | --- |

g)

pripažinti, kad būtina stipri politinė valia šiems klausimams spręsti, ypač ekonomikos ir finansų krizės laikais;

| h) | sutvirtinti ir užtikrinti skaidrumą vykdant tarpinstitucinį dialogą pagrindinių teisių klausimais arba kai tai itin svarbu piliečių interesams; |
| --- | --- |

h)

sutvirtinti ir užtikrinti skaidrumą vykdant tarpinstitucinį dialogą pagrindinių teisių klausimais arba kai tai itin svarbu piliečių interesams;

| i) | užtikrinti, kad Komisiją visapusiškai pasinaudotų esamais mechanizmais ir pradėtų objektyvius tyrimus ir vertinimus, taip pat pažeidimų nagrinėjimo procedūras, jeigu byla yra gerai pagrįsta, tuo išvengiant dvigubų standartų, kai valstybė narė, įgyvendindama ES teisės aktus, pažeidžia Chartijoje įtvirtintas teises; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad Komisiją visapusiškai pasinaudotų esamais mechanizmais ir pradėtų objektyvius tyrimus ir vertinimus, taip pat pažeidimų nagrinėjimo procedūras, jeigu byla yra gerai pagrįsta, tuo išvengiant dvigubų standartų, kai valstybė narė, įgyvendindama ES teisės aktus, pažeidžia Chartijoje įtvirtintas teises;

| j) | numatyti plataus užmojo, veiksmingas ir ambicingas pagrindinių teisių ir bendrų Europos Sąjungos vertybių politikos kryptis ir veiksmų programas, visų pirma siekiant užtikrinti iniciatyvų ir sistemišką SESV 8 ir 10 straipsniuose bei Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje nustatytų Europos Sąjungos įsipareigojimų kovoti su diskriminacija ir skatinti lygybę įgyvendinimą; |
| --- | --- |

j)

numatyti plataus užmojo, veiksmingas ir ambicingas pagrindinių teisių ir bendrų Europos Sąjungos vertybių politikos kryptis ir veiksmų programas, visų pirma siekiant užtikrinti iniciatyvų ir sistemišką SESV 8 ir 10 straipsniuose bei Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje nustatytų Europos Sąjungos įsipareigojimų kovoti su diskriminacija ir skatinti lygybę įgyvendinimą;

| k) | sistemingiau ir koordinuočiau visais lygiais bendradarbiauti su Europos Taryba ir kitomis tarptautinėmis institucijomis, remiantis specifine šių institucijų patirtimi ir siekiant išvengti darbų dubliavimosi; |
| --- | --- |

k)

sistemingiau ir koordinuočiau visais lygiais bendradarbiauti su Europos Taryba ir kitomis tarptautinėmis institucijomis, remiantis specifine šių institucijų patirtimi ir siekiant išvengti darbų dubliavimosi;

| l) | supaprastinti jau esamas įvairias priemones, kuriomis saugoma nuo pagrindinių teisių pažeidimų ES, kovoti su pagrindinių teisių pažeidimais ir vengti palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimo, taip pat sutvirtinti regionų ir vietos valdžios institucijų bei žmogaus teisių organizacijų vaidmens svarbą; |
| --- | --- |

l)

supaprastinti jau esamas įvairias priemones, kuriomis saugoma nuo pagrindinių teisių pažeidimų ES, kovoti su pagrindinių teisių pažeidimais ir vengti palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimo, taip pat sutvirtinti regionų ir vietos valdžios institucijų bei žmogaus teisių organizacijų vaidmens svarbą;

| m) | parengti lyginamąsias ir sintetines kiekvienai šaliai skirtas lenteles, kuriomis remdamasi Komisija turėtų skelbti kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas dėl pagrindinių teisių politikos, kaip 27 ES valstybių narių ekonominės politikos atveju; Taryba iki kito Europos Vadovų Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo galėtų patvirtinti arba iš dalies pakeisti šias rekomendacijas, taip pat Komisijos pasiūlymus dėl akivaizdžių pagrindinių teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

m)

parengti lyginamąsias ir sintetines kiekvienai šaliai skirtas lenteles, kuriomis remdamasi Komisija turėtų skelbti kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas dėl pagrindinių teisių politikos, kaip 27 ES valstybių narių ekonominės politikos atveju; Taryba iki kito Europos Vadovų Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimo galėtų patvirtinti arba iš dalies pakeisti šias rekomendacijas, taip pat Komisijos pasiūlymus dėl akivaizdžių pagrindinių teisių pažeidimų;

| n) | dalyvaujant nacionalinėms žmogaus teisių institucijoms parengti tarpusavio vertinimo mechanizmą, panašų į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komitetą: kiekvienai ES valstybei narei kas trejus ar ketverius metus būtų atliekamas tarpusavio vertinimas, o pagrindiniai vertinimo tikslai būtų padėti tai šaliai suvokti, kuriose srityse ji galėtų pagerinti savo pagrindinių teisių strategiją ir struktūras, taip pat nustatyti gerąją patirtį, susijusią su žmogaus teisių politika ir strategija ES, ir dalytis šia patirtimi; |
| --- | --- |

n)

dalyvaujant nacionalinėms žmogaus teisių institucijoms parengti tarpusavio vertinimo mechanizmą, panašų į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komitetą: kiekvienai ES valstybei narei kas trejus ar ketverius metus būtų atliekamas tarpusavio vertinimas, o pagrindiniai vertinimo tikslai būtų padėti tai šaliai suvokti, kuriose srityse ji galėtų pagerinti savo pagrindinių teisių strategiją ir struktūras, taip pat nustatyti gerąją patirtį, susijusią su žmogaus teisių politika ir strategija ES, ir dalytis šia patirtimi;

| o) | įdiegti vadinamąjį naują Kopenhagos mechanizmą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti, kad būtų geramos, saugomos ir remiamos pagrindinės teisės ir Sąjungos vertybės, nurodytos ES sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

o)

įdiegti vadinamąjį naują Kopenhagos mechanizmą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti, kad būtų geramos, saugomos ir remiamos pagrindinės teisės ir Sąjungos vertybės, nurodytos ES sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje;

| 9. | pabrėžia, kad remiantis Komisijos sprendimu šis naujas Kopenhagos mechanizmas, skirtas veiksmingam ir privalomam kiekvienos valstybės narės įgyvendinamų Kopenhagos kriterijų vertinimui, gali būti pradėtas įgyvendinti nedelsiant, visateisiškai įtraukiant Europos Parlamentą; pagal jį turėtų būti:






  a) | nustatyti rodikliai, remiantis esamais ar jau sukurtais ir pripažintais pagrindinių teisių standartų rodikliais, kuriuos parengė, pvz., JT ir Taryba, Europos lygmeniu, atsižvelgiant į žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje veikiančių NVO patarimus (FRA ir Komisija); |
| --- | --- | --- |

9.

pabrėžia, kad remiantis Komisijos sprendimu šis naujas Kopenhagos mechanizmas, skirtas veiksmingam ir privalomam kiekvienos valstybės narės įgyvendinamų Kopenhagos kriterijų vertinimui, gali būti pradėtas įgyvendinti nedelsiant, visateisiškai įtraukiant Europos Parlamentą; pagal jį turėtų būti:

a)

nustatyti rodikliai, remiantis esamais ar jau sukurtais ir pripažintais pagrindinių teisių standartų rodikliais, kuriuos parengė, pvz., JT ir Taryba, Europos lygmeniu, atsižvelgiant į žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje veikiančių NVO patarimus (FRA ir Komisija);

| b) | jis turėtų būti grindžiamas objektyviais ir patikimais duomenimis ir informacija, susijusia su tokiais rodikliais, kurie būtų toliau plėtojami skaidraus ir patikimo proceso metu (FRA, Komisija); |
| --- | --- |

b)

jis turėtų būti grindžiamas objektyviais ir patikimais duomenimis ir informacija, susijusia su tokiais rodikliais, kurie būtų toliau plėtojami skaidraus ir patikimo proceso metu (FRA, Komisija);

| c) | stebima padėtis Sąjungoje ir atskirose valstybėse narėse vykdant reguliarų ir objektyvų procesą (FRA, Komisija, Taryba, Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai); |
| --- | --- |

c)

stebima padėtis Sąjungoje ir atskirose valstybėse narėse vykdant reguliarų ir objektyvų procesą (FRA, Komisija, Taryba, Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai);

| d) | atliekami objektyvūs, palyginami ir reguliarūs vertinimai atsižvelgiant į kiekvieną pagrindinę teisę ir (arba) į temą ir kiekvieną instituciją bei valstybę narę, kartu siekiant didžiausio palyginamumo ir remiantis Europos Tarybos, Jungtinių Tautų, ES institucijų bei įstaigų esamų stebėsenos mechanizmų parengtomis išvadomis ir rekomendacijomis (FRA ataskaitos, metinės Komisijos ataskaitos, metinės Parlamento ataskaitos, metinės Tarybos ataskaitos), taip pat pilietinės visuomenės organizacijų pateikta informacija, ir tuo remiantis teikiamos rekomendacijos; |
| --- | --- |

d)

atliekami objektyvūs, palyginami ir reguliarūs vertinimai atsižvelgiant į kiekvieną pagrindinę teisę ir (arba) į temą ir kiekvieną instituciją bei valstybę narę, kartu siekiant didžiausio palyginamumo ir remiantis Europos Tarybos, Jungtinių Tautų, ES institucijų bei įstaigų esamų stebėsenos mechanizmų parengtomis išvadomis ir rekomendacijomis (FRA ataskaitos, metinės Komisijos ataskaitos, metinės Parlamento ataskaitos, metinės Tarybos ataskaitos), taip pat pilietinės visuomenės organizacijų pateikta informacija, ir tuo remiantis teikiamos rekomendacijos;

| e) | nustatytas su ES sutarties 2 straipsnio taikymu (demokratija, teisinė valstybė, pagrindinės teisės, lygybė) susijęs Europos Sąjungos politikos ciklas, pagal kurį apibrėžiami metiniai ir daugiamečiai etapai ir atviras metinis tarpinstitucinis forumas, rengiamas šių Europos Sąjungos vertybių, ypač pagrindinių teisių apsaugos, klausimais; |
| --- | --- |

e)

nustatytas su ES sutarties 2 straipsnio taikymu (demokratija, teisinė valstybė, pagrindinės teisės, lygybė) susijęs Europos Sąjungos politikos ciklas, pagal kurį apibrėžiami metiniai ir daugiamečiai etapai ir atviras metinis tarpinstitucinis forumas, rengiamas šių Europos Sąjungos vertybių, ypač pagrindinių teisių apsaugos, klausimais;

| f) | kaupiami visi nacionalinių, ES ir tarptautinių institucijų turimi duomenys ir tyrimų rezultatai, kad turima informacija, susijusi su pagrindinių teisių, teisinės valstybės, demokratijos ir lygybės apsauga, taptų prieinamesnė ir matomesnė; |
| --- | --- |

f)

kaupiami visi nacionalinių, ES ir tarptautinių institucijų turimi duomenys ir tyrimų rezultatai, kad turima informacija, susijusi su pagrindinių teisių, teisinės valstybės, demokratijos ir lygybės apsauga, taptų prieinamesnė ir matomesnė;

| g) | užtikrinta, kad Teisingumo generalinis direktoratas ir Pagrindinių teisių, piliečių teisių ir laisvo asmenų judėjimo darbo grupė (angl. FREMP) Taryboje dirbtų kartu su Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetu, siekdami užmegzti reguliarų struktūrinį šių institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogą pagrindinių teisių klausimais ES; |
| --- | --- |

g)

užtikrinta, kad Teisingumo generalinis direktoratas ir Pagrindinių teisių, piliečių teisių ir laisvo asmenų judėjimo darbo grupė (angl. FREMP) Taryboje dirbtų kartu su Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetu, siekdami užmegzti reguliarų struktūrinį šių institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogą pagrindinių teisių klausimais ES;

| h) | tobulinamos visos rekomendacijos kartu su veiksmingomis ir proporcingomis bei veiksmingai atgrasančiomis sankcijomis (pavyzdžiui, laikinas Fondo įsipareigojimų sustabdymas, tam tikrų aktų taikymas ir pan.) ir priimamas sprendimas dėl jų, siekiant išnagrinėti ES sutarties 2 ir 7 straipsnių pažeidimus ir užtikrinti, kad juose nurodytos teisės būtų sėkmingai saugomos; |
| --- | --- |

h)

tobulinamos visos rekomendacijos kartu su veiksmingomis ir proporcingomis bei veiksmingai atgrasančiomis sankcijomis (pavyzdžiui, laikinas Fondo įsipareigojimų sustabdymas, tam tikrų aktų taikymas ir pan.) ir priimamas sprendimas dėl jų, siekiant išnagrinėti ES sutarties 2 ir 7 straipsnių pažeidimus ir užtikrinti, kad juose nurodytos teisės būtų sėkmingai saugomos;

| i) | integruota ankstyvojo perspėjimo, politinio bei techninio dialogo ir oficialių pranešimų sistema ir įšaldymo procedūra, kaip jau ragino Parlamentas, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ES institucijoms paprašius sustabdytų teisės aktų, kuriais gali būti nepaisoma pagrindinių teisių ar ES teisinės tvarkos arba jos pažeidžiamos, priėmimą; Komisija rengtų susitikimus techniniu lygmeniu su susijusios valstybės narės tarnybomis, ir nevestų derybų jokioje politinėje srityje, išskyrus klausimus, susijusius su ES sutarties 2 straipsniu, kol nebus užtikrinta visiška atitiktis ES sutarties 2 straipsnio nuostatoms; |
| --- | --- |

i)

integruota ankstyvojo perspėjimo, politinio bei techninio dialogo ir oficialių pranešimų sistema ir įšaldymo procedūra, kaip jau ragino Parlamentas, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ES institucijoms paprašius sustabdytų teisės aktų, kuriais gali būti nepaisoma pagrindinių teisių ar ES teisinės tvarkos arba jos pažeidžiamos, priėmimą; Komisija rengtų susitikimus techniniu lygmeniu su susijusios valstybės narės tarnybomis, ir nevestų derybų jokioje politinėje srityje, išskyrus klausimus, susijusius su ES sutarties 2 straipsniu, kol nebus užtikrinta visiška atitiktis ES sutarties 2 straipsnio nuostatoms;

| 10. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su FRA priimti sprendimą dėl tokio vadinamojo naujo Kopenhagos mechanizmo sukūrimo, kaip ji darė priimdama sprendimą dėl korupcijos stebėsenos Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse, ir persvarstyti FRA darbo tvarkos taisykles, siekiant šiai agentūrai pavesti didesnius įgaliojimus ir suteikti platesnę kompetenciją; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su FRA priimti sprendimą dėl tokio vadinamojo naujo Kopenhagos mechanizmo sukūrimo, kaip ji darė priimdama sprendimą dėl korupcijos stebėsenos Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse, ir persvarstyti FRA darbo tvarkos taisykles, siekiant šiai agentūrai pavesti didesnius įgaliojimus ir suteikti platesnę kompetenciją;

| 11. | ragina įsteigti, pageidautina pagal tarpinstitucinį susitarimą, Kopenhagos komisiją, sudarytą iš nepriklausomų aukšto lygio pagrindinių teisių srities specialistų, kuriuos skirtų ir Europos Parlamentas ir kurie siektų užtikrinti, kad visos valstybės narės laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų bendrų vertybių, taip pat siektų užtikrinti nuolatinę atitiktį Kopenhagos kriterijams, teiktų konsultacijas ir ataskaitas pagrindinių teisių klausimais, kol bus pakeistas FRA reglamentas, kuriuo jai būtų suteikta platesnė kompetencija ir daugiau galių, taip pat stebėti atskiras valstybes nares pagrindinių teisių laikymosi srityje, kaip jau ne kartą reikalavo Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

11.

ragina įsteigti, pageidautina pagal tarpinstitucinį susitarimą, Kopenhagos komisiją, sudarytą iš nepriklausomų aukšto lygio pagrindinių teisių srities specialistų, kuriuos skirtų ir Europos Parlamentas ir kurie siektų užtikrinti, kad visos valstybės narės laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų bendrų vertybių, taip pat siektų užtikrinti nuolatinę atitiktį Kopenhagos kriterijams, teiktų konsultacijas ir ataskaitas pagrindinių teisių klausimais, kol bus pakeistas FRA reglamentas, kuriuo jai būtų suteikta platesnė kompetencija ir daugiau galių, taip pat stebėti atskiras valstybes nares pagrindinių teisių laikymosi srityje, kaip jau ne kartą reikalavo Europos Parlamentas;

| 12. | rekomenduoja pradėti ES institucijų ir valstybės narės dialogą, jeigu kyla rizika, kad bus sunkiai pažeistos Sąjungos vertybės, ir suteikti galimybę ES institucijoms teikti rekomendacijas, kaip nurodoma ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje; visapusiškai remia Komisijos pasiūlymą šiomis aplinkybėmis taikyti oficialių pranešimų priemonę; |
| --- | --- |

12.

rekomenduoja pradėti ES institucijų ir valstybės narės dialogą, jeigu kyla rizika, kad bus sunkiai pažeistos Sąjungos vertybės, ir suteikti galimybę ES institucijoms teikti rekomendacijas, kaip nurodoma ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje; visapusiškai remia Komisijos pasiūlymą šiomis aplinkybėmis taikyti oficialių pranešimų priemonę;

| 13. | ragina Komisiją ir Tarybą kartu su Parlamentu įsteigti ryšių grupę, kuri stebėtų, ar veiksmingai laikomasi Sąjungos vertybių, ir atliktų bendrą vertinimą dėl padėties pagrindinių teisių srityje tam tikrais atvejais, kurie bet kuriai iš šių trijų Sąjungos institucijų kelia susirūpinimą; be to, ragina šias institucijas atsižvelgti į Europos Tarybos rezoliucijas ir Europos žmogaus teisių teismo sprendimus; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir Tarybą kartu su Parlamentu įsteigti ryšių grupę, kuri stebėtų, ar veiksmingai laikomasi Sąjungos vertybių, ir atliktų bendrą vertinimą dėl padėties pagrindinių teisių srityje tam tikrais atvejais, kurie bet kuriai iš šių trijų Sąjungos institucijų kelia susirūpinimą; be to, ragina šias institucijas atsižvelgti į Europos Tarybos rezoliucijas ir Europos žmogaus teisių teismo sprendimus;

| 14. | teigiamai vertina Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojos V. Reding pareiškimus, kuriuose numatomi galimi Sutarčių pakeitimai, kartu su galimybėmis, siūlomomis pagal galiojančias Sutartis, ir ragina savo kompetentingus komitetus nuodugniai išnagrinėti toliau pateiktus pasiūlymus, kad būtų sustiprinta pagrindinių teisių apsauga ES sutartyse:






  — | persvarstyti ES sutarties 7 straipsnį, įtraukiant ES sutarties 2 straipsnio taikymą ir „rizikos“ sąvoką atskiriant nuo „pažeidimo“ sąvokos, – nustatant skirtingas ribas nurodytoms daugumoms, gerinant techninę objektyvią (ir ne vien politinę) analizę, palaikant aktyvesnį dialogą su valstybių narių institucijomis ir nustatant platesnį išsamių ir nuspėjamų sankcijų, taikomų įgyvendinant procedūrą, mastą, |
| --- | --- | --- |

14.

teigiamai vertina Komisijos pirmininko ir Komisijos pirmininko pavaduotojos V. Reding pareiškimus, kuriuose numatomi galimi Sutarčių pakeitimai, kartu su galimybėmis, siūlomomis pagal galiojančias Sutartis, ir ragina savo kompetentingus komitetus nuodugniai išnagrinėti toliau pateiktus pasiūlymus, kad būtų sustiprinta pagrindinių teisių apsauga ES sutartyse:

—

persvarstyti ES sutarties 7 straipsnį, įtraukiant ES sutarties 2 straipsnio taikymą ir „rizikos“ sąvoką atskiriant nuo „pažeidimo“ sąvokos, – nustatant skirtingas ribas nurodytoms daugumoms, gerinant techninę objektyvią (ir ne vien politinę) analizę, palaikant aktyvesnį dialogą su valstybių narių institucijomis ir nustatant platesnį išsamių ir nuspėjamų sankcijų, taikomų įgyvendinant procedūrą, mastą,

| — | sukurti stipresnį ir išsamesnį pagrindinių teisių koordinavimo ir priežiūros mechanizmą, pagrįstą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 121 straipsniu, |
| --- | --- |

—

sukurti stipresnį ir išsamesnį pagrindinių teisių koordinavimo ir priežiūros mechanizmą, pagrįstą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 121 straipsniu,

| — | išplėsti teisių gynimo galimybes ir Komisijos bei Teisingumo Teismo įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

išplėsti teisių gynimo galimybes ir Komisijos bei Teisingumo Teismo įgaliojimus,

| — | pateikti nuorodą į FRA sutartyse, nurodant jos teisinį pagrindą, kuriuo remiantis galima iš dalies keisti Agentūros steigimo reglamentą ne vienbalsiai, kaip yra dabar, o taikant įprastą teisėkūros procedūrą, |
| --- | --- |

—

pateikti nuorodą į FRA sutartyse, nurodant jos teisinį pagrindą, kuriuo remiantis galima iš dalies keisti Agentūros steigimo reglamentą ne vienbalsiai, kaip yra dabar, o taikant įprastą teisėkūros procedūrą,

| — | išbraukti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

išbraukti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnį,

| — | suteikti galimybę Parlamentui ES sutarties 2 straipsnio pažeidimo procedūras pradėti tokiomis pat sąlygomis kaip ir tos, kuriomis ją pradeda Komisija ir Taryba, taip pat užtikrinti, kad FRA galėtų teikti specialią paramą, kurios reikia vykdant procedūrą, |
| --- | --- |

—

suteikti galimybę Parlamentui ES sutarties 2 straipsnio pažeidimo procedūras pradėti tokiomis pat sąlygomis kaip ir tos, kuriomis ją pradeda Komisija ir Taryba, taip pat užtikrinti, kad FRA galėtų teikti specialią paramą, kurios reikia vykdant procedūrą,

| — | persvarstyti vienbalsiškumo reikalavimo taikymą tose srityse, kurios susijusios su pagrindinių teisių laikymusi, jų apsauga ir skatinimu, pvz., lygybės ir nediskriminavimo (pvz., SESV 19 straipsnis), |
| --- | --- |

—

persvarstyti vienbalsiškumo reikalavimo taikymą tose srityse, kurios susijusios su pagrindinių teisių laikymusi, jų apsauga ir skatinimu, pvz., lygybės ir nediskriminavimo (pvz., SESV 19 straipsnis),

be to, ragina savo kompetentingą komitetą patikslinti, kaip turi būti taikoma procedūra, susijusi su EP galimybe inicijuoti ES sutarties 7 straipsnio taikymą, ir galiausiai šią procedūrą persvarstyti;

| 15. | ragina FRA sukurti viešą interneto svetainę, kurioje būtų renkama ir kaupiama su pagrindinių teisių klausimais susijusi informacija ir dokumentai, kuriuos parengė Jungtinės Tautos, Europos Taryba, EBPO, NVO, FRA, Europos Parlamentas, teismai, nacionalinių parlamentų komitetai, ombudsmenai ir pan.; mano, kad tokią informaciją turėtų būti galima surasti pagal datą, valstybę, autorių ir teisę, taip siekiant pateikti šaltinius ir informaciją apie padėtį ES ir valstybėse narėse pagrindinių teisių srityje; |
| --- | --- |

15.

ragina FRA sukurti viešą interneto svetainę, kurioje būtų renkama ir kaupiama su pagrindinių teisių klausimais susijusi informacija ir dokumentai, kuriuos parengė Jungtinės Tautos, Europos Taryba, EBPO, NVO, FRA, Europos Parlamentas, teismai, nacionalinių parlamentų komitetai, ombudsmenai ir pan.; mano, kad tokią informaciją turėtų būti galima surasti pagal datą, valstybę, autorių ir teisę, taip siekiant pateikti šaltinius ir informaciją apie padėtį ES ir valstybėse narėse pagrindinių teisių srityje;

Konkrečios teisės pagal Pagrindinių teisių chartiją

Orumas

| 16. | yra susirūpinęs dėl žmogaus orumo pažeidimo atvejų, kurių dar pasitaiko Sąjungoje ir kai kuriose valstybėse narėse, – ypač pažeidžiamas mažumų atstovų, visų pirma romų, prieglobsčio prašytojų, migrantų, ryšiais su terorizmu įtariamų asmenų ir laisvės netekusių asmenų, taip pat pažeidžiamų grupių ir neturtingų žmonių orumas; pabrėžia, kad valdžios institucijos turi laikytis visiško kankinimų ir žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimo ir išsamiai, greitai, veiksmingai bei savarankiškai ištirti visus pažeidimus, o kaltuosius patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

16.

yra susirūpinęs dėl žmogaus orumo pažeidimo atvejų, kurių dar pasitaiko Sąjungoje ir kai kuriose valstybėse narėse, – ypač pažeidžiamas mažumų atstovų, visų pirma romų, prieglobsčio prašytojų, migrantų, ryšiais su terorizmu įtariamų asmenų ir laisvės netekusių asmenų, taip pat pažeidžiamų grupių ir neturtingų žmonių orumas; pabrėžia, kad valdžios institucijos turi laikytis visiško kankinimų ir žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio draudimo ir išsamiai, greitai, veiksmingai bei savarankiškai ištirti visus pažeidimus, o kaltuosius patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 17. | yra susirūpinęs dėl gausių atvejų, kai policijos ir teisėsaugos institucijų pajėgos elgiasi netinkamai, ypač neproporcingai naudodamos jėgą prieš demonstracijose dalyvaujančius taikius asmenis ir žurnalistus, per plačiai naudodamos nemirtinus ginklus, kaip antai lazdas, guminius šovinius, elektrošoko pistoletus ir pan.; prašo valstybių narių užtikrinti, kad saugumo palaikymo pajėgų darbuotojų uniformos būtų žymimos skiriamaisiais ženklais, ir nepalikti erdvės šių darbuotojų nebaudžiamumui; prašo nustoti policijos kontrolės priemones taikyti etniniu ir rasiniu pagrindu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad vis labiau varžoma susirinkimų ir taikių demonstracijų laisvė, ir atkreipia dėmesį į tai, kad susirinkimų, asociacijų laisvė ir žodžio laisvė sudaro teisės dalyvauti demonstracijose pagrindą; prašo valstybių narių netaikyti priemonių, kuriomis būtų kvestionuojamas ar net priskiriamas prie baudžiamųjų nusikaltimų naudojimasis savo pagrindinėmis laisvėmis ir teisėmis ir prašo imtis priemonių, kad jėga būtų naudojama tiktai išimtiniais atvejais, deramai pagrindžiant faktą, kad kyla tikra ir rimta grėsmė viešajai tvarkai, taip pat primena, kad policijos pajėgų vaidmuo – užtikrinti žmonių saugumą ir apsaugą; |
| --- | --- |

17.

yra susirūpinęs dėl gausių atvejų, kai policijos ir teisėsaugos institucijų pajėgos elgiasi netinkamai, ypač neproporcingai naudodamos jėgą prieš demonstracijose dalyvaujančius taikius asmenis ir žurnalistus, per plačiai naudodamos nemirtinus ginklus, kaip antai lazdas, guminius šovinius, elektrošoko pistoletus ir pan.; prašo valstybių narių užtikrinti, kad saugumo palaikymo pajėgų darbuotojų uniformos būtų žymimos skiriamaisiais ženklais, ir nepalikti erdvės šių darbuotojų nebaudžiamumui; prašo nustoti policijos kontrolės priemones taikyti etniniu ir rasiniu pagrindu; reiškia susirūpinimą dėl to, kad vis labiau varžoma susirinkimų ir taikių demonstracijų laisvė, ir atkreipia dėmesį į tai, kad susirinkimų, asociacijų laisvė ir žodžio laisvė sudaro teisės dalyvauti demonstracijose pagrindą; prašo valstybių narių netaikyti priemonių, kuriomis būtų kvestionuojamas ar net priskiriamas prie baudžiamųjų nusikaltimų naudojimasis savo pagrindinėmis laisvėmis ir teisėmis ir prašo imtis priemonių, kad jėga būtų naudojama tiktai išimtiniais atvejais, deramai pagrindžiant faktą, kad kyla tikra ir rimta grėsmė viešajai tvarkai, taip pat primena, kad policijos pajėgų vaidmuo – užtikrinti žmonių saugumą ir apsaugą;

| 18. | dar kartą pasisako už Europos iniciatyvą užtikrinti laisvės netekusiems asmenims galimybę įgyvendinti savo pagrindines teises, o įkalinimo vietose užtikrinti atlikusių bausmę nuteistųjų integraciją į visuomenę; yra susirūpinęs dėl to, kad daugelyje valstybių narių kalėjimai perpildyti, nuteistųjų laikymo sąlygos blogos, su jais prastai elgiamasi, ir prašo paskelbti ES lygmens iniciatyvą užtikrinti, kad Europos komiteto prieš kankinimą rekomendacijos ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimai būtų įgyvendinami ir policijos įstaigose, imigracijos centruose bei psichiatrijos ligoninėse; rekomenduoja imtis priemonių kalėjimuose laikomų asmenų skaičiui sumažinti, pvz., stengtis per dažnai netaikyti kardomojo kalinimo, numatyti alternatyvių laisvės atėmimui bausmių, apsvarstyti galimybę dekriminalizuoti tam tikra veikas ir (arba) sutrumpinti kalinimo nepateikus kaltinimų terminus; |
| --- | --- |

18.

dar kartą pasisako už Europos iniciatyvą užtikrinti laisvės netekusiems asmenims galimybę įgyvendinti savo pagrindines teises, o įkalinimo vietose užtikrinti atlikusių bausmę nuteistųjų integraciją į visuomenę; yra susirūpinęs dėl to, kad daugelyje valstybių narių kalėjimai perpildyti, nuteistųjų laikymo sąlygos blogos, su jais prastai elgiamasi, ir prašo paskelbti ES lygmens iniciatyvą užtikrinti, kad Europos komiteto prieš kankinimą rekomendacijos ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimai būtų įgyvendinami ir policijos įstaigose, imigracijos centruose bei psichiatrijos ligoninėse; rekomenduoja imtis priemonių kalėjimuose laikomų asmenų skaičiui sumažinti, pvz., stengtis per dažnai netaikyti kardomojo kalinimo, numatyti alternatyvių laisvės atėmimui bausmių, apsvarstyti galimybę dekriminalizuoti tam tikra veikas ir (arba) sutrumpinti kalinimo nepateikus kaltinimų terminus;

| 19. | dar kartą pakartoja savo reikalavimą visiškai aiškiai nustatyti, ar Europos valstybės bendradarbiavo įgyvendinant Jungtinių Amerikos Valstijų ir CŽV programas, susijusias su ypatingaisiais perdavimais, skrydžiais ir slaptais kalėjimais Sąjungos teritorijoje, ir ragina valstybes nares užbaigti veiksmingus, nešališkus, išsamius, nepriklausomus bei skaidrius tyrimus ir užtikrinti, kad nebūtų toleruojamas nebaudžiamumas; primena valstybėms narėms, kad kankinimai draudžiami visiškai, todėl valstybės paslaptis negali būti argumentas siekiant riboti valstybių pareigą ištirti sunkius žmogaus teisių pažeidimus; pabrėžia, kad nesilaikant pirmiau nurodytų reikalavimų kyla pavojus valstybių narių reputacijai ir pasitikėjimui jų įsipareigojimu ginti pagrindines teises; |
| --- | --- |

19.

dar kartą pakartoja savo reikalavimą visiškai aiškiai nustatyti, ar Europos valstybės bendradarbiavo įgyvendinant Jungtinių Amerikos Valstijų ir CŽV programas, susijusias su ypatingaisiais perdavimais, skrydžiais ir slaptais kalėjimais Sąjungos teritorijoje, ir ragina valstybes nares užbaigti veiksmingus, nešališkus, išsamius, nepriklausomus bei skaidrius tyrimus ir užtikrinti, kad nebūtų toleruojamas nebaudžiamumas; primena valstybėms narėms, kad kankinimai draudžiami visiškai, todėl valstybės paslaptis negali būti argumentas siekiant riboti valstybių pareigą ištirti sunkius žmogaus teisių pažeidimus; pabrėžia, kad nesilaikant pirmiau nurodytų reikalavimų kyla pavojus valstybių narių reputacijai ir pasitikėjimui jų įsipareigojimu ginti pagrindines teises;

| 20. | pabrėžia, kad dėl nebaudžiamumo įgyvendinant CŽV programą ES ir JAV kovos su terorizmu politikoje ir vėliau buvo pažeidžiamos pagrindinės teisės, kaip paaiškėjo atskleidus JAV Nacionalinės saugumo agentūros ir sekimo įstaigų vykdytą masinį šnipinėjimą įvairiose valstybėse narėse, kurį šiuo metu nagrinėja Parlamentas; prašo persvarstyti teisės aktus, susijusius su saugumo ir žvalgybos srityse dirbančiomis ES ir valstybių narių agentūromis, daugiausia dėmesio skiriant išankstinei teisminei ir parlamentinei kontrolei, teisei apskųsti ir teisei ištaisyti šių agentūrų renkamus, saugomus ar tvarkomus duomenis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad dėl nebaudžiamumo įgyvendinant CŽV programą ES ir JAV kovos su terorizmu politikoje ir vėliau buvo pažeidžiamos pagrindinės teisės, kaip paaiškėjo atskleidus JAV Nacionalinės saugumo agentūros ir sekimo įstaigų vykdytą masinį šnipinėjimą įvairiose valstybėse narėse, kurį šiuo metu nagrinėja Parlamentas; prašo persvarstyti teisės aktus, susijusius su saugumo ir žvalgybos srityse dirbančiomis ES ir valstybių narių agentūromis, daugiausia dėmesio skiriant išankstinei teisminei ir parlamentinei kontrolei, teisei apskųsti ir teisei ištaisyti šių agentūrų renkamus, saugomus ar tvarkomus duomenis;

| 21. | ragina valstybes nares, kurios dar visiškai neperkėlė į nacionalinę teisę ir neįgyvendino Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, ją visiškai perkelti ir įgyvendinti, taip pat priimti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad nuo prekybos žmonėmis nukentėjusiems asmenims būtų suteikta tinkama pagalba ir apsauga, prekiautojai žmonėmis būtų persekiojami, perduodami teisingumui ir jiems būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos, kartu įgyvendinant prevencines priemones; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares, kurios dar visiškai neperkėlė į nacionalinę teisę ir neįgyvendino Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, ją visiškai perkelti ir įgyvendinti, taip pat priimti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad nuo prekybos žmonėmis nukentėjusiems asmenims būtų suteikta tinkama pagalba ir apsauga, prekiautojai žmonėmis būtų persekiojami, perduodami teisingumui ir jiems būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos, kartu įgyvendinant prevencines priemones;

| 22. | ragina valstybes nares visiškai perkelti į nacionalinę teisę Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, taip pat priimti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrinta tinkama pagalba ir apsauga nuo nusikaltimų nukentėjusiems asmenims; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares visiškai perkelti į nacionalinę teisę Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, taip pat priimti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrinta tinkama pagalba ir apsauga nuo nusikaltimų nukentėjusiems asmenims;

| 23. | ragina gerbti žmogaus orumą baigiantis gyvenimui, visų pirma užtikrinti, kad asmenų sprendimai dėl jų gyvybę palaikančių priemonių naudojimo būtų pripažįstami ir gerbiami; |
| --- | --- |

23.

ragina gerbti žmogaus orumą baigiantis gyvenimui, visų pirma užtikrinti, kad asmenų sprendimai dėl jų gyvybę palaikančių priemonių naudojimo būtų pripažįstami ir gerbiami;

| 24. | pripažįsta, kad lytinė bei reprodukcinė sveikata ir teisės (LRST) yra labai svarbus žmogaus orumo aspektas, kurį reikia nagrinėti platesniu struktūrinės diskriminacijos ir lyčių nelygybės požiūriu; ragina valstybes nares ginti LRST per FRA ir Europos lyčių lygybės institutą (EIGE), ypač vykdant reprodukcinės sveikatos programas ir teikiant atitinkamas paslaugas, įskaitant priežiūrą ir vaistus, kurie būtini savanoriškam šeimos planavimui ir šeimos bei naujagimio sveikatai ir stebint politikos kryptis ir (arba) teisės aktus, kuriais gali būti pažeidžiama lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad lytinė bei reprodukcinė sveikata ir teisės (LRST) yra labai svarbus žmogaus orumo aspektas, kurį reikia nagrinėti platesniu struktūrinės diskriminacijos ir lyčių nelygybės požiūriu; ragina valstybes nares ginti LRST per FRA ir Europos lyčių lygybės institutą (EIGE), ypač vykdant reprodukcinės sveikatos programas ir teikiant atitinkamas paslaugas, įskaitant priežiūrą ir vaistus, kurie būtini savanoriškam šeimos planavimui ir šeimos bei naujagimio sveikatai ir stebint politikos kryptis ir (arba) teisės aktus, kuriais gali būti pažeidžiama lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės;

Laisvės

| 25. | pabrėžia, kad demokratija ir teisinė valstybė grindžiamos pagarba pagrindinėms laisvėms ir teisėms ir kad bet kokiais kovos su terorizmu arba organizuotu nusikalstamumu veiksmais ar priemonėmis arba šiuo tikslu vykdomu tarptautiniu bendradarbiavimu neturi būti pažeidžiamos su pagrindinėmis teisėmis susiję ES standartai ir jų, ypač nekaltumo prezumpcijos, teisingo bylos nagrinėjimo, teisės į gynybą, privatumo ir asmens duomenų apsaugos ir pan., turi būti griežtai laikomasi; pabrėžia, kad reikia griežtesnės demokratinės kontrolės ir pagrindinių teisių apsaugos bei rėmimo tarptautiniu mastu bendradarbiaujant šiose srityse, ypač turint omenyje, kad valdžios institucijos surenka ir naudoja vis daugiau asmens duomenų; todėl ragina imtis priemonių, kad būtų užtikrintas privatumas ir asmens duomenų apsauga šiose srityse; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad demokratija ir teisinė valstybė grindžiamos pagarba pagrindinėms laisvėms ir teisėms ir kad bet kokiais kovos su terorizmu arba organizuotu nusikalstamumu veiksmais ar priemonėmis arba šiuo tikslu vykdomu tarptautiniu bendradarbiavimu neturi būti pažeidžiamos su pagrindinėmis teisėmis susiję ES standartai ir jų, ypač nekaltumo prezumpcijos, teisingo bylos nagrinėjimo, teisės į gynybą, privatumo ir asmens duomenų apsaugos ir pan., turi būti griežtai laikomasi; pabrėžia, kad reikia griežtesnės demokratinės kontrolės ir pagrindinių teisių apsaugos bei rėmimo tarptautiniu mastu bendradarbiaujant šiose srityse, ypač turint omenyje, kad valdžios institucijos surenka ir naudoja vis daugiau asmens duomenų; todėl ragina imtis priemonių, kad būtų užtikrintas privatumas ir asmens duomenų apsauga šiose srityse;

| 26. | nepalankiai vertina tai, kad vidaus saugumo strategija yra visiškai orientuota į saugumą ir neskiriama dėmesio piliečių laisvėms, pagrindinėms teisėms ir prevencinių priemonių taikymui; apgailestauja dėl didėjančios prarajos tarp žodžių ir darbų, deklaruojamų tikslų ir politikos įgyvendinimo tikrovėje; mano, kad Europos Parlamentas turi atlikti lemiamą vaidmenį vertinant ir nustatant vidaus saugumo politiką, nes ji sukelia sunkių pasekmių visų Europos Sąjungoje gyvenančių asmenų pagrindinėms laisvėms ir teisėms, siekiant užtikrinti saugumo politikos, įskaitant žvalgybos veiklą, demokratinę stebėseną ir kontrolę ir esant reikalui ją persvarstyti, kad būtų paisoma žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių; |
| --- | --- |

26.

nepalankiai vertina tai, kad vidaus saugumo strategija yra visiškai orientuota į saugumą ir neskiriama dėmesio piliečių laisvėms, pagrindinėms teisėms ir prevencinių priemonių taikymui; apgailestauja dėl didėjančios prarajos tarp žodžių ir darbų, deklaruojamų tikslų ir politikos įgyvendinimo tikrovėje; mano, kad Europos Parlamentas turi atlikti lemiamą vaidmenį vertinant ir nustatant vidaus saugumo politiką, nes ji sukelia sunkių pasekmių visų Europos Sąjungoje gyvenančių asmenų pagrindinėms laisvėms ir teisėms, siekiant užtikrinti saugumo politikos, įskaitant žvalgybos veiklą, demokratinę stebėseną ir kontrolę ir esant reikalui ją persvarstyti, kad būtų paisoma žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių;

| 27. | reiškia susirūpinimą dėl nustatytų akivaizdžių teisės į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą pažeidimų, padarytų vykdant Europos ir ne Europos valstybių įdiegtas slaptas masinio ES piliečių sekimo programas, neturint konkrečiam atvejui išduodamo teismo leidimo ir parlamentui nevykdant tinkamos priežiūros; smerkia tokią praktiką ir ragina valstybes nares nedelsiant liautis daryti šiuos pažeidimus; prašo visiškai atskleisti šių programų turinį bei galimą tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje, ir reikalauja nedelsiant persvarstyti šias programas; pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turi tvirtai imtis iniciatyvos prieš valstybes, kuriose pagrindinė teisė į privatumą pažeidžiama sekant ES piliečių ir institucijų, politinių organizacijų bei ekonomikos srities atstovų ir veiklos subjektų siunčiamus pranešimus; yra susirūpinęs dėl to, kad žvalgybos tarnybos išvengė demokratinės parlamentinės ir teisminės kontrolės ir vykdo slaptąsias programas bei operacijas be politinio pritarimo; todėl ragina skubiai persvarstyti slaptųjų tarnybų teisminės ir parlamentinės priežiūros mechanizmus, kad žvalgybos tarnybos laikytųsi demokratijos bei teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių, kaip reikalaujama ES sutarties 2 straipsnyje; smerkia slaptą privačiųjų įmonių bendradarbiavimą masinio stebėjimo srityje; pabrėžia, kad ES turėtų griežčiau reaguoti ir raginti patvirtinti tarptautinio lygmens priemones, siekdama užtikrinti europinių privatumo ir duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinimą ir laikymąsi, taip pat plėtoti ES siunčiamų pranešimų konfidencialumą užtikrinančias technologijas; |
| --- | --- |

27.

reiškia susirūpinimą dėl nustatytų akivaizdžių teisės į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą pažeidimų, padarytų vykdant Europos ir ne Europos valstybių įdiegtas slaptas masinio ES piliečių sekimo programas, neturint konkrečiam atvejui išduodamo teismo leidimo ir parlamentui nevykdant tinkamos priežiūros; smerkia tokią praktiką ir ragina valstybes nares nedelsiant liautis daryti šiuos pažeidimus; prašo visiškai atskleisti šių programų turinį bei galimą tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje, ir reikalauja nedelsiant persvarstyti šias programas; pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turi tvirtai imtis iniciatyvos prieš valstybes, kuriose pagrindinė teisė į privatumą pažeidžiama sekant ES piliečių ir institucijų, politinių organizacijų bei ekonomikos srities atstovų ir veiklos subjektų siunčiamus pranešimus; yra susirūpinęs dėl to, kad žvalgybos tarnybos išvengė demokratinės parlamentinės ir teisminės kontrolės ir vykdo slaptąsias programas bei operacijas be politinio pritarimo; todėl ragina skubiai persvarstyti slaptųjų tarnybų teisminės ir parlamentinės priežiūros mechanizmus, kad žvalgybos tarnybos laikytųsi demokratijos bei teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių, kaip reikalaujama ES sutarties 2 straipsnyje; smerkia slaptą privačiųjų įmonių bendradarbiavimą masinio stebėjimo srityje; pabrėžia, kad ES turėtų griežčiau reaguoti ir raginti patvirtinti tarptautinio lygmens priemones, siekdama užtikrinti europinių privatumo ir duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinimą ir laikymąsi, taip pat plėtoti ES siunčiamų pranešimų konfidencialumą užtikrinančias technologijas;

| 28. | apgailestauja, kad nepaisant stipraus EP narių siekio priimti sugriežtintas taisykles diskusijos dėl asmens duomenų apsaugos reglamento ir direktyvos projektų priėmimo užstrigo Taryboje; apgailestauja dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. spalio 24–25 d. posėdžio metu priimto sprendimo užbaigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką tik 2015 m., tuo atidedant teisės aktų paketo dėl duomenų apsaugos priėmimą, ir ragina Tarybą paspartinti derybas dėl duomenų apsaugos direktyvos ir reglamento, kad teisės aktų paketas dėl duomenų apsaugos būtų priimtas iki šios Parlamento kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad nepaisant stipraus EP narių siekio priimti sugriežtintas taisykles diskusijos dėl asmens duomenų apsaugos reglamento ir direktyvos projektų priėmimo užstrigo Taryboje; apgailestauja dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. spalio 24–25 d. posėdžio metu priimto sprendimo užbaigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką tik 2015 m., tuo atidedant teisės aktų paketo dėl duomenų apsaugos priėmimą, ir ragina Tarybą paspartinti derybas dėl duomenų apsaugos direktyvos ir reglamento, kad teisės aktų paketas dėl duomenų apsaugos būtų priimtas iki šios Parlamento kadencijos pabaigos;

| 29. | mano, kad ES ir jos valstybės narės turėtų patvirtinti informatorių apsaugos sistemą, taikomą asmenims, kurie praneša apie sunkius pagrindinių teisių pažeidimus, kuriuos padarė žvalgybos tarnybos, išvengusios demokratinės, parlamentinės ir teisminės priežiūros; |
| --- | --- |

29.

mano, kad ES ir jos valstybės narės turėtų patvirtinti informatorių apsaugos sistemą, taikomą asmenims, kurie praneša apie sunkius pagrindinių teisių pažeidimus, kuriuos padarė žvalgybos tarnybos, išvengusios demokratinės, parlamentinės ir teisminės priežiūros;

| 30. | pabrėžia, kad sparčiai vystantis skaitmeniniam pasauliui (plintant Interneto, prietaikų ir socialinių tinklų naudojimui) reikia geriau saugoti asmens duomenis ir privatumą, siekiant užtikrinti jų konfidencialumą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad sparčiai vystantis skaitmeniniam pasauliui (plintant Interneto, prietaikų ir socialinių tinklų naudojimui) reikia geriau saugoti asmens duomenis ir privatumą, siekiant užtikrinti jų konfidencialumą;

| 31. | palankiai vertina tai, jog vis daugiau valstybių narių užtikrina, kad būtų gerbiama teisė kurti šeimą sudarius santuoką, civilinę partnerystę arba gyventi kartu įregistravus santykius ir įsivaikinti, nediskriminuojant dėl lytinės orientacijos, ir prašo kitų valstybių narių imtis panašių priemonių; palankiai vertina Europos Žmogaus Teisių Teismo neseniai priimtą sprendimą byloje Vallianatos ir kiti prieš Graikiją, jog negalima nesuteikti tos pačios lyties asmenims galimybės sudaryti civilinę sąjungą; ragina Komisiją bei visas valstybes nares pateikti pasiūlymus ir priimti teisės aktus ir politikos kryptis kovos su homofobija, transfobija bei nusikaltimais dėl neapykantos srityje ir palankiai vertina FRA paskelbtą nuomonę Nr. 2/2013 dėl Pamatinio sprendimo dėl rasizmo ir ksenofobijos, kurioje ypatingas dėmesys skiriamas nukentėjusiųjų teisėms; ragina Komisiją ir visas valstybes nares užtikrinti Laisvo asmenų judėjimo direktyvos taikymą nediskriminuojant dėl lytinės orientacijos; dar kartą pakartoja savo raginimus Komisijai pasiūlyti plačių užmojų reglamentą dėl civilinės būklės dokumentų pasekmių savitarpio pripažinimo; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, jog vis daugiau valstybių narių užtikrina, kad būtų gerbiama teisė kurti šeimą sudarius santuoką, civilinę partnerystę arba gyventi kartu įregistravus santykius ir įsivaikinti, nediskriminuojant dėl lytinės orientacijos, ir prašo kitų valstybių narių imtis panašių priemonių; palankiai vertina Europos Žmogaus Teisių Teismo neseniai priimtą sprendimą byloje Vallianatos ir kiti prieš Graikiją, jog negalima nesuteikti tos pačios lyties asmenims galimybės sudaryti civilinę sąjungą; ragina Komisiją bei visas valstybes nares pateikti pasiūlymus ir priimti teisės aktus ir politikos kryptis kovos su homofobija, transfobija bei nusikaltimais dėl neapykantos srityje ir palankiai vertina FRA paskelbtą nuomonę Nr. 2/2013 dėl Pamatinio sprendimo dėl rasizmo ir ksenofobijos, kurioje ypatingas dėmesys skiriamas nukentėjusiųjų teisėms; ragina Komisiją ir visas valstybes nares užtikrinti Laisvo asmenų judėjimo direktyvos taikymą nediskriminuojant dėl lytinės orientacijos; dar kartą pakartoja savo raginimus Komisijai pasiūlyti plačių užmojų reglamentą dėl civilinės būklės dokumentų pasekmių savitarpio pripažinimo;

| 32. | yra itin susirūpinęs dėl jaunuolių, kurie tampa homofobijos aukomis, savižudybių skaičiaus; primena Pagrindinių teisių agentūros surengtos ES lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų apklausos rezultatus, kuriais patvirtinta, kad 26 proc. visų dalyvių namuose ar kitur patyrė išpuolį arba grasinimą smurtu, ir šis skaičius padidėja iki 35 proc. tarp translyčių asmenų, o 19 proc. dalyvių jautėsi diskriminuojami darbe arba ieškant darbo, neatsižvelgiant į teisinę apsaugą pagal ES teisę; todėl ragina Komisiją pasinaudoti šiais duomenimis kaip pagrindu rengiant visapusišką ES atsaką į LGBT asmenų problemas, susijusias su pagrindinėmis teisėmis, ir parengti ES veiksmų planą dėl lygybės dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, kaip jau ne kartą reikalavo Europos Parlamentas ir NVO; |
| --- | --- |

32.

yra itin susirūpinęs dėl jaunuolių, kurie tampa homofobijos aukomis, savižudybių skaičiaus; primena Pagrindinių teisių agentūros surengtos ES lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių (LGBT) asmenų apklausos rezultatus, kuriais patvirtinta, kad 26 proc. visų dalyvių namuose ar kitur patyrė išpuolį arba grasinimą smurtu, ir šis skaičius padidėja iki 35 proc. tarp translyčių asmenų, o 19 proc. dalyvių jautėsi diskriminuojami darbe arba ieškant darbo, neatsižvelgiant į teisinę apsaugą pagal ES teisę; todėl ragina Komisiją pasinaudoti šiais duomenimis kaip pagrindu rengiant visapusišką ES atsaką į LGBT asmenų problemas, susijusias su pagrindinėmis teisėmis, ir parengti ES veiksmų planą dėl lygybės dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės, kaip jau ne kartą reikalavo Europos Parlamentas ir NVO;

| 33. | apgailestauja, kad teisinės translyčių asmenų lyties pripažinimo procedūros vis dar apima privalomą sterilizaciją 14 valstybių narių; ragina valstybes nares persvarstyti šias procedūras, kad būtų visapusiškai gerbiama translyčių asmenų teisė į orumą ir kūno neliečiamybę; džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu dirbti Pasaulio sveikatos organizacijoje, kad iš psichikos ir elgesio sutrikimų sąrašo būtų išbraukti lytinės tapatybės sutrikimai, ir derybose dėl Tarptautinės ligų klasifikacijos 11-os versijos (TLK–11) užtikrinti, kad lytinei tapatybei būtų taikoma nauja nepatologinė klasifikacija; |
| --- | --- |

33.

apgailestauja, kad teisinės translyčių asmenų lyties pripažinimo procedūros vis dar apima privalomą sterilizaciją 14 valstybių narių; ragina valstybes nares persvarstyti šias procedūras, kad būtų visapusiškai gerbiama translyčių asmenų teisė į orumą ir kūno neliečiamybę; džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu dirbti Pasaulio sveikatos organizacijoje, kad iš psichikos ir elgesio sutrikimų sąrašo būtų išbraukti lytinės tapatybės sutrikimai, ir derybose dėl Tarptautinės ligų klasifikacijos 11-os versijos (TLK–11) užtikrinti, kad lytinei tapatybei būtų taikoma nauja nepatologinė klasifikacija;

| 34. | dar kartą pasisako už minties, sąžinės, religijos laisvę, laisvę tikėti ir netikėti, išpažinti pasirinktą religiją ir pereiti į kitą religiją; smerkia visų rūšių diskriminavimą bei netoleranciją ir mano, kad sekuliarizmas, apibrėžiamas kaip griežtas politinės ir religinės valdžios atskyrimas, kaip pat kaip ir valstybės nešališkumas, yra geriausios priemonės užtikrinti nediskriminavimą ir lygybę skirtingoms religijoms bei tikintiesiems ir netikintiesiems; ragina valstybes nares ginti religijos ar tikėjimo laisvę, įskaitant jokios religijos neišpažįstančių asmenų laisvę, kad jie nepatirtų diskriminacijos įstatymuose dėl lygybės ir nediskriminavimo nustačius per daug išimčių religijoms; |
| --- | --- |

34.

dar kartą pasisako už minties, sąžinės, religijos laisvę, laisvę tikėti ir netikėti, išpažinti pasirinktą religiją ir pereiti į kitą religiją; smerkia visų rūšių diskriminavimą bei netoleranciją ir mano, kad sekuliarizmas, apibrėžiamas kaip griežtas politinės ir religinės valdžios atskyrimas, kaip pat kaip ir valstybės nešališkumas, yra geriausios priemonės užtikrinti nediskriminavimą ir lygybę skirtingoms religijoms bei tikintiesiems ir netikintiesiems; ragina valstybes nares ginti religijos ar tikėjimo laisvę, įskaitant jokios religijos neišpažįstančių asmenų laisvę, kad jie nepatirtų diskriminacijos įstatymuose dėl lygybės ir nediskriminavimo nustačius per daug išimčių religijoms;

| 35. | primena, kad nacionaliniuose teisės aktuose baudžiamiesiems nusikaltimams priskyrus šventvagystę varžoma žodžio laisvė, susijusi su religija ar tikėjimu, šios normos dažnai taikomos persekiojant religinėms ir kitoms mažumoms priklausančius asmenis, netinkamai su jais elgiantis ar juos įbauginant ir kad jomis gali būti labai varžoma žodžio laisvė ir religijos ar tikėjimo laisvė; rekomenduoja valstybėms narėms dekriminalizuoti tokius nusikaltimus; |
| --- | --- |

35.

primena, kad nacionaliniuose teisės aktuose baudžiamiesiems nusikaltimams priskyrus šventvagystę varžoma žodžio laisvė, susijusi su religija ar tikėjimu, šios normos dažnai taikomos persekiojant religinėms ir kitoms mažumoms priklausančius asmenis, netinkamai su jais elgiantis ar juos įbauginant ir kad jomis gali būti labai varžoma žodžio laisvė ir religijos ar tikėjimo laisvė; rekomenduoja valstybėms narėms dekriminalizuoti tokius nusikaltimus;

| 36. | apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse jaunuoliai iki šiol persekiojami ir nuteisiami kalėti, nes jų teisė atsisakyti karo prievolės dėl įsitikinimų vis dar nepakankamai pripažįstama, ir ragina valstybes nares sustabdyti asmenų, atsisakančių atlikti karo prievolę dėl įsitikinimų, persekiojimą ir diskriminavimą; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse jaunuoliai iki šiol persekiojami ir nuteisiami kalėti, nes jų teisė atsisakyti karo prievolės dėl įsitikinimų vis dar nepakankamai pripažįstama, ir ragina valstybes nares sustabdyti asmenų, atsisakančių atlikti karo prievolę dėl įsitikinimų, persekiojimą ir diskriminavimą;

| 37. | primena, kad siekiant užtikrinti demokratiją ir teisinę valstybę labai svarbi saviraiškos, informacijos ir žiniasklaidos laisvė, ir dar kartą pakartoja savo raginimą Komisijai persvarstyti audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, remiantis gairėmis, kurias Parlamentas nurodė šiuo klausimu pateiktame savo pranešime; griežtai smerkia smurtą prieš žurnalistus ir žiniasklaidos atstovus, jų spaudimą ar grasinimus jiems, vykdomus taip pat siekiant, kad būtų atskleisti šaltiniai ir išplatinama informacija apie vyriausybių ir valstybių daromus pagrindinių teisių pažeidimus; ragina Sąjungos institucijas ir valstybes nares gerbti, garantuoti, saugoti ir skatinti pagrindinę teisę į žodžio laisvę ir informacijos laisvę, taip pat susilaikyti nuo priemonių, kuriomis kliudoma pasinaudoti tokiomis laisvėmis, taikymo ar plėtojimo; |
| --- | --- |

37.

primena, kad siekiant užtikrinti demokratiją ir teisinę valstybę labai svarbi saviraiškos, informacijos ir žiniasklaidos laisvė, ir dar kartą pakartoja savo raginimą Komisijai persvarstyti audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, remiantis gairėmis, kurias Parlamentas nurodė šiuo klausimu pateiktame savo pranešime; griežtai smerkia smurtą prieš žurnalistus ir žiniasklaidos atstovus, jų spaudimą ar grasinimus jiems, vykdomus taip pat siekiant, kad būtų atskleisti šaltiniai ir išplatinama informacija apie vyriausybių ir valstybių daromus pagrindinių teisių pažeidimus; ragina Sąjungos institucijas ir valstybes nares gerbti, garantuoti, saugoti ir skatinti pagrindinę teisę į žodžio laisvę ir informacijos laisvę, taip pat susilaikyti nuo priemonių, kuriomis kliudoma pasinaudoti tokiomis laisvėmis, taikymo ar plėtojimo;

| 38. | yra susirūpinęs dėl Europos ekonominės krizės poveikio žiniasklaidos įmonių nuosavybei ir visuomeninės žiniasklaidos privatizavimo perspektyvų kai kuriose valstybėse narėse; prašo valstybes nares išsaugoti visuomeninės žiniasklaidos nepriklausomumą ir vykdyti savo institucines pareigas ginti žiniasklaidos pliuralizmą ir teikti aukštos kokybės, įvairią, tikslią ir patikimą informaciją; mano, kad žiniasklaidos nuosavybė ir valdymas visada turėtų būti skaidrūs ir nekoncentruoti; pabrėžia, kad žiniasklaidos nuosavybės skaidrumas yra labai svarbus siekiant stebėti žiniasklaidos investicijas Europos Sąjungoje ir vis didėjančią užsienio investuotojų daromą įtaką informacijai, kuri pateikiama valstybėse narėse; |
| --- | --- |

38.

yra susirūpinęs dėl Europos ekonominės krizės poveikio žiniasklaidos įmonių nuosavybei ir visuomeninės žiniasklaidos privatizavimo perspektyvų kai kuriose valstybėse narėse; prašo valstybes nares išsaugoti visuomeninės žiniasklaidos nepriklausomumą ir vykdyti savo institucines pareigas ginti žiniasklaidos pliuralizmą ir teikti aukštos kokybės, įvairią, tikslią ir patikimą informaciją; mano, kad žiniasklaidos nuosavybė ir valdymas visada turėtų būti skaidrūs ir nekoncentruoti; pabrėžia, kad žiniasklaidos nuosavybės skaidrumas yra labai svarbus siekiant stebėti žiniasklaidos investicijas Europos Sąjungoje ir vis didėjančią užsienio investuotojų daromą įtaką informacijai, kuri pateikiama valstybėse narėse;

| 39. | pabrėžia, kad svarbu ginti pabėgėlių ir migrantų teises, taip pat pabrėžia, kad ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama moterims ir vaikams migrantams; yra susirūpinęs dėl gausių atvejų, kai pažeidžiama visų migrantų prieglobsčio teisė ir pareiga juos apsaugoti perkėlimo, išsiuntimo ir išdavimo atveju; pabrėžia, kad būtina laikytis tarptautinių su žmogaus teisėmis susijusių konvencijų, ypač JT konvencijos dėl pabėgėlių statuso bei negrąžinimo principo ir padėti asmenims jūroje, kurie rizikuoja gyvybe norėdami patekti į Europos Sąjungą, taip pat užtikrinti tinkamas prieglobsčio ir procedūrų sąlygas, kuriomis būtų gerbiamas jų orumas ir laikomasi pagrindinių žmogaus teisių; ragina ES ir valstybes nares iš dalies pakeisti ar persvarstyti visus teisės aktus, pagal kuriuos baudžiami asmenys, padedantys nelaimės ištiktiems migrantams jūroje; ragina Komisiją persvarstyti Tarybos direktyvą 2002/90/EB, kurioje apibrėžtos sankcijos už padėjimą neteisėtai atvykti, vykti tranzitu ir apsigyventi, siekiant aiškiau nustatyti, kad humanitarinės pagalbos teikimas jūroje esantiems ir nelaimės ištiktiems migrantams yra skatintinas veiksmas, o ne veiksmas, už kurį būtų galima skirti kokią nors sankciją; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad svarbu ginti pabėgėlių ir migrantų teises, taip pat pabrėžia, kad ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama moterims ir vaikams migrantams; yra susirūpinęs dėl gausių atvejų, kai pažeidžiama visų migrantų prieglobsčio teisė ir pareiga juos apsaugoti perkėlimo, išsiuntimo ir išdavimo atveju; pabrėžia, kad būtina laikytis tarptautinių su žmogaus teisėmis susijusių konvencijų, ypač JT konvencijos dėl pabėgėlių statuso bei negrąžinimo principo ir padėti asmenims jūroje, kurie rizikuoja gyvybe norėdami patekti į Europos Sąjungą, taip pat užtikrinti tinkamas prieglobsčio ir procedūrų sąlygas, kuriomis būtų gerbiamas jų orumas ir laikomasi pagrindinių žmogaus teisių; ragina ES ir valstybes nares iš dalies pakeisti ar persvarstyti visus teisės aktus, pagal kuriuos baudžiami asmenys, padedantys nelaimės ištiktiems migrantams jūroje; ragina Komisiją persvarstyti Tarybos direktyvą 2002/90/EB, kurioje apibrėžtos sankcijos už padėjimą neteisėtai atvykti, vykti tranzitu ir apsigyventi, siekiant aiškiau nustatyti, kad humanitarinės pagalbos teikimas jūroje esantiems ir nelaimės ištiktiems migrantams yra skatintinas veiksmas, o ne veiksmas, už kurį būtų galima skirti kokią nors sankciją;

| 40. | palankiai vertina bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) kūrimo užbaigimą ir ragina valstybes nares atlikti būtinas teisines ir administracines reformas siekiant ją veiksmingai įgyvendinti ir užtikrinti, kad, kaip ir planuota, BEPS pradėtų visapusiškai veikti ir suteiktų geresnes galimybes naudotis prieglobsčio procedūra tiems asmenims, kurie ieško apsaugos, taip pat skatintų teisingesnius, spartesnius ir kokybiškesnius sprendimus dėl prieglobsčio ir suteiktų orias ir tinkamas sąlygas tiek asmenims, kurie kreipiasi dėl prieglobsčio suteikimo, tiek asmenims, kuriems ES yra suteikta tarptautinė apsauga; tačiau apgailestauja, kad vaikai dar gali būti sulaikomi, ir ragina jiems sistemingai netaikyti pagreitintų procedūrų; pakartoja savo raginimą Komisijai parengti strategines gaires, grindžiamas geriausia patirtimi, siekiant nustatyti būtiniausius bendrus nelydimų nepilnamečių prieglobsčio ir apsaugos standartus; pabrėžia, kad procedūrinės garantijos turi būti tinkamos ir pakankamos; ragina laikytis neseniai priimto Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo, kuriame nustatyta, kad prieglobsčio prašantys LGBT asmenys gali sudaryti tam tikrą socialinę grupę, jie gali būti persekiojami dėl savo seksualinės orientacijos, ir kad kilmės šalyje nustatytas įkalinimas už homoseksualius veiksmus gali savaime reikšti jų persekiojimą; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina bendros Europos prieglobsčio sistemos (BEPS) kūrimo užbaigimą ir ragina valstybes nares atlikti būtinas teisines ir administracines reformas siekiant ją veiksmingai įgyvendinti ir užtikrinti, kad, kaip ir planuota, BEPS pradėtų visapusiškai veikti ir suteiktų geresnes galimybes naudotis prieglobsčio procedūra tiems asmenims, kurie ieško apsaugos, taip pat skatintų teisingesnius, spartesnius ir kokybiškesnius sprendimus dėl prieglobsčio ir suteiktų orias ir tinkamas sąlygas tiek asmenims, kurie kreipiasi dėl prieglobsčio suteikimo, tiek asmenims, kuriems ES yra suteikta tarptautinė apsauga; tačiau apgailestauja, kad vaikai dar gali būti sulaikomi, ir ragina jiems sistemingai netaikyti pagreitintų procedūrų; pakartoja savo raginimą Komisijai parengti strategines gaires, grindžiamas geriausia patirtimi, siekiant nustatyti būtiniausius bendrus nelydimų nepilnamečių prieglobsčio ir apsaugos standartus; pabrėžia, kad procedūrinės garantijos turi būti tinkamos ir pakankamos; ragina laikytis neseniai priimto Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo, kuriame nustatyta, kad prieglobsčio prašantys LGBT asmenys gali sudaryti tam tikrą socialinę grupę, jie gali būti persekiojami dėl savo seksualinės orientacijos, ir kad kilmės šalyje nustatytas įkalinimas už homoseksualius veiksmus gali savaime reikšti jų persekiojimą;

| 41. | smerkia tai, kad daug migrantų, bandančių patekti į Europos Sąjungą, vis dar miršta jūroje nepaisant įvairių gausių techninių priemonių, kurių valstybės narės ir Europos Sąjunga imasi ES išorės sienų stebėsenos ir kontrolės srityje; reikalauja, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės įgyvendintų rekomendacijas, išdėstytas 2012 m. balandžio 24 d. priimtame Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos pranešime „Viduržemio jūroje prarastos žmonių gyvybės: kas atsakingas?“ (30); palankiai vertina Teisingumo Teismo sprendimą, kuriuo panaikintas Tarybos sprendimas 2010/252/ES; |
| --- | --- |

41.

smerkia tai, kad daug migrantų, bandančių patekti į Europos Sąjungą, vis dar miršta jūroje nepaisant įvairių gausių techninių priemonių, kurių valstybės narės ir Europos Sąjunga imasi ES išorės sienų stebėsenos ir kontrolės srityje; reikalauja, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės įgyvendintų rekomendacijas, išdėstytas 2012 m. balandžio 24 d. priimtame Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos pranešime „Viduržemio jūroje prarastos žmonių gyvybės: kas atsakingas?“ (30); palankiai vertina Teisingumo Teismo sprendimą, kuriuo panaikintas Tarybos sprendimas 2010/252/ES;

| 42. | pabrėžia Europos pietines jūrų sienas kertančių asmenų pažeidžiamumą, ragina ieškoti perspektyvių sprendimų šiai bendrai imigracijos Viduržemio jūros regione problemai spręsti, visapusiškai atsižvelgiant į negrąžinimo principą ir ragina valstybes nares ir ES institucijas bent jau atsižvelgti į neseniai pateiktą FRA nuomonę dėl to, kaip geriausiai galima būtų apsaugoti pagrindines migrantų teises vykdant jūrų stebėjimą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia Europos pietines jūrų sienas kertančių asmenų pažeidžiamumą, ragina ieškoti perspektyvių sprendimų šiai bendrai imigracijos Viduržemio jūros regione problemai spręsti, visapusiškai atsižvelgiant į negrąžinimo principą ir ragina valstybes nares ir ES institucijas bent jau atsižvelgti į neseniai pateiktą FRA nuomonę dėl to, kaip geriausiai galima būtų apsaugoti pagrindines migrantų teises vykdant jūrų stebėjimą;

| 43. | palankiai vertina Europos teisės vadovą prieglobsčio, sienų ir imigracijos klausimais, kurį parengė FRA kartu su Europos žmogaus teisių teismu, kaip konkrečią pagalbinę priemonę Europos teisės praktikams siekiant puoselėti pagrindines ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina Europos teisės vadovą prieglobsčio, sienų ir imigracijos klausimais, kurį parengė FRA kartu su Europos žmogaus teisių teismu, kaip konkrečią pagalbinę priemonę Europos teisės praktikams siekiant puoselėti pagrindines ir žmogaus teises;

| 44. | ragina ES valstybes nares ir Tarybą paspartinti Viduržemio jūros regiono šalių darbo grupės darbą, taip siekiant užtikrinti didelį gelbėjimo pajėgumų jūroje išplėtimą ir pradėti įgyvendinti visapusišką migracijos ir prieglobsčio veiksmų planą, grindžiamą solidarumu ir atsakomybės dalijimusi, sutelkiant dėmesį į visus svarbius aspektus, pavyzdžiui, ES ir valstybių narių teisės aktų, kuriais humanitarinės pagalbos teikimas asmenims, kuriuos ištiko nelaimė jūroje, yra laikomas nusikaltimu, persvarstymą, migrantams ir pabėgėliams skirtų saugių ir teisėtų kelių į Europą plėtrą, taip pat vystomasis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant stiprinti demokratiją, pagrindines teises ir teisinės valstybės principą ir užtikrinti, kad daugiau nepasikartotų tokios tragedijos kaip nelaimė prie Lampedūzos salos; |
| --- | --- |

44.

ragina ES valstybes nares ir Tarybą paspartinti Viduržemio jūros regiono šalių darbo grupės darbą, taip siekiant užtikrinti didelį gelbėjimo pajėgumų jūroje išplėtimą ir pradėti įgyvendinti visapusišką migracijos ir prieglobsčio veiksmų planą, grindžiamą solidarumu ir atsakomybės dalijimusi, sutelkiant dėmesį į visus svarbius aspektus, pavyzdžiui, ES ir valstybių narių teisės aktų, kuriais humanitarinės pagalbos teikimas asmenims, kuriuos ištiko nelaimė jūroje, yra laikomas nusikaltimu, persvarstymą, migrantams ir pabėgėliams skirtų saugių ir teisėtų kelių į Europą plėtrą, taip pat vystomasis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant stiprinti demokratiją, pagrindines teises ir teisinės valstybės principą ir užtikrinti, kad daugiau nepasikartotų tokios tragedijos kaip nelaimė prie Lampedūzos salos;

| 45. | smerkia vis dažnesnius migrantų pagrindinių teisių pažeidimus, ypač tais atvejais, kai jie deportuojami į trečiąsias šalis, kaip buvo nustatyta Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais ataskaitoje, paskelbtoje 2013 m. balandžio 24 d. (31), ir FRA ataskaitoje (32); pabrėžia, kad dėl to būtina pagarbos pagrindinėms teisėms požiūriu iš tiesų įvertinti Grąžinimo direktyvą, readmisijos susitarimus bei FRONTEX veiksmus pagrindinių teisių srityje; prašo Komisijos imtis konkrečių veiksmų, kurie atitiktų 2011 m. paskelbtą jos kritišką ataskaitą dėl ES readmisijos priemonių ir susitarimų su trečiosiomis šalimis; smerkia ribojamąją politiką, valstybių narių taikomą išduodant vizas tam tikrų trečiųjų valstybių piliečiams; |
| --- | --- |

45.

smerkia vis dažnesnius migrantų pagrindinių teisių pažeidimus, ypač tais atvejais, kai jie deportuojami į trečiąsias šalis, kaip buvo nustatyta Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais ataskaitoje, paskelbtoje 2013 m. balandžio 24 d. (31), ir FRA ataskaitoje (32); pabrėžia, kad dėl to būtina pagarbos pagrindinėms teisėms požiūriu iš tiesų įvertinti Grąžinimo direktyvą, readmisijos susitarimus bei FRONTEX veiksmus pagrindinių teisių srityje; prašo Komisijos imtis konkrečių veiksmų, kurie atitiktų 2011 m. paskelbtą jos kritišką ataskaitą dėl ES readmisijos priemonių ir susitarimų su trečiosiomis šalimis; smerkia ribojamąją politiką, valstybių narių taikomą išduodant vizas tam tikrų trečiųjų valstybių piliečiams;

| 46. | ragina valstybes nares vykdyti teisėtos migracijos skatinimo politiką ir ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančių darbuotojų ir jų šeimos narių teisių apsaugos; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares vykdyti teisėtos migracijos skatinimo politiką ir ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančių darbuotojų ir jų šeimos narių teisių apsaugos;

Lygybė

| 47. | pabrėžia, kad žmogaus orumo, lygybės prieš įstatymą ir bet kokio pobūdžio diskriminacijos draudimo principai vieni iš demokratinės visuomenės pagrindų; mano, kad Sąjunga ir valstybės narės turi stiprinti savo veiksmus lygybės, kovos su diskriminacija, kultūrų, religijų ir kalbų įvairovės apsaugos, lyčių lygybės, vaiko teisių, pagyvenusių asmenų teisių, neįgaliųjų teisių, LGBT asmenų ir asmenų, priklausančių tautinėms mažumoms, teisių srityje; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad žmogaus orumo, lygybės prieš įstatymą ir bet kokio pobūdžio diskriminacijos draudimo principai vieni iš demokratinės visuomenės pagrindų; mano, kad Sąjunga ir valstybės narės turi stiprinti savo veiksmus lygybės, kovos su diskriminacija, kultūrų, religijų ir kalbų įvairovės apsaugos, lyčių lygybės, vaiko teisių, pagyvenusių asmenų teisių, neįgaliųjų teisių, LGBT asmenų ir asmenų, priklausančių tautinėms mažumoms, teisių srityje;

| 48. | ragina valstybes nares patvirtinti nacionalinės teisės aktų sistemą, pagal kurią būtų draudžiama bet kokio pobūdžio diskriminacija ir užtikrinamas veiksmingas galiojančios ES teisės sistemos, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūros taikymą, įgyvendinimas; apgailestauja dėl to, kad derybos Taryboje dėl pasiūlymo dėl direktyvos, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ir lytinės orientacijos, atsidūrė aklavietėje, ir dar kartą pakartoja raginimą Tarybai patvirtinti pasiūlymą; teigiamai vertina Tarybai pirmininkaujančios Lietuvos poziciją pritarti pasiūlymui ir ragina valstybes nares sekti šiuo pavyzdžiu; todėl palankiai vertina FRA nuomonę Nr. 1/2013 dėl lygybės padėties Europos Sąjungoje praėjus dešimčiai metų nuo lygybės direktyvų įgyvendinimo pradžios; mano, kad turi būti sprendžiamas ir diskriminacijos dėl kalbos klausimas; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares patvirtinti nacionalinės teisės aktų sistemą, pagal kurią būtų draudžiama bet kokio pobūdžio diskriminacija ir užtikrinamas veiksmingas galiojančios ES teisės sistemos, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūros taikymą, įgyvendinimas; apgailestauja dėl to, kad derybos Taryboje dėl pasiūlymo dėl direktyvos, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ir lytinės orientacijos, atsidūrė aklavietėje, ir dar kartą pakartoja raginimą Tarybai patvirtinti pasiūlymą; teigiamai vertina Tarybai pirmininkaujančios Lietuvos poziciją pritarti pasiūlymui ir ragina valstybes nares sekti šiuo pavyzdžiu; todėl palankiai vertina FRA nuomonę Nr. 1/2013 dėl lygybės padėties Europos Sąjungoje praėjus dešimčiai metų nuo lygybės direktyvų įgyvendinimo pradžios; mano, kad turi būti sprendžiamas ir diskriminacijos dėl kalbos klausimas;

| 49. | primena savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl neįgalių asmenų judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios (33), kurioje raginama visiškai gerbti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

49.

primena savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl neįgalių asmenų judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios (33), kurioje raginama visiškai gerbti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją;

| 50. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad neįgalieji ir toliau susiduria su diskriminavimu ir atskirtimi, ir tai apsunkina jų galimybes vienodai su kitais asmenimis naudotis pagrindinėmis teisėmis; ragina ES institucijas ir ES valstybes nares toliau įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją atitinkamose savo kompetencijos srityse; pabrėžia, kad tolesnis ES teisės ir politikos plėtojimas nediskriminavimo srityje galėtų atlikti labai svarbų vaidmenį derinant teisės aktus su Neįgaliųjų teisės konvencija visoje ES, pvz., lygybės prieš įstatymą srityje; ragina valstybes nares parengti tinkamai finansuojamą politiką siekiant geriau integruoti neįgaliuosius ir palengvinti jų galimybes gauti būstą, įgyti išsilavinimą, integruotis darbo rinkoje, naudotis viešojo transporto paslaugomis ir infrastruktūra, taip pat dalyvauti politiniame procese, visų pirma panaikinant teisinę ir praktinę diskriminaciją ir jų teisių balsuoti ir būti renkamiems suvaržymus; apgailestauja, kad nesant alternatyvų bendruomenėse, neįgalūs asmenys būna priversti gyventi specializuotose institucijose, ir ragina valstybes nares įsipareigoti užtikrinti neįgaliesiems platesnes galimybes gyventi savarankiškai; |
| --- | --- |

50.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad neįgalieji ir toliau susiduria su diskriminavimu ir atskirtimi, ir tai apsunkina jų galimybes vienodai su kitais asmenimis naudotis pagrindinėmis teisėmis; ragina ES institucijas ir ES valstybes nares toliau įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją atitinkamose savo kompetencijos srityse; pabrėžia, kad tolesnis ES teisės ir politikos plėtojimas nediskriminavimo srityje galėtų atlikti labai svarbų vaidmenį derinant teisės aktus su Neįgaliųjų teisės konvencija visoje ES, pvz., lygybės prieš įstatymą srityje; ragina valstybes nares parengti tinkamai finansuojamą politiką siekiant geriau integruoti neįgaliuosius ir palengvinti jų galimybes gauti būstą, įgyti išsilavinimą, integruotis darbo rinkoje, naudotis viešojo transporto paslaugomis ir infrastruktūra, taip pat dalyvauti politiniame procese, visų pirma panaikinant teisinę ir praktinę diskriminaciją ir jų teisių balsuoti ir būti renkamiems suvaržymus; apgailestauja, kad nesant alternatyvų bendruomenėse, neįgalūs asmenys būna priversti gyventi specializuotose institucijose, ir ragina valstybes nares įsipareigoti užtikrinti neįgaliesiems platesnes galimybes gyventi savarankiškai;

| 51. | ragina Komisiją atlikti išsamią ES teisės aktų ir politikos krypčių peržiūrą siekiant įvertinti, ar jie atitinka JT neįgaliųjų teisių konvenciją; mano, kad ES teisėkūros procedūros ir politikos formavimas turėtų būti pritaikyti taip, kad būtų numatytas ir užtikrintas JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimas; ragina Komisiją priimti konkrečias šios srities poveikio vertinimo gaires ir pateikti Europos Parlamentui ES pažangos ataskaitos dėl JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ES projektą; mano, kad Parlamentas turėtų nuolat rengti diskusijas ir rekomendacijas, pateikdamas rezoliucijas dėl pažangos, padarytos įgyvendinant neįgaliųjų teisės, numatytas JT neįgaliųjų teisių konvencijoje, įskaitant diskusijas parengtas pagal Komisijos ataskaitą; remia iniciatyvą dėl Parlamentinės tarpkomitetinės darbo grupės dėl JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo siekiant užtikrinti Parlamento veiksmų nuoseklumą stebint ir remiant darnų ir išsamų šios konvencijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją atlikti išsamią ES teisės aktų ir politikos krypčių peržiūrą siekiant įvertinti, ar jie atitinka JT neįgaliųjų teisių konvenciją; mano, kad ES teisėkūros procedūros ir politikos formavimas turėtų būti pritaikyti taip, kad būtų numatytas ir užtikrintas JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimas; ragina Komisiją priimti konkrečias šios srities poveikio vertinimo gaires ir pateikti Europos Parlamentui ES pažangos ataskaitos dėl JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ES projektą; mano, kad Parlamentas turėtų nuolat rengti diskusijas ir rekomendacijas, pateikdamas rezoliucijas dėl pažangos, padarytos įgyvendinant neįgaliųjų teisės, numatytas JT neįgaliųjų teisių konvencijoje, įskaitant diskusijas parengtas pagal Komisijos ataskaitą; remia iniciatyvą dėl Parlamentinės tarpkomitetinės darbo grupės dėl JT neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo siekiant užtikrinti Parlamento veiksmų nuoseklumą stebint ir remiant darnų ir išsamų šios konvencijos įgyvendinimą;

| 52. | ragina valstybes nares ir Komisiją saugoti, skatinti ir įgyvendinti vaiko teises visuose vidaus ir išorės veiksmuose ir politikos kryptyse, kurios turi jiems poveikį; reiškia susirūpinimą dėl vaikų, kurie patiria smurtą ir seksualinį išnaudojimą, ir ragina valstybes nares užbaigti Direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, perkėlimą į nacionalinę teisę; ragina valstybes nares, Komisiją ir FRA toliau dėti pastangas siekiant įvertinti, kaip elgiamasi su vaikais teismo procese; mano, kad tais atvejais, kai tėvai gyvena skyrium arba nutraukia santuoką, visuomet reikėtų atsižvelgti į vaiko interesų apsaugą, ir kad kiekvienas vaikas turėtų turėti galimybę reguliariai palaikyti ryšius ir tiesiogiai bendrauti su abiem tėvais; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares ir Komisiją saugoti, skatinti ir įgyvendinti vaiko teises visuose vidaus ir išorės veiksmuose ir politikos kryptyse, kurios turi jiems poveikį; reiškia susirūpinimą dėl vaikų, kurie patiria smurtą ir seksualinį išnaudojimą, ir ragina valstybes nares užbaigti Direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, perkėlimą į nacionalinę teisę; ragina valstybes nares, Komisiją ir FRA toliau dėti pastangas siekiant įvertinti, kaip elgiamasi su vaikais teismo procese; mano, kad tais atvejais, kai tėvai gyvena skyrium arba nutraukia santuoką, visuomet reikėtų atsižvelgti į vaiko interesų apsaugą, ir kad kiekvienas vaikas turėtų turėti galimybę reguliariai palaikyti ryšius ir tiesiogiai bendrauti su abiem tėvais;

| 53. | reiškia susirūpinimą dėl romų padėties ES ir gausių persekiojimo, smurto, smerkimo, diskriminacijos bei išsiuntimo, perkėlimų ir neteisėto priverstinio iškeldinimo, neteisėtos registracijos ir asmenų skirstymą pagal etninę kilmę atvejų, kuriuos vykdo teisėsaugos institucijos ir kuriais pažeidžiamos pagrindinės teisės ir Europos Sąjungos teisė; pakartoja savo poziciją, išdėstytą 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje dėl pažangos, padarytos įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas (34) ir dar kartą ragina veiksmingai įgyvendinti nacionalines romų įtraukties strategijas ir imtis atitinkamų veiksmų siekiant skatinti tikrą įtrauktį, visų pirma įvairių pagrindinių teisių apsaugos, šveitimo, užimtumo, būstų ir sveikatos apsaugos srityse, taip pat kovoti su smurtu, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir romų diskriminacija; ragina nutraukti neteisėto priverstinio iškeldinimo, gyvenviečių ardymo nesuteikiant kito būsto, romų vaikų atskyrimo mokymo įstaigose ir jų neteisėto perkėlimo į specialiąsias mokyklas praktiką; ragina valstybes nares daugiau naudotis ES lėšomis, kurios joms skiriamos integracijos projektų įgyvendinimui bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis, visų pirma siekiant išspręsti kasdien iškylančias į jų teritorijas patekusių naujų atvykėlių valdymo problemas; |
| --- | --- |

53.

reiškia susirūpinimą dėl romų padėties ES ir gausių persekiojimo, smurto, smerkimo, diskriminacijos bei išsiuntimo, perkėlimų ir neteisėto priverstinio iškeldinimo, neteisėtos registracijos ir asmenų skirstymą pagal etninę kilmę atvejų, kuriuos vykdo teisėsaugos institucijos ir kuriais pažeidžiamos pagrindinės teisės ir Europos Sąjungos teisė; pakartoja savo poziciją, išdėstytą 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliucijoje dėl pažangos, padarytos įgyvendinant nacionalines romų integracijos strategijas (34) ir dar kartą ragina veiksmingai įgyvendinti nacionalines romų įtraukties strategijas ir imtis atitinkamų veiksmų siekiant skatinti tikrą įtrauktį, visų pirma įvairių pagrindinių teisių apsaugos, šveitimo, užimtumo, būstų ir sveikatos apsaugos srityse, taip pat kovoti su smurtu, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir romų diskriminacija; ragina nutraukti neteisėto priverstinio iškeldinimo, gyvenviečių ardymo nesuteikiant kito būsto, romų vaikų atskyrimo mokymo įstaigose ir jų neteisėto perkėlimo į specialiąsias mokyklas praktiką; ragina valstybes nares daugiau naudotis ES lėšomis, kurios joms skiriamos integracijos projektų įgyvendinimui bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis, visų pirma siekiant išspręsti kasdien iškylančias į jų teritorijas patekusių naujų atvykėlių valdymo problemas;

| 54. | ragina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai spręsti romų atskirties problemą parengiant integruotas politikos kryptis ir įgyvendinant strategijose nurodytas priemones, sutelkiant dėmesį į kovos su diskriminacija priemones ir tokias priemones, kuriomis siekiama padidinti galimybes įsidarbinti ir patekti į darbo rinką, bendradarbiaujant su romų gyventojų atstovais, kartu užtikrinant visapusišką jų dalyvavimą valdant, stebint ir vertinant projektus, turinčius poveikį jų bendruomenėms, taip pat skirti pakankamai biudžeto išteklių ir užtikrinti išlaidų veiksmingumą; be to, ragina Komisiją ir FRA pateikti bendrus, palyginamus ir patikimus rodiklius, kuriais būtų stebima pažanga valstybėse narėse; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai spręsti romų atskirties problemą parengiant integruotas politikos kryptis ir įgyvendinant strategijose nurodytas priemones, sutelkiant dėmesį į kovos su diskriminacija priemones ir tokias priemones, kuriomis siekiama padidinti galimybes įsidarbinti ir patekti į darbo rinką, bendradarbiaujant su romų gyventojų atstovais, kartu užtikrinant visapusišką jų dalyvavimą valdant, stebint ir vertinant projektus, turinčius poveikį jų bendruomenėms, taip pat skirti pakankamai biudžeto išteklių ir užtikrinti išlaidų veiksmingumą; be to, ragina Komisiją ir FRA pateikti bendrus, palyginamus ir patikimus rodiklius, kuriais būtų stebima pažanga valstybėse narėse;

| 55. | mano, kad Komisija turėtų imtis griežtų veiksmų tuo atveju, kai valstybėse narėse pažeidžiamos pagrindinės romų teisės, visų pirma pradėdama pažeidimo nagrinėjimo procedūras dėl galimybės naudotis ekonominėmis ir socialinėmis teisėmis, teisės į laisvą judėjimą ir gyvenamąją vietą, teisės į lygybę ir nediskriminavimą, teisės į asmens duomenų apsaugą pažeidimų; ragina Komisiją sukurti neapykantos nusikaltimų prieš romus stebėsenos mechanizmą ir ragina Komisiją bei valstybes nares spręsti ES gyvenančių romų gimimo įrašų ir gimimo liudijimų nebuvimo problemą; pakartoja savo raginimą taikyti tikslinį požiūrį į socialinę romų tautybės moterų įtrauktį siekiant išvengti daugialypės diskriminacijos; ragina plėtoti ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą, kad jis taptų išsamia ES strategija; |
| --- | --- |

55.

mano, kad Komisija turėtų imtis griežtų veiksmų tuo atveju, kai valstybėse narėse pažeidžiamos pagrindinės romų teisės, visų pirma pradėdama pažeidimo nagrinėjimo procedūras dėl galimybės naudotis ekonominėmis ir socialinėmis teisėmis, teisės į laisvą judėjimą ir gyvenamąją vietą, teisės į lygybę ir nediskriminavimą, teisės į asmens duomenų apsaugą pažeidimų; ragina Komisiją sukurti neapykantos nusikaltimų prieš romus stebėsenos mechanizmą ir ragina Komisiją bei valstybes nares spręsti ES gyvenančių romų gimimo įrašų ir gimimo liudijimų nebuvimo problemą; pakartoja savo raginimą taikyti tikslinį požiūrį į socialinę romų tautybės moterų įtrauktį siekiant išvengti daugialypės diskriminacijos; ragina plėtoti ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą, kad jis taptų išsamia ES strategija;

| 56. | pabrėžia, kad labai svarbu, jog būtų gerbiamos asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms, pagrindinės teisės; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kasdieniame gyvenime šių mažumų bendruomenių nariai susiduria su kliūtimis teisingumo administravimo, sveikatos ir socialinės apsaugos paslaugų teikimo, švietimo ir kultūros srityse, ir tai žeidžia jų, kaip žmonių ir Sąjungos piliečių, orumą, o nacionalinės valdžios institucijos juos laiko antraeiliais piliečiais; mano, kad šios mažumų bendruomenės turi specifinių poreikių, kurie skiriasi nuo kitų mažumų grupių, kad valstybės politika turėtų būti labiau sutelkta, ir kad pati Sąjunga turėtų tinkamiau tenkinti šiuos poreikius; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad labai svarbu, jog būtų gerbiamos asmenų, priklausančių tautinėms ar etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms, pagrindinės teisės; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kasdieniame gyvenime šių mažumų bendruomenių nariai susiduria su kliūtimis teisingumo administravimo, sveikatos ir socialinės apsaugos paslaugų teikimo, švietimo ir kultūros srityse, ir tai žeidžia jų, kaip žmonių ir Sąjungos piliečių, orumą, o nacionalinės valdžios institucijos juos laiko antraeiliais piliečiais; mano, kad šios mažumų bendruomenės turi specifinių poreikių, kurie skiriasi nuo kitų mažumų grupių, kad valstybės politika turėtų būti labiau sutelkta, ir kad pati Sąjunga turėtų tinkamiau tenkinti šiuos poreikius;

| 57. | mano, kad nėra vieno sprendimo, kaip pagerinti šių mažumų padėtį visose valstybėse narėse, tačiau atsižvelgiant į atitinkamas tarptautinės teisės normas ir sukauptą gerąją patirtį, ES valdžios institucijoms reikėtų nustatyti tam tikrus bendrus minimalius tikslus; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų teisės sistemos draustų pripažintų tautinių mažumų atstovų diskriminaciją, ir priimti atitinkamas priemones skatinant tikrą lygybę, grindžiamą atitinkamomis tarptautinėmis normomis ir gerąja patirtimi, inter alia, Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencija; ragina Komisiją parengti politikos normas kuriomis būtų siekiama apsaugoti tautines mažumas, įskaitant čiabuvių, tradicines, etnines ir kalbinių mažumų bendruomenes, atsižvelgiant į tai, kad jos sudaro daugiau kaip 10 proc. viso ES gyventojų skaičiaus, ir siekiant išvengti dvigubų standartų, taikomų valstybėms narėms ir šalims kandidatėms; pabrėžia, kad būtina visapusiška ir teisiškai privaloma ES apsaugos sistema, skirta tradicinėms tautinėms mažumoms, regioninėms kalbinėms grupėms ir konstituciniams regionams, kartu su veikiančiu stebėsenos mechanizmu, panašiai, kaip ES romų integracijos nacionalinių strategijų plane; ragina valstybes nares pateikti išsamius duomenis apie mažumų pagrindinių teisių pažeidimus, sudarant galimybę FRA ir ES užtikrinti duomenų rinkimą ir ataskaitų rengimą; |
| --- | --- |

57.

mano, kad nėra vieno sprendimo, kaip pagerinti šių mažumų padėtį visose valstybėse narėse, tačiau atsižvelgiant į atitinkamas tarptautinės teisės normas ir sukauptą gerąją patirtį, ES valdžios institucijoms reikėtų nustatyti tam tikrus bendrus minimalius tikslus; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų teisės sistemos draustų pripažintų tautinių mažumų atstovų diskriminaciją, ir priimti atitinkamas priemones skatinant tikrą lygybę, grindžiamą atitinkamomis tarptautinėmis normomis ir gerąja patirtimi, inter alia, Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencija; ragina Komisiją parengti politikos normas kuriomis būtų siekiama apsaugoti tautines mažumas, įskaitant čiabuvių, tradicines, etnines ir kalbinių mažumų bendruomenes, atsižvelgiant į tai, kad jos sudaro daugiau kaip 10 proc. viso ES gyventojų skaičiaus, ir siekiant išvengti dvigubų standartų, taikomų valstybėms narėms ir šalims kandidatėms; pabrėžia, kad būtina visapusiška ir teisiškai privaloma ES apsaugos sistema, skirta tradicinėms tautinėms mažumoms, regioninėms kalbinėms grupėms ir konstituciniams regionams, kartu su veikiančiu stebėsenos mechanizmu, panašiai, kaip ES romų integracijos nacionalinių strategijų plane; ragina valstybes nares pateikti išsamius duomenis apie mažumų pagrindinių teisių pažeidimus, sudarant galimybę FRA ir ES užtikrinti duomenų rinkimą ir ataskaitų rengimą;

| 58. | atkreipia dėmesį į tai, kad pozityviosios priemonės, įgyvendinamos siekiant apsaugoti mažumoms priklausančius asmenis ir grupes, skatinant tinkamą jų vystymąsi ir užtikrinant, kad jiems būtų suteiktos lygios teisės ir su jais būtų vienodai elgiamasi kaip ir su kitais gyventojais administracinėje, politinėje, ekonominėje, socialinėje ir kultūrinėje bei kitose srityse, neturi būti laikomos diskriminacija; |
| --- | --- |

58.

atkreipia dėmesį į tai, kad pozityviosios priemonės, įgyvendinamos siekiant apsaugoti mažumoms priklausančius asmenis ir grupes, skatinant tinkamą jų vystymąsi ir užtikrinant, kad jiems būtų suteiktos lygios teisės ir su jais būtų vienodai elgiamasi kaip ir su kitais gyventojais administracinėje, politinėje, ekonominėje, socialinėje ir kultūrinėje bei kitose srityse, neturi būti laikomos diskriminacija;

| 59. | smerkia rasizmu, antisemitizmu, homofobija, transfobija ir ksenofobija pagrįstą smurtą ir smurtą prieš migrantus, religines mažumas ar etnines grupes, – tam tikrose valstybėse narėse, kuriose institucijos nesiima griežtų veiksmų kovoje su tokiomis smurto rūšimis, šis smurtas, ypač internete, pasiekė nerimą keliantį lygį; ragina valstybes nares įgyvendinti Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis, kovoti su diskriminacija, užtikrinti neapykantą kurstančių pareiškimų ir neapykantos nusikaltimų tyrimą, priimti baudžiamosios teisės aktus, kuriais draudžiama kurstyti neapykantą bet kokiu pagrindu, įskaitant lytinę orientaciją, užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo rasizmo, antisemitizmo, priešiškumo romų atžvilgiu, ksenofobijos ir homofobijos, taip pat užtikrinti tinkamą pagalbą aukoms; ragina Komisiją nuo 2014 m. gruodžio 1 d. pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios tinkamai neįgyvendins pamatinio sprendimo; ragina persvarstyti pamatinį sprendimą įtraukiant neapykantą kurstančias kalbas ir antisemitizmo, islamofobijos ir religinės netolerancijos, priešiškumo romams, homofobijos ir transfobijos veiksmus, taip pat sustiprinti jo taikymą; visiškai pritaria Tarybai pirmininkavusios Airijos pradėtai iniciatyvai sustiprinti kovą su netolerancija ir ragina Tarybą toliau tęsti šį konstruktyvų darbą; |
| --- | --- |

59.

smerkia rasizmu, antisemitizmu, homofobija, transfobija ir ksenofobija pagrįstą smurtą ir smurtą prieš migrantus, religines mažumas ar etnines grupes, – tam tikrose valstybėse narėse, kuriose institucijos nesiima griežtų veiksmų kovoje su tokiomis smurto rūšimis, šis smurtas, ypač internete, pasiekė nerimą keliantį lygį; ragina valstybes nares įgyvendinti Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis, kovoti su diskriminacija, užtikrinti neapykantą kurstančių pareiškimų ir neapykantos nusikaltimų tyrimą, priimti baudžiamosios teisės aktus, kuriais draudžiama kurstyti neapykantą bet kokiu pagrindu, įskaitant lytinę orientaciją, užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo rasizmo, antisemitizmo, priešiškumo romų atžvilgiu, ksenofobijos ir homofobijos, taip pat užtikrinti tinkamą pagalbą aukoms; ragina Komisiją nuo 2014 m. gruodžio 1 d. pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš valstybes nares, kurios tinkamai neįgyvendins pamatinio sprendimo; ragina persvarstyti pamatinį sprendimą įtraukiant neapykantą kurstančias kalbas ir antisemitizmo, islamofobijos ir religinės netolerancijos, priešiškumo romams, homofobijos ir transfobijos veiksmus, taip pat sustiprinti jo taikymą; visiškai pritaria Tarybai pirmininkavusios Airijos pradėtai iniciatyvai sustiprinti kovą su netolerancija ir ragina Tarybą toliau tęsti šį konstruktyvų darbą;

| 60. | ragina Komisiją ir ES valstybes nares pradėti suderintus ir visapusiškus veiksmus, skirtus sistemingai kovai su neapykantos nusikaltimais ir jų prevencijai ES, ir atskleisti neapykantos nusikaltimus teikiant duomenis užtikrinant, kad jie būtų palyginami siekiant apžvelgti padėtį ES, taip pat dirbti kartu su FRA, kad būtų pagerintas duomenų apie neapykantos nusikaltimus rinkimas ir jų derinimas; smerkia nepakančius ir smerkiančius pareiškimus asmenų grupės atžvilgiu dėl jų socialinės, kultūrinės, religinės ar svetimos kilmės ir kalbas, kuriomis kurstoma rasinė neapykanta, ypač, kai tokius pareiškimus daro vieši asmenys; atkreipia dėmesį į FRA nuomonę Nr. 2/2013 dėl pamatinio sprendimo dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti nuo nusikaltimų nukentėjusių asmenų teises, visų pirma neapykantos nusikaltimų atveju; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją ir ES valstybes nares pradėti suderintus ir visapusiškus veiksmus, skirtus sistemingai kovai su neapykantos nusikaltimais ir jų prevencijai ES, ir atskleisti neapykantos nusikaltimus teikiant duomenis užtikrinant, kad jie būtų palyginami siekiant apžvelgti padėtį ES, taip pat dirbti kartu su FRA, kad būtų pagerintas duomenų apie neapykantos nusikaltimus rinkimas ir jų derinimas; smerkia nepakančius ir smerkiančius pareiškimus asmenų grupės atžvilgiu dėl jų socialinės, kultūrinės, religinės ar svetimos kilmės ir kalbas, kuriomis kurstoma rasinė neapykanta, ypač, kai tokius pareiškimus daro vieši asmenys; atkreipia dėmesį į FRA nuomonę Nr. 2/2013 dėl pamatinio sprendimo dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti nuo nusikaltimų nukentėjusių asmenų teises, visų pirma neapykantos nusikaltimų atveju;

| 61. | ragina valstybes nares pripažinti, kad išsilavinimas atlieka labai svarbų vaidmenį kovojant su diskriminacija, užtikrinti, kad jų integracijos strategijose dėmesys būtų sutelktas į nacionalinių ugdymo programų reformas, įtraukiant į šias programas ksenofobiją, rasizmą ir priešiškumą romų atžvilgiu, ir kad tai viešosiose diskusijose nuo ankstyvo amžiaus būtų įtvirtinta kaip diskriminacijos forma; |
| --- | --- |

61.

ragina valstybes nares pripažinti, kad išsilavinimas atlieka labai svarbų vaidmenį kovojant su diskriminacija, užtikrinti, kad jų integracijos strategijose dėmesys būtų sutelktas į nacionalinių ugdymo programų reformas, įtraukiant į šias programas ksenofobiją, rasizmą ir priešiškumą romų atžvilgiu, ir kad tai viešosiose diskusijose nuo ankstyvo amžiaus būtų įtvirtinta kaip diskriminacijos forma;

| 62. | ragina ES ir valstybes nares:






  — | užtikrinti moterų ir vyrų lygybę ir kovoti su visų formų smurtu prieš moteris kaip pagrindinių teisių pažeidimu, užkirsti jam kelią ir persekioti už jį, kartu užtikrinant aukų apsaugą; |
| --- | --- | --- |

62.

ragina ES ir valstybes nares:

—

užtikrinti moterų ir vyrų lygybę ir kovoti su visų formų smurtu prieš moteris kaip pagrindinių teisių pažeidimu, užkirsti jam kelią ir persekioti už jį, kartu užtikrinant aukų apsaugą;

| — | pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris bei smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir sukurti duomenų rinkimo sistemą, kuria būtų padedama konvencijos šalims teikiant tikslią ir palyginamą informaciją apie smurto prieš moteris mastą, formas ir padarinius; |
| --- | --- |

—

pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris bei smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir sukurti duomenų rinkimo sistemą, kuria būtų padedama konvencijos šalims teikiant tikslią ir palyginamą informaciją apie smurto prieš moteris mastą, formas ir padarinius;

| — | dėti daugiau pastangų siekiant Europos moterų ir vyrų lyčių lygybės pakto (2011–2020 m.) tikslų, ir imtis atitinkamų priemonių kovojant su visomis tiesioginės ir netiesioginės moterų diskriminacijos formomis, visų pirma vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, profesinės segregacijos, stereotipų ir visų formų smurtu prieš moteris srityse, nes moterys vis dar patiria įvairialypę diskriminaciją daugelyje kasdienio gyvenimo sričių, nepaisant galiojančių kovos su diskriminacija teisės aktų; |
| --- | --- |

—

dėti daugiau pastangų siekiant Europos moterų ir vyrų lyčių lygybės pakto (2011–2020 m.) tikslų, ir imtis atitinkamų priemonių kovojant su visomis tiesioginės ir netiesioginės moterų diskriminacijos formomis, visų pirma vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, profesinės segregacijos, stereotipų ir visų formų smurtu prieš moteris srityse, nes moterys vis dar patiria įvairialypę diskriminaciją daugelyje kasdienio gyvenimo sričių, nepaisant galiojančių kovos su diskriminacija teisės aktų;

| — | skatinti lyčių lygybę švietimo ir lyčių aspekto integravimo srityse, taip pat užtikrinti pakankamus stebėsenos mechanizmus dėl ES lyčių lygybės politikos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

—

skatinti lyčių lygybę švietimo ir lyčių aspekto integravimo srityse, taip pat užtikrinti pakankamus stebėsenos mechanizmus dėl ES lyčių lygybės politikos įgyvendinimo;

| — | dėti daugiau pastangų kovojant su prekyba žmonėmis, nuo kurios ypač kenčia moterys, siekiant panaikinti seksualinį išnaudojimą ir prievartinį darbą; |
| --- | --- |

—

dėti daugiau pastangų kovojant su prekyba žmonėmis, nuo kurios ypač kenčia moterys, siekiant panaikinti seksualinį išnaudojimą ir prievartinį darbą;

| — | užtikrinti tinkamą galiojančių lygybės direktyvų įgyvendinimą, įskaitant pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

—

užtikrinti tinkamą galiojančių lygybės direktyvų įgyvendinimą, įskaitant pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras;

| — | pateikti pasiūlymą dėl Europos kovos su smurtu prieš moteris strategijos: taip įvykdyti praeityje prisiimtus įsipareigojimus šioje srityje ir patenkinti gausius Europos Parlamento prašymus; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina tai, jog Komisija visiškai netoleruoja smurto prieš moteris; tačiau ragina imtis daugiau veiksmų, taip pat parengti visoje ES galiosiančią strategiją, kuria siekiama nutraukti smurtą prieš moteris, kaip Taryba paskelbė 2010 m. kovo mėn. išvadose ir kurioje būtų nustatytos teisiškai privalomos priemonės ir informuotumo didinimo veiksmai; |
| --- | --- |

—

pateikti pasiūlymą dėl Europos kovos su smurtu prieš moteris strategijos: taip įvykdyti praeityje prisiimtus įsipareigojimus šioje srityje ir patenkinti gausius Europos Parlamento prašymus; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina tai, jog Komisija visiškai netoleruoja smurto prieš moteris; tačiau ragina imtis daugiau veiksmų, taip pat parengti visoje ES galiosiančią strategiją, kuria siekiama nutraukti smurtą prieš moteris, kaip Taryba paskelbė 2010 m. kovo mėn. išvadose ir kurioje būtų nustatytos teisiškai privalomos priemonės ir informuotumo didinimo veiksmai;

| — | skirti pirmenybę klausimams, susijusiems su moterimis ir vaikais, patyrusiais smurtą dėl lyties, įskaitant smurtą artimoje aplinkoje, seksualinį smurtą (išžaginimą, seksualinį prievartavimą ir priekabiavimą), seksualinį išnaudojimą ir žalingą tradicinę praktiką, pvz., priverstines santuokas ir vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės, nes smurtas dėl lyties tuo pačiu yra ir vyrų bei moterų nelygybės pasekmė, ir kliūtis šios lygybės siekiant. Todėl jis neturėtų būti toleruojamas; |
| --- | --- |

—

skirti pirmenybę klausimams, susijusiems su moterimis ir vaikais, patyrusiais smurtą dėl lyties, įskaitant smurtą artimoje aplinkoje, seksualinį smurtą (išžaginimą, seksualinį prievartavimą ir priekabiavimą), seksualinį išnaudojimą ir žalingą tradicinę praktiką, pvz., priverstines santuokas ir vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės, nes smurtas dėl lyties tuo pačiu yra ir vyrų bei moterų nelygybės pasekmė, ir kliūtis šios lygybės siekiant. Todėl jis neturėtų būti toleruojamas;

| — | taikyti visiško netoleravimo politiką moterų lyties organų žalojimo praktikai; |
| --- | --- |

—

taikyti visiško netoleravimo politiką moterų lyties organų žalojimo praktikai;

| — | imtis priemonių ir pradėti įgyvendinti projektus, kuriais būtų geriau derinamas darbas ir šeiminis gyvenimas visoms moterų kartoms ir palankiai vertina sprendimą paskelbti 2014-uosius metus Europos darbo ir šeiminio gyvenimo derinimo metais; |
| --- | --- |

—

imtis priemonių ir pradėti įgyvendinti projektus, kuriais būtų geriau derinamas darbas ir šeiminis gyvenimas visoms moterų kartoms ir palankiai vertina sprendimą paskelbti 2014-uosius metus Europos darbo ir šeiminio gyvenimo derinimo metais;

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant teisės aktus ir analizuojant pagrindinių teisių padėtį ES atsižvelgti į moterų reikmes ir susirūpinimą joms keliančius klausimus, inter alia, bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir moterų nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO); pabrėžia, kad svarbu stebėti ir vertinti, kaip įgyvendinami ES teisės aktai, susiję su lyčių lygybe valstybėse narėse; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant teisės aktus ir analizuojant pagrindinių teisių padėtį ES atsižvelgti į moterų reikmes ir susirūpinimą joms keliančius klausimus, inter alia, bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir moterų nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO); pabrėžia, kad svarbu stebėti ir vertinti, kaip įgyvendinami ES teisės aktai, susiję su lyčių lygybe valstybėse narėse;

| 64. | ragina valstybes nares užtikrinti deramą darbo užmokestį ir pensijas, mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir kurti daugiau aukštos kokybės darbo vietų moterims, taip pat sudaryti moterims galimybes naudotis aukšto standarto viešosiomis paslaugomis ir tobulinti nuostatas dėl gerovės; |
| --- | --- |

64.

ragina valstybes nares užtikrinti deramą darbo užmokestį ir pensijas, mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir kurti daugiau aukštos kokybės darbo vietų moterims, taip pat sudaryti moterims galimybes naudotis aukšto standarto viešosiomis paslaugomis ir tobulinti nuostatas dėl gerovės;

| 65. | ragina valstybes nares imtis veiksmų ir kovoti su ekonominėmis ir socialinėmis priežastimis, dėl kurių skatinamas smurtas prieš moteris, pvz., su nedarbu, mažu darbo užmokesčiu ir pensijomis, būsto stygiumi, skurdu ir nesamomis arba netinkamomis viešosiomis – pirmiausia viešosiomis sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės apsaugos – paslaugomis; |
| --- | --- |

65.

ragina valstybes nares imtis veiksmų ir kovoti su ekonominėmis ir socialinėmis priežastimis, dėl kurių skatinamas smurtas prieš moteris, pvz., su nedarbu, mažu darbo užmokesčiu ir pensijomis, būsto stygiumi, skurdu ir nesamomis arba netinkamomis viešosiomis – pirmiausia viešosiomis sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės apsaugos – paslaugomis;

| 66. | ragina Komisiją dėti didesnes pastangas kovojant su mergaičių pagrindinių teisių pažeidimais, ypač su ta pramone, kuri mergaites laiko sekso objektais ir dėl kurios ES auga prekyba mergaitėmis siekiant jas seksualiai išnaudoti; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją dėti didesnes pastangas kovojant su mergaičių pagrindinių teisių pažeidimais, ypač su ta pramone, kuri mergaites laiko sekso objektais ir dėl kurios ES auga prekyba mergaitėmis siekiant jas seksualiai išnaudoti;

| 67. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos nacionalinės strategijos, susijusios su pagarba moterų lytinei ir reprodukcinei sveikatai ir teisėms, taip pat lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir su ja susijusių teisių apsaugos klausimais; atsižvelgdamas į tai, kad sveikata – pagrindinė žmogaus teisė, kuri nepaprastai svarbi norint naudotis kitomis žmogaus teisėmis, primygtinai tvirtina, kad Sąjunga turėtų dalyvauti skatinant informavimą ir geriausią praktiką šiuo klausimu; |
| --- | --- |

67.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos nacionalinės strategijos, susijusios su pagarba moterų lytinei ir reprodukcinei sveikatai ir teisėms, taip pat lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir su ja susijusių teisių apsaugos klausimais; atsižvelgdamas į tai, kad sveikata – pagrindinė žmogaus teisė, kuri nepaprastai svarbi norint naudotis kitomis žmogaus teisėmis, primygtinai tvirtina, kad Sąjunga turėtų dalyvauti skatinant informavimą ir geriausią praktiką šiuo klausimu;

| 68. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisinės sistemos, susijusios su daugialypės ir tarpsektorinės diskriminacijos klausimu; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisinės sistemos, susijusios su daugialypės ir tarpsektorinės diskriminacijos klausimu;

| 69. | mano, jog tai, kad moterims nepakankamai atstovaujama priimant politinius ir verslo sprendimus, yra trūkumas; todėl ragina valstybes nares pradėti taikyti pozityviosios diskriminacijos priemones, pvz., teisės aktus dėl lygybės sistemų ir lyčių kvotas; |
| --- | --- |

69.

mano, jog tai, kad moterims nepakankamai atstovaujama priimant politinius ir verslo sprendimus, yra trūkumas; todėl ragina valstybes nares pradėti taikyti pozityviosios diskriminacijos priemones, pvz., teisės aktus dėl lygybės sistemų ir lyčių kvotas;

| 70. | atkreipia dėmesį į tai, kad pažanga mažinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą nepaprastai lėta; pažymi, kad, norint užtikrinti lyčių lygybę, gyvybiškai svarbu įgyvendinti vienodo atlyginimo už tą patį ir vienodos vertės darbą principą; ragina Komisiją nedelsiant peržiūrėti Direktyvą 2006/54/EB ir, remiantis šios direktyvos 32 straipsniu ir SESV 157 straipsniu, pasiūlyti jos pakeitimus vadovaujantis išsamiomis Parlamento 2012 m. gegužės 24 d. rezoliucijos priede pateiktomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

70.

atkreipia dėmesį į tai, kad pažanga mažinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą nepaprastai lėta; pažymi, kad, norint užtikrinti lyčių lygybę, gyvybiškai svarbu įgyvendinti vienodo atlyginimo už tą patį ir vienodos vertės darbą principą; ragina Komisiją nedelsiant peržiūrėti Direktyvą 2006/54/EB ir, remiantis šios direktyvos 32 straipsniu ir SESV 157 straipsniu, pasiūlyti jos pakeitimus vadovaujantis išsamiomis Parlamento 2012 m. gegužės 24 d. rezoliucijos priede pateiktomis rekomendacijomis;

| 71. | atkreipia dėmesį į tai, kad vaikų priežiūros viešųjų paslaugų sumažinimas tiesiogiai veikia moterų ekonominę nepriklausomybę; pabrėžia tai, kad 2010 m. 28,3 proc. moterų neveiklumo ir darbo ne visą darbo laiką buvo aiškinama priežiūros paslaugų trūkumu palyginti su 27,9 proc. 2009 m.; taip pat pažymi tai, kad 2010 m. moterų, auginančių mažus vaikus, užimtumo lygis ES buvo 12,7 proc. mažesnis negu moterų, neturinčių vaikų, palyginti su 11,5 proc. 2008 m.; |
| --- | --- |

71.

atkreipia dėmesį į tai, kad vaikų priežiūros viešųjų paslaugų sumažinimas tiesiogiai veikia moterų ekonominę nepriklausomybę; pabrėžia tai, kad 2010 m. 28,3 proc. moterų neveiklumo ir darbo ne visą darbo laiką buvo aiškinama priežiūros paslaugų trūkumu palyginti su 27,9 proc. 2009 m.; taip pat pažymi tai, kad 2010 m. moterų, auginančių mažus vaikus, užimtumo lygis ES buvo 12,7 proc. mažesnis negu moterų, neturinčių vaikų, palyginti su 11,5 proc. 2008 m.;

| 72. | apgailestauja, kad pernelyg dažnai pažeidžiamos vyresnio amžiaus moterų teisės, įskaitant daugybę smurto, fizinio, emocinio ir finansinio išnaudojimo atvejų ne vienoje ES valstybėje narėje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų siekiant apsaugoti vyresnio amžiaus moteris nuo visų formų išnaudojimo, įskaitant netinkamą elgesį su jomis senelių globos namuose; |
| --- | --- |

72.

apgailestauja, kad pernelyg dažnai pažeidžiamos vyresnio amžiaus moterų teisės, įskaitant daugybę smurto, fizinio, emocinio ir finansinio išnaudojimo atvejų ne vienoje ES valstybėje narėje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų siekiant apsaugoti vyresnio amžiaus moteris nuo visų formų išnaudojimo, įskaitant netinkamą elgesį su jomis senelių globos namuose;

| 73. | mano, kad neįgalios moterys patiria dvigubą diskriminaciją – dėl savo lyties ir negalios; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių neįgalių moterų pagrindinėms teisėms ES užtikrinti ir apsaugoti; |
| --- | --- |

73.

mano, kad neįgalios moterys patiria dvigubą diskriminaciją – dėl savo lyties ir negalios; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių neįgalių moterų pagrindinėms teisėms ES užtikrinti ir apsaugoti;

| 74. | ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingiau įsipareigoti naikinti žiniasklaidoje, ypač reklamoje, paplitusius seksistinius stereotipus, turint omenyje, kad jie gali atlikti esminį vaidmenį keičiant kolektyvinį vyrų ir moterų vaidmens įsivaizdavimą; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją ir valstybes nares ryžtingiau įsipareigoti naikinti žiniasklaidoje, ypač reklamoje, paplitusius seksistinius stereotipus, turint omenyje, kad jie gali atlikti esminį vaidmenį keičiant kolektyvinį vyrų ir moterų vaidmens įsivaizdavimą;

| 75. | ragina Komisiją ir valstybes nares didinti piliečių informuotumą ir žinias apie visas jų teises, įtvirtintas Chartijoje, ir skatinti dalyvaujamąją demokratiją palaikant nuolatinį dialogą su pilietine visuomene, atitinkamomis NVO ir moterų organizacijomis; ragina, ypač moterų organizacijas, dalytis savo neįkainojama patirtimi, susijusia su vis dar vyraujančiais stereotipais ir diskriminacija, nes moterys visada buvo pažeidžiamiausios aukos; |
| --- | --- |

75.

ragina Komisiją ir valstybes nares didinti piliečių informuotumą ir žinias apie visas jų teises, įtvirtintas Chartijoje, ir skatinti dalyvaujamąją demokratiją palaikant nuolatinį dialogą su pilietine visuomene, atitinkamomis NVO ir moterų organizacijomis; ragina, ypač moterų organizacijas, dalytis savo neįkainojama patirtimi, susijusia su vis dar vyraujančiais stereotipais ir diskriminacija, nes moterys visada buvo pažeidžiamiausios aukos;

| 76. | ragina ES institucijas aktyviau dalyvauti ir pagerinti įvairių suinteresuotųjų šalių dialogą sprendžiant uždavinius, su kuriais susiduria vyresnio amžiaus žmonės, siekdami visapusiškai pasinaudoti žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

76.

ragina ES institucijas aktyviau dalyvauti ir pagerinti įvairių suinteresuotųjų šalių dialogą sprendžiant uždavinius, su kuriais susiduria vyresnio amžiaus žmonės, siekdami visapusiškai pasinaudoti žmogaus teisėmis;

Solidarumas

| 77. | pabrėžia, kad finansų bei ekonomikos krizė ir priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ja, didesnį ir dažnai labai sunkų poveikį turėjo vargingiausiems ir skurdžiausiems visuomenės sluoksniams, kaip teigiama Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro teminiame pranešime „Žmogaus teisų užtikrinimas ekonomikos krizės metu“ (angl. Safeguarding human rights in times of economic crisis); šiame pranešime ypatingas dėmesys skiriamas grupėms, kurioms ypač kyla grėsmė atsidurti socialiniame užribyje, pavyzdžiui, migrantams, prieglobsčio prašytojams, romams, moterims ir vaikams; pažymi, kad 2012 m. ketvirtadaliui ES 28 gyventojų kilo skurdo ir socialinės atskirties rizika; ragina šiems sluoksniams skirti ypatingą dėmesį ir taikyti tinkamas, griežtesnes ir veiksmingesnes priemones siekiant pagerinti padėtį ir kovoti su nelygybe bei skurdu; smerkia politikų pasisakymus, kuriais siekiama šiuos gyventojų sluoksnius paversti atpirkimo ožiais; reiškia susirūpinimą, kad dėl ekonomikos ir socialinių krizių kyla pavojus pagrindinėms teisėms, teisinei valstybei ir demokratinėms vertybėms nacionaliniu ir viršvalstybiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad finansų bei ekonomikos krizė ir priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ja, didesnį ir dažnai labai sunkų poveikį turėjo vargingiausiems ir skurdžiausiems visuomenės sluoksniams, kaip teigiama Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro teminiame pranešime „Žmogaus teisų užtikrinimas ekonomikos krizės metu“ (angl. Safeguarding human rights in times of economic crisis); šiame pranešime ypatingas dėmesys skiriamas grupėms, kurioms ypač kyla grėsmė atsidurti socialiniame užribyje, pavyzdžiui, migrantams, prieglobsčio prašytojams, romams, moterims ir vaikams; pažymi, kad 2012 m. ketvirtadaliui ES 28 gyventojų kilo skurdo ir socialinės atskirties rizika; ragina šiems sluoksniams skirti ypatingą dėmesį ir taikyti tinkamas, griežtesnes ir veiksmingesnes priemones siekiant pagerinti padėtį ir kovoti su nelygybe bei skurdu; smerkia politikų pasisakymus, kuriais siekiama šiuos gyventojų sluoksnius paversti atpirkimo ožiais; reiškia susirūpinimą, kad dėl ekonomikos ir socialinių krizių kyla pavojus pagrindinėms teisėms, teisinei valstybei ir demokratinėms vertybėms nacionaliniu ir viršvalstybiniu lygmeniu;

| 78. | pabrėžia tai, kad tarptautiniuose susitartinuose, EŽTK, ES pagrindinių teisių chartijoje ir Europos socialinėje chartijoje pripažinta, jog socialinės teisės yra pagrindinės teisės; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti socialinį teisingumą šios teisės turi būti saugomos ir teisiškai, ir praktiškai, visų pirma ekonomikos krizės ir taupymo priemonių taikymo laikotarpiais; pabrėžia, kad itin svarbi teisė į orumą, laisvė pasirinkti profesiją ir teisė į darbą, teisė nebūti diskriminuojamam, įskaitant dėl tautybės, apsauga nepagrįsto atleidimo iš darbo atveju, teisė į sveikatos priežiūrą darbe ir darbo saugą, socialinę apsaugą ir socialinę paramą, teisė į sveikatos apsaugą, judėjimo ir apsigyvenimo laisvė, teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties sudarant veiksmingas įdarbinimo galimybes, suteikiant tinkamą būstą, mokymą, švietimą, kultūrą ir socialinę bei medicinos pagalbą, taip pat atlyginimo ir socialinių išmokų požiūriu, užtikrinant tinkamą darbuotojų ir jų šeimos narių pragyvenimo lygį, sudarant kitas įdarbinimo ir darbo sąlygas, užtikrinant socialinių partnerių autonomiją ir laisvę sudaryti nacionalines ir tarptautines asociacijas siekiant darbuotojų ekonominių bei socialinių interesų apsaugos ir vykdant kolektyvines derybas; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia tai, kad tarptautiniuose susitartinuose, EŽTK, ES pagrindinių teisių chartijoje ir Europos socialinėje chartijoje pripažinta, jog socialinės teisės yra pagrindinės teisės; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti socialinį teisingumą šios teisės turi būti saugomos ir teisiškai, ir praktiškai, visų pirma ekonomikos krizės ir taupymo priemonių taikymo laikotarpiais; pabrėžia, kad itin svarbi teisė į orumą, laisvė pasirinkti profesiją ir teisė į darbą, teisė nebūti diskriminuojamam, įskaitant dėl tautybės, apsauga nepagrįsto atleidimo iš darbo atveju, teisė į sveikatos priežiūrą darbe ir darbo saugą, socialinę apsaugą ir socialinę paramą, teisė į sveikatos apsaugą, judėjimo ir apsigyvenimo laisvė, teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties sudarant veiksmingas įdarbinimo galimybes, suteikiant tinkamą būstą, mokymą, švietimą, kultūrą ir socialinę bei medicinos pagalbą, taip pat atlyginimo ir socialinių išmokų požiūriu, užtikrinant tinkamą darbuotojų ir jų šeimos narių pragyvenimo lygį, sudarant kitas įdarbinimo ir darbo sąlygas, užtikrinant socialinių partnerių autonomiją ir laisvę sudaryti nacionalines ir tarptautines asociacijas siekiant darbuotojų ekonominių bei socialinių interesų apsaugos ir vykdant kolektyvines derybas;

| 79. | pabrėžia, kad nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis daro didelį ar net lemtingą poveikį galimybėms naudotis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis teisėmis ir laisvėmis, didžiausią pavojų keldami šioms teisėms ir laisvėms: teisei į žmogaus orumą (1 straipsnis), laisvei pasirinkti profesiją ir teisei dirbti (15 straipsnis), teisei į nediskriminavimą (21 straipsnis), teisei į apsaugą nepagrįsto atleidimo iš darbo atveju (30 straipsnis), teisei į socialinę apsaugą ir socialinę paramą (34 straipsnis), teisei į sveikatos apsaugą (35 straipsnis) ir judėjimo ir apsigyvenimo laisvei (45 straipsnis); taip pat pažymi, kad nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis irgi daro poveikį galimybėms naudotis pagrindinėmis, socialinėmis, finansinėmis ir kitomis paslaugomis; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis daro didelį ar net lemtingą poveikį galimybėms naudotis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis teisėmis ir laisvėmis, didžiausią pavojų keldami šioms teisėms ir laisvėms: teisei į žmogaus orumą (1 straipsnis), laisvei pasirinkti profesiją ir teisei dirbti (15 straipsnis), teisei į nediskriminavimą (21 straipsnis), teisei į apsaugą nepagrįsto atleidimo iš darbo atveju (30 straipsnis), teisei į socialinę apsaugą ir socialinę paramą (34 straipsnis), teisei į sveikatos apsaugą (35 straipsnis) ir judėjimo ir apsigyvenimo laisvei (45 straipsnis); taip pat pažymi, kad nedarbas, skurdas ir socialinė atskirtis irgi daro poveikį galimybėms naudotis pagrindinėmis, socialinėmis, finansinėmis ir kitomis paslaugomis;

| 80. | primena, kad sistemos, kuriose socialinis teisingumas laikomas svarbiu principu ir įgyvendinamas taikant tinkamai parengtus teisės aktus, yra geriausia kovos su socialiniais ekonomikos ir finansų krizės padariniais priemonė; |
| --- | --- |

80.

primena, kad sistemos, kuriose socialinis teisingumas laikomas svarbiu principu ir įgyvendinamas taikant tinkamai parengtus teisės aktus, yra geriausia kovos su socialiniais ekonomikos ir finansų krizės padariniais priemonė;

| 81. | rekomenduoja visoms valstybėms narėms kuo greičiau panaikinti likusias Europos socialinės chartijos išlygas; mano, kad Europos Parlamentas turėtų skatinti nuolatinį dialogą apie pasiektą pažangą šioje srityje; mano, kad SESV 15 straipsnyje pateikta nuoroda į Europos socialinę chartiją turėtų būti veiksmingiau naudojama, pvz., įtraukiant patikrinimą dėl socialinių teisių laikymosi į Komisijos ir Parlamento atliekamus poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

81.

rekomenduoja visoms valstybėms narėms kuo greičiau panaikinti likusias Europos socialinės chartijos išlygas; mano, kad Europos Parlamentas turėtų skatinti nuolatinį dialogą apie pasiektą pažangą šioje srityje; mano, kad SESV 15 straipsnyje pateikta nuoroda į Europos socialinę chartiją turėtų būti veiksmingiau naudojama, pvz., įtraukiant patikrinimą dėl socialinių teisių laikymosi į Komisijos ir Parlamento atliekamus poveikio vertinimus;

| 82. | ragina imtis aktyvesnių veiksmų siekiant padėti benamiams žmonėms ir suteikti jiems pastogę bei paramą, ypač kai sunki ekonomikos ir finansų krizė vis daugiau pažeidžiamų žmonių išveja į gatves; smerkia įstatymus ir politikos sritis, kuriomis nacionaliniu ar vietos lygmeniu kriminalizuojami tokie asmenys, nes jiems labiausiai reikia pagalbos, ir tai yra sukrečiantis ir nežmoniškas jų pagrindinių teisių pažeidimas, |
| --- | --- |

82.

ragina imtis aktyvesnių veiksmų siekiant padėti benamiams žmonėms ir suteikti jiems pastogę bei paramą, ypač kai sunki ekonomikos ir finansų krizė vis daugiau pažeidžiamų žmonių išveja į gatves; smerkia įstatymus ir politikos sritis, kuriomis nacionaliniu ar vietos lygmeniu kriminalizuojami tokie asmenys, nes jiems labiausiai reikia pagalbos, ir tai yra sukrečiantis ir nežmoniškas jų pagrindinių teisių pažeidimas,

| 83. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti krizės įveikimo priemonių suderinamumą su Sąjungos tikslais ir vertybėmis ir visų pirma užtikrinti pagarbą teisinės valstybės principui taikant Sąjungos veiksmus šalyse, kurios patiria didžiausius krizės euro zonoje padarinius; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti krizės įveikimo priemonių suderinamumą su Sąjungos tikslais ir vertybėmis ir visų pirma užtikrinti pagarbą teisinės valstybės principui taikant Sąjungos veiksmus šalyse, kurios patiria didžiausius krizės euro zonoje padarinius;

| 84. | pakartoja savo prašymą Tarybai nedelsiant į kito FRA daugiamečio plano temines sritis įtraukti temą, kaip skurdžiausiai gyvenantiems piliečiams suteikti geresnes galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

84.

pakartoja savo prašymą Tarybai nedelsiant į kito FRA daugiamečio plano temines sritis įtraukti temą, kaip skurdžiausiai gyvenantiems piliečiams suteikti geresnes galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis;

| 85. | apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos pereinamojo laikotarpio taisyklės dėl laisvo darbuotojų judėjimo; pabrėžia, kad nuogąstavimai dėl neigiamo darbo jėgos migracijos poveikio yra nepagrįsti; atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis vertinimais, dėl judumo po 2004–2009 m. plėtros 15-oje ES šalių BVP ilguoju laikotarpiu išaugo beveik 1 proc. (35); |
| --- | --- |

85.

apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos pereinamojo laikotarpio taisyklės dėl laisvo darbuotojų judėjimo; pabrėžia, kad nuogąstavimai dėl neigiamo darbo jėgos migracijos poveikio yra nepagrįsti; atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis vertinimais, dėl judumo po 2004–2009 m. plėtros 15-oje ES šalių BVP ilguoju laikotarpiu išaugo beveik 1 proc. (35);

| 86. | pažymi, kad pastaruoju metu daromi pareiškimai laisvą judėjimą apibūdinant kaip migraciją siekiant pasinaudoti socialinės apsaugos sistemomis nėra pagrįsti faktais (36); pabrėžia, kad diskriminacija yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių Europos piliečiams naudotis pagrindinėmis teisėmis; pabrėžia, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 Sąjungos piliečiai, nuolat gyvenantys valstybėje narėje, naudojasi vienodomis teisėmis, susijusiomis su socialine apsauga; |
| --- | --- |

86.

pažymi, kad pastaruoju metu daromi pareiškimai laisvą judėjimą apibūdinant kaip migraciją siekiant pasinaudoti socialinės apsaugos sistemomis nėra pagrįsti faktais (36); pabrėžia, kad diskriminacija yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių Europos piliečiams naudotis pagrindinėmis teisėmis; pabrėžia, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 Sąjungos piliečiai, nuolat gyvenantys valstybėje narėje, naudojasi vienodomis teisėmis, susijusiomis su socialine apsauga;

| 87. | pabrėžia, kad Komisijai ir valstybėms narėms būtina sustiprinti savo darbą, susijusį su darbo teisių ir pagrindinių socialinių teisių stiprinimu ir užtikrinimu, nes tai itin svarbus žingsnis užtikrinant Europos Sąjungoje vienodą požiūrį, deramą darbą ir pragyvenimą garantuojančius atlyginimus; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad Komisijai ir valstybėms narėms būtina sustiprinti savo darbą, susijusį su darbo teisių ir pagrindinių socialinių teisių stiprinimu ir užtikrinimu, nes tai itin svarbus žingsnis užtikrinant Europos Sąjungoje vienodą požiūrį, deramą darbą ir pragyvenimą garantuojančius atlyginimus;

| 88. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad darbuotojų teisė į saugias ir sveikas darbo sąlygas, nustatyta Europos socialinės chartijos 3 straipsnyje, yra būtina tam, kad darbuotojai galėtų gyventi oriai ir kad būtų užtikrinta pagarba jų pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

88.

ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad darbuotojų teisė į saugias ir sveikas darbo sąlygas, nustatyta Europos socialinės chartijos 3 straipsnyje, yra būtina tam, kad darbuotojai galėtų gyventi oriai ir kad būtų užtikrinta pagarba jų pagrindinėms teisėms;

| 89. | pabrėžia socialinių partnerių vaidmens kolektyvinėse derybose svarbą užtikrinant, kad darbo rinkoje būtų paisoma darbuotojų, ypač jaunimo, moterų, neįgaliųjų ir kitų mažiau palankios socialinės padėties grupių, pagrindinių teisių ir kad būtų užtikrinamas vienodas požiūris į visus darbuotojus; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia socialinių partnerių vaidmens kolektyvinėse derybose svarbą užtikrinant, kad darbo rinkoje būtų paisoma darbuotojų, ypač jaunimo, moterų, neįgaliųjų ir kitų mažiau palankios socialinės padėties grupių, pagrindinių teisių ir kad būtų užtikrinamas vienodas požiūris į visus darbuotojus;

Pilietybė

| 90. | pabrėžia, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Pagrindinių teisių chartijai, taip pat atsižvelgiant į augančius piliečių ir pilietinės visuomenės lūkesčius, kaip rodo žlugęs Kovos su klastojimu prekybos susitarimas ir skandalai dėl priežiūros, ES, ypač jos institucijose, įstaigose, tarnybose ir agentūrose, ir valstybėse narėse būtina sustiprinti ir užtikrinti didesnį demokratinį ir institucinį skaidrumą ir atvirumą; mano, kad skaidrumas ir atvirumas yra pagrindiniai principai, kurie turi būti toliau stiprinami ir skatinami siekiant užtikrinti gerą valdymą ir visapusišką pilietinės visuomenės dalyvavimą ES sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Pagrindinių teisių chartijai, taip pat atsižvelgiant į augančius piliečių ir pilietinės visuomenės lūkesčius, kaip rodo žlugęs Kovos su klastojimu prekybos susitarimas ir skandalai dėl priežiūros, ES, ypač jos institucijose, įstaigose, tarnybose ir agentūrose, ir valstybėse narėse būtina sustiprinti ir užtikrinti didesnį demokratinį ir institucinį skaidrumą ir atvirumą; mano, kad skaidrumas ir atvirumas yra pagrindiniai principai, kurie turi būti toliau stiprinami ir skatinami siekiant užtikrinti gerą valdymą ir visapusišką pilietinės visuomenės dalyvavimą ES sprendimų priėmimo procese;

| 91. | apgailestauja, kad atsiranda tarpinstitucinių kliūčių persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais; ragina Tarybą ir Komisiją tęsti savo veiklą persvarstant šį reglamentą pagal Parlamento pasiūlymus, kuriais norima užtikrinti didesnį ES sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir pagerinti ES piliečių galimybes susipažinti su dokumentais; ragina visas ES institucijas, įstaigas, tarnybas ir agentūras visapusiškai įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, kaip reikalaujama pagal Lisabonos sutartį, ir remdamasis ETT praktika ir skundais ombudsmenui pažymi, kad šio reikalavimo nesilaikoma; kartu ragina Tarybą ir Komisiją imtis reikiamų priemonių ir užtikrinti skaidrumą visuomenei atskleidžiant, kaip naudojamos valstybėms narėms iš ES biudžeto skiriamos lėšos; |
| --- | --- |

91.

apgailestauja, kad atsiranda tarpinstitucinių kliūčių persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais; ragina Tarybą ir Komisiją tęsti savo veiklą persvarstant šį reglamentą pagal Parlamento pasiūlymus, kuriais norima užtikrinti didesnį ES sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir pagerinti ES piliečių galimybes susipažinti su dokumentais; ragina visas ES institucijas, įstaigas, tarnybas ir agentūras visapusiškai įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, kaip reikalaujama pagal Lisabonos sutartį, ir remdamasis ETT praktika ir skundais ombudsmenui pažymi, kad šio reikalavimo nesilaikoma; kartu ragina Tarybą ir Komisiją imtis reikiamų priemonių ir užtikrinti skaidrumą visuomenei atskleidžiant, kaip naudojamos valstybėms narėms iš ES biudžeto skiriamos lėšos;

| 92. | pabrėžia, kad teisė į tinkamą viešąjį administravimą lemia ir valdžios institucijų pareigą informuoti piliečius apie jų pagrindines teises, padėti vargingiausiai gyvenantiems išsiaiškinti savo teises bei remti juos, kad šios teisės būtų gerbiamos; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kad teisė į tinkamą viešąjį administravimą lemia ir valdžios institucijų pareigą informuoti piliečius apie jų pagrindines teises, padėti vargingiausiai gyvenantiems išsiaiškinti savo teises bei remti juos, kad šios teisės būtų gerbiamos;

| 93. | primena, kad pagal Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 21 straipsnį kartu su pilietybe kiekvienas pilietis įgyja teisę dalyvauti viešuose šalies, kurioje gyvena, reikaluose; primena, kad ES pilietybė neapsiriboja tik teise balsuoti ir būti renkamiems savivaldos rinkimuose bei rinkimuose į Europos Parlamentą ar savo pagrindinių teisių įgyvendinimu laisvo judėjimo ir apsigyvenimo srityse; taigi pabrėžia, kad su ES pilietybe kiekvienas Sąjungos teritorijoje gyvenantis pilietis įgyja teisę aktyviai ir niekaip nediskriminuojamas dalyvauti demokratiniame, politiniame, socialiniame ir kultūriniame valstybės narės, kurioje gyvena, gyvenime ir naudotis visomis Europos Sąjungos pripažįstamomis pagrindinėmis politinėmis, pilietinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir socialinėmis teisėmis bei laisvėmis; |
| --- | --- |

93.

primena, kad pagal Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 21 straipsnį kartu su pilietybe kiekvienas pilietis įgyja teisę dalyvauti viešuose šalies, kurioje gyvena, reikaluose; primena, kad ES pilietybė neapsiriboja tik teise balsuoti ir būti renkamiems savivaldos rinkimuose bei rinkimuose į Europos Parlamentą ar savo pagrindinių teisių įgyvendinimu laisvo judėjimo ir apsigyvenimo srityse; taigi pabrėžia, kad su ES pilietybe kiekvienas Sąjungos teritorijoje gyvenantis pilietis įgyja teisę aktyviai ir niekaip nediskriminuojamas dalyvauti demokratiniame, politiniame, socialiniame ir kultūriniame valstybės narės, kurioje gyvena, gyvenime ir naudotis visomis Europos Sąjungos pripažįstamomis pagrindinėmis politinėmis, pilietinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir socialinėmis teisėmis bei laisvėmis;

| 94. | atkreipia dėmesį į būtinybę rengti žinių sklaidos ir informacines kampanijas siekiant propaguoti Sąjungos vertybes ir tikslus tarp piliečių ir ypač ragina kuo plačiau skleisti informaciją apie atitinkamų ES sutarties ir Pagrindinių teisių chartijos straipsnių nuostatas; |
| --- | --- |

94.

atkreipia dėmesį į būtinybę rengti žinių sklaidos ir informacines kampanijas siekiant propaguoti Sąjungos vertybes ir tikslus tarp piliečių ir ypač ragina kuo plačiau skleisti informaciją apie atitinkamų ES sutarties ir Pagrindinių teisių chartijos straipsnių nuostatas;

| 95. | palankiai vertina sprendimą paskelbti 2013-uosius Europos piliečių metais; tačiau ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis toliau informuoti ES piliečius apie jų teises, kad jie galėtų visapusiškai naudotis savo ES pilietybe; |
| --- | --- |

95.

palankiai vertina sprendimą paskelbti 2013-uosius Europos piliečių metais; tačiau ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis toliau informuoti ES piliečius apie jų teises, kad jie galėtų visapusiškai naudotis savo ES pilietybe;

| 96. | ragina valstybes nares pradėti ES piliečių informavimo apie jų teisę balsuoti ir būti renkamiems kampanijas; ragina atlikti reikiamas Europos Parlamento rinkimų procedūrų reformas visose valstybėse narėse, kad būtų skatinamas aktyvus ES pilietiškumas; ragina valstybes nares skatinti aktyvų piliečių dalyvavimą rengiant piliečių iniciatyvas ir naudotis teise pateikti peticiją ir teise pateikti skundą Europos ombudsmenui; |
| --- | --- |

96.

ragina valstybes nares pradėti ES piliečių informavimo apie jų teisę balsuoti ir būti renkamiems kampanijas; ragina atlikti reikiamas Europos Parlamento rinkimų procedūrų reformas visose valstybėse narėse, kad būtų skatinamas aktyvus ES pilietiškumas; ragina valstybes nares skatinti aktyvų piliečių dalyvavimą rengiant piliečių iniciatyvas ir naudotis teise pateikti peticiją ir teise pateikti skundą Europos ombudsmenui;

| 97. | primena, kad Europos ombudsmenas atlieka svarbų darbą užtikrinant asmenų teises; pabrėžia, kad Ombudsmeno savarankiškumas svarbus siekiant užtikrinti pasitikėjimą jo veikla, todėl ragina pakeisti jo statusą siekiant oficialiai atmesti galimybę, kad juo gali tapti vienas iš buvusių ar esamų organo, renkančio Ombudsmeną, narių; |
| --- | --- |

97.

primena, kad Europos ombudsmenas atlieka svarbų darbą užtikrinant asmenų teises; pabrėžia, kad Ombudsmeno savarankiškumas svarbus siekiant užtikrinti pasitikėjimą jo veikla, todėl ragina pakeisti jo statusą siekiant oficialiai atmesti galimybę, kad juo gali tapti vienas iš buvusių ar esamų organo, renkančio Ombudsmeną, narių;

| 98. | pabrėžia, kad ES piliečių ir jų šeimos narių laisvo judėjimo, darbo ir apsigyvenimo kitoje valstybėje narėje teisė, taip pat teisė laisvė pasirinkti profesiją ir teisė užsiimti veikla, įtvirtintos Sutartyse ir užtikrintos Laisvo judėjimo direktyvoje, yra vienos iš pagrindinių ES piliečių teisių ir teikia svarbią ekonominę naudą priimančiosioms šalims, padeda spręsti gebėjimų ir darbo vietų neatitikties problemą ir kompensuoti Europos Sąjungos demografinį deficitą; pabrėžia, kad direktyvoje jau numatytos laisvo judėjimo išimtys ir apribojimai; smerkia bet kokį bandymą persvarstyti šį teisyną ir ragina užtikrinti, kad bet koks taisyklių pažeidimas būtų apskųstas Teisingumo Teismui; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad ES piliečių ir jų šeimos narių laisvo judėjimo, darbo ir apsigyvenimo kitoje valstybėje narėje teisė, taip pat teisė laisvė pasirinkti profesiją ir teisė užsiimti veikla, įtvirtintos Sutartyse ir užtikrintos Laisvo judėjimo direktyvoje, yra vienos iš pagrindinių ES piliečių teisių ir teikia svarbią ekonominę naudą priimančiosioms šalims, padeda spręsti gebėjimų ir darbo vietų neatitikties problemą ir kompensuoti Europos Sąjungos demografinį deficitą; pabrėžia, kad direktyvoje jau numatytos laisvo judėjimo išimtys ir apribojimai; smerkia bet kokį bandymą persvarstyti šį teisyną ir ragina užtikrinti, kad bet koks taisyklių pažeidimas būtų apskųstas Teisingumo Teismui;

Teisingumas

| 99. | pabrėžia, kad nepriklausomas, bešališkas, veiksmingas, objektyvus ir teisingas teisingumo vykdymas per pagrįstus terminus labai svarbus, siekiant demokratijos ir teisinės valstybės ir norint užtikrinti jų patikimumą; yra susirūpinęs dėl gausių pažeidimų šioje srityje, kuriuos patvirtina daug Europos žmogaus teisių teismo priimtų valstybėms nepalankių sprendimų; ragina valstybes nares visapusiškai vykdyti Teismo sprendimus; pabrėžia, kad ES negalima toleruoti jokio nebaudžiamumo tuo atveju, kai prieš piliečius ir teismines ar politines institucijas naudojama valdžia ir jėga arba jiems daroma įtaka; |
| --- | --- |

99.

pabrėžia, kad nepriklausomas, bešališkas, veiksmingas, objektyvus ir teisingas teisingumo vykdymas per pagrįstus terminus labai svarbus, siekiant demokratijos ir teisinės valstybės ir norint užtikrinti jų patikimumą; yra susirūpinęs dėl gausių pažeidimų šioje srityje, kuriuos patvirtina daug Europos žmogaus teisių teismo priimtų valstybėms nepalankių sprendimų; ragina valstybes nares visapusiškai vykdyti Teismo sprendimus; pabrėžia, kad ES negalima toleruoti jokio nebaudžiamumo tuo atveju, kai prieš piliečius ir teismines ar politines institucijas naudojama valdžia ir jėga arba jiems daroma įtaka;

| 100. | pripažįsta, kad siekiant užtikrinti teisę kreiptis į teismą, be teismų, svarbios ir neteisminės bei kvaziteisminės institucijos, pvz., nacionalinės žmogaus teisių institucijos, lyčių lygybės užtikrinimo institucijos, ombudsmenų įstaigos, duomenų apsaugos institucijos ir kitos institucijos, kurios veikia žmogaus teisių srityje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad nacionalinės žmogaus teisių institucijos turėtų būti paskirtos ar įsteigtos visose valstybėse narėse, siekiant visiškos jų akreditacijos pagal vadinamuosius Paryžiaus principus (principai, susiję su nacionalinių institucijų, veikiančių žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo srityje, statusu ir veikimu, 1993 m. gruodžio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. A/RES/48/134); pabrėžia, kad visiško nepriklausomumo reikalavimas būtų naudingas ir kitoms institucijoms, kurios veikia žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

100.

pripažįsta, kad siekiant užtikrinti teisę kreiptis į teismą, be teismų, svarbios ir neteisminės bei kvaziteisminės institucijos, pvz., nacionalinės žmogaus teisių institucijos, lyčių lygybės užtikrinimo institucijos, ombudsmenų įstaigos, duomenų apsaugos institucijos ir kitos institucijos, kurios veikia žmogaus teisių srityje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad nacionalinės žmogaus teisių institucijos turėtų būti paskirtos ar įsteigtos visose valstybėse narėse, siekiant visiškos jų akreditacijos pagal vadinamuosius Paryžiaus principus (principai, susiję su nacionalinių institucijų, veikiančių žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo srityje, statusu ir veikimu, 1993 m. gruodžio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. A/RES/48/134); pabrėžia, kad visiško nepriklausomumo reikalavimas būtų naudingas ir kitoms institucijoms, kurios veikia žmogaus teisių srityje;

| 101. | prašo FRA išnagrinėti, ar įstatymai ir ypatingosios procedūros, priimti siekiant kovoti su terorizmu, atitinka pagrindines teises, bendradarbiaujant su JTO specialiuoju pranešėju šioje srityje; neigiamai vertina bet kokias išimtines procedūras, kurios teismo procese akivaizdžiai iškreipia kaltinimo ir gynybos pusiausvyrą, pvz., slaptus klausymus, slaptą sprendimų priėmimą, arba kuriomis vyriausybei suteikiami specialūs žiniasklaidos cenzūros ar slapto gyventojų sekimo įgaliojimai; tvirtina, kad kovos su terorizmu politikos sritis palaipsniui plečiama įtraukiant vis daugiau nusikalstamų veikų, todėl bylos vis dažniau nagrinėjama skubos tvarka, skiriamos minimalios nebesumažinamos bausmės ir renkama vis daugiau gyventojų duomenų, ir apgailestauja dėl to; |
| --- | --- |

101.

prašo FRA išnagrinėti, ar įstatymai ir ypatingosios procedūros, priimti siekiant kovoti su terorizmu, atitinka pagrindines teises, bendradarbiaujant su JTO specialiuoju pranešėju šioje srityje; neigiamai vertina bet kokias išimtines procedūras, kurios teismo procese akivaizdžiai iškreipia kaltinimo ir gynybos pusiausvyrą, pvz., slaptus klausymus, slaptą sprendimų priėmimą, arba kuriomis vyriausybei suteikiami specialūs žiniasklaidos cenzūros ar slapto gyventojų sekimo įgaliojimai; tvirtina, kad kovos su terorizmu politikos sritis palaipsniui plečiama įtraukiant vis daugiau nusikalstamų veikų, todėl bylos vis dažniau nagrinėjama skubos tvarka, skiriamos minimalios nebesumažinamos bausmės ir renkama vis daugiau gyventojų duomenų, ir apgailestauja dėl to;

| 102. | prašo Komisijos tęsti pradėtą darbą baudžiamosios teisenos ir procedūrinių garantijų veiksmų plano taikymo srityse, o valstybių narių – laikytis platesnių užmojų pozicijos šiuo klausimu; |
| --- | --- |

102.

prašo Komisijos tęsti pradėtą darbą baudžiamosios teisenos ir procedūrinių garantijų veiksmų plano taikymo srityse, o valstybių narių – laikytis platesnių užmojų pozicijos šiuo klausimu;

| 103. | palankiai vertina FRA ataskaitą dėl teisės kreiptis į teismą diskriminacijos ES atvejais ir pabrėžia, kad teisė kreiptis į teismą dažnai yra sudėtinga ir nepatogi; mano, kad tobulinant šią sritį galima būtų įtraukti supaprastintas procedūras ir didesnę paramą asmenims, kurie siekia teisingumo; |
| --- | --- |

103.

palankiai vertina FRA ataskaitą dėl teisės kreiptis į teismą diskriminacijos ES atvejais ir pabrėžia, kad teisė kreiptis į teismą dažnai yra sudėtinga ir nepatogi; mano, kad tobulinant šią sritį galima būtų įtraukti supaprastintas procedūras ir didesnę paramą asmenims, kurie siekia teisingumo;

| 104. | atkreipia dėmesį į Komisijos paskelbtą teisingumo rezultatų suvestinę, kurioje, deja, sprendžiami tik civilinės, komercinės ir administracinės teisenos klausimai, neatsižvelgiant į tai, kad EP reikalavo įtraukti ir baudžiamosios teisenos, pagrindinių teisių ir teisinės valstybės klausimus; todėl ragina ją plėtoti siekiant įtraukti ir šias sritis; pabrėžia, kad įgyvendinant Europos Sąjungos politikos ciklą, susijusį su ES sutarties 2 straipsnio taikymu, ši suvestinė turėtų būti įtraukta į naują Kopenhagos mechanizmą; taip pat pabrėžia, kad tobulinant teisingumo sistemą negalima siekti vien padidinti valstybės patrauklumą investuotojams ir verslininkams, daugiausia dėmesio skiriant teisminių procedūrų veiksmingumui; taip pat reikia užtikrinti teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir pagarbą pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

104.

atkreipia dėmesį į Komisijos paskelbtą teisingumo rezultatų suvestinę, kurioje, deja, sprendžiami tik civilinės, komercinės ir administracinės teisenos klausimai, neatsižvelgiant į tai, kad EP reikalavo įtraukti ir baudžiamosios teisenos, pagrindinių teisių ir teisinės valstybės klausimus; todėl ragina ją plėtoti siekiant įtraukti ir šias sritis; pabrėžia, kad įgyvendinant Europos Sąjungos politikos ciklą, susijusį su ES sutarties 2 straipsnio taikymu, ši suvestinė turėtų būti įtraukta į naują Kopenhagos mechanizmą; taip pat pabrėžia, kad tobulinant teisingumo sistemą negalima siekti vien padidinti valstybės patrauklumą investuotojams ir verslininkams, daugiausia dėmesio skiriant teisminių procedūrų veiksmingumui; taip pat reikia užtikrinti teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir pagarbą pagrindinėms teisėms;

| 105. | primygtinai ragina Komisiją ištirti, ar ES veiksmingai įgyvendindama teisė kreiptis į teismą, atsižvelgiant į kiekvieno dabartinės ir būsimų kartų žmogaus teisę gyventi sveikatai nekenksmingoje ir gerovę užtikrinančioje aplinkoje; |
| --- | --- |

105.

primygtinai ragina Komisiją ištirti, ar ES veiksmingai įgyvendindama teisė kreiptis į teismą, atsižvelgiant į kiekvieno dabartinės ir būsimų kartų žmogaus teisę gyventi sveikatai nekenksmingoje ir gerovę užtikrinančioje aplinkoje;

| 106. | reiškia susirūpinimą dėl konstitucinių teismų tam tikrose valstybėse narėse politizavimo ir primena, kad labai svarbu sukurti nepriklausomą teismų sistemą; |
| --- | --- |

106.

reiškia susirūpinimą dėl konstitucinių teismų tam tikrose valstybėse narėse politizavimo ir primena, kad labai svarbu sukurti nepriklausomą teismų sistemą;

o

o o

| 107. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai. |
| --- | --- |

107.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai.

---

(1)  2011 m. gegužės 18 d. Tarybos dokumentas Nr. 10140/11.

(2)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

(3)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(4)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(5)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(6)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(7)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(8)  OL C 169 E, 2012 6 15, p. 49.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0500.

(10)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1026.

(11)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 405.

(12)  OL C 294 E, 2009 12 3, p. 54.

(13)  OL C 224 E, 2010 8 19, p. 18.

(14)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 73.

(15)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 50.

(16)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 112.

(17)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 154.

(18)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0203.

(19)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 54.

(20)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0090.

(21)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 121.

(22)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0444.

(23)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0315.

(24)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 1.

(25)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0418.

(26)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0350.

(27)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 26.

(28)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0045.

(29)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 75.

(30)  Europos Tarybos rezoliucija 1872(2012), priimta 2012 m. balandžio 24 d.

(31)  „Regiono tyrimas: Europos Sąjungos išorės sienų valdymas ir jo poveikis migrantų žmogaus teisėms“, Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais François Crépeau ataskaita, 2013 m. balandžio 24 d., A/HRC/23/46.

(32)  ES pagrindinių teisių agentūros 2013 m. kovo mėn. ataskaita apie pagrindines teises prie Europos pietinių jūrų sienų.

(33)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(34)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0594.

(35)  2011 m. Europos užimtumo ir socialinių tendencijų ap valga, 6 skyrius. Darbo jėgos judumas ES viduje ir plėtros poveikis, 274 p.

(36)  Žr. faktų nustatymo analizę, susijusią su nedirbančių migrantų ES viduje teisių gauti specialiąsias neįmokines išmokas grynaisiais ir sveikatos priežiūros paslaugas pagal gyvenamąją vietą poveikiu valstybių narių socialinės apsaugos sistemoms, Užimtumo GD, galutinė ataskaita, kurią pateikė įmonė ICF GHK kartu su įmone „Milieu Ltd.“, 2013 m. spalio 14 d.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/135 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/135

---

P7_TA(2014)0174

Europos arešto orderis

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos arešto orderio persvarstymo (2013/2109(INL))

(2017/C 285/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 7 straipsnius ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 6 ir 7 straipsnius ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 28 d. Sprendimo 2005/684/EB, Euratom dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (1) 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 28 d. Sprendimo 2005/684/EB, Euratom dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (1) 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimą 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimą 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos įgyvendinimo (COM(2005)0063 ir SEC(2005)0267, COM(2006)0008 ir SEC(2006)0079, COM(2007)0407 ir SEC(2007)0979, COM(2011)0175 ir SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos įgyvendinimo (COM(2005)0063 ir SEC(2005)0267, COM(2006)0008 ir SEC(2006)0079, COM(2007)0407 ir SEC(2007)0979, COM(2011)0175 ir SEC(2011)0430),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 28 d. Tarybos paskelbtą abipusių įvertinimų „Europos arešto orderio ir atitinkamos perdavimo tarp valstybių narių tvarkos praktinis taikymas“ ketvirto etapo galutinę ataskaitą (8302/4/2009 – CRIMORG 55), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 28 d. Tarybos paskelbtą abipusių įvertinimų „Europos arešto orderio ir atitinkamos perdavimo tarp valstybių narių tvarkos praktinis taikymas“ ketvirto etapo galutinę ataskaitą (8302/4/2009 – CRIMORG 55),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (galutinis pranešimas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (galutinis pranešimas) (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos arešto orderio išdavimo europinio vadovo patikslintą redakciją (17195/1/10 REV 1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos arešto orderio išdavimo europinio vadovo patikslintą redakciją (17195/1/10 REV 1),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1382/2013, kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1382/2013, kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Naujas Europos teisininkų mokymo aspektas – pasitikėjimo teisingumu Europos Sąjungoje didinimas“ (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 13 d. Komisijos komunikatą „Naujas Europos teisininkų mokymo aspektas – pasitikėjimo teisingumu Europos Sąjungoje didinimas“ (COM(2011)0551),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl kalinimo sąlygų ES (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl kalinimo sąlygų ES (5),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl kalinių teisių Europos Sąjungoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl kalinių teisių Europos Sąjungoje (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Europos pridėtinės vertės skyriaus atliktą Sąjungos priemonių, susijusių su Europos arešto orderiu, Europos pridėtinės vertės įvertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Europos pridėtinės vertės skyriaus atliktą Sąjungos priemonių, susijusių su Europos arešto orderiu, Europos pridėtinės vertės įvertinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0039/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0039/2014),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nusistatė sau tikslą savo piliečiams sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę ir kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 6 straipsnį ji gerbia žmogaus teises ir pagrindines laisves kartu prisiimdama pareigą vykdyti šį įsipareigojimą; kadangi tam, kad būtų veiksmingas, tarpusavio pripažinimo principas turi būti grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu, kurį galima užtikrinti tik garantuojant pagarbą įtariamųjų ir kaltinamųjų pagrindinėms teisėms ir procesinėms teisėms baudžiamuosiuose procesuose visoje Sąjungoje; kadangi tarpusavio pasitikėjimas stiprinamas rengiant mokymus teisminių institucijų darbuotojams ir teisės specialistams, jiems bendradarbiaujant ir vykdant dialogą, ir taip kuriant tikrą Europos teismų kultūrą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nusistatė sau tikslą savo piliečiams sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę ir kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 6 straipsnį ji gerbia žmogaus teises ir pagrindines laisves kartu prisiimdama pareigą vykdyti šį įsipareigojimą; kadangi tam, kad būtų veiksmingas, tarpusavio pripažinimo principas turi būti grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu, kurį galima užtikrinti tik garantuojant pagarbą įtariamųjų ir kaltinamųjų pagrindinėms teisėms ir procesinėms teisėms baudžiamuosiuose procesuose visoje Sąjungoje; kadangi tarpusavio pasitikėjimas stiprinamas rengiant mokymus teisminių institucijų darbuotojams ir teisės specialistams, jiems bendradarbiaujant ir vykdant dialogą, ir taip kuriant tikrą Europos teismų kultūrą;

| B. | kadangi Pagrindų sprendimas 2002/584/TVR buvo labai tinkama priemonė jo tikslui pasiekti, t. y., pagreitinti perdavimo procedūras visoje Sąjungoje palyginti su tradicinėmis ekstradicijos procedūromis tarp valstybių narių, ir yra teismo sprendimų baudžiamosiose bylose tarpusavio pripažinimo pagrindas, nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 82 straipsniu; |
| --- | --- |

B.

kadangi Pagrindų sprendimas 2002/584/TVR buvo labai tinkama priemonė jo tikslui pasiekti, t. y., pagreitinti perdavimo procedūras visoje Sąjungoje palyginti su tradicinėmis ekstradicijos procedūromis tarp valstybių narių, ir yra teismo sprendimų baudžiamosiose bylose tarpusavio pripažinimo pagrindas, nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 82 straipsniu;

| C. | kadangi vis dėlto taikant šią tvarką kilo problemų, kai kurios iš šių problemų konkrečiai susijusios su Pagrindų sprendimu 2002/584/TVR ir kilo dėl spragų Pagrindų sprendime, pvz., aiškiai nenurodžius pagrindinių teisių apsaugos priemonių arba nenustačius proporcingumo tikrinimo, tokių problemų taip pat kilo dėl nevisapusiško ir nenuoseklaus sprendimo taikymo; kadangi kiti su tarpusavio pripažinimo priemonių rinkiniu susiję sunkumai kilo dėl to, kad Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvė nebaigta kurti ir plėtojama netolygiai; |
| --- | --- |

C.

kadangi vis dėlto taikant šią tvarką kilo problemų, kai kurios iš šių problemų konkrečiai susijusios su Pagrindų sprendimu 2002/584/TVR ir kilo dėl spragų Pagrindų sprendime, pvz., aiškiai nenurodžius pagrindinių teisių apsaugos priemonių arba nenustačius proporcingumo tikrinimo, tokių problemų taip pat kilo dėl nevisapusiško ir nenuoseklaus sprendimo taikymo; kadangi kiti su tarpusavio pripažinimo priemonių rinkiniu susiję sunkumai kilo dėl to, kad Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvė nebaigta kurti ir plėtojama netolygiai;

| D. | kadangi aiškiai apibrėžtos ir veiksmingos teisminių priemonių tarpusavio pripažinimo priemonės yra ypač svarbios nacionalinėms baudžiamojo persekiojimo įstaigoms atliekant tyrimus dėl sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų ir kadangi šios priemonės bus tokios pat svarbios atliekant tyrimus Europos prokuratūrai, kai tik ji bus sukurta; |
| --- | --- |

D.

kadangi aiškiai apibrėžtos ir veiksmingos teisminių priemonių tarpusavio pripažinimo priemonės yra ypač svarbios nacionalinėms baudžiamojo persekiojimo įstaigoms atliekant tyrimus dėl sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų ir kadangi šios priemonės bus tokios pat svarbios atliekant tyrimus Europos prokuratūrai, kai tik ji bus sukurta;

| E. | kadangi Specialusis kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komitetas (CRIM) savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad būtina, visapusiškai vadovaujantis proporcingumo principu, užtikrinti spartų visų teisminių priemonių, ypač sprendimų baudžiamosiose bylose, nutarimų konfiskuoti ir Europos arešto orderių, tarpusavio pripažinimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Specialusis kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu komitetas (CRIM) savo galutinėje ataskaitoje pabrėžė, kad būtina, visapusiškai vadovaujantis proporcingumo principu, užtikrinti spartų visų teisminių priemonių, ypač sprendimų baudžiamosiose bylose, nutarimų konfiskuoti ir Europos arešto orderių, tarpusavio pripažinimą;

| F. | kadangi susirūpinimą, inter alia, kelia šie klausimai:






  i) | Pagrindų sprendime 2002/584/TVR ir kituose tarpusavio pripažinimą reglamentuojančiuose dokumentuose nenustatytas atsisakymo vykdyti priemonę pagrindas, kai esama pagrįstų priežasčių manyti, kad atitinkamos priemonės vykdymas būtų nesuderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija); |
| --- | --- | --- |

F.

kadangi susirūpinimą, inter alia, kelia šie klausimai:

i)

Pagrindų sprendime 2002/584/TVR ir kituose tarpusavio pripažinimą reglamentuojančiuose dokumentuose nenustatytas atsisakymo vykdyti priemonę pagrindas, kai esama pagrįstų priežasčių manyti, kad atitinkamos priemonės vykdymas būtų nesuderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija);

| ii) | Pagrindų sprendime 2002/584/TVR ir kituose tarpusavio pripažinimą reglamentuojančiuose dokumentuose neįtvirtinta nuostata dėl teisės į veiksmingą teisinę gynybą, kaip nustatyta Chartijos 47 straipsniu, tai palikta reglamentuoti pagal nacionalinę teisę, todėl valstybėse narėse atsiranda netikrumas ir taikoma nevienoda praktika; |
| --- | --- |

ii)

Pagrindų sprendime 2002/584/TVR ir kituose tarpusavio pripažinimą reglamentuojančiuose dokumentuose neįtvirtinta nuostata dėl teisės į veiksmingą teisinę gynybą, kaip nustatyta Chartijos 47 straipsniu, tai palikta reglamentuoti pagal nacionalinę teisę, todėl valstybėse narėse atsiranda netikrumas ir taikoma nevienoda praktika;

| iii) | neatliekama reguliari Šengeno informacinės sistemos (SIS II) ir Interpolo perspėjimų peržiūra, be to, panaikinus Europos arešto orderį tokie perspėjimai automatiškai nepanaikinami ir esama netikrumo, kokį poveikį atsisakymas vykdyti Europos arešto orderį turi tolesniam tokio arešto orderio ir susijusių perspėjimų galiojimui, taigi, asmenys, dėl kurių išduodamas Europos arešto orderis, negali laisvai judėti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, nes rizikuoja būti sulaikyti ir perduoti; |
| --- | --- |

iii)

neatliekama reguliari Šengeno informacinės sistemos (SIS II) ir Interpolo perspėjimų peržiūra, be to, panaikinus Europos arešto orderį tokie perspėjimai automatiškai nepanaikinami ir esama netikrumo, kokį poveikį atsisakymas vykdyti Europos arešto orderį turi tolesniam tokio arešto orderio ir susijusių perspėjimų galiojimui, taigi, asmenys, dėl kurių išduodamas Europos arešto orderis, negali laisvai judėti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, nes rizikuoja būti sulaikyti ir perduoti;

| iv) | netiksliai apibrėžtas sunkių nusikaltimų sąrašas, susijęs su Europos arešto orderiu, taip pat kitomis Sąjungos priemonėmis, kurias taikant nuolat remiamasi šiuo sąrašu, ir nusikaltimų, kurių sunkumas neatspindėtas visų valstybių narių baudžiamuosiuose kodeksuose ir kurie neatitiktų proporcingumo patikrinimo, įtraukimas; |
| --- | --- |

iv)

netiksliai apibrėžtas sunkių nusikaltimų sąrašas, susijęs su Europos arešto orderiu, taip pat kitomis Sąjungos priemonėmis, kurias taikant nuolat remiamasi šiuo sąrašu, ir nusikaltimų, kurių sunkumas neatspindėtas visų valstybių narių baudžiamuosiuose kodeksuose ir kurie neatitiktų proporcingumo patikrinimo, įtraukimas;

| v) | neproporcingas Europos arešto orderio naudojimas nesunkių nusikalstamų veikų atveju arba tokiomis aplinkybėmis, kai galėtų būti naudojamos švelnesnės alternatyvios priemonės; dėl tokio naudojimo vykdomi nepagrįsti areštai, asmenys nepagrįstą ir pernelyg ilgą laikotarpį laikomi kardomojo kalinimo vietose, dėl to neproporcingai kišamasi į pagrindines įtariamųjų ir kaltinamųjų teises, taip pat eikvojami valstybių narių ištekliai; |
| --- | --- |

v)

neproporcingas Europos arešto orderio naudojimas nesunkių nusikalstamų veikų atveju arba tokiomis aplinkybėmis, kai galėtų būti naudojamos švelnesnės alternatyvios priemonės; dėl tokio naudojimo vykdomi nepagrįsti areštai, asmenys nepagrįstą ir pernelyg ilgą laikotarpį laikomi kardomojo kalinimo vietose, dėl to neproporcingai kišamasi į pagrindines įtariamųjų ir kaltinamųjų teises, taip pat eikvojami valstybių narių ištekliai;

| vi) | Pagrindų sprendime 2002/584/TVR ir kituose tarpusavio pripažinimą reglamentuojamuose dokumentuose neapibrėžtas terminas „teisminė institucija“, todėl praktika valstybėse narėse skiriasi ir sukuriamas netikrumas, mažinamas tarpusavio pasitikėjimas ir bylinėjimasis; |
| --- | --- |

vi)

Pagrindų sprendime 2002/584/TVR ir kituose tarpusavio pripažinimą reglamentuojamuose dokumentuose neapibrėžtas terminas „teisminė institucija“, todėl praktika valstybėse narėse skiriasi ir sukuriamas netikrumas, mažinamas tarpusavio pasitikėjimas ir bylinėjimasis;

| vii) | nėra būtiniausių standartų, kuriais būtų užtikrinama veiksminga tarpusavio pripažinimo priemonių vykdymo priežiūra, todėl valstybėse narėse taikoma skirtinga teisinių garantijų ir apsaugos nuo pagrindinių teisių pažeidimų priemonių tvarka, taip pat dėl kompensacijų nuo tokių teismo klaidų, kaip tapatybės nustatymo klaidos, nukentėjusiems asmenims, o tai prieštarauja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTK) nustatytiems standartams ir nusistovėjusiai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikai; |
| --- | --- |

vii)

nėra būtiniausių standartų, kuriais būtų užtikrinama veiksminga tarpusavio pripažinimo priemonių vykdymo priežiūra, todėl valstybėse narėse taikoma skirtinga teisinių garantijų ir apsaugos nuo pagrindinių teisių pažeidimų priemonių tvarka, taip pat dėl kompensacijų nuo tokių teismo klaidų, kaip tapatybės nustatymo klaidos, nukentėjusiems asmenims, o tai prieštarauja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTK) nustatytiems standartams ir nusistovėjusiai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikai;

| viii) | nors būtina esant tam tikroms sąlygoms asmenį laikyti kardomojo kalinimo vietoje, tačiau tai, kad nėra būtiniausių tokiam laikymui, įskaitant reguliarų tikrinimą, kalinimo, kaip kraštutinės priemonės ir alternatyvių priemonių apsvarstymui taikomų standartų, taip pat dėl to, kad nėra tinkamo vertinimo, ar byla parengta nagrinėti teisme, tvarkos, įtariamieji ir kaltinamieji gali būti nepagrįstą ir per ilgą laikotarpį laikomi kardomojo kalinimo vietose; |
| --- | --- |

viii)

nors būtina esant tam tikroms sąlygoms asmenį laikyti kardomojo kalinimo vietoje, tačiau tai, kad nėra būtiniausių tokiam laikymui, įskaitant reguliarų tikrinimą, kalinimo, kaip kraštutinės priemonės ir alternatyvių priemonių apsvarstymui taikomų standartų, taip pat dėl to, kad nėra tinkamo vertinimo, ar byla parengta nagrinėti teisme, tvarkos, įtariamieji ir kaltinamieji gali būti nepagrįstą ir per ilgą laikotarpį laikomi kardomojo kalinimo vietose;

| ix) | nepriimtinos sąlygos daugelyje kardomojo kalinimo įstaigų visoje Sąjungoje ir tokios padėties poveikis atitinkamų asmenų pagrindinėms teisėms, ypač teisei į apsaugą nuo nežmoniško ar žeminančio elgesio, arba baudimo, kaip nustatyta pagal EŽTK 3 straipsnį, taip pat Sąjungos tarpusavio pripažinimo priemonių veiksmingumui ir funkcionavimui; |
| --- | --- |

ix)

nepriimtinos sąlygos daugelyje kardomojo kalinimo įstaigų visoje Sąjungoje ir tokios padėties poveikis atitinkamų asmenų pagrindinėms teisėms, ypač teisei į apsaugą nuo nežmoniško ar žeminančio elgesio, arba baudimo, kaip nustatyta pagal EŽTK 3 straipsnį, taip pat Sąjungos tarpusavio pripažinimo priemonių veiksmingumui ir funkcionavimui;

| x) | teisinio atstovavimo asmenims, ieškomiems pagal Europos arešto orderį išduodančiojoje valstybėje narėje ir vykdančiojoje valstybėje narėje, stoka; |
| --- | --- |

x)

teisinio atstovavimo asmenims, ieškomiems pagal Europos arešto orderį išduodančiojoje valstybėje narėje ir vykdančiojoje valstybėje narėje, stoka;

| xi) | Pagrindų sprendime 2002/584/TVR nėra terminų išverstiems Europos arešto orderiams perduoti, dėl to taikoma skirtinga tvarka ir atsiranda netikrumo; |
| --- | --- |

xi)

Pagrindų sprendime 2002/584/TVR nėra terminų išverstiems Europos arešto orderiams perduoti, dėl to taikoma skirtinga tvarka ir atsiranda netikrumo;

| xii) | trūksta tinkamos nusikalstamos veikos, kuriai nebetaikomas abipusio baudžiamumo patikrinimas, apibrėžties; |
| --- | --- |

xii)

trūksta tinkamos nusikalstamos veikos, kuriai nebetaikomas abipusio baudžiamumo patikrinimas, apibrėžties;

| xiii) | nenaudojamos kitos esamos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo ir tarpusavio pripažinimo priemonės; |
| --- | --- |

xiii)

nenaudojamos kitos esamos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo ir tarpusavio pripažinimo priemonės;

| 1. | atsižvelgdamas į pagal Lisabonos sutartį numatytą naują teisinę sistemą, kuri taikoma nuo 2014 m., mano, kad šioje rezoliucijoje neturėtų būti nagrinėjamos problemos, susijusios vien tik su netinkamu Pagrindų sprendimo 2002/584/TVR įgyvendinimu, kadangi tokias problemas galima išspręsti ir jos turėtų būti sprendžiamos valstybėms narėms tinkamai įgyvendinant šį sprendimą ir remiantis Komisijos taikomomis vykdymo užtikrinimo procedūromis; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgdamas į pagal Lisabonos sutartį numatytą naują teisinę sistemą, kuri taikoma nuo 2014 m., mano, kad šioje rezoliucijoje neturėtų būti nagrinėjamos problemos, susijusios vien tik su netinkamu Pagrindų sprendimo 2002/584/TVR įgyvendinimu, kadangi tokias problemas galima išspręsti ir jos turėtų būti sprendžiamos valstybėms narėms tinkamai įgyvendinant šį sprendimą ir remiantis Komisijos taikomomis vykdymo užtikrinimo procedūromis;

| 2. | ragina valstybes nares laiku ir veiksmingai įgyvendinti visas Sąjungos baudžiamojo teisingumo srities priemones, kurios papildo vieną kitą, įskaitant Europos tyrimo orderį, Europos teisminės priežiūros orderį ir su procesinėmis teisėmis susijusias priemones, taip suteikiant teisminėms institucijoms galimybę pasinaudoti alternatyviomis ir švelnesnėmis tarpusavio pripažinimo priemonėmis, tuo pačiu užtikrinant, kad būtų paisoma įtariamųjų ir kaltinamųjų teisių baudžiamajame procese; ragina Komisiją atidžiai stebėti jų teisingą įgyvendinimą ir jų poveikį Europos arešto orderio funkcionavimui ir Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvei; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares laiku ir veiksmingai įgyvendinti visas Sąjungos baudžiamojo teisingumo srities priemones, kurios papildo vieną kitą, įskaitant Europos tyrimo orderį, Europos teisminės priežiūros orderį ir su procesinėmis teisėmis susijusias priemones, taip suteikiant teisminėms institucijoms galimybę pasinaudoti alternatyviomis ir švelnesnėmis tarpusavio pripažinimo priemonėmis, tuo pačiu užtikrinant, kad būtų paisoma įtariamųjų ir kaltinamųjų teisių baudžiamajame procese; ragina Komisiją atidžiai stebėti jų teisingą įgyvendinimą ir jų poveikį Europos arešto orderio funkcionavimui ir Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvei;

| 3. | ragina valstybes nares ir jų teismines institucijas išnagrinėti visas Pagrindų sprendime 2002/584/TVR (pvz., 12 konstatuojamojoje dalyje) numatytas galimybes siekiant užtikrinti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą, pasinaudoti visomis galimomis alternatyviomis priemonėmis prieš išduodant Europos arešto orderį; ir nevilkinant nagrinėti bylą, kai išdavus Europos arešto orderį įvykdomas areštas, kad kardomojo kalinimo laikotarpis būtų kuo trumpesnis; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares ir jų teismines institucijas išnagrinėti visas Pagrindų sprendime 2002/584/TVR (pvz., 12 konstatuojamojoje dalyje) numatytas galimybes siekiant užtikrinti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą, pasinaudoti visomis galimomis alternatyviomis priemonėmis prieš išduodant Europos arešto orderį; ir nevilkinant nagrinėti bylą, kai išdavus Europos arešto orderį įvykdomas areštas, kad kardomojo kalinimo laikotarpis būtų kuo trumpesnis;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad visiškas teisminių priemonių pripažinimas ir spartus jų vykdymas yra žingsnis pirmyn link Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvės, ir pabrėžia Europos arešto orderio, kaip veiksmingos priemonės, svarbą siekiant kovoti su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad visiškas teisminių priemonių pripažinimas ir spartus jų vykdymas yra žingsnis pirmyn link Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvės, ir pabrėžia Europos arešto orderio, kaip veiksmingos priemonės, svarbą siekiant kovoti su sunkiais tarpvalstybiniais nusikaltimais;

| 5. | mano, jog atsižvelgiant į tai, kad F konstatuojamojoje dalyje nurodytos problemos kyla tiek dėl konkrečių Pagrindų sprendimo 2002/584/TVR nuostatų, tiek dėl neišbaigto ir netolygaus Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvės pobūdžio, toliau dirbant teisėkūros priemonėmis reikia, inter alia, nustatyti minimalius įtariamųjų ir kaltinamųjų procesinių teisių standartus ir horizontalaus pobūdžio priemonę, kuria būtų numatyti visoms tarpusavio pripažinimo priemonėms taikomi principai, arba, jei tokia horizontalioji priemonė negalima ar ja nebūtų išspręstos šioje rezoliucijoje nurodytos problemos, iš dalies pakeisti Pagrindų sprendimą 2002/584/TVR; |
| --- | --- |

5.

mano, jog atsižvelgiant į tai, kad F konstatuojamojoje dalyje nurodytos problemos kyla tiek dėl konkrečių Pagrindų sprendimo 2002/584/TVR nuostatų, tiek dėl neišbaigto ir netolygaus Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvės pobūdžio, toliau dirbant teisėkūros priemonėmis reikia, inter alia, nustatyti minimalius įtariamųjų ir kaltinamųjų procesinių teisių standartus ir horizontalaus pobūdžio priemonę, kuria būtų numatyti visoms tarpusavio pripažinimo priemonėms taikomi principai, arba, jei tokia horizontalioji priemonė negalima ar ja nebūtų išspręstos šioje rezoliucijoje nurodytos problemos, iš dalies pakeisti Pagrindų sprendimą 2002/584/TVR;

| 6. | mano, kad nurodyti trūkumai ne tik kenkia tarpusavio pasitikėjimui, bet taip pat brangiai kainuoja susijusiems asmenims, jų šeimoms ir visuomenei apskritai socialiniu ir ekonominiu požiūriu; |
| --- | --- |

6.

mano, kad nurodyti trūkumai ne tik kenkia tarpusavio pasitikėjimui, bet taip pat brangiai kainuoja susijusiems asmenims, jų šeimoms ir visuomenei apskritai socialiniu ir ekonominiu požiūriu;

| 7. | taigi prašo Komisijos, per vienerius metus nuo šios rezoliucijos priėmimo, remiantis SESV 82 straipsniu pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriuose būtų atsižvelgiama į šios rezoliucijos priede pateikiamas išsamias rekomendacijas ir pagal kuriuos būtų numatyta:






  a) | procedūra, pagal kurią tarpusavio pripažinimo priemonę prireikus gali patvirtinti priemonę išduodančios valstybės narės teisėjas, teismas, tyrimą atliekantis pareigūnas arba prokuroras, siekiant panaikinti galimybę skirtingai aiškinti terminą „teisminė institucija“; |
| --- | --- | --- |

7.

taigi prašo Komisijos, per vienerius metus nuo šios rezoliucijos priėmimo, remiantis SESV 82 straipsniu pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriuose būtų atsižvelgiama į šios rezoliucijos priede pateikiamas išsamias rekomendacijas ir pagal kuriuos būtų numatyta:

a)

procedūra, pagal kurią tarpusavio pripažinimo priemonę prireikus gali patvirtinti priemonę išduodančios valstybės narės teisėjas, teismas, tyrimą atliekantis pareigūnas arba prokuroras, siekiant panaikinti galimybę skirtingai aiškinti terminą „teisminė institucija“;

| b) | proporcingumo patikrinimas priimant sprendimus, kuriems taikomas tarpusavio pripažinimo principas, atsižvelgiant visus susijusius veiksnius ir aplinkybes, pvz., nusikalstamos veiklos sunkumo laipsnį, tai, ar byla parengta nagrinėti, poveikį asmens, kurio atžvilgiu prašoma imtis veiksmų, teisėms, įskaitant asmeninio ir šeimos gyvenimo apsaugą, patiriamas išlaidas ir esamas tinkamas švelnesnio pobūdžio alternatyvias priemones; |
| --- | --- |

b)

proporcingumo patikrinimas priimant sprendimus, kuriems taikomas tarpusavio pripažinimo principas, atsižvelgiant visus susijusius veiksnius ir aplinkybes, pvz., nusikalstamos veiklos sunkumo laipsnį, tai, ar byla parengta nagrinėti, poveikį asmens, kurio atžvilgiu prašoma imtis veiksmų, teisėms, įskaitant asmeninio ir šeimos gyvenimo apsaugą, patiriamas išlaidas ir esamas tinkamas švelnesnio pobūdžio alternatyvias priemones;

| c) | standartizuota konsultavimosi procedūra, pagal kurią priemonę išduodančios valstybės narės ir ją vykdančios valstybės narės kompetentingos institucijos galėtų keistis informacija dėl teismų sprendimų vykdymo, kaip antai dėl proporcingumo vertinimo ir ypač dėl Europos arešto orderio naudojimo siekiant užtikrinti pasirengimą bylos nagrinėjimui; |
| --- | --- |

c)

standartizuota konsultavimosi procedūra, pagal kurią priemonę išduodančios valstybės narės ir ją vykdančios valstybės narės kompetentingos institucijos galėtų keistis informacija dėl teismų sprendimų vykdymo, kaip antai dėl proporcingumo vertinimo ir ypač dėl Europos arešto orderio naudojimo siekiant užtikrinti pasirengimą bylos nagrinėjimui;

| d) | privalomas atsisakymo vykdyti priemonę pagrindas, kai esama pagrįstų priežasčių manyti, kad priemonės vykdymas būtų nesuderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir Chartiją, visų pirma jos 52 straipsnio 1 dalį, kurioje pateikiama nuoroda į proporcingumo principą; |
| --- | --- |

d)

privalomas atsisakymo vykdyti priemonę pagrindas, kai esama pagrįstų priežasčių manyti, kad priemonės vykdymas būtų nesuderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir Chartiją, visų pirma jos 52 straipsnio 1 dalį, kurioje pateikiama nuoroda į proporcingumo principą;

| e) | teisė į veiksmingą teisinę gynybą, kaip numatyta Chartijos 47 straipsnio 1 dalyje ir EŽTK 13 straipsnyje, pvz., teisė vykdančiojoje valstybėje narėje pateikti apeliacinį skundą dėl prašomo vykdyti sprendimo, kuriam taikomas tarpusavio pripažinimo principas, ir asmens, kurio atžvilgiu prašoma imtis veiksmų, teisė teikti teismui ieškinius, jei išduodančioji valstybė narė nesilaiko patvirtinimų, teikiamų vykdančiajai valstybei narei; |
| --- | --- |

e)

teisė į veiksmingą teisinę gynybą, kaip numatyta Chartijos 47 straipsnio 1 dalyje ir EŽTK 13 straipsnyje, pvz., teisė vykdančiojoje valstybėje narėje pateikti apeliacinį skundą dėl prašomo vykdyti sprendimo, kuriam taikomas tarpusavio pripažinimo principas, ir asmens, kurio atžvilgiu prašoma imtis veiksmų, teisė teikti teismui ieškinius, jei išduodančioji valstybė narė nesilaiko patvirtinimų, teikiamų vykdančiajai valstybei narei;

| f) | tikslesnis nusikaltimų, kuriems būtų turėtų būti taikomas Europos arešto orderis, apibrėžimas tam, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos proporcingumo patikrinimui atlikti; |
| --- | --- |

f)

tikslesnis nusikaltimų, kuriems būtų turėtų būti taikomas Europos arešto orderis, apibrėžimas tam, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos proporcingumo patikrinimui atlikti;

| 8. | ragina užtikrinti aiškų ir tolygų Sąjungos teisės aktų dėl procesinių teisių baudžiamajame procese, susijusių su Europos arešto orderio naudojimu, taikymą visose valstybėse narėse, įskaitant teisę į vertimą žodžiu ir raštu baudžiamajame procese, teisę turėti advokatą vykstant baudžiamajam procesui ir teisę susisiekti po sulaikymo, taip pat teisę į informaciją baudžiamajame procese; |
| --- | --- |

8.

ragina užtikrinti aiškų ir tolygų Sąjungos teisės aktų dėl procesinių teisių baudžiamajame procese, susijusių su Europos arešto orderio naudojimu, taikymą visose valstybėse narėse, įskaitant teisę į vertimą žodžiu ir raštu baudžiamajame procese, teisę turėti advokatą vykstant baudžiamajam procesui ir teisę susisiekti po sulaikymo, taip pat teisę į informaciją baudžiamajame procese;

| 9. | ragina Komisiją prašyti iš valstybių narių išsamių duomenų, susijusių su Europos arešto orderio mechanizmo taikymu, ir įtraukti šiuos duomenis į kitą įgyvendinimo ataskaitą, siekiant pateikti tinkamų pasiūlymų dėl veiksmų, kilus bet kokioms problemoms; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją prašyti iš valstybių narių išsamių duomenų, susijusių su Europos arešto orderio mechanizmo taikymu, ir įtraukti šiuos duomenis į kitą įgyvendinimo ataskaitą, siekiant pateikti tinkamų pasiūlymų dėl veiksmų, kilus bet kokioms problemoms;

| 10. | ragina atlikti reguliarią neįvykdytų Europos arešto orderių peržiūrą ir apsvarstyti, ar jie turėtų būti panaikinti, kartu su atitinkamais SIS II ir Interpolo perspėjimais; taip pat ragina panaikinti Europos arešto orderius ir atitinkamus SIS II ir Interpolo perspėjimus tais atvejais, kai Europos arešto orderį buvo atsisakyta vykdyti dėl privalomų pagrindų, pvz., ne bis in idem pagrindo arba nesuderinamumo su įsipareigojimais, susijusiais su žmogaus teisėmis; ragina numatyti, kad SIS II ir Interpolo perspėjimai turi būti privalomai atnaujinami įtraukiant informaciją apie atsisakymo vykdyti Europos arešto orderį pagrindus, susijusius su atitinkamu perspėjimu, ir kad Europolo duomenys taip pat būtų atitinkamai atnaujinami; |
| --- | --- |

10.

ragina atlikti reguliarią neįvykdytų Europos arešto orderių peržiūrą ir apsvarstyti, ar jie turėtų būti panaikinti, kartu su atitinkamais SIS II ir Interpolo perspėjimais; taip pat ragina panaikinti Europos arešto orderius ir atitinkamus SIS II ir Interpolo perspėjimus tais atvejais, kai Europos arešto orderį buvo atsisakyta vykdyti dėl privalomų pagrindų, pvz., ne bis in idem pagrindo arba nesuderinamumo su įsipareigojimais, susijusiais su žmogaus teisėmis; ragina numatyti, kad SIS II ir Interpolo perspėjimai turi būti privalomai atnaujinami įtraukiant informaciją apie atsisakymo vykdyti Europos arešto orderį pagrindus, susijusius su atitinkamu perspėjimu, ir kad Europolo duomenys taip pat būtų atitinkamai atnaujinami;

| 11. | pabrėždamas itin didelę tinkamų procedūrų, įskaitant teisių pateikti apeliaciją, svarbą, ragina ir išduodančiąsias, ir vykdančiąsias valstybes nares numatyti teisines priemones siekiant atlyginti žalą, padarytą dėl teisingumo vykdymo klaidų, susijusių su tarpusavio pripažinimo priemonių taikymu, laikantis EŽTK nustatytų standartų ir nusistovėjusios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos; |
| --- | --- |

11.

pabrėždamas itin didelę tinkamų procedūrų, įskaitant teisių pateikti apeliaciją, svarbą, ragina ir išduodančiąsias, ir vykdančiąsias valstybes nares numatyti teisines priemones siekiant atlyginti žalą, padarytą dėl teisingumo vykdymo klaidų, susijusių su tarpusavio pripažinimo priemonių taikymu, laikantis EŽTK nustatytų standartų ir nusistovėjusios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos;

| 12. | ragina Tarybą įtraukti į Europos arešto orderio išdavimo europinio vadovo patikslintą redakciją (17195/1/10 REV 1) šešių dienų terminą, per kurį turi būti perduoti išversti Europos arešto orderiai, siekiant užtikrinti didesnį aiškumą ir tikrumą; |
| --- | --- |

12.

ragina Tarybą įtraukti į Europos arešto orderio išdavimo europinio vadovo patikslintą redakciją (17195/1/10 REV 1) šešių dienų terminą, per kurį turi būti perduoti išversti Europos arešto orderiai, siekiant užtikrinti didesnį aiškumą ir tikrumą;

| 13. | ragina valstybes nares ir Komisiją bendradarbiauti siekiant stiprinti teisėjų, prokurorų ir gynybos advokatų baudžiamosiose bylose ryšių tinklus, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos veiksmingai ir turint pakankamai informacijos vykdyti su Europos arešto orderiu susijusias procedūras, taip pat siekiant teisminių institucijų darbuotojams ir teisės specialistams rengti tinkamus nacionalinio ir Sąjungos lygmenų mokymus, susijusius su, inter alia, kalbų mokymu, tinkamu Europos arešto orderio naudojimu bei bendru skirtingų tarpusavio pripažinimo priemonių naudojimu; ragina Komisiją parengti praktinį Sąjungos vadovą, skirtą gynybos advokatams, veikiantiems su Europos arešto orderiu susijusiose procedūrose, kuris būtų lengvai pasiekiamas visoje Sąjungoje, kuriame būtų atsižvelgiama į Europos baudžiamųjų bylų advokatų asociacijos šioje srityje vykdomą veiklą ir kurį papildytų nacionaliniai vadovai; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares ir Komisiją bendradarbiauti siekiant stiprinti teisėjų, prokurorų ir gynybos advokatų baudžiamosiose bylose ryšių tinklus, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos veiksmingai ir turint pakankamai informacijos vykdyti su Europos arešto orderiu susijusias procedūras, taip pat siekiant teisminių institucijų darbuotojams ir teisės specialistams rengti tinkamus nacionalinio ir Sąjungos lygmenų mokymus, susijusius su, inter alia, kalbų mokymu, tinkamu Europos arešto orderio naudojimu bei bendru skirtingų tarpusavio pripažinimo priemonių naudojimu; ragina Komisiją parengti praktinį Sąjungos vadovą, skirtą gynybos advokatams, veikiantiems su Europos arešto orderiu susijusiose procedūrose, kuris būtų lengvai pasiekiamas visoje Sąjungoje, kuriame būtų atsižvelgiama į Europos baudžiamųjų bylų advokatų asociacijos šioje srityje vykdomą veiklą ir kurį papildytų nacionaliniai vadovai;

| 14. | ragina Komisiją padėti sukurti specialų Europos arešto orderio teisminį tinklą ir gynybos advokatų, vykdančių veiklą su Europos baudžiamuoju teisingumu ir ekstradicija susijusiose srityse, tinklą ir užtikrinti tinkamą finansavimą jiems bei Europos teisminio mokymo tinklui; mano, kad Komisija gali užtikrinti tinkamą finansavimą pagal esamas programas Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvėje. |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją padėti sukurti specialų Europos arešto orderio teisminį tinklą ir gynybos advokatų, vykdančių veiklą su Europos baudžiamuoju teisingumu ir ekstradicija susijusiose srityse, tinklą ir užtikrinti tinkamą finansavimą jiems bei Europos teisminio mokymo tinklui; mano, kad Komisija gali užtikrinti tinkamą finansavimą pagal esamas programas Sąjungos baudžiamojo teisingumo erdvėje.

| 15. | ragina Komisiją sukurti ir padaryti lengvai pasiekiamą Sąjungos duomenų bazę, kurioje būtų surinkta visa nacionalinė teismų praktika, susijusi su Europos arešto orderiu ir kitomis su tarpusavio pripažinimo priemonėmis susijusiomis procedūromis, siekiant palengvinti specialistų darbą, sudaryti geresnes įgyvendinimo ir bet kokių kylančių problemų stebėsenos ir vertinimo sąlygas; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją sukurti ir padaryti lengvai pasiekiamą Sąjungos duomenų bazę, kurioje būtų surinkta visa nacionalinė teismų praktika, susijusi su Europos arešto orderiu ir kitomis su tarpusavio pripažinimo priemonėmis susijusiomis procedūromis, siekiant palengvinti specialistų darbą, sudaryti geresnes įgyvendinimo ir bet kokių kylančių problemų stebėsenos ir vertinimo sąlygas;

| 16. | pabrėžia, kad tarp kalinimo sąlygų ir Europos arešto orderio priemonių esama ryšio, ir primena valstybėms narėms, kad EŽTK 3 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje valstybėms narėms nustatomi ne vien neigiami įsipareigojimai, draudžiant joms leisti kaliniams patirti nežmonišką ir žeminantį elgesį, bet taip pat teigiami įpareigojimai, kai reikalaujama užtikrinti, kad kalinimo įstaigų sąlygos atitiktų žmogaus orumo reikalavimus, ir kad būtų atliekami išsamūs ir veiksmingi tyrimai, jei tokios teisės pažeidžiamos; ragina valstybes nares ypač atsižvelgti į pažeidžiamų asmenų teises ir apskritai nuodugniai išnagrinėti kalinimo alternatyvas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad tarp kalinimo sąlygų ir Europos arešto orderio priemonių esama ryšio, ir primena valstybėms narėms, kad EŽTK 3 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių teismo praktikoje valstybėms narėms nustatomi ne vien neigiami įsipareigojimai, draudžiant joms leisti kaliniams patirti nežmonišką ir žeminantį elgesį, bet taip pat teigiami įpareigojimai, kai reikalaujama užtikrinti, kad kalinimo įstaigų sąlygos atitiktų žmogaus orumo reikalavimus, ir kad būtų atliekami išsamūs ir veiksmingi tyrimai, jei tokios teisės pažeidžiamos; ragina valstybes nares ypač atsižvelgti į pažeidžiamų asmenų teises ir apskritai nuodugniai išnagrinėti kalinimo alternatyvas;

| 17. | siekiant užtikrinti tarpusavio pripažinimo sistemos veiksmingumą, ragina Komisiją išnagrinėti teisines ir finansines Sąjungos lygmens priemones siekiant pagerinti kalinimo standartus, įskaitant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl kardomojo kalinimo sąlygų; |
| --- | --- |

17.

siekiant užtikrinti tarpusavio pripažinimo sistemos veiksmingumą, ragina Komisiją išnagrinėti teisines ir finansines Sąjungos lygmens priemones siekiant pagerinti kalinimo standartus, įskaitant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl kardomojo kalinimo sąlygų;

| 18. | patvirtina, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

18.

patvirtina, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo bei proporcingumo principų;

| 19. | mano, kad bet kokie finansiniai padariniai, susiję su reikalaujamais pasiūlymais dėl Sąjungos biudžeto, turėtų būti padengiami panaudojant esamus biudžeto asignavimus; pabrėžia, kad priėmus ir įgyvendinus šiuos pasiūlymus, valstybėms narėms ir piliečiams iš esmės sumažėtų išlaidų ir būtų sutaupyta laiko, ir todėl būtų naudinga tiek ekonominiu, tiek socialiniu požiūriu, kaip tai aiškiai nurodyta atliekant Sąjungos priemonių, susijusių su Europos arešto orderio persvarstymu, Europos pridėtinės vertės įvertinimą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad bet kokie finansiniai padariniai, susiję su reikalaujamais pasiūlymais dėl Sąjungos biudžeto, turėtų būti padengiami panaudojant esamus biudžeto asignavimus; pabrėžia, kad priėmus ir įgyvendinus šiuos pasiūlymus, valstybėms narėms ir piliečiams iš esmės sumažėtų išlaidų ir būtų sutaupyta laiko, ir todėl būtų naudinga tiek ekonominiu, tiek socialiniu požiūriu, kaip tai aiškiai nurodyta atliekant Sąjungos priemonių, susijusių su Europos arešto orderio persvarstymu, Europos pridėtinės vertės įvertinimą;

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  OL L 262, 2005 10 7, p. 1.

(2)  OL L 190, 2002 7 18, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0444.

(4)  OL L 354, 2013 12 28, p. 73.

(5)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 82.

(6)  OL C 102 E, 2004 4 28, p. 154.

(7)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS. REKOMENDACIJOS TAM TIKRIEMS NUMATYTIEMS PASIŪLYMAMS DĖL TEISĖKŪROS PROCEDŪRA PRIIMAMŲ AKTŲ

Sąjungos teisinių tarpusavio pripažinimo priemonių patvirtinimo procedūra:

| — | Sąjungos baudžiamosios srities teisės aktuose „priemonę išduodanti institucija“ apibrėžiama taip:






  i) | teisėjas, teismas, tiriantysis pareigūnas ar prokuroras, kompetentingas atitinkamoje byloje, arba |
| --- | --- | --- |

—

Sąjungos baudžiamosios srities teisės aktuose „priemonę išduodanti institucija“ apibrėžiama taip:

i)

teisėjas, teismas, tiriantysis pareigūnas ar prokuroras, kompetentingas atitinkamoje byloje, arba

| ii) | bet kuri kita kompetentinga institucija, apibrėžta priemonę išduodančios valstybės narės, jei vykdyti pateiktą aktą yra patvirtinęs priemonę išduodančios valstybės narės teisėjas, teismas, tiriantysis pareigūnas ar prokuroras atlikus patikrinimą, ar tenkinamos tokios priemonės išdavimo sąlygos; |
| --- | --- |

ii)

bet kuri kita kompetentinga institucija, apibrėžta priemonę išduodančios valstybės narės, jei vykdyti pateiktą aktą yra patvirtinęs priemonę išduodančios valstybės narės teisėjas, teismas, tiriantysis pareigūnas ar prokuroras atlikus patikrinimą, ar tenkinamos tokios priemonės išdavimo sąlygos;

Sąjungos teisinių tarpusavio pripažinimo priemonių išdavimo proporcingumo tikrinimas:

| — | priimdama sprendimą, kuris turės būti vykdomas kitoje valstybėje narėje, kompetentinga institucija atidžiai įvertina, ar prašoma vykdyti priemonė būtina atsižvelgiant į visus susijusius veiksnius ir aplinkybes, įtariamojo arba kaltinamojo teises ir esamas tinkamas švelnesnio pobūdžio alternatyvias priemones, kad pasiektų numatytų tikslų, ir taiko esamą švelnesnę priemonę. Kai vykdančioji institucija turi pagrindo manyti, kad priemonė neproporcinga, ji gali konsultuotis su sprendimą priėmusia institucija dėl sprendimo, kuriam taikomas tarpusavio pripažinimo principas, vykdymo svarbos. Po tokių konsultacijų sprendimą priėmusi institucija gali nuspręsti panaikinti sprendimą, kuriam taikomas tarpusavio pripažinimo principas. |
| --- | --- |

—

priimdama sprendimą, kuris turės būti vykdomas kitoje valstybėje narėje, kompetentinga institucija atidžiai įvertina, ar prašoma vykdyti priemonė būtina atsižvelgiant į visus susijusius veiksnius ir aplinkybes, įtariamojo arba kaltinamojo teises ir esamas tinkamas švelnesnio pobūdžio alternatyvias priemones, kad pasiektų numatytų tikslų, ir taiko esamą švelnesnę priemonę. Kai vykdančioji institucija turi pagrindo manyti, kad priemonė neproporcinga, ji gali konsultuotis su sprendimą priėmusia institucija dėl sprendimo, kuriam taikomas tarpusavio pripažinimo principas, vykdymo svarbos. Po tokių konsultacijų sprendimą priėmusi institucija gali nuspręsti panaikinti sprendimą, kuriam taikomas tarpusavio pripažinimo principas.

Kompetentingų priemonę išduodančios ir vykdančios valstybių narių institucijų konsultavimosi procedūra, taikoma Sąjungos teisinėms tarpusavio pripažinimo priemonėms:

| — | nedarant poveikio kompetentingos priemonę vykdančios institucijos galimybei pasinaudoti atsisakymo pagrindu, reikėtų nustatyti standartizuotą procedūrą, pagal kurią kompetentingos priemonę išduodančios šalies ir ją vykdančios valstybių narių institucijos gali keistis informacija ir konsultuotis tarpusavyje siekdamos sudaryti geresnes sąlygas sklandžiai ir veiksmingai taikyti atitinkamas tarpusavio pripažinimo priemones arba apsaugoti susijusių asmenų pagrindines teises, pvz., atlikti proporcingumo vertinimą, įskaitant klausimus dėl Europos arešto orderio naudojimo siekiant užtikrinti pasirengimą bylos nagrinėjimui. |
| --- | --- |

—

nedarant poveikio kompetentingos priemonę vykdančios institucijos galimybei pasinaudoti atsisakymo pagrindu, reikėtų nustatyti standartizuotą procedūrą, pagal kurią kompetentingos priemonę išduodančios šalies ir ją vykdančios valstybių narių institucijos gali keistis informacija ir konsultuotis tarpusavyje siekdamos sudaryti geresnes sąlygas sklandžiai ir veiksmingai taikyti atitinkamas tarpusavio pripažinimo priemones arba apsaugoti susijusių asmenų pagrindines teises, pvz., atlikti proporcingumo vertinimą, įskaitant klausimus dėl Europos arešto orderio naudojimo siekiant užtikrinti pasirengimą bylos nagrinėjimui.

Sąjungos teisinėms tarpusavio pripažinimo priemonėms taikytinas atsisakymo vykdyti priemonę pagrindas, susijęs su pagrindinėmis teisėmis:

| — | esama pagrįstų priežasčių manyti, kad priemonės vykdymas būtų nesuderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir Chartiją. |
| --- | --- |

—

esama pagrįstų priežasčių manyti, kad priemonės vykdymas būtų nesuderinamas su vykdančiosios valstybės narės įsipareigojimais pagal ES sutarties 6 straipsnį ir Chartiją.

Nuostatos dėl veiksmingų teisių gynimo priemonių, taikomų Sąjungos tarpusavio pripažinimo priemonėms:

| — | valstybės narės, remdamosi Chartija ir nusistovėjusia Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktika, užtikrina, kad bet kuris asmuo, kurio teisės ir laisvės buvo pažeistos dėl sprendimo, veiksmų ar jų nebuvimo taikant baudžiamosios teisės srities tarpusavio pripažinimo priemonę, turėtų teisę pasinaudoti veiksminga teisių gynyba teisme. Jei tokia teisių gynimo priemone naudojamasi vykdančiojoje valstybėje narėje ir jei dėl jos stabdomas vykdymas, galutinis sprendimas dėl tokios teisių gynimo priemonės priimamas laikantis pagal taikomą tarpusavio pripažinimo priemonę numatytų terminų arba, jei aiškių terminų nenumatyta, pakankamai greitai siekiant užtikrinti, kad nebūtų padaryta neigiamo poveikio tarpusavio pripažinimo proceso paskirčiai. |
| --- | --- |

—

valstybės narės, remdamosi Chartija ir nusistovėjusia Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo praktika, užtikrina, kad bet kuris asmuo, kurio teisės ir laisvės buvo pažeistos dėl sprendimo, veiksmų ar jų nebuvimo taikant baudžiamosios teisės srities tarpusavio pripažinimo priemonę, turėtų teisę pasinaudoti veiksminga teisių gynyba teisme. Jei tokia teisių gynimo priemone naudojamasi vykdančiojoje valstybėje narėje ir jei dėl jos stabdomas vykdymas, galutinis sprendimas dėl tokios teisių gynimo priemonės priimamas laikantis pagal taikomą tarpusavio pripažinimo priemonę numatytų terminų arba, jei aiškių terminų nenumatyta, pakankamai greitai siekiant užtikrinti, kad nebūtų padaryta neigiamo poveikio tarpusavio pripažinimo proceso paskirčiai.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/141

---

P7_TA(2014)0175

ES ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimas dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į ES importuojamais medienos produktais

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo (2013/2990(RSP))

(2017/C 285/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projektą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projektą (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais (2),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C7–0344/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C7–0344/2013),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, kurią 2007 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija Nr. 61/295 patvirtino Generalinė Asamblėja (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, kurią 2007 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija Nr. 61/295 patvirtino Generalinė Asamblėja (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Pasaulio banko ataskaitą „Teisingumas miškams. Baudžiamojo teisingumo pastangų, dedamų kovojant su neteisėta medienos ruoša, stiprinimas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 14 d. Pasaulio banko ataskaitą „Teisingumas miškams. Baudžiamojo teisingumo pastangų, dedamų kovojant su neteisėta medienos ruoša, stiprinimas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 16 d. organizacijos „Human Rights Watch“ ataskaitą „Tamsioji žaliojo augimo pusė. Dėl silpno Indonezijos miškų sektoriaus valdymo daromas poveikis žmogaus teisėms“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 16 d. organizacijos „Human Rights Watch“ ataskaitą „Tamsioji žaliojo augimo pusė. Dėl silpno Indonezijos miškų sektoriaus valdymo daromas poveikis žmogaus teisėms“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 9 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 9 d. pasirašytą Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2013 m. rugsėjo 30 d. Indonezijos vyriausybė ir ES pasirašė savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais (FLEGT) ir taip patvirtino abipusį įsipareigojimą užtikrinti, kad į ES patenkanti mediena būtų užauginta, nukirsta ir gabenama teisėtai; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. rugsėjo 30 d. Indonezijos vyriausybė ir ES pasirašė savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais (FLEGT) ir taip patvirtino abipusį įsipareigojimą užtikrinti, kad į ES patenkanti mediena būtų užauginta, nukirsta ir gabenama teisėtai;

| B. | kadangi savanoriškos partnerystės susitarimais siekiama išnaikinti neteisėtos medienos ruošos atvejus, pagerinti miškų valdymą ir galiausiai užtikrinti tvarų miškų valdymą, taip pat paremti pasauliniu mastu dedamas pastangas, kad būtų sustabdytas miškų naikinimas ir alinimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi savanoriškos partnerystės susitarimais siekiama išnaikinti neteisėtos medienos ruošos atvejus, pagerinti miškų valdymą ir galiausiai užtikrinti tvarų miškų valdymą, taip pat paremti pasauliniu mastu dedamas pastangas, kad būtų sustabdytas miškų naikinimas ir alinimas;

| C. | kadangi savanoriškos partnerystės susitarimais siekiama skatinti sisteminius miškų sektoriaus pokyčius užtikrinant, kad būtų atlyginamos sąmoningų veiklos vykdytojų, perkančių medieną iš teisėtų ir patikimų šaltinių, pastangos ir jie būtų apsaugoti nuo nesąžiningos konkurencijos; |
| --- | --- |

C.

kadangi savanoriškos partnerystės susitarimais siekiama skatinti sisteminius miškų sektoriaus pokyčius užtikrinant, kad būtų atlyginamos sąmoningų veiklos vykdytojų, perkančių medieną iš teisėtų ir patikimų šaltinių, pastangos ir jie būtų apsaugoti nuo nesąžiningos konkurencijos;

| D. | kadangi Indonezija yra ne tik trečias pagal dydį atogrąžų miškų regionas pasaulyje po Amazonės ir Kongo baseino regionų, bet ir išmeta didelį kiekį šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma dėl to, kad joje atogrąžų miškai ir anglies gausūs durpynai keičiami kitoms reikmėms, pvz., alyvpalmių aliejui ir popieriui gaminti, naudojama žeme; |
| --- | --- |

D.

kadangi Indonezija yra ne tik trečias pagal dydį atogrąžų miškų regionas pasaulyje po Amazonės ir Kongo baseino regionų, bet ir išmeta didelį kiekį šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma dėl to, kad joje atogrąžų miškai ir anglies gausūs durpynai keičiami kitoms reikmėms, pvz., alyvpalmių aliejui ir popieriui gaminti, naudojama žeme;

| E. | kadangi Indonezija 2009–2011 m. neteko mažiausiai 1 240 000 hektarų miško; |
| --- | --- |

E.

kadangi Indonezija 2009–2011 m. neteko mažiausiai 1 240 000 hektarų miško;

| F. | kadangi šiuo metu į Europos Sąjungą pagal vertę eksportuojama tik apie 10 proc. Indonezijos medienos ir medienos produktų, o daugiausia eksportuojama į Azijos šalis, todėl savanoriškos partnerystės susitarimai yra svarbus standartų visai Indonezijos medienos pramonei nustatymo veiksnys; |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu į Europos Sąjungą pagal vertę eksportuojama tik apie 10 proc. Indonezijos medienos ir medienos produktų, o daugiausia eksportuojama į Azijos šalis, todėl savanoriškos partnerystės susitarimai yra svarbus standartų visai Indonezijos medienos pramonei nustatymo veiksnys;

| G. | kadangi Indonezijos miškų sektoriuje yra didelės pinigų plovimo ir mokestinio sukčiavimo rizikos, kaip nurodoma Interpolo informacijoje ir 2012 m. Pasaulio banko tyrime; |
| --- | --- |

G.

kadangi Indonezijos miškų sektoriuje yra didelės pinigų plovimo ir mokestinio sukčiavimo rizikos, kaip nurodoma Interpolo informacijoje ir 2012 m. Pasaulio banko tyrime;

| H. | kadangi, remiantis organizacijos „Human Rights Watch“ duomenimis, korupcija, mokestinis sukčiavimas ir pinigų plovimas miškų sektoriuje šaliai 2007–2011 m. kainavo 7 mlrd. JAV dolerių; kadangi Indonezijos korupcijos panaikinimo komisijos pirmininko pavaduotojas miškų sektorių apibūdino kaip „neribotos korupcijos šaltinį“ (7); kadangi Indonezija visgi pastaraisiais metais padarė nemažą pažangą finansinių nusikaltimo persekiojimo srityje, kaip matyti iš 2012 m. gruodžio mėn. Aukščiausiojo teismo sprendimo nuteisti už mokestinį sukčiavimą alyvpalmių aliejų gaminančią įmonę „Asian Agri Group“; |
| --- | --- |

H.

kadangi, remiantis organizacijos „Human Rights Watch“ duomenimis, korupcija, mokestinis sukčiavimas ir pinigų plovimas miškų sektoriuje šaliai 2007–2011 m. kainavo 7 mlrd. JAV dolerių; kadangi Indonezijos korupcijos panaikinimo komisijos pirmininko pavaduotojas miškų sektorių apibūdino kaip „neribotos korupcijos šaltinį“ (7); kadangi Indonezija visgi pastaraisiais metais padarė nemažą pažangą finansinių nusikaltimo persekiojimo srityje, kaip matyti iš 2012 m. gruodžio mėn. Aukščiausiojo teismo sprendimo nuteisti už mokestinį sukčiavimą alyvpalmių aliejų gaminančią įmonę „Asian Agri Group“;

| I. | kadangi abi šalys turi susitarti dėl Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistemos (MTUS) (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (SVLK)), kad Indonezijos mediena ir medienos produktai, kuriems taikomas savanoriškos partnerystės susitarimas, galėtų patekti į ES kaip mediena, kuriai išduota FLEGT licencija, todėl ji iš karto laikoma teisėta remiantis ES medienos reglamento nuostatomis (8); |
| --- | --- |

I.

kadangi abi šalys turi susitarti dėl Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistemos (MTUS) (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (SVLK)), kad Indonezijos mediena ir medienos produktai, kuriems taikomas savanoriškos partnerystės susitarimas, galėtų patekti į ES kaip mediena, kuriai išduota FLEGT licencija, todėl ji iš karto laikoma teisėta remiantis ES medienos reglamento nuostatomis (8);

| J. | kadangi šiuo metu Indonezijos MTUS keičiama siekiant įvykdyti savanoriškos partnerystės susitarimo reikalavimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi šiuo metu Indonezijos MTUS keičiama siekiant įvykdyti savanoriškos partnerystės susitarimo reikalavimus;

| K. | kadangi Komisijai, remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (9), suteikiami įgaliojimai priimti išsamius reikalavimus, pagal kuriuos būtų taikoma FLEGT licencija, ir pakeisti to reglamento I priede pateiktą šalių partnerių bei jų paskirtų licencijas išduodančių institucijų sąrašą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisijai, remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo (9), suteikiami įgaliojimai priimti išsamius reikalavimus, pagal kuriuos būtų taikoma FLEGT licencija, ir pakeisti to reglamento I priede pateiktą šalių partnerių bei jų paskirtų licencijas išduodančių institucijų sąrašą;

| L. | kadangi 2013 m. gegužės 6 d. Indonezijos Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą, kad tradiciškai čiabuvių tautoms priklausantys miškai neturėtų būti klasifikuojami kaip valstybės miško teritorija, taip paruošdamas dirvą platesniam salyno čiabuvių tautų teisių pripažinimui; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2013 m. gegužės 6 d. Indonezijos Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą, kad tradiciškai čiabuvių tautoms priklausantys miškai neturėtų būti klasifikuojami kaip valstybės miško teritorija, taip paruošdamas dirvą platesniam salyno čiabuvių tautų teisių pripažinimui;

| 1. | palankiai vertina didžiules savanoriškas Indonezijos pastangas, dedamas siekiant išspręsti įsišaknijusią neteisėtos medienos ruošos ir susijusios prekybos problemą plėtojant MTUS, įgyvendinant procesą, kuriame dalyvauja daug suinteresuotųjų subjektų, ir visų pirma per pastaruosius mėnesius pasiektą didelę pažangą; visgi ir toliau yra susirūpinęs dėl tam tikrų problemų; primena, jog oficialiai FLEGT licencijos gali būti išduodamos tik jei MTUS veiks atsižvelgiant į savanoriškos partnerystės susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina didžiules savanoriškas Indonezijos pastangas, dedamas siekiant išspręsti įsišaknijusią neteisėtos medienos ruošos ir susijusios prekybos problemą plėtojant MTUS, įgyvendinant procesą, kuriame dalyvauja daug suinteresuotųjų subjektų, ir visų pirma per pastaruosius mėnesius pasiektą didelę pažangą; visgi ir toliau yra susirūpinęs dėl tam tikrų problemų; primena, jog oficialiai FLEGT licencijos gali būti išduodamos tik jei MTUS veiks atsižvelgiant į savanoriškos partnerystės susitarimo tikslus;

| 2. | palankiai vertina derybų dėl ES ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į ES importuojamais medienos produktais rezultatus; dar kartą pabrėžia savo paramą savanoriškos partnerystės susitarimo sudarymui ir savo pasirengimą remti sėkmingą jo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina derybų dėl ES ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į ES importuojamais medienos produktais rezultatus; dar kartą pabrėžia savo paramą savanoriškos partnerystės susitarimo sudarymui ir savo pasirengimą remti sėkmingą jo įgyvendinimą;

| 3. | pažymi, kad iki šiol dauguma atitinkamų šalies medienos išteklių nebuvo sertifikuoti taikant MTUS ir kad dideli nepatikrintos medienos kiekiai iš kirtimviečių patenka į tiekimo grandinę; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad iki šiol dauguma atitinkamų šalies medienos išteklių nebuvo sertifikuoti taikant MTUS ir kad dideli nepatikrintos medienos kiekiai iš kirtimviečių patenka į tiekimo grandinę;

| 4. | pabrėžia, kad svarbu plėsti MTUS sistemos taikymo sritį, įskaitant auditavimą, siekiant aprėpti visas medienos gamybos sritis ir kiekvieną tiekimo grandinės etapą ir užtikrinti, jog patikrinta teisėta mediena būtų atskirta nuo nepatikrintos medienos, kad pastaroji nepatektų į MTUS tiekimo grandines; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad svarbu plėsti MTUS sistemos taikymo sritį, įskaitant auditavimą, siekiant aprėpti visas medienos gamybos sritis ir kiekvieną tiekimo grandinės etapą ir užtikrinti, jog patikrinta teisėta mediena būtų atskirta nuo nepatikrintos medienos, kad pastaroji nepatektų į MTUS tiekimo grandines;

| 5. | mano, kad miško paskirties žemės keitimas – tai nuolatinė Indonezijos žemės naudojimo valdymo sistemos problema; apgailestauja dėl to, kad kol kas taikant MTUS neaudituojama, kaip vykdomas koncesijų keisti miško paskirties žemę suteikimo įmonėms procesas ir visų pirma jų atliekamas poveikio aplinkai vertinimas (AMDAL), taip pat neaudituojama, ar įmonės paiso apribojimų, nustatytų vykstant procesui, per kurį siekiama gauti leidimą keisti miško paskirties žemę; |
| --- | --- |

5.

mano, kad miško paskirties žemės keitimas – tai nuolatinė Indonezijos žemės naudojimo valdymo sistemos problema; apgailestauja dėl to, kad kol kas taikant MTUS neaudituojama, kaip vykdomas koncesijų keisti miško paskirties žemę suteikimo įmonėms procesas ir visų pirma jų atliekamas poveikio aplinkai vertinimas (AMDAL), taip pat neaudituojama, ar įmonės paiso apribojimų, nustatytų vykstant procesui, per kurį siekiama gauti leidimą keisti miško paskirties žemę;

| 6. | pažymi, kad pagal dabartinę MTUS medienos ruošos darbai laikomi teisėtais net ir tuo atveju, jei nebuvo išspręstas čiabuvių ir vietos bendruomenių su žemės naudojimo teisėmis susijusių reikalavimų klausimas ir (arba) atitinkamais atvejais nebuvo sumokėta tinkama kompensacija; ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad tikrinant teisėtumą būtų tinkamai atsižvelgta į tradicinės bendruomenės teises į mišką ir laisvą, išankstinį ir informuotumu pagrįstą čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių sutikimą ir prireikus kompensaciją už prarastą galimybę naudotis miško žeme ir kad patikros institucijoms būtų suteikiamas įgaliojimas įvertinti, ar įmonės paisė vietos žemės naudojimo teisių ir ar žemė buvo teisiškai oficialiai paskelbta; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad pagal dabartinę MTUS medienos ruošos darbai laikomi teisėtais net ir tuo atveju, jei nebuvo išspręstas čiabuvių ir vietos bendruomenių su žemės naudojimo teisėmis susijusių reikalavimų klausimas ir (arba) atitinkamais atvejais nebuvo sumokėta tinkama kompensacija; ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad tikrinant teisėtumą būtų tinkamai atsižvelgta į tradicinės bendruomenės teises į mišką ir laisvą, išankstinį ir informuotumu pagrįstą čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių sutikimą ir prireikus kompensaciją už prarastą galimybę naudotis miško žeme ir kad patikros institucijoms būtų suteikiamas įgaliojimas įvertinti, ar įmonės paisė vietos žemės naudojimo teisių ir ar žemė buvo teisiškai oficialiai paskelbta;

| 7. | ragina Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad per sertifikavimo procesą nebūtų diskriminuojamos mažosios ir vidutinės įmonės; |
| --- | --- |

7.

ragina Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad per sertifikavimo procesą nebūtų diskriminuojamos mažosios ir vidutinės įmonės;

| 8. | ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę garantuoti, kad:






  — | visi medienos šaltiniai ir visa gamybos grandinė būtų audituojami ir būtų tikrinama, ar medienos įmonės visų pirma turėjo teisę kirsti mišką, |
| --- | --- | --- |

8.

ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę garantuoti, kad:

—

visi medienos šaltiniai ir visa gamybos grandinė būtų audituojami ir būtų tikrinama, ar medienos įmonės visų pirma turėjo teisę kirsti mišką,

| — | sertifikuota mediena ir jos produktai ir nesertifikuota mediena ir jos produktai būtų laikomi atskirai, |
| --- | --- |

—

sertifikuota mediena ir jos produktai ir nesertifikuota mediena ir jos produktai būtų laikomi atskirai,

| — | natūralaus miško žemės paskirties keitimas vykdomas minimaliu mastu, tikrinamas iš teritorijų, kuriose žemės naudojimo paskirtis buvo pakeista, gautos medienos kilmės teisėtumas, ir tai, ar atliktas poveikio aplinkai vertinimas ir (arba) laikomasi žemės naudojimosi koncesijos pagrindais nuostatų; |
| --- | --- |

—

natūralaus miško žemės paskirties keitimas vykdomas minimaliu mastu, tikrinamas iš teritorijų, kuriose žemės naudojimo paskirtis buvo pakeista, gautos medienos kilmės teisėtumas, ir tai, ar atliktas poveikio aplinkai vertinimas ir (arba) laikomasi žemės naudojimosi koncesijos pagrindais nuostatų;

| 9. | ragina Indonezijos vyriausybę, siekiant didinti šalies patikimumą FLEGT licencijų išdavimo srityje, ne tik atlikti teisėtumo tikrinimą pagal MTUS, bet ir imtis ryžtingų veiksmų, kuriais būtų kovojama su miškų sektoriuje vykdomais finansiniais nusikaltimais, pvz., pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu; |
| --- | --- |

9.

ragina Indonezijos vyriausybę, siekiant didinti šalies patikimumą FLEGT licencijų išdavimo srityje, ne tik atlikti teisėtumo tikrinimą pagal MTUS, bet ir imtis ryžtingų veiksmų, kuriais būtų kovojama su miškų sektoriuje vykdomais finansiniais nusikaltimais, pvz., pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu;

| 10. | ragina Indonezijos vyriausybę imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į pastaruoju metu priimtą sprendimą užtikrinti mokestinių teisės aktų vykdymą ir reikalauti dokumentų, kuriais remiantis garantuojama, kad medieną eksportuojančios įmonės visapusiškai laikosi Indonezijos mokesčių statutų ir 2010 m. kovosi su pinigų plovimu statuto; |
| --- | --- |

10.

ragina Indonezijos vyriausybę imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į pastaruoju metu priimtą sprendimą užtikrinti mokestinių teisės aktų vykdymą ir reikalauti dokumentų, kuriais remiantis garantuojama, kad medieną eksportuojančios įmonės visapusiškai laikosi Indonezijos mokesčių statutų ir 2010 m. kovosi su pinigų plovimu statuto;

| 11. | palankiai vertina Indonezijos vyriausybės vieno žemėlapio iniciatyvą, kuria siekiama išplėsti visuomenės prieigą prie naujausių ir skaidrių duomenų ir žemėlapių, be kurios Indonezijoje sunku vykdyti tinkamą miškų valdymą dėl nenuoseklaus ir įvairaus teisės aktų aiškinimo ir konfliktų su vietos ir čiabuvių bendruomenėmis; pabrėžia, kad nepriklausomi miškų stebėtojai tam, kad galėtų patikimai atlikti savo užduotis, turi turėti galimybę gauti tokią pagrindinę informaciją ir kad koncesijos žemėlapiai, kirtimo planai ir informacija apie leidimus turėtų būti skelbiami viešai; ragina Indonezijos vyriausybę greičiau įgyvendinti vieno žemėlapio iniciatyvą ir paskelbti pirmą žemėlapio versiją, įskaitant atitinkamą informaciją, susijusią su miško licencijų suteikimu ir reikalavimais dėl žemės naudojimo teisių; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Indonezijos vyriausybės vieno žemėlapio iniciatyvą, kuria siekiama išplėsti visuomenės prieigą prie naujausių ir skaidrių duomenų ir žemėlapių, be kurios Indonezijoje sunku vykdyti tinkamą miškų valdymą dėl nenuoseklaus ir įvairaus teisės aktų aiškinimo ir konfliktų su vietos ir čiabuvių bendruomenėmis; pabrėžia, kad nepriklausomi miškų stebėtojai tam, kad galėtų patikimai atlikti savo užduotis, turi turėti galimybę gauti tokią pagrindinę informaciją ir kad koncesijos žemėlapiai, kirtimo planai ir informacija apie leidimus turėtų būti skelbiami viešai; ragina Indonezijos vyriausybę greičiau įgyvendinti vieno žemėlapio iniciatyvą ir paskelbti pirmą žemėlapio versiją, įskaitant atitinkamą informaciją, susijusią su miško licencijų suteikimu ir reikalavimais dėl žemės naudojimo teisių;

| 12. | ragina Komisiją dalyvaujant jungtiniame įgyvendinimo komitete užtikrinti, kad būtų ryžtingai imamasi veiksmų reaguojant į sukčiavimo ir korupcijos riziką, be kita ko, paruošiant rizika pagrįstą sukčiavimo kontrolės planą; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją dalyvaujant jungtiniame įgyvendinimo komitete užtikrinti, kad būtų ryžtingai imamasi veiksmų reaguojant į sukčiavimo ir korupcijos riziką, be kita ko, paruošiant rizika pagrįstą sukčiavimo kontrolės planą;

| 13. | pripažįsta, kad beveik visais atvejais medienos teisėtumo tikrinimas grindžiamas auditorių ir nepriklausomų stebėtojų veikla; palankiai vertina oficialų MTUS vaidmenį atliekant nepriklausomą pilietinės visuomenės vykdomą stebėseną; visgi pažymi, kad nepriklausomų stebėtojų tinklų pajėgumai, kalbant apie žmogiškuosius ir finansinius išteklius, vis dar yra labai riboti; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad beveik visais atvejais medienos teisėtumo tikrinimas grindžiamas auditorių ir nepriklausomų stebėtojų veikla; palankiai vertina oficialų MTUS vaidmenį atliekant nepriklausomą pilietinės visuomenės vykdomą stebėseną; visgi pažymi, kad nepriklausomų stebėtojų tinklų pajėgumai, kalbant apie žmogiškuosius ir finansinius išteklius, vis dar yra labai riboti;

| 14. | ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad auditoriai, patikros institucijos ir nepriklausomi miškų stebėtojai būtų tinkamai finansuojami ir apmokyti, kad galėtų reguliariai atlikti stebėseną, patikras vietoje ir auditą; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad auditoriai, patikros institucijos ir nepriklausomi miškų stebėtojai būtų tinkamai finansuojami ir apmokyti, kad galėtų reguliariai atlikti stebėseną, patikras vietoje ir auditą;

| 15. | palankiai vertina Indonezijos vyriausybės pastangas sustiprinti paskirtosios miškų ūkio policijos vaidmenį; vis dėlto pažymi, kad Indonezijos Miškininkystės ministerija turėtų toliau tobulinti savo politiką, kaip stebėti, kataloguoti neteisėtos medienos ruošos atvejus ir imtis tolesnių priemonių; pabrėžia, kad itin svarbu teisėsaugos institucijoms pranešti apie įmones, kurios nustatomos kaip vykdančios neteisėtą veiklą; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina Indonezijos vyriausybės pastangas sustiprinti paskirtosios miškų ūkio policijos vaidmenį; vis dėlto pažymi, kad Indonezijos Miškininkystės ministerija turėtų toliau tobulinti savo politiką, kaip stebėti, kataloguoti neteisėtos medienos ruošos atvejus ir imtis tolesnių priemonių; pabrėžia, kad itin svarbu teisėsaugos institucijoms pranešti apie įmones, kurios nustatomos kaip vykdančios neteisėtą veiklą;

| 16. | ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad būtų tinkamai reaguojama į nepriklausomų stebėtojų ataskaitas, kuriose įspėjama apie atitinkamų teisės aktų pažeidimus, ir kad atitinkamos valdžios institucijos imtųsi veiksmingų ir atgrasomų priverstinio vykdymo priemonių tais atvejais, kai nustatomi minėtų teisės aktų pažeidimai; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad būtų tinkamai reaguojama į nepriklausomų stebėtojų ataskaitas, kuriose įspėjama apie atitinkamų teisės aktų pažeidimus, ir kad atitinkamos valdžios institucijos imtųsi veiksmingų ir atgrasomų priverstinio vykdymo priemonių tais atvejais, kai nustatomi minėtų teisės aktų pažeidimai;

| 17. | pabrėžia, kad nepriklausoma stebėsena ir pagarba čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teisėms yra labai svarbūs MTUS patikimumo užtikrinimo veiksniai; todėl pabrėžia, kad svarbu toliau laikytis šio įsipareigojimo, užtikrinti didesnį skaidrumą kitų suinteresuotųjų pilietinės visuomenės subjektų atžvilgiu ir tai, kad nepriklausoma pilietinės visuomenės vykdoma stebėsena būtų atliekama be smurto, grasinimų ar kitokios prievartos, o pasitaikius šiems veiksmams už juos būtų aktyviai keliamos baudžiamosios bylos; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad nepriklausoma stebėsena ir pagarba čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių teisėms yra labai svarbūs MTUS patikimumo užtikrinimo veiksniai; todėl pabrėžia, kad svarbu toliau laikytis šio įsipareigojimo, užtikrinti didesnį skaidrumą kitų suinteresuotųjų pilietinės visuomenės subjektų atžvilgiu ir tai, kad nepriklausoma pilietinės visuomenės vykdoma stebėsena būtų atliekama be smurto, grasinimų ar kitokios prievartos, o pasitaikius šiems veiksmams už juos būtų aktyviai keliamos baudžiamosios bylos;

| 18. | ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad:






  — | suinteresuotieji subjektai būtų ir toliau dar intensyviau įtraukiami diegiant ir taikant MTUS, |
| --- | --- | --- |

18.

ragina Komisiją primygtinai raginti Indonezijos vyriausybę užtikrinti, kad:

—

suinteresuotieji subjektai būtų ir toliau dar intensyviau įtraukiami diegiant ir taikant MTUS,

| — | nepriklausoma pilietinės visuomenės vykdoma stebėsena būtų atliekama be smurto, grasinimų ar kitokios prievartos, o pasitaikius šiems veiksmams už juos būtų aktyviai keliamos baudžiamosios bylos, |
| --- | --- |

—

nepriklausoma pilietinės visuomenės vykdoma stebėsena būtų atliekama be smurto, grasinimų ar kitokios prievartos, o pasitaikius šiems veiksmams už juos būtų aktyviai keliamos baudžiamosios bylos,

| — | visais atvejais būtų gaunamas laisvas, išankstinis ir informuotumu pagrįstas čiabuvių ir vietos bendruomenių sutikimas ir atitinkamais atvejais būtų sumokėta teisinga kompensacija už galimybės naudotis miško žeme, kuri itin svarbi jų pragyvenimui, praradimą ir tai būtų nesvarstytina bet kokios FLEGT licencijos sąlyga, |
| --- | --- |

—

visais atvejais būtų gaunamas laisvas, išankstinis ir informuotumu pagrįstas čiabuvių ir vietos bendruomenių sutikimas ir atitinkamais atvejais būtų sumokėta teisinga kompensacija už galimybės naudotis miško žeme, kuri itin svarbi jų pragyvenimui, praradimą ir tai būtų nesvarstytina bet kokios FLEGT licencijos sąlyga,

| — | MTUS audito reikalavimai nebūtų nekintami, bet juos periodiškai persvarstytų Indonezijos suinteresuotieji subjektai siekiant juos nuolat tobulinti; |
| --- | --- |

—

MTUS audito reikalavimai nebūtų nekintami, bet juos periodiškai persvarstytų Indonezijos suinteresuotieji subjektai siekiant juos nuolat tobulinti;

| 19. | ragina Komisiją persvarstant MTUS tinkamai atsižvelgti į Indonezijos Konstitucinio Teismo 2013 m. gegužės 6 d. sprendimą; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją persvarstant MTUS tinkamai atsižvelgti į Indonezijos Konstitucinio Teismo 2013 m. gegužės 6 d. sprendimą;

| 20. | ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas veiksmams, kuriuos turi atlikti Indonezijos vyriausybė, ir užtikrinti vienodas sąlygas regioniniu lygmeniu atsižvelgiant į Indonezijos vyriausybės reikalavimą įtraukti Saravako regioną į ES ir Malaizijos derybas dėl savanoriškos partnerystės susitarimo; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas veiksmams, kuriuos turi atlikti Indonezijos vyriausybė, ir užtikrinti vienodas sąlygas regioniniu lygmeniu atsižvelgiant į Indonezijos vyriausybės reikalavimą įtraukti Saravako regioną į ES ir Malaizijos derybas dėl savanoriškos partnerystės susitarimo;

| 21. | suvokia, kad tam tikri šioje rezoliucijoje numatyti reikalavimai viršija savanoriškos partnerystės susitarimo 8 priede nustatytus kriterijus dėl licencijų išdavimo sistemos tvirtinimo; ragina Komisiją užtikrinti pažangą siekiant laikytis šių papildomų reikalavimų, kurie, Parlamento nuomone, yra svarbūs, ir prieš patvirtinant licencijų išdavimo sistemą pranešti Parlamentui apie padarytą pažangą; |
| --- | --- |

21.

suvokia, kad tam tikri šioje rezoliucijoje numatyti reikalavimai viršija savanoriškos partnerystės susitarimo 8 priede nustatytus kriterijus dėl licencijų išdavimo sistemos tvirtinimo; ragina Komisiją užtikrinti pažangą siekiant laikytis šių papildomų reikalavimų, kurie, Parlamento nuomone, yra svarbūs, ir prieš patvirtinant licencijų išdavimo sistemą pranešti Parlamentui apie padarytą pažangą;

| 22. | ragina Komisiją reguliariai pranešti Parlamentui apie pažangą, padarytą įgyvendinant savanoriškos partnerystės susitarimą, ir ypač apie tai, kaip minėtieji klausimai buvo ir bus sprendžiami; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją reguliariai pranešti Parlamentui apie pažangą, padarytą įgyvendinant savanoriškos partnerystės susitarimą, ir ypač apie tai, kaip minėtieji klausimai buvo ir bus sprendžiami;

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Indonezijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Indonezijos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  Tarybos dokumentas 11767/1/2013.

(2)  Tarybos dokumentas 11769/1/2013.

(3)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf.

(4)  OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

(5)  Pasaulio banko ataskaita „Teisingumas miškams. Baudžiamojo teisingumo pastangų, dedamų kovojant su neteisėta medienos ruoša, stiprinimas“ 2012 m., 5–10 p., http://siteresources.worldbank.org/EXTFINANCIALSECTOR/Resources/Illegal_Logging.pdf.

(6)  Organizacijos „Human Rights Watch“ ataskaita, „Tamsioji žaliojo augimo pusė. Dėl silpno Indonezijos miškų sektoriaus valdymo daromas poveikis žmogaus teisėms“, 2013 m., http://www.hrw.org/sites/default/files/reports/indonesia0713webwcover_1.pdf.

(7)  Agentūros „Reuters“ internetinės žinios, 2010 m. rugsėjo 17 d., straipsnis „Kyšininkavimas gali pakenkti Indonezijos sandoriams klimato srityje“, http://www.reuters.com/article/2010/09/17/indonesia-corruption-idUSSGE68G03P20100917.

(8)  Reglamentas (ES) Nr. 995/2010.

(9)  OL L 347, 2005 12 30, p. 1.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/145

---

P7_TA(2014)0176

Padėtis Venesueloje

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2014/2600(RSP))

(2017/C 285/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Venesuelos, t. y., 2007 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl kanalo „Radio Caracas TV“ Venesueloje atvejo (1), 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl politinių teisių atėmimo Venesueloje (2), 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Manuelio Rosaleso atvejo Venesueloje (3), 2010 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl Venesuelos (4), 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Venesuelos, ypač dėl Marijos Lourdes Afiuni atvejo (5) ir 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl galimo Venesuelos pasitraukimo iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (6); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl Venesuelos, t. y., 2007 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl kanalo „Radio Caracas TV“ Venesueloje atvejo (1), 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl politinių teisių atėmimo Venesueloje (2), 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Manuelio Rosaleso atvejo Venesueloje (3), 2010 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl Venesuelos (4), 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Venesuelos, ypač dėl Marijos Lourdes Afiuni atvejo (5) ir 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl galimo Venesuelos pasitraukimo iš Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos (6);

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2014 m. vasario 14 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2014 m. vasario 14 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2014 m. vasario 21 d. pareiškimą dėl neramumų Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2014 m. vasario 21 d. pareiškimą dėl neramumų Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Venesuela pasirašė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Venesuela pasirašė,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | atsižvelgiant į padėties Venesueloje sudėtingumą (S&D); kadangi 2014 m. vasario 12 d. visoje Venesueloje prasidėjusios taikios eitynės, kurioms vadovavo studentai, baigėsi mirtinu smurtu, dėl kurio bent 13 žmonių žuvo, daugiau kaip 70 sužeista ir šimtai žmonių sulaikyta. kadangi studentų reikalavimai yra susiję su Prezidento N. Maduro vyriausybės nesugebėjimu nugalėti didelės infliacijos, nusikalstamumo, kai kurių pagrindinių maisto produktų trūkumo, taip pat vis augančios korupcijos ir žiniasklaidos bei demokratinės opozicijos bauginimų; kadangi vyriausybė dėl trūkumų kaltina „maištininkus“ ir „pelno išalkusius verslininkus“; kadangi Venesueloje yra didžiausios energijos atsargos visoje Lotynų Amerikoje; |
| --- | --- |

A.

atsižvelgiant į padėties Venesueloje sudėtingumą (S&D); kadangi 2014 m. vasario 12 d. visoje Venesueloje prasidėjusios taikios eitynės, kurioms vadovavo studentai, baigėsi mirtinu smurtu, dėl kurio bent 13 žmonių žuvo, daugiau kaip 70 sužeista ir šimtai žmonių sulaikyta. kadangi studentų reikalavimai yra susiję su Prezidento N. Maduro vyriausybės nesugebėjimu nugalėti didelės infliacijos, nusikalstamumo, kai kurių pagrindinių maisto produktų trūkumo, taip pat vis augančios korupcijos ir žiniasklaidos bei demokratinės opozicijos bauginimų; kadangi vyriausybė dėl trūkumų kaltina „maištininkus“ ir „pelno išalkusius verslininkus“; kadangi Venesueloje yra didžiausios energijos atsargos visoje Lotynų Amerikoje;

| B. | kadangi pastarosiomis dienomis demonstracijų skaičius nesumažėjo, bet, priešingai, tik augo, nes dar daugiau žmonių žuvo, buvo sužeista ar sulaikyta dėl valdžios institucijų ir neteisėtų ginkluotų grupuočių vykdytų represijų; |
| --- | --- |

B.

kadangi pastarosiomis dienomis demonstracijų skaičius nesumažėjo, bet, priešingai, tik augo, nes dar daugiau žmonių žuvo, buvo sužeista ar sulaikyta dėl valdžios institucijų ir neteisėtų ginkluotų grupuočių vykdytų represijų;

| C. | kadangi politinė įtampa ir atsiskyrimas Venesueloje vis auga; kadangi Venesuelos valdžios institucijos, vietoj to, kad prisidėtų išlaikydamos taiką ir ramybę, grasina įvykdyti ginkluotą revoliuciją; |
| --- | --- |

C.

kadangi politinė įtampa ir atsiskyrimas Venesueloje vis auga; kadangi Venesuelos valdžios institucijos, vietoj to, kad prisidėtų išlaikydamos taiką ir ramybę, grasina įvykdyti ginkluotą revoliuciją;

| D. | kadangi buvo vykdomos represijos, visų pirma prieš studentus, žurnalistus ir opozicijos vadovus, kurie buvo persekiojami ir kurių laisvės buvo pamintos; |
| --- | --- |

D.

kadangi buvo vykdomos represijos, visų pirma prieš studentus, žurnalistus ir opozicijos vadovus, kurie buvo persekiojami ir kurių laisvės buvo pamintos;

| E. | kadangi Venesueloje jau ilgą laiką nebaudžiamos veikia smurtaujančios ir nevaldomos ginkluotos vyriausybę remiančios grupuotės; kadangi opozicija šias grupes kaltina taikiose demonstracijose vykdomo smurto, sukėlusio mirtis ir ne vieną sužeidimą, kurstymu; kadangi Venesuelos vyriausybė dar nepaaiškino įvykių; |
| --- | --- |

E.

kadangi Venesueloje jau ilgą laiką nebaudžiamos veikia smurtaujančios ir nevaldomos ginkluotos vyriausybę remiančios grupuotės; kadangi opozicija šias grupes kaltina taikiose demonstracijose vykdomo smurto, sukėlusio mirtis ir ne vieną sužeidimą, kurstymu; kadangi Venesuelos vyriausybė dar nepaaiškino įvykių;

| F. | kadangi žiniasklaida cenzūruojama ir bauginama ir daugybė žurnalistų buvo sumušta ar sulaikyta arba jų profesinė medžiaga buvo sunaikinta; |
| --- | --- |

F.

kadangi žiniasklaida cenzūruojama ir bauginama ir daugybė žurnalistų buvo sumušta ar sulaikyta arba jų profesinė medžiaga buvo sunaikinta;

| G. | kadangi žodžio laisvė ir teisė dalyvauti taikiose demonstracijose yra bet kurios demokratiškos valstybės pagrindiniai elementai, o lygybė ir visuotinis teisingumas neįmanomi, jeigu nebus užtikrintos visų piliečių žmogaus teisės; kadangi Venesuelos konstitucija užtikrina susirinkimų, asociacijų ir taikių pilietinių demonstracijų teisę; kadangi valdžios institucijos privalo ginti pagrindines savo piliečių teises ir šių teisių neribodamos užtikrinti piliečių saugumą ir gyvybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi žodžio laisvė ir teisė dalyvauti taikiose demonstracijose yra bet kurios demokratiškos valstybės pagrindiniai elementai, o lygybė ir visuotinis teisingumas neįmanomi, jeigu nebus užtikrintos visų piliečių žmogaus teisės; kadangi Venesuelos konstitucija užtikrina susirinkimų, asociacijų ir taikių pilietinių demonstracijų teisę; kadangi valdžios institucijos privalo ginti pagrindines savo piliečių teises ir šių teisių neribodamos užtikrinti piliečių saugumą ir gyvybę;

| H. | kadangi iš šios sunkios krizės iškopti ir nugalėti sunkumus ateityje gali padėti tik pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, konstruktyvus ir pagarbus dialogas bei tolerancija; |
| --- | --- |

H.

kadangi iš šios sunkios krizės iškopti ir nugalėti sunkumus ateityje gali padėti tik pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, konstruktyvus ir pagarbus dialogas bei tolerancija;

| 1. | smerkia visus smurto veiksmus ir tragiškas žūtis per taikias demonstracijas, vykusias 2014 m. vasario 12 d. ir vėlesnėmis dienomis, ir reiškia nuoširdžia užuojautą aukų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

smerkia visus smurto veiksmus ir tragiškas žūtis per taikias demonstracijas, vykusias 2014 m. vasario 12 d. ir vėlesnėmis dienomis, ir reiškia nuoširdžia užuojautą aukų šeimoms;

| 2. | reiškia tvirtą solidarumą su Venesuelos žmonėmis ir susirūpinimą, kad dėl naujų protestų gali kilti daugiau smurto ir tik pagilėtų takoskyra tarp vyriausybės ir opozicijos, taip pat paaštrėtų ir taip sudėtingi Venesueloje vykstantys politiniai procesai; ragina visų partijų ir Venesuelos visuomenės grupių atstovus ir toliau žodžiais bei veiksmais siekti ramybės; |
| --- | --- |

2.

reiškia tvirtą solidarumą su Venesuelos žmonėmis ir susirūpinimą, kad dėl naujų protestų gali kilti daugiau smurto ir tik pagilėtų takoskyra tarp vyriausybės ir opozicijos, taip pat paaštrėtų ir taip sudėtingi Venesueloje vykstantys politiniai procesai; ragina visų partijų ir Venesuelos visuomenės grupių atstovus ir toliau žodžiais bei veiksmais siekti ramybės;

| 3. | primena Venesuelos vyriausybei, kad žodžio laisvė ir teisė dalyvauti taikiose demonstracijose bet kurioje demokratiškoje valstybėje laikomos pagrindinėmis žmogaus teisėmis, kaip tai pripažinta Venesuelos konstitucijoje, ir ragina Prezidentą N. Maduro laikytis tarptautinių sutarčių, prie kurių Venesuela yra prisijungusi, visų pirma Amerikos šalių demokratinės chartijos; |
| --- | --- |

3.

primena Venesuelos vyriausybei, kad žodžio laisvė ir teisė dalyvauti taikiose demonstracijose bet kurioje demokratiškoje valstybėje laikomos pagrindinėmis žmogaus teisėmis, kaip tai pripažinta Venesuelos konstitucijoje, ir ragina Prezidentą N. Maduro laikytis tarptautinių sutarčių, prie kurių Venesuela yra prisijungusi, visų pirma Amerikos šalių demokratinės chartijos;

| 4. | primena Venesuelos vyriausybei apie jos pareigą užtikrinti visų šalies piliečių, neatsižvelgiant į jų politines pažiūras ir priklausymą politinėms partijoms, saugumą; reiškia didelį susirūpinimą dėl studentų ir opozicijos lyderių areštų ir ragina nedelsiant juos paleisti; |
| --- | --- |

4.

primena Venesuelos vyriausybei apie jos pareigą užtikrinti visų šalies piliečių, neatsižvelgiant į jų politines pažiūras ir priklausymą politinėms partijoms, saugumą; reiškia didelį susirūpinimą dėl studentų ir opozicijos lyderių areštų ir ragina nedelsiant juos paleisti;

| 5. | primena, kad demokratinėje valstybėje itin svarbu gerbti valdžių padalijimo principą ir kad valdžios institucijos negali remtis teisingumo sistema vykdydamos demokratinės opozicijos politinius persekiojimus ir represiją; ragina Venesuelos valdžios institucijas atsiimti nepagrįstus kaltinimus ir arešto orderius, išduotus opozicijos lyderiams; |
| --- | --- |

5.

primena, kad demokratinėje valstybėje itin svarbu gerbti valdžių padalijimo principą ir kad valdžios institucijos negali remtis teisingumo sistema vykdydamos demokratinės opozicijos politinius persekiojimus ir represiją; ragina Venesuelos valdžios institucijas atsiimti nepagrįstus kaltinimus ir arešto orderius, išduotus opozicijos lyderiams;

| 6. | ragina Venesuelos valdžios institucijas nedelsiant nuginkluoti ir paleisti nekontroliuojamas vyriausybę remiančias grupes ir nutraukti jų nebaudžiamumą; ragina paaiškinti įvykusias žmonių žūtis, kad kaltininkai atsakytų už savo veiksmus; |
| --- | --- |

6.

ragina Venesuelos valdžios institucijas nedelsiant nuginkluoti ir paleisti nekontroliuojamas vyriausybę remiančias grupes ir nutraukti jų nebaudžiamumą; ragina paaiškinti įvykusias žmonių žūtis, kad kaltininkai atsakytų už savo veiksmus;

| 7. | ragina visas šalis, visų pirma, Venesuelos valdžios institucijas, siekti taikaus dialogo su visais Venesuelos visuomenės sluoksniais, kad būtų nustatyti klausimai, dėl kurių nuomonės sutampa, ir sudaryta galimybė politiniams veikėjams aptarti sudėtingiausias problemas, su kuriomis susiduria ši šalis; |
| --- | --- |

7.

ragina visas šalis, visų pirma, Venesuelos valdžios institucijas, siekti taikaus dialogo su visais Venesuelos visuomenės sluoksniais, kad būtų nustatyti klausimai, dėl kurių nuomonės sutampa, ir sudaryta galimybė politiniams veikėjams aptarti sudėtingiausias problemas, su kuriomis susiduria ši šalis;

| 8. | pabrėžia, kad pagarba spaudos, informacijos ir nuomonių laisvei ir politiniam pliuralizmui yra demokratijos pagrindas; apgailestauja dėl žiniasklaidos ir interneto cenzūros ir dėl to, kad ribojama galimybė prisijungti prie kai kurių blogų ir socialinių tinklų; smerkia bauginimą, kurį patyrė keletas laikraščių ir kitos garso bei vaizdo žiniasklaidos priemonės, pavyzdžiui, kanalai NTN24 ir CNN ispanų kalba, ir mano, kad ši praktika prieštarauja Venesuelos konstitucijai ir Venesuelos Bolivaro Respublikos prisiimtiems įsipareigojimams; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad pagarba spaudos, informacijos ir nuomonių laisvei ir politiniam pliuralizmui yra demokratijos pagrindas; apgailestauja dėl žiniasklaidos ir interneto cenzūros ir dėl to, kad ribojama galimybė prisijungti prie kai kurių blogų ir socialinių tinklų; smerkia bauginimą, kurį patyrė keletas laikraščių ir kitos garso bei vaizdo žiniasklaidos priemonės, pavyzdžiui, kanalai NTN24 ir CNN ispanų kalba, ir mano, kad ši praktika prieštarauja Venesuelos konstitucijai ir Venesuelos Bolivaro Respublikos prisiimtiems įsipareigojimams;

| 9. | prašo nusiųsti šio Parlamento ad hoc delegaciją, kuri galėtų nedelsdama įvertinti padėtį vietoje; |
| --- | --- |

9.

prašo nusiųsti šio Parlamento ad hoc delegaciją, kuri galėtų nedelsdama įvertinti padėtį vietoje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui.

---

(1)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 484.

(2)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 85.

(3)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 113.

(4)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 69.

(5)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 130.

(6)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 88.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/147

---

P7_TA(2014)0177

ES vizų politikos ateitis

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimos ES vizų politikos (2014/2586(RSP))

(2017/C 285/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 77 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 77 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendros vizų politikos įgyvendinimas ir plėtojimas ekonomikos augimui ES paskatinti“ (COM(2012)0649), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendros vizų politikos įgyvendinimas ir plėtojimas ekonomikos augimui ES paskatinti“ (COM(2012)0649),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl bendradarbiavimo Šengeno klausimais vietos lygiu per pirmuosius dvejus Vizų kodekso įgyvendinimo metus (COM(2012)0648), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl bendradarbiavimo Šengeno klausimais vietos lygiu per pirmuosius dvejus Vizų kodekso įgyvendinimo metus (COM(2012)0648),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos „Septintąją ataskaitą dėl tam tikrų trečiųjų šalių tolesnio vizų režimo taikymo pažeidžiant vizų režimo abipusiškumo principą“ (COM(2012)0681); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos „Septintąją ataskaitą dėl tam tikrų trečiųjų šalių tolesnio vizų režimo taikymo pažeidžiant vizų režimo abipusiškumo principą“ (COM(2012)0681);

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (1), naujausius patikslinimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (1), naujausius patikslinimus (2),

| — | atsižvelgdamas į neseniai sudarytus vizų režimo supaprastinimo susitarimus su Gruzija (3), Ukraina (4), Moldova (5), Žaliuoju Kyšuliu (6), Armėnija (7) ir Azerbaidžanu (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai sudarytus vizų režimo supaprastinimo susitarimus su Gruzija (3), Ukraina (4), Moldova (5), Žaliuoju Kyšuliu (6), Armėnija (7) ir Azerbaidžanu (8),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl būsimos ES vizų politikos (O-000028/2014 – B7-0108/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl būsimos ES vizų politikos (O-000028/2014 – B7-0108/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi įgyvendinant bendrą vizų politiką būtų galima atitinkamai panaikinti vidaus sienų kontrolę Šengeno erdvėje; |
| --- | --- |

A.

kadangi įgyvendinant bendrą vizų politiką būtų galima atitinkamai panaikinti vidaus sienų kontrolę Šengeno erdvėje;

| B. | kadangi pagrindinės bendros vizų politikos sudėtinės dalys yra šios: bendri valstybių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, ir valstybių, kurių piliečiams vizų režimas netaikomas, sąrašai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 539/2001 priede, bendros vizų išdavimo taisyklės, kaip nurodyta Vizų kodekse, vienoda vizų forma, keitimasis informacija pasitelkiant Vizų informacinę sistemą ir daugelis tarptautinių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis dėl bevizio režimo ar vizų režimo supaprastinimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindinės bendros vizų politikos sudėtinės dalys yra šios: bendri valstybių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, ir valstybių, kurių piliečiams vizų režimas netaikomas, sąrašai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 539/2001 priede, bendros vizų išdavimo taisyklės, kaip nurodyta Vizų kodekse, vienoda vizų forma, keitimasis informacija pasitelkiant Vizų informacinę sistemą ir daugelis tarptautinių susitarimų su trečiosiomis valstybėmis dėl bevizio režimo ar vizų režimo supaprastinimo;

| C. | kadangi Lisabonos sutartyje numatyta taikyti įprastą teisėkūros procedūrą visais bendros vizų politikos aspektais, o dėl visų tarptautinių šios srities susitarimų reikia gauti Parlamento pritarimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Lisabonos sutartyje numatyta taikyti įprastą teisėkūros procedūrą visais bendros vizų politikos aspektais, o dėl visų tarptautinių šios srities susitarimų reikia gauti Parlamento pritarimą;

| D. | kadangi svarbu pradėti svarstymus ir institucijų dialogą būsimos bendros ES vizų politikos klausimais, visų pirma dėl tolesnių veiksmų vizų išdavimo procedūrų suderinimo srityje, taip pat dėl bendrųjų vizų išdavimo taisyklių; |
| --- | --- |

D.

kadangi svarbu pradėti svarstymus ir institucijų dialogą būsimos bendros ES vizų politikos klausimais, visų pirma dėl tolesnių veiksmų vizų išdavimo procedūrų suderinimo srityje, taip pat dėl bendrųjų vizų išdavimo taisyklių;

Bendroji vizų politika ir Vizų kodekso persvarstymas

| 1. | palankiai vertina pažangą, padarytą vizų acquis srityje, tačiau taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares geriau įgyvendinti galiojančias vizų acquis nuostatas; ypač ragina sustiprinti bendradarbiavimą Šengeno klausimais vietos lygmeniu siekiant per trumpą laiką pagerinti Vizų kodekso įgyvendinimą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pažangą, padarytą vizų acquis srityje, tačiau taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares geriau įgyvendinti galiojančias vizų acquis nuostatas; ypač ragina sustiprinti bendradarbiavimą Šengeno klausimais vietos lygmeniu siekiant per trumpą laiką pagerinti Vizų kodekso įgyvendinimą;

| 2. | mano, kad tolesnių veiksmų reikėtų imtis siekiant dar labiau suderinti vizų išdavimo procedūras, taip pat nustatyti tikrai bendras vizų išdavimo taisykles; |
| --- | --- |

2.

mano, kad tolesnių veiksmų reikėtų imtis siekiant dar labiau suderinti vizų išdavimo procedūras, taip pat nustatyti tikrai bendras vizų išdavimo taisykles;

| 3. | mano, kad daugelyje trečiųjų valstybių esantis konsulinių paslaugų tinklas aiškiai nepakankamas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad daugelyje trečiųjų valstybių esantis konsulinių paslaugų tinklas aiškiai nepakankamas;

| 4. | mano, kad bendri prašymų išduoti vizą centrai yra naudinga priemonė, kuri ateityje galėtų tapti standartine; |
| --- | --- |

4.

mano, kad bendri prašymų išduoti vizą centrai yra naudinga priemonė, kuri ateityje galėtų tapti standartine;

| 5. | apgailestauja, kad Komisija dar neatliko tyrimo dėl galimybės sukurti bendrą Europos mechanizmą trumpalaikėms vizoms išduoti, taip pat neišsiaiškino, kokiu mastu asmens rizikos vertinimas galėtų papildyti su pilietybe susijusios rizikos prezumpciją, nors pagal Stokholmo programą buvo raginama tai padaryti (5.2 punktas); |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad Komisija dar neatliko tyrimo dėl galimybės sukurti bendrą Europos mechanizmą trumpalaikėms vizoms išduoti, taip pat neišsiaiškino, kokiu mastu asmens rizikos vertinimas galėtų papildyti su pilietybe susijusios rizikos prezumpciją, nors pagal Stokholmo programą buvo raginama tai padaryti (5.2 punktas);

| 6. | mano, kad sąžiningiems (bona fide) ir dažniems keliautojams sienos kirtimas turėtų būti dar labiau palengvintas, visų pirma dažniau naudojant daugkartines ilgesnio galiojimo vizas; |
| --- | --- |

6.

mano, kad sąžiningiems (bona fide) ir dažniems keliautojams sienos kirtimas turėtų būti dar labiau palengvintas, visų pirma dažniau naudojant daugkartines ilgesnio galiojimo vizas;

| 7. | ragina valstybes nares pasinaudoti galiojančiomis Vizų kodekso ir Šengeno sienų kodekso nuostatomis, kurias taikant leidžiama išduoti humanitarines vizas, taip pat palengvinti laikino prieglobsčio suteikimą žmogaus teisių gynėjams iš trečiųjų šalių, kuriems gresia pavojus; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares pasinaudoti galiojančiomis Vizų kodekso ir Šengeno sienų kodekso nuostatomis, kurias taikant leidžiama išduoti humanitarines vizas, taip pat palengvinti laikino prieglobsčio suteikimą žmogaus teisių gynėjams iš trečiųjų šalių, kuriems gresia pavojus;

| 8. | laukia, kada bus pateiktas žadėtasis pasiūlymas dėl persvarstomo Vizų kodekso, tačiau apgailestauja dėl to, kad jo priėmimą Komisija keletą kartų atidėjo; |
| --- | --- |

8.

laukia, kada bus pateiktas žadėtasis pasiūlymas dėl persvarstomo Vizų kodekso, tačiau apgailestauja dėl to, kad jo priėmimą Komisija keletą kartų atidėjo;

| 9. | apgailestauja dėl to, kad Komisija vis dar nepateikė bendrojo Vizų kodekso įvertinimo; nepritaria Komisijos ketinimui pateikti šį įvertinimą kartu su pasiūlymu dėl Vizų kodekso persvarstymo; mano, kad būtų tinkamiau, jei Komisija pirmiau pateiktų vertinimo ataskaitą. Tai suteiktų galimybę institucijoms ja remiantis surengti diskusiją; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja dėl to, kad Komisija vis dar nepateikė bendrojo Vizų kodekso įvertinimo; nepritaria Komisijos ketinimui pateikti šį įvertinimą kartu su pasiūlymu dėl Vizų kodekso persvarstymo; mano, kad būtų tinkamiau, jei Komisija pirmiau pateiktų vertinimo ataskaitą. Tai suteiktų galimybę institucijoms ja remiantis surengti diskusiją;

Vizų išdavimo tvarkos supaprastinimas

| 10. | ragina, kur tinkama, užbaigti susitarimus dėl tolesnio vizų režimo supaprastinimo ir stebėti, kaip įgyvendinami tie, kurie jau sudaryti, bei juos tobulinti; |
| --- | --- |

10.

ragina, kur tinkama, užbaigti susitarimus dėl tolesnio vizų režimo supaprastinimo ir stebėti, kaip įgyvendinami tie, kurie jau sudaryti, bei juos tobulinti;

| 11. | ragina sistemingai vertinti galiojančius susitarimus dėl vizų režimo supaprastinimo, kad būtų galima nustatyti, ar juos įgyvendinant pasiekiamas numatytas tikslas; |
| --- | --- |

11.

ragina sistemingai vertinti galiojančius susitarimus dėl vizų režimo supaprastinimo, kad būtų galima nustatyti, ar juos įgyvendinant pasiekiamas numatytas tikslas;

Reglamentas (EB) Nr. 539/2001

| 12. | palankiai vertina tai, kad neseniai atnaujinti sąrašai trečiųjų valstybių, kurių piliečiams taikomas arba netaikomas vizų režimas, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 539/2001, o ypač tai, kad įtrauktos papildomos vizų reikalavimo išimtys; primena, kad bevizis režimas svarbus trečiosioms valstybėms, visų pirma jų pilietinėms visuomenėms, tačiau jis taip pat svarbus pačiai ES; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad neseniai atnaujinti sąrašai trečiųjų valstybių, kurių piliečiams taikomas arba netaikomas vizų režimas, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 539/2001, o ypač tai, kad įtrauktos papildomos vizų reikalavimo išimtys; primena, kad bevizis režimas svarbus trečiosioms valstybėms, visų pirma jų pilietinėms visuomenėms, tačiau jis taip pat svarbus pačiai ES;

| 13. | atsižvelgdamas į tai mano, kad ES ir Ukrainos susitarimas dėl bevizio režimo yra būdas reaguoti į Ukrainos pilietinės visuomenės ir studentų, kurie dalyvavo kelias pastarąsias dienas vykusiose demonstracijose, raginimus; pabrėžia, kad toks susitarimas sudarytų sąlygas intensyvesniems pilietinės visuomenės atstovų mainams ir žmonių tarpusavio ryšiams, taigi būtų didinamas tarpusavio supratimas, taip pat tai darytų teigiamą poveikį ekonominiams mainams; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Ukrainos įrašymo į trečiųjų valstybių, kurių piliečiams netaikomas vizų režimas, sąrašą; taip pat ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti dabartinį vizų režimo supaprastinimo susitarimą siekiant, kad visų pirma studentai ir mokslininkai galėtų lengviau atvykti į ES; |
| --- | --- |

13.

atsižvelgdamas į tai mano, kad ES ir Ukrainos susitarimas dėl bevizio režimo yra būdas reaguoti į Ukrainos pilietinės visuomenės ir studentų, kurie dalyvavo kelias pastarąsias dienas vykusiose demonstracijose, raginimus; pabrėžia, kad toks susitarimas sudarytų sąlygas intensyvesniems pilietinės visuomenės atstovų mainams ir žmonių tarpusavio ryšiams, taigi būtų didinamas tarpusavio supratimas, taip pat tai darytų teigiamą poveikį ekonominiams mainams; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Ukrainos įrašymo į trečiųjų valstybių, kurių piliečiams netaikomas vizų režimas, sąrašą; taip pat ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti dabartinį vizų režimo supaprastinimo susitarimą siekiant, kad visų pirma studentai ir mokslininkai galėtų lengviau atvykti į ES;

| 14. | palankiai vertina tai, kad atnaujinti vizų reikalavimo išimčių kriterijai, t. y. kad įtrauktas pagrindinių teisių aspektas, tačiau taip pat ekonominė nauda, visų pirma turizmas ir tarptautinė prekyba, ir kad jie įrašyti į reglamento straipsnį; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina tai, kad atnaujinti vizų reikalavimo išimčių kriterijai, t. y. kad įtrauktas pagrindinių teisių aspektas, tačiau taip pat ekonominė nauda, visų pirma turizmas ir tarptautinė prekyba, ir kad jie įrašyti į reglamento straipsnį;

| 15. | pabrėžia, kad norint dar labiau liberalizuoti vizų režimą reikia gauti daugiau informacijos apie galiojančių bevizio režimo programų taikymą, įskaitant ES elektroninio kelionės leidimo sistemos (ES ESTA) taikymą; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas būtų išsamiau informuojamas apie padėtį trečiosiose valstybėse, dėl kurių diskutuojama, kad būtų galima vykdyti reikiamą demokratinę kontrolę; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad norint dar labiau liberalizuoti vizų režimą reikia gauti daugiau informacijos apie galiojančių bevizio režimo programų taikymą, įskaitant ES elektroninio kelionės leidimo sistemos (ES ESTA) taikymą; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas būtų išsamiau informuojamas apie padėtį trečiosiose valstybėse, dėl kurių diskutuojama, kad būtų galima vykdyti reikiamą demokratinę kontrolę;

| 16. | ragina Komisiją apsvarstyti, kaip ateityje būtų galima kartu priimti reglamentų ir dvišalių bevizio režimo susitarimų priedų pakeitimus, jei jie laikomi būtinais, kad būtų galima užtikrinti, jog priėmus priedų pakeitimus iškart būtų priimamas reikalingas susitarimas dėl vizų režimo panaikinimo; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją apsvarstyti, kaip ateityje būtų galima kartu priimti reglamentų ir dvišalių bevizio režimo susitarimų priedų pakeitimus, jei jie laikomi būtinais, kad būtų galima užtikrinti, jog priėmus priedų pakeitimus iškart būtų priimamas reikalingas susitarimas dėl vizų režimo panaikinimo;

| 17. | atkreipia dėmesį į susitarimą dėl sustabdymo mechanizmo; tikisi, kad valstybės narės sąžiningai taikys šį mechanizmą ir juo naudosis tik kaip paskutine priemone susidarius ekstremaliai situacijai, dėl kurios reikėtų skubiai reaguoti siekiant pašalinti visai Sąjungai kilusius sunkumus, ir tada, kai bus tenkinami atitinkami kriterijai |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į susitarimą dėl sustabdymo mechanizmo; tikisi, kad valstybės narės sąžiningai taikys šį mechanizmą ir juo naudosis tik kaip paskutine priemone susidarius ekstremaliai situacijai, dėl kurios reikėtų skubiai reaguoti siekiant pašalinti visai Sąjungai kilusius sunkumus, ir tada, kai bus tenkinami atitinkami kriterijai

| 18. | mano, kad visiškas vizos reikalavimų abipusiškumas yra tikslas, kurio Sąjunga turėtų aktyviai siekti plėtodama savo santykius su trečiosiomis valstybėmis, tokiu būdu prisidėdama prie Sąjungos išorės politikos patikimumo ir nuoseklumo gerinimo tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

18.

mano, kad visiškas vizos reikalavimų abipusiškumas yra tikslas, kurio Sąjunga turėtų aktyviai siekti plėtodama savo santykius su trečiosiomis valstybėmis, tokiu būdu prisidėdama prie Sąjungos išorės politikos patikimumo ir nuoseklumo gerinimo tarptautiniu lygiu;

| 19. | ragina pradėti diskusijas dėl sąsajos tarp tolesnio vizų režimo liberalizavimo ir kai kurių valstybių narių prašymo padidinti saugumo priemones ir taikyti griežtesnę sienų kontrolę keliautojams, kuriems netaikomas vizų reikalavimas; |
| --- | --- |

19.

ragina pradėti diskusijas dėl sąsajos tarp tolesnio vizų režimo liberalizavimo ir kai kurių valstybių narių prašymo padidinti saugumo priemones ir taikyti griežtesnę sienų kontrolę keliautojams, kuriems netaikomas vizų reikalavimas;

Vizų informacinė sistema (VIS)

| 20. | ragina „eu-LISA“ keik galima greičiau pateikti laukiamą VIS įvertinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

20.

ragina „eu-LISA“ keik galima greičiau pateikti laukiamą VIS įvertinimo ataskaitą;

Europos Parlamento dalyvavimas

| 21. | ragina Tarybą ir Komisiją pagerinti informacijos Parlamentui tiekimą klausimais, susijusiais su derybomis dėl tarptautinių susitarimų vizų srityje, kaip numatyta SESV 218 straipsnio 10 dalyje ir Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių; |
| --- | --- |

21.

ragina Tarybą ir Komisiją pagerinti informacijos Parlamentui tiekimą klausimais, susijusiais su derybomis dėl tarptautinių susitarimų vizų srityje, kaip numatyta SESV 218 straipsnio 10 dalyje ir Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių;

| 22. | praneša, kad Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete ketina įsteigti kontaktinę grupę vizų politikos klausimais; ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę ir valstybes nares kartu su Komisija dalyvauti šios kontaktinės grupės posėdžiuose; |
| --- | --- |

22.

praneša, kad Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete ketina įsteigti kontaktinę grupę vizų politikos klausimais; ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę ir valstybes nares kartu su Komisija dalyvauti šios kontaktinės grupės posėdžiuose;

o

o o

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 81, 2001 3 21, p. 1.

(2)  Reglamentas (ES) Nr. 1091/2010 (OL L 329, 2010 12 14, p. 1); Reglamentas (ES) Nr. 1211/2010 (OL L 339, 2010 12 22, p. 6); Reglamentas (ES) Nr. 1289/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 74); COM(2012)0650; COM(2013)0853.

(3)  Tarybos sprendimas 2011/117/ES (OL L 52, 2011 2 25, p. 33).

(4)  Tarybos sprendimas 2013/297/ES (OL L 168, 2013 6 20, p. 10).

(5)  Tarybos sprendimas 2013/296/ES (OL L 168, 2013 6 20, p. 1).

(6)  Tarybos sprendimas 2013/521/ES (OL L 282, 2013 10 24, p. 1).

(7)  Tarybos sprendimas 2013/628/ES (OL L 289, 2013 10 31, p. 1).

(8)  COM(2013)0742.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/150

---

P7_TA(2014)0178

Konkrečios priemonės bendros žuvininkystės politikos srityje, siekiant stiprinti moterų vaidmenį

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl konkrečių bendros žuvininkystės politikos priemonių, skirtų moterų vaidmeniui stiprinti (2013/2150(INI))

(2017/C 285/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos žuvininkystės fondui (EŽF) taikomus teisės aktus, ypač Tarybos reglamentus (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr.o861/2006, (EB) Nr.o1198/2006 ir (EB) Nr.o791/2007, kuriuose nustatomos taisyklės ir susitarimai dėl Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės sektoriuje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žuvininkystės fondui (EŽF) taikomus teisės aktus, ypač Tarybos reglamentus (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr.o861/2006, (EB) Nr.o1198/2006 ir (EB) Nr.o791/2007, kuriuose nustatomos taisyklės ir susitarimai dėl Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės sektoriuje,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 6 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pateiktą pasiūlymą ir Parlamento bei Tarybos priimtas pozicijas dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pateiktą pasiūlymą ir Parlamento bei Tarybos priimtas pozicijas dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (COM(2011)0804),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pateiktą pasiūlymą ir Parlamento bei Tarybos priimtas pozicijas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pateiktą pasiūlymą ir Parlamento bei Tarybos priimtas pozicijas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (COM(2011)0810),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl moterų veiklos tinklų: žuvininkystė, ūkininkavimas ir įvairinimas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl moterų veiklos tinklų: žuvininkystė, ūkininkavimas ir įvairinimas (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „Bendros žuvininkystės politikos reforma. Bendrasis komunikatas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „Bendros žuvininkystės politikos reforma. Bendrasis komunikatas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į klausymą tema „Moterys ir tvarus vystymasis žuvininkystės srityse“, surengtą 2010 m. gruodžio 1 d. Žuvininkystės komitete, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausymą tema „Moterys ir tvarus vystymasis žuvininkystės srityse“, surengtą 2010 m. gruodžio 1 d. Žuvininkystės komitete,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto klausymą tema „Moterų vaidmens stiprinimas Europos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje“, Europos Parlamente surengtą 2013 m. spalio 14 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto klausymą tema „Moterų vaidmens stiprinimas Europos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje“, Europos Parlamente surengtą 2013 m. spalio 14 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7-0070/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7-0070/2014),

| A. | kadangi moterų darbas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje yra nepripažintas ir apskritai lieka nematomas, nors jo ekonominė pridėtinė vertė labai didelė ir jis padeda užtikrinti socialinį, ekonominį ir aplinkos tvarumą daugelyje Europos vietovių ir regionų, ypač nuo žuvininkystės priklausomose vietovėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi moterų darbas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje yra nepripažintas ir apskritai lieka nematomas, nors jo ekonominė pridėtinė vertė labai didelė ir jis padeda užtikrinti socialinį, ekonominį ir aplinkos tvarumą daugelyje Europos vietovių ir regionų, ypač nuo žuvininkystės priklausomose vietovėse;

| B. | kadangi valstybėse narėse žuvininkystės sektoriuje dirba daugiau kaip 100 000 moterų: 4 proc. – žvejybos sektoriuje (jos dirba su žvejybos laivų veikla susijusius darbus, t. y. yra tinklų nėrėjos, žuvų iškrovėjos arba pakuotojos), 30 proc. – akvakultūros sektoriuje (moterys daugiausia gaudo kiaukutinius, įbridusios į vandenį) ir apie 60 proc. – perdirbimo pramonės sektoriuje; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybėse narėse žuvininkystės sektoriuje dirba daugiau kaip 100 000 moterų: 4 proc. – žvejybos sektoriuje (jos dirba su žvejybos laivų veikla susijusius darbus, t. y. yra tinklų nėrėjos, žuvų iškrovėjos arba pakuotojos), 30 proc. – akvakultūros sektoriuje (moterys daugiausia gaudo kiaukutinius, įbridusios į vandenį) ir apie 60 proc. – perdirbimo pramonės sektoriuje;

| C. | kadangi darbai, kuriuos moterys tradiciškai atlieka žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, sunkūs, pavyzdžiui, kiaukutinių gaudymas įbridus į vandenį, tradicinis žuvų pardavimas tiek lauke, tiek tam tinkamose patalpose, žvejybos tinklų gamyba ir taisymas (tinklų nėrėjos), žuvų iškrovimas, rūšiavimas ir pakavimas itin sudėtingomis klimato sąlygomis; |
| --- | --- |

C.

kadangi darbai, kuriuos moterys tradiciškai atlieka žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, sunkūs, pavyzdžiui, kiaukutinių gaudymas įbridus į vandenį, tradicinis žuvų pardavimas tiek lauke, tiek tam tinkamose patalpose, žvejybos tinklų gamyba ir taisymas (tinklų nėrėjos), žuvų iškrovimas, rūšiavimas ir pakavimas itin sudėtingomis klimato sąlygomis;

| D. | kadangi statistiniais duomenimis nepakankamai įvertinta tikroji moterų darbo tam tikruose sektoriuose padėtis, o plačiai paplitusi ekonomikos krizė ir didelis nedarbas kai kuriose valstybėse narėse paskatino tolesnį šių skaičių didėjimą ir tai, kad daugiau moterų pradėjo dirbti žuvininkystės sektoriuje, ypač kiaukutinių gaudymo srityje, kad papildytų ar netgi užtikrintų savo šeimos pajamas; |
| --- | --- |

D.

kadangi statistiniais duomenimis nepakankamai įvertinta tikroji moterų darbo tam tikruose sektoriuose padėtis, o plačiai paplitusi ekonomikos krizė ir didelis nedarbas kai kuriose valstybėse narėse paskatino tolesnį šių skaičių didėjimą ir tai, kad daugiau moterų pradėjo dirbti žuvininkystės sektoriuje, ypač kiaukutinių gaudymo srityje, kad papildytų ar netgi užtikrintų savo šeimos pajamas;

| E. | pripažindamas moterų indėlį vykdant veiklą, susijusią su žuvininkyste ir akvakultūra, ypač su žvejybos įrankių gamyba ir taisymu, žuvų iškrovimu ir rūšiavimu, produktų tiekimo į laivą valdymu, žuvų perdirbimu, pakavimu ir pateikimu rinkai arba žuvininkystės įmonių valdymu; |
| --- | --- |

E.

pripažindamas moterų indėlį vykdant veiklą, susijusią su žuvininkyste ir akvakultūra, ypač su žvejybos įrankių gamyba ir taisymu, žuvų iškrovimu ir rūšiavimu, produktų tiekimo į laivą valdymu, žuvų perdirbimu, pakavimu ir pateikimu rinkai arba žuvininkystės įmonių valdymu;

| F. | kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 30 dalyje ragina valstybes nares atsižvelgti į moterų ekonominį, socialinį ir kultūrinį vaidmenį žvejybos pramonėje, suteikiant moterims galimybes naudotis socialinėmis išmokomis, ir pabrėžia, kad aktyvus moterų dalyvavimas įvairioje žvejybos veikloje padeda išsaugoti, pirma, žuvininkystės sektorių ir, antra, tradicijas ir specialius metodus, taip pat įvairių regionų kultūrinę įvairovę; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 30 dalyje ragina valstybes nares atsižvelgti į moterų ekonominį, socialinį ir kultūrinį vaidmenį žvejybos pramonėje, suteikiant moterims galimybes naudotis socialinėmis išmokomis, ir pabrėžia, kad aktyvus moterų dalyvavimas įvairioje žvejybos veikloje padeda išsaugoti, pirma, žuvininkystės sektorių ir, antra, tradicijas ir specialius metodus, taip pat įvairių regionų kultūrinę įvairovę;

| G. | kadangi Parlamentas savo 2012 m. rugsėjo 12 d. pozicijoje ragina imtis priemonių ir skatinti moterų dalyvavimą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus gamintojų organizacijose; |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas savo 2012 m. rugsėjo 12 d. pozicijoje ragina imtis priemonių ir skatinti moterų dalyvavimą žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus gamintojų organizacijose;

| H. | kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 31 dalyje reikalauja, kad iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽV) būtų skiriamas finansavimas moterų dalyvavimui žuvininkystės sektoriuje skatinti, moterų asociacijoms remti, taip pat moterų profesiniam mokymui ir moterų vaidmeniui žvejyboje stiprinti, remiant sausumoje vykdomą veiklą ir su žuvininkyste susijusią veiklą – tiek gamybą, tiek perdirbimą ir pateikimą rinkai; |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 31 dalyje reikalauja, kad iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽV) būtų skiriamas finansavimas moterų dalyvavimui žuvininkystės sektoriuje skatinti, moterų asociacijoms remti, taip pat moterų profesiniam mokymui ir moterų vaidmeniui žvejyboje stiprinti, remiant sausumoje vykdomą veiklą ir su žuvininkyste susijusią veiklą – tiek gamybą, tiek perdirbimą ir pateikimą rinkai;

| I. | kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 39 dalyje ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų gauti tokį pat atlyginimą kaip vyrai ir naudotis kitomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis, įskaitant rizikos dirbant žuvininkystės sektoriuje draudimą, pensinio amžiaus mažinimo koeficientų taikymo priemones, siekiant paankstinti pensinį amžių dėl sudėtingų darbo sąlygų (darbas naktį, pavojingumas, nuo gamybos intensyvumo arba galimybės žvejoti priklausantis tvarkaraštis), ir konkrečių sveikatos sutrikimų, pavyzdžiui, profesinių ligų, pripažinimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 39 dalyje ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų gauti tokį pat atlyginimą kaip vyrai ir naudotis kitomis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis, įskaitant rizikos dirbant žuvininkystės sektoriuje draudimą, pensinio amžiaus mažinimo koeficientų taikymo priemones, siekiant paankstinti pensinį amžių dėl sudėtingų darbo sąlygų (darbas naktį, pavojingumas, nuo gamybos intensyvumo arba galimybės žvejoti priklausantis tvarkaraštis), ir konkrečių sveikatos sutrikimų, pavyzdžiui, profesinių ligų, pripažinimą;

| J. | kadangi su darbo jėga susijusi statistinė informacija, ypač apie tam tikrą veiklą vykdančių darbuotojų pasiskirstymą pagal lytį, taip pat apie mažos apimties priekrantės žvejybą ar smulkiąją žvejybą, ekstensyviąją akvakultūrą ir susijusią veiklą, yra antraeilė, palyginti su informacija apie laimikį, iškrovimą, tonas ir pan.; |
| --- | --- |

J.

kadangi su darbo jėga susijusi statistinė informacija, ypač apie tam tikrą veiklą vykdančių darbuotojų pasiskirstymą pagal lytį, taip pat apie mažos apimties priekrantės žvejybą ar smulkiąją žvejybą, ekstensyviąją akvakultūrą ir susijusią veiklą, yra antraeilė, palyginti su informacija apie laimikį, iškrovimą, tonas ir pan.;

| K. | kadangi ES ir valstybių narių statistiniai duomenys apie žuvininkystės, akvakultūros ir susijusių sektorių darbo jėgą nėra pakankamai išsamūs, suderinti ar suskirstyti pagal rodiklius, kad atskleistų moterų dalyvavimo šiuose sektoriuose mastą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES ir valstybių narių statistiniai duomenys apie žuvininkystės, akvakultūros ir susijusių sektorių darbo jėgą nėra pakankamai išsamūs, suderinti ar suskirstyti pagal rodiklius, kad atskleistų moterų dalyvavimo šiuose sektoriuose mastą;

| L. | kadangi, nors moterys dirba žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir šio darbo indėlis į ekonomiką yra svarbus, moterims nesuteikiama tinkama socialinė ir darbo apsauga, taip pat nesuteikiamas tinkamas profesinis ir darbo statusas; |
| --- | --- |

L.

kadangi, nors moterys dirba žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir šio darbo indėlis į ekonomiką yra svarbus, moterims nesuteikiama tinkama socialinė ir darbo apsauga, taip pat nesuteikiamas tinkamas profesinis ir darbo statusas;

| M. | kadangi žuvininkystės sektoriuje moterys patiria ekonominę diskriminaciją ir už tuos pačius darbus gauna mažesnį užmokestį negu vyrai; |
| --- | --- |

M.

kadangi žuvininkystės sektoriuje moterys patiria ekonominę diskriminaciją ir už tuos pačius darbus gauna mažesnį užmokestį negu vyrai;

| N. | kadangi moterų darbas šiame sektoriuje dažnai teisiškai nepripažįstamas ir už šį darbą joms nesuteikiama socialinė apsauga, kuri atitiktų ypatingą ir su šiuo darbu susijusią riziką ir sveikatos problemas; |
| --- | --- |

N.

kadangi moterų darbas šiame sektoriuje dažnai teisiškai nepripažįstamas ir už šį darbą joms nesuteikiama socialinė apsauga, kuri atitiktų ypatingą ir su šiuo darbu susijusią riziką ir sveikatos problemas;

| O. | kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 42 dalyje ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų skatinamas didesnis moterų darbo žuvininkystės sektoriuje teisinis ir socialinis pripažinimas, siekiant užtikrinti, kad moterys, dirbančios visą ar ne visą darbo dieną šeimos įmonėse arba padedančios savo sutuoktiniams ir taip prisidedančios prie savo ir šeimos ekonominio tvarumo, būtų teisiškai pripažįstamos arba gautų socialinės apsaugos išmokas, prilygstančias savarankiškai dirbančių asmenų išmokoms, visų pirma taikant Direktyvą 2010/41/ES, ir ragina užtikrinti moterų socialines bei ekonomines teises, pavyzdžiui, teisę gauti vienodą darbo užmokestį, bedarbio pašalpą praradus darbą (laikinai ar visam laikui), teisę į pensiją, darbo ir šeimos gyvenimo derinimą, teisę į motinystės atostogas, galimybę naudotis socialine apsauga ir nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat užtikrinti saugą darbe bei sveikatos darbe apsaugą ir drausti nuo grėsmių, kylančių dirbant jūroje; |
| --- | --- |

O.

kadangi Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl nedidelio masto pakrantės žvejybos, smulkiosios žvejybos ir bendros žuvininkystės politikos reformos 42 dalyje ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų skatinamas didesnis moterų darbo žuvininkystės sektoriuje teisinis ir socialinis pripažinimas, siekiant užtikrinti, kad moterys, dirbančios visą ar ne visą darbo dieną šeimos įmonėse arba padedančios savo sutuoktiniams ir taip prisidedančios prie savo ir šeimos ekonominio tvarumo, būtų teisiškai pripažįstamos arba gautų socialinės apsaugos išmokas, prilygstančias savarankiškai dirbančių asmenų išmokoms, visų pirma taikant Direktyvą 2010/41/ES, ir ragina užtikrinti moterų socialines bei ekonomines teises, pavyzdžiui, teisę gauti vienodą darbo užmokestį, bedarbio pašalpą praradus darbą (laikinai ar visam laikui), teisę į pensiją, darbo ir šeimos gyvenimo derinimą, teisę į motinystės atostogas, galimybę naudotis socialine apsauga ir nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat užtikrinti saugą darbe bei sveikatos darbe apsaugą ir drausti nuo grėsmių, kylančių dirbant jūroje;

| P. | kadangi Parlamentas savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijoje nurodo, kad būtina užtikrinti didesnį moterų darbo žuvininkystės sektoriuje teisinį ir socialinį pripažinimą, geriau atlyginti už šį darbą ir suteikti tokias pat teises, kokios suteikiamos vyrams, o žvejų sutuoktinėms ir nesusituokusioms partnerėms, padedančioms išlaikyti šeimos įmonę, suteikti tokį pat teisinį statusą ir užtikrinti tokias pat socialines išmokas kaip ir savarankiškai dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

P.

kadangi Parlamentas savo 2012 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijoje nurodo, kad būtina užtikrinti didesnį moterų darbo žuvininkystės sektoriuje teisinį ir socialinį pripažinimą, geriau atlyginti už šį darbą ir suteikti tokias pat teises, kokios suteikiamos vyrams, o žvejų sutuoktinėms ir nesusituokusioms partnerėms, padedančioms išlaikyti šeimos įmonę, suteikti tokį pat teisinį statusą ir užtikrinti tokias pat socialines išmokas kaip ir savarankiškai dirbantiems asmenims;

| 1. | ragina Komisiją skatinti parengti konkrečią statistinę programą, susijusią su nuo žuvininkystės priklausomais regionais, ypatingą dėmesį skiriant mažos apimties priekrantės žvejybai, tradiciniams žvejybos būdams, konkretiems prekybos kanalams ir kiaukutinius gaudančių moterų, tinklų nėrėjų bei mažos apimties žvejybą ir susijusią veiklą vykdančių moterų darbui ir socialinėms bei darbo sąlygoms, kad būtų įvertinti konkretūs moterų veiklos poreikiai ir užtikrinamas didesnis socialinis šių labai sunkių darbų pripažinimas; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją skatinti parengti konkrečią statistinę programą, susijusią su nuo žuvininkystės priklausomais regionais, ypatingą dėmesį skiriant mažos apimties priekrantės žvejybai, tradiciniams žvejybos būdams, konkretiems prekybos kanalams ir kiaukutinius gaudančių moterų, tinklų nėrėjų bei mažos apimties žvejybą ir susijusią veiklą vykdančių moterų darbui ir socialinėms bei darbo sąlygoms, kad būtų įvertinti konkretūs moterų veiklos poreikiai ir užtikrinamas didesnis socialinis šių labai sunkių darbų pripažinimas;

| 2. | mano, kad būtina geriau rinkti ir analizuoti statistinę informaciją apie darbą žuvininkystės sektoriuje, kuri skirstoma pagal lytį, veiklos tipą ir darbo tipologiją (savarankiškas darbas, samdomasis darbas, darbas ne visą darbo dieną, darbas visą darbo dieną, laisvai samdomas darbuotojas), kad būtų galima įvertinti moterų indėlį į žuvininkystės ir akvakultūros sektorių; |
| --- | --- |

2.

mano, kad būtina geriau rinkti ir analizuoti statistinę informaciją apie darbą žuvininkystės sektoriuje, kuri skirstoma pagal lytį, veiklos tipą ir darbo tipologiją (savarankiškas darbas, samdomasis darbas, darbas ne visą darbo dieną, darbas visą darbo dieną, laisvai samdomas darbuotojas), kad būtų galima įvertinti moterų indėlį į žuvininkystės ir akvakultūros sektorių;

| 3. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad taip pat būtų renkami ir su laimikiu susiję duomenys, suskirstyti pagal lytį, ir būtų įdiegti nauji rodikliai, pavyzdžiui, kartu dirbančių sutuoktinių arba partnerių amžius, išsilavinimas bei profesinė kvalifikacija ir veikla; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad taip pat būtų renkami ir su laimikiu susiję duomenys, suskirstyti pagal lytį, ir būtų įdiegti nauji rodikliai, pavyzdžiui, kartu dirbančių sutuoktinių arba partnerių amžius, išsilavinimas bei profesinė kvalifikacija ir veikla;

| 4. | mano, kad reikia aiškiai apibrėžti statistinius rodiklius, skirtus darbo jėgos užimtumo duomenims rinkti žuvininkystės, akvakultūros ir susijusiuose sektoriuose; taip pat mano, kad parengti suderintą ES statistinių rodiklių rinkinį, ir ragina valstybes nares laiku teikti išsamius duomenis pagal šiuos rodiklius; |
| --- | --- |

4.

mano, kad reikia aiškiai apibrėžti statistinius rodiklius, skirtus darbo jėgos užimtumo duomenims rinkti žuvininkystės, akvakultūros ir susijusiuose sektoriuose; taip pat mano, kad parengti suderintą ES statistinių rodiklių rinkinį, ir ragina valstybes nares laiku teikti išsamius duomenis pagal šiuos rodiklius;

| 5. | primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą teisiniu ir socialiniu požiūriu pripažinti moterų vaidmenį, kurį jos atlieka žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, taip pat nuo žuvininkystės priklausomų vietovių tvaraus vystymosi srityje, kad būtų pašalintos visos ekonominės, administracinės ir socialinės kliūtys, dėl kurių moterims sunkiau veikloje dalyvauti vienodomis sąlygomis; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą teisiniu ir socialiniu požiūriu pripažinti moterų vaidmenį, kurį jos atlieka žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje, taip pat nuo žuvininkystės priklausomų vietovių tvaraus vystymosi srityje, kad būtų pašalintos visos ekonominės, administracinės ir socialinės kliūtys, dėl kurių moterims sunkiau veikloje dalyvauti vienodomis sąlygomis;

| 6. | ragina Komisiją ir Tarybą skatinti valstybes nares profesinėmis ligomis pripažinti ir reglamentuoti sąnarių ir stuburo pažeidimus ir reumatines ligas, kuriomis kiaukutinių gaudytojos, tinklų nėrėjos, žuvų iškrovėjos, pakuotojos, perdirbimo įmonėse dirbančios moterys, žvejės ir prekiautojos suserga dirbdamos sudėtingomis meteorologinėmis sąlygomis, taip pat tokiomis ligomis pripažinti ligas, kuriomis susergama dėl pernelyg sunkių krovinių kilnojimo; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir Tarybą skatinti valstybes nares profesinėmis ligomis pripažinti ir reglamentuoti sąnarių ir stuburo pažeidimus ir reumatines ligas, kuriomis kiaukutinių gaudytojos, tinklų nėrėjos, žuvų iškrovėjos, pakuotojos, perdirbimo įmonėse dirbančios moterys, žvejės ir prekiautojos suserga dirbdamos sudėtingomis meteorologinėmis sąlygomis, taip pat tokiomis ligomis pripažinti ligas, kuriomis susergama dėl pernelyg sunkių krovinių kilnojimo;

| 7. | ragina Komisiją pripažinti, kad moterų darbas padeda gerinti žuvininkystės produktų atsekamumą, todėl galima geriau informuoti vartotojus ir užtikrinti aukštesnių žuvininkystės bei akvakultūros produktų kokybės standartus ir didesnę jų saugą, taip padaugėja galimybių ekonominei, gastronominei ir turizmo veiklai žvejybos rajonuose; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją pripažinti, kad moterų darbas padeda gerinti žuvininkystės produktų atsekamumą, todėl galima geriau informuoti vartotojus ir užtikrinti aukštesnių žuvininkystės bei akvakultūros produktų kokybės standartus ir didesnę jų saugą, taip padaugėja galimybių ekonominei, gastronominei ir turizmo veiklai žvejybos rajonuose;

| 8. | ragina sukurti (remiantis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu ir (arba) kitomis priemonėmis) konkrečias paramos priemones, kurios galėtų būti panaudotos ekstremaliosiose situacijose (per gaivalines nelaimes), ir finansinius kompensavimo mechanizmus, kurie padėtų žvejams, žvejėms ir jų šeimoms laikino žvejybos draudimo laikotarpiais, ypač tose vietovėse, kuriose žvejyba – vienintelis pajamų šaltinis; |
| --- | --- |

8.

ragina sukurti (remiantis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu ir (arba) kitomis priemonėmis) konkrečias paramos priemones, kurios galėtų būti panaudotos ekstremaliosiose situacijose (per gaivalines nelaimes), ir finansinius kompensavimo mechanizmus, kurie padėtų žvejams, žvejėms ir jų šeimoms laikino žvejybos draudimo laikotarpiais, ypač tose vietovėse, kuriose žvejyba – vienintelis pajamų šaltinis;

| 9. | laikosi nuomonės, kad būtina skatinti ir finansiškai remti moterų būrimąsi į asociacijas kuriant nacionalinius ir Europos moterų tinklus, kad būtų padidintas moterų matomumas žuvininkystės sektoriuje, kuriamas socialinis ugdymas moterų indėlio į žuvininkystės veiklą srityje, sudarytos geresnės sąlygos keistis patirtimi, taip pat informuoti apie moterų poreikius ir reikalavimus tiek vietos valdžios institucijas, tiek ES įstaigas; |
| --- | --- |

9.

laikosi nuomonės, kad būtina skatinti ir finansiškai remti moterų būrimąsi į asociacijas kuriant nacionalinius ir Europos moterų tinklus, kad būtų padidintas moterų matomumas žuvininkystės sektoriuje, kuriamas socialinis ugdymas moterų indėlio į žuvininkystės veiklą srityje, sudarytos geresnės sąlygos keistis patirtimi, taip pat informuoti apie moterų poreikius ir reikalavimus tiek vietos valdžios institucijas, tiek ES įstaigas;

| 10. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti moterų organizacijų prieigą prie finansavimo žuvininkystės, akvakultūros ir susijusiuose sektoriuose, suteikiant joms galimybę įgyvendinti iniciatyvas, stiprinti jų organizacijas ir susisiekti su kitomis moterų organizacijomis siekiant keistis patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

10.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti moterų organizacijų prieigą prie finansavimo žuvininkystės, akvakultūros ir susijusiuose sektoriuose, suteikiant joms galimybę įgyvendinti iniciatyvas, stiprinti jų organizacijas ir susisiekti su kitomis moterų organizacijomis siekiant keistis patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais;

| 11. | mano, kad reikia skatinti ir stiprinti veiksmingą moterų dalyvavimą patariamuosiuose organuose ir patariamosiose, sprendimus priimančiose, atstovaujamosiose bei regioninėse tarybose ar profesinėse organizacijose, užtikrinant, kad viešajame ir privačiajame sektoriuose priimant sprendimus moterys dalyvautų tokiomis pat sąlygomis kaip ir vyrai; |
| --- | --- |

11.

mano, kad reikia skatinti ir stiprinti veiksmingą moterų dalyvavimą patariamuosiuose organuose ir patariamosiose, sprendimus priimančiose, atstovaujamosiose bei regioninėse tarybose ar profesinėse organizacijose, užtikrinant, kad viešajame ir privačiajame sektoriuose priimant sprendimus moterys dalyvautų tokiomis pat sąlygomis kaip ir vyrai;

2013–2020 m. Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF)

| 12. | pažymi, kad tik viena valstybė narė pasinaudojo galimybėmis, kurios pagal Europos žuvininkystės fondo ketvirtą kryptį suteikiamos siekiant finansuoti projektus, pagal kuriuos parama teikiama moterims, ir ragina valstybes nares naudotis EJRŽF teikiamomis galimybėmis, kad jos galėtų:






  — | taikyti lygių galimybių principą tiek rengdamos, tiek plėtodamos ar įgyvendindamos veiksmų programas; |
| --- | --- | --- |

12.

pažymi, kad tik viena valstybė narė pasinaudojo galimybėmis, kurios pagal Europos žuvininkystės fondo ketvirtą kryptį suteikiamos siekiant finansuoti projektus, pagal kuriuos parama teikiama moterims, ir ragina valstybes nares naudotis EJRŽF teikiamomis galimybėmis, kad jos galėtų:

—

taikyti lygių galimybių principą tiek rengdamos, tiek plėtodamos ar įgyvendindamos veiksmų programas;

| — | sudaryti moterims palankesnes sąlygas žuvininkystės sektoriuje, pertvarkydamos sektorių ir parūpindamos tinkamų įrenginių (pavyzdžiui, įrengdamos persirengimo kambarius laivuose arba uostuose); |
| --- | --- |

—

sudaryti moterims palankesnes sąlygas žuvininkystės sektoriuje, pertvarkydamos sektorių ir parūpindamos tinkamų įrenginių (pavyzdžiui, įrengdamos persirengimo kambarius laivuose arba uostuose);

| — | remti moterų asociacijas (tinklų nėrėjų, žuvų iškrovėjų, pakuotojų) ir jų tinklų kūrimą; |
| --- | --- |

—

remti moterų asociacijas (tinklų nėrėjų, žuvų iškrovėjų, pakuotojų) ir jų tinklų kūrimą;

| — | remti projektus, kuriais siekiama mažinti problemas, susijusias su moterų, kurios gaudo kiaukutinius įbridusios į vandenį, darbo sąlygomis, įskaitant darbo ir šeimos gyvenimo derinimo priemones; |
| --- | --- |

—

remti projektus, kuriais siekiama mažinti problemas, susijusias su moterų, kurios gaudo kiaukutinius įbridusios į vandenį, darbo sąlygomis, įskaitant darbo ir šeimos gyvenimo derinimo priemones;

| — | remti projektus, kuriais siekiama skatinti ir įvairinti moterų vaidmenį žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir atkreipti dėmesį į jį; |
| --- | --- |

—

remti projektus, kuriais siekiama skatinti ir įvairinti moterų vaidmenį žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje ir atkreipti dėmesį į jį;

| — | sudaryti geresnes sąlygas moterims ir jaunuolėms mokytis, finansuodamos specialų mokymą, su darbu susijusį švietimą ir jų veiklos profesinį pripažinimą; šiuo tikslu valstybės narės turėtų sukurti oficialiai pripažįstamų profesinių įgūdžių sertifikatų gavimo procedūras ir įsteigti tokios profesinės veiklos, kurią tradicijai atlieka moterys įvairiose bendruomenėse, mokymo centrus; |
| --- | --- |

—

sudaryti geresnes sąlygas moterims ir jaunuolėms mokytis, finansuodamos specialų mokymą, su darbu susijusį švietimą ir jų veiklos profesinį pripažinimą; šiuo tikslu valstybės narės turėtų sukurti oficialiai pripažįstamų profesinių įgūdžių sertifikatų gavimo procedūras ir įsteigti tokios profesinės veiklos, kurią tradicijai atlieka moterys įvairiose bendruomenėse, mokymo centrus;

| — | sudaryti geresnes sąlygas jaunuolėms įsidarbinti ir remti kartų tęstinumą, ypač plėtoti tvarų darbą jūroje; |
| --- | --- |

—

sudaryti geresnes sąlygas jaunuolėms įsidarbinti ir remti kartų tęstinumą, ypač plėtoti tvarų darbą jūroje;

| — | skatinti profesinį mokymą, ypač žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje dirbančių moterų, kad jos turėtų daugiau galimybių gauti vadovaujamas pareigas ir dirbti kvalifikuotą techninį bei vadybos darbą, susijusį su žuvininkyste, ir už savo darbą gautų tokį pat darbo užmokestį kaip ir vyrai; |
| --- | --- |

—

skatinti profesinį mokymą, ypač žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje dirbančių moterų, kad jos turėtų daugiau galimybių gauti vadovaujamas pareigas ir dirbti kvalifikuotą techninį bei vadybos darbą, susijusį su žuvininkyste, ir už savo darbą gautų tokį pat darbo užmokestį kaip ir vyrai;

| — | stiprinti moterų vaidmenį žuvininkystės sektoriuje, ypač remdamos sausumoje atliekamą darbą ir su žuvininkyste susijusį darbą – tiek gamybą, tiek perdirbimą, pateikimą rinkai ir pardavimą; |
| --- | --- |

—

stiprinti moterų vaidmenį žuvininkystės sektoriuje, ypač remdamos sausumoje atliekamą darbą ir su žuvininkyste susijusį darbą – tiek gamybą, tiek perdirbimą, pateikimą rinkai ir pardavimą;

| — | skatinti moterų verslo iniciatyvas, jei reikia, apimančias ekonominį tam tikros veiklos, susijusios su žuvininkystės sektoriumi, įskaitant tokią veiklą kaip muziejininkystė, kultūros tradicijos, amatai, gastronomija ir restoranų pramonė, įvairinimą; |
| --- | --- |

—

skatinti moterų verslo iniciatyvas, jei reikia, apimančias ekonominį tam tikros veiklos, susijusios su žuvininkystės sektoriumi, įskaitant tokią veiklą kaip muziejininkystė, kultūros tradicijos, amatai, gastronomija ir restoranų pramonė, įvairinimą;

| — | skatinti su žvejybos veikla nesusijusias verslo iniciatyvas tose pakrantės zonose, kuriose dėl žuvininkystės reformos įgyvendinimo sumažėjęs užimtumas; |
| --- | --- |

—

skatinti su žvejybos veikla nesusijusias verslo iniciatyvas tose pakrantės zonose, kuriose dėl žuvininkystės reformos įgyvendinimo sumažėjęs užimtumas;

| 13. | primygtinai ragina valstybes nares sudaryti geresnes sąlygas gauti lengvatinę paskolą, leisiančią išvengti konkrečių sunkumų, kuriuos moterys patiria siekdamos finansuoti projektus, kurie pagal EJRŽF nuostatas gali būti įtraukti į nacionalines programas; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina valstybes nares sudaryti geresnes sąlygas gauti lengvatinę paskolą, leisiančią išvengti konkrečių sunkumų, kuriuos moterys patiria siekdamos finansuoti projektus, kurie pagal EJRŽF nuostatas gali būti įtraukti į nacionalines programas;

| 14. | ragina valstybes nares remti moterų verslo iniciatyvas palengvinant palankių mikrokreditų sistemą ir suteikiant tinkamos informacijos, susijusios su finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares remti moterų verslo iniciatyvas palengvinant palankių mikrokreditų sistemą ir suteikiant tinkamos informacijos, susijusios su finansavimo galimybėmis;

| 15. | primygtinai ragina valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų plėtojama ir modernizuojama vietos infrastruktūra, įvairinama ekonominė veikla ir gerinama gyvenimo kokybė žuvininkystės srityse, ypač vietovėse, kurios visiškai priklauso nuo žuvininkystės, kad būtų užtikrintas tvarus vystymasis apskritai kovojant su skurdu ir ypač, kai jis daro įtaką moterims ir vaikams, ir siekiant išvengti smurto prieš moteris ir smurto šeimoje; |
| --- | --- |

15.

primygtinai ragina valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų plėtojama ir modernizuojama vietos infrastruktūra, įvairinama ekonominė veikla ir gerinama gyvenimo kokybė žuvininkystės srityse, ypač vietovėse, kurios visiškai priklauso nuo žuvininkystės, kad būtų užtikrintas tvarus vystymasis apskritai kovojant su skurdu ir ypač, kai jis daro įtaką moterims ir vaikams, ir siekiant išvengti smurto prieš moteris ir smurto šeimoje;

| 16. | primena pozicijas dėl moterų (ypač tų, kurios pasirenka darbą, susijusį su žiniomis apie jūrą) skatinimo dalyvauti visuose moksliniuose tyrimuose, projektuose ir mokslinėje veikloje, priimtas vykdant procedūrą, susijusią su bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.); |
| --- | --- |

16.

primena pozicijas dėl moterų (ypač tų, kurios pasirenka darbą, susijusį su žiniomis apie jūrą) skatinimo dalyvauti visuose moksliniuose tyrimuose, projektuose ir mokslinėje veikloje, priimtas vykdant procedūrą, susijusią su bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.);

| 17. | ragina valstybes nares:






  — | teisiškai pripažinti moterų, kurios ekonomiškai prisideda prie šeimos darnumo, darbą, net jei joms už jį neatlyginama; |
| --- | --- | --- |

17.

ragina valstybes nares:

—

teisiškai pripažinti moterų, kurios ekonomiškai prisideda prie šeimos darnumo, darbą, net jei joms už jį neatlyginama;

| — | remti moteris, mokant joms bedarbio pašalpas nutraukus darbą (laikinai ar visam laikui), užtikrinant teisę į pensiją, sudarant sąlygas derinti darbo ir šeimos gyvenimą, suteikiant teisę į motinystės atostogas (kokia bebūtų jų civilinė būklė), galimybę naudotis socialine apsauga ir nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat apsaugant nuo rizikos, joms kylančios dirbant jūrų ir žuvininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

—

remti moteris, mokant joms bedarbio pašalpas nutraukus darbą (laikinai ar visam laikui), užtikrinant teisę į pensiją, sudarant sąlygas derinti darbo ir šeimos gyvenimą, suteikiant teisę į motinystės atostogas (kokia bebūtų jų civilinė būklė), galimybę naudotis socialine apsauga ir nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat apsaugant nuo rizikos, joms kylančios dirbant jūrų ir žuvininkystės sektoriuje;

| 18. | pažymi, kad Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto 28 dalyje ragina Europos Sąjungą Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pasisakyti už tai, kad būtų baudžiamos moteris diskriminuojančios šalys, o tos pačios rezoliucijos 45 dalyje ragina Komisiją derantis dėl žuvininkystės susitarimų užtikrinti, kad jūrinė valstybė būtiniausią sektorinės paramos vystymuisi dalį skirtų tam, kad būtų pripažįstamas, remiamas ir įvairinamas moterų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje ir būtų užtikrintas vienodo požiūrio ir moterų bei vyrų lygių galimybių principo taikymas, ypač mokymo ir galimybių gauti finansavimą bei paskolas srityse; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad Parlamentas savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijos dėl bendros žuvininkystės politikos išorės aspekto 28 dalyje ragina Europos Sąjungą Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) pasisakyti už tai, kad būtų baudžiamos moteris diskriminuojančios šalys, o tos pačios rezoliucijos 45 dalyje ragina Komisiją derantis dėl žuvininkystės susitarimų užtikrinti, kad jūrinė valstybė būtiniausią sektorinės paramos vystymuisi dalį skirtų tam, kad būtų pripažįstamas, remiamas ir įvairinamas moterų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje ir būtų užtikrintas vienodo požiūrio ir moterų bei vyrų lygių galimybių principo taikymas, ypač mokymo ir galimybių gauti finansavimą bei paskolas srityse;

| 19. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos lyčių aspektas būtų įtvirtintas ir užtikrintas ekonominės partnerystės susitarimais, susijusiais su žuvininkystės sektoriumi; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos lyčių aspektas būtų įtvirtintas ir užtikrintas ekonominės partnerystės susitarimais, susijusiais su žuvininkystės sektoriumi;

Pagrindinis reglamentas dėl bendros žuvininkystės politikos

| 20. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų įgyvendinti naujos bendros žuvininkystės politikos tikslai, susiję su galimybėmis naudotis žuvininkystės ištekliais, pagrįstomis skaidriais aplinkos, socialiniais ir ekonominiais kriterijais, apimančiais vienodo požiūrio ir vyrų bei moterų lygių galimybių principus; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų įgyvendinti naujos bendros žuvininkystės politikos tikslai, susiję su galimybėmis naudotis žuvininkystės ištekliais, pagrįstomis skaidriais aplinkos, socialiniais ir ekonominiais kriterijais, apimančiais vienodo požiūrio ir vyrų bei moterų lygių galimybių principus;

| 21. | primygtinai ragina valstybes nares pripažinti moteris dirbančiomis tais atvejais, kai jos darbą nutraukia laikinai, įskaitant biologinės ramybės laikotarpius; |
| --- | --- |

21.

primygtinai ragina valstybes nares pripažinti moteris dirbančiomis tais atvejais, kai jos darbą nutraukia laikinai, įskaitant biologinės ramybės laikotarpius;

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti Direktyvos 2010/41/ES įgyvendinimą, kad moterys, kurios žuvininkystės sektoriuje dirba visą arba ne visą darbo dieną šeimos įmonėse arba padėdamos savo sutuoktiniui ar partneriui ir taip prisideda prie savo ir šeimos ekonominio tvarumo, taip pat moterys, kurioms ši veikla yra pragyvenimo šaltinis ir kurios nepriklauso jokiai šeimos įmonei, būtų teisiškai pripažįstamos ir gautų tokias pat socialines išmokas kaip savarankiškai dirbantys asmenys; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti Direktyvos 2010/41/ES įgyvendinimą, kad moterys, kurios žuvininkystės sektoriuje dirba visą arba ne visą darbo dieną šeimos įmonėse arba padėdamos savo sutuoktiniui ar partneriui ir taip prisideda prie savo ir šeimos ekonominio tvarumo, taip pat moterys, kurioms ši veikla yra pragyvenimo šaltinis ir kurios nepriklauso jokiai šeimos įmonei, būtų teisiškai pripažįstamos ir gautų tokias pat socialines išmokas kaip savarankiškai dirbantys asmenys;

o

o o

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

23.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL L 180, 2010 7 15, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0040.

(3)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 212.

(4)  OL C 286 E, 2006 11 23, p. 519.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0460.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0461.

(7)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 104.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/156

---

P7_TA(2014)0179

Mokesčiai už kopijavimą asmeniniam naudojimui

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui (2013/2114(INI))

(2017/C 285/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo ir daugiateritorių licencijų naudoti muzikos kūrinius internete teikimo vidaus rinkoje (COM(2012)0372), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo ir daugiateritorių licencijų naudoti muzikos kūrinius internete teikimo vidaus rinkoje (COM(2012)0372),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 6, 114 ir 118 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 6, 114 ir 118 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, pirmiausia į 2010 m. spalio 21 d. sprendimą byloje C-467/08 Padawan SL prieš SGAE [2010], rink. p. I-10055, į 2011 m. birželio 16 d. sprendimą byloje C-462/09 Stichting de Thuiskopie prieš Opus Supplies Deutschland GmbH ir kt. [2011], rink. p. I-05331, į 2010 m. vasario 9 d. sprendimą byloje C-277/10 Martin Luksan prieš Petrus van der Let (dar nepranešta), į 2013 m. birželio 27 d. sprendimus sujungtose bylose C-457/11–C-460/11 Verwertungsgesellschaft Wort (VG Wort) prieš Kyocera Mita ir kt. (dar nepranešta) ir į 2013 m. liepos 11 d. sprendimą byloje C-521/11 Amazon prieš Austro-Mechana (dar nepranešta), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, pirmiausia į 2010 m. spalio 21 d. sprendimą byloje C-467/08 Padawan SL prieš SGAE [2010], rink. p. I-10055, į 2011 m. birželio 16 d. sprendimą byloje C-462/09 Stichting de Thuiskopie prieš Opus Supplies Deutschland GmbH ir kt. [2011], rink. p. I-05331, į 2010 m. vasario 9 d. sprendimą byloje C-277/10 Martin Luksan prieš Petrus van der Let (dar nepranešta), į 2013 m. birželio 27 d. sprendimus sujungtose bylose C-457/11–C-460/11 Verwertungsgesellschaft Wort (VG Wort) prieš Kyocera Mita ir kt. (dar nepranešta) ir į 2013 m. liepos 11 d. sprendimą byloje C-521/11 Amazon prieš Austro-Mechana (dar nepranešta),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka. Kūrybingumo ir naujovių skatinimas ekonomikos augimui, kokybiškų darbo vietų kūrimui ir aukščiausios kokybės produktams ir paslaugoms Europoje teikti“ (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka. Kūrybingumo ir naujovių skatinimas ekonomikos augimui, kokybiškų darbo vietų kūrimui ir aukščiausios kokybės produktams ir paslaugoms Europoje teikti“ (COM(2011)0287),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 18 d. Komisijos komunikatą dėl turinio bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (COM(2012)0789),

| — | atsižvelgdamas į António Vitorino 2013 m. sausio 31 d. rekomendacijas, parengtas pasibaigus tarpininkavimo mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui ir reprografiją klausimu procesui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į António Vitorino 2013 m. sausio 31 d. rekomendacijas, parengtas pasibaigus tarpininkavimo mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui ir reprografiją klausimu procesui,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. patvirtintą Teisės reikalų komiteto darbo dokumentą „Autorių teisės muzikos ir audiovizualiniame sektoriuose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. patvirtintą Teisės reikalų komiteto darbo dokumentą „Autorių teisės muzikos ir audiovizualiniame sektoriuose“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0114/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0114/2014),

| A. | kadangi kultūra ir meninė kūryba yra Europos tapatybės praeities ir dabarties pamatas ir ateityje atliks gyvybiškai svarbų vaidmenį Europos Sąjungos ekonominio ir socialinio vystymosi srityje; |
| --- | --- |

A.

kadangi kultūra ir meninė kūryba yra Europos tapatybės praeities ir dabarties pamatas ir ateityje atliks gyvybiškai svarbų vaidmenį Europos Sąjungos ekonominio ir socialinio vystymosi srityje;

| B. | kadangi kultūra ir meninė kūryba neatsiejamos nuo skaitmeninės ekonomikos, kadangi aukštesniosios ir kasdienės kultūros turinio raiška grindžiama vienoda prieiga prie Europos skaitmeninio augimo galimybių ir kadangi per konsultacijas paaiškėjo, kad Europos skaitmeninėje rinkoje iki šiol neįgyvendinti veiksmingo paskirstymo, teisingo atlyginimo kūrėjams, taip pat teisingo ir veiksmingo pajamų paskirstymo kultūros sektoriuje apskritai pažadai, ir norint išspręsti šias problemas būtina imtis veiksmų ES lygmeniu; |
| --- | --- |

B.

kadangi kultūra ir meninė kūryba neatsiejamos nuo skaitmeninės ekonomikos, kadangi aukštesniosios ir kasdienės kultūros turinio raiška grindžiama vienoda prieiga prie Europos skaitmeninio augimo galimybių ir kadangi per konsultacijas paaiškėjo, kad Europos skaitmeninėje rinkoje iki šiol neįgyvendinti veiksmingo paskirstymo, teisingo atlyginimo kūrėjams, taip pat teisingo ir veiksmingo pajamų paskirstymo kultūros sektoriuje apskritai pažadai, ir norint išspręsti šias problemas būtina imtis veiksmų ES lygmeniu;

| C. | kadangi skaitmeninimas daro didžiulį poveikį kultūrinės tapatybių raiškos, sklaidos ir raidos būdams ir kadangi mažesnės dalyvavimo kliūtys ir naujų platinimo būdų atsiradimas palengvina prieigą prie kūrybinių darbų ir kultūros, padeda geriau cirkuliuoti kultūros ir meno kūriniams, juos atrasti ir atrasti iš naujo visame pasaulyje, taip pat sudaro galimybes menininkams ir kūrėjams; kadangi dėl to rinkoje nepaprastai padaugėjo galimybių naujoms paslaugoms teikti ir įmonėms veikti; |
| --- | --- |

C.

kadangi skaitmeninimas daro didžiulį poveikį kultūrinės tapatybių raiškos, sklaidos ir raidos būdams ir kadangi mažesnės dalyvavimo kliūtys ir naujų platinimo būdų atsiradimas palengvina prieigą prie kūrybinių darbų ir kultūros, padeda geriau cirkuliuoti kultūros ir meno kūriniams, juos atrasti ir atrasti iš naujo visame pasaulyje, taip pat sudaro galimybes menininkams ir kūrėjams; kadangi dėl to rinkoje nepaprastai padaugėjo galimybių naujoms paslaugoms teikti ir įmonėms veikti;

| D. | kadangi ir skaitmeniniame amžiuje autoriai turi turėti teisę į savo sukurtų darbų apsaugą ir galimybę ginti savo teisę į teisingą atlygį už tą darbą; |
| --- | --- |

D.

kadangi ir skaitmeniniame amžiuje autoriai turi turėti teisę į savo sukurtų darbų apsaugą ir galimybę ginti savo teisę į teisingą atlygį už tą darbą;

| E. | kadangi dėl techninės pažangos ir perėjimo prie interneto ir debesijos kompiuterijos skaitmeninis kopijavimas asmeniniam naudojimui įgijo didelę ekonominę reikšmę ir kadangi taikant dabartinę mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui sistemą nepakankamai atsižvelgiama į skaitmeninio amžiaus naujoves; kadangi dabar šioje srityje nesivadovaujama jokiu alternatyviu principu, kuriuo būtų užtikrintas tinkamas atlygis teisių turėtojui ir kartu sudaryta galimybė kopijuoti asmeniniam naudojimui; kadangi, nežiūrint į tai, būtina diskusija siekiant atnaujinti kopijavimo asmeniniam naudojimui mechanizmą, kad jis taptų veiksmingesnis ir kad jį taikant būtų labiau atsižvelgta į techninę pažangą; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl techninės pažangos ir perėjimo prie interneto ir debesijos kompiuterijos skaitmeninis kopijavimas asmeniniam naudojimui įgijo didelę ekonominę reikšmę ir kadangi taikant dabartinę mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui sistemą nepakankamai atsižvelgiama į skaitmeninio amžiaus naujoves; kadangi dabar šioje srityje nesivadovaujama jokiu alternatyviu principu, kuriuo būtų užtikrintas tinkamas atlygis teisių turėtojui ir kartu sudaryta galimybė kopijuoti asmeniniam naudojimui; kadangi, nežiūrint į tai, būtina diskusija siekiant atnaujinti kopijavimo asmeniniam naudojimui mechanizmą, kad jis taptų veiksmingesnis ir kad jį taikant būtų labiau atsižvelgta į techninę pažangą;

| F. | kadangi Direktyvoje dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo ir daugiateritorių licencijų naudoti muzikos kūrinius internete teikimo vidaus rinkoje, kurią Parlamentas ir Taryba priėmė 2014 m. vasario 4 d., dar griežčiau pabrėžiama, kad administruojant autorių teises ypatingą dėmesį reikia skirti atlyginimo, kurį kolektyvinio administravimo asociacijos surenka, paskirsto ir išmoka teisių turėtojams, įskaitant mokestį už kopijavimą asmeniniam naudojimui, srautų skaidrumui; |
| --- | --- |

F.

kadangi Direktyvoje dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo ir daugiateritorių licencijų naudoti muzikos kūrinius internete teikimo vidaus rinkoje, kurią Parlamentas ir Taryba priėmė 2014 m. vasario 4 d., dar griežčiau pabrėžiama, kad administruojant autorių teises ypatingą dėmesį reikia skirti atlyginimo, kurį kolektyvinio administravimo asociacijos surenka, paskirsto ir išmoka teisių turėtojams, įskaitant mokestį už kopijavimą asmeniniam naudojimui, srautų skaidrumui;

| G. | kadangi pagal Direktyvą 2001/29/EB valstybės narės gali numatyti išimtį arba apribojimą teisei dauginti tam tikrų tipų garso, vaizdo ir audiovizualinę medžiagą, skirtą naudoti asmeniškai, kartu mokant teisingą atlygį ir gali leisti vartotojams šalyse, kuriose nustatytas toks apribojimas, nemokamai kopijuoti savo muzikos ir audiovizualinius rinkinius iš vienos laikmenos ar tam tikro tipo multimedijos medžiagos į kitą ir kada tik jiems panorėjus neprašant teisių turėtojų leidimo, tačiau tie įrašai turi būti skirti asmeniniam naudojimui; kadangi bet kokie mokesčiai turėtų būti apskaičiuoti atsižvelgiant į galimus teisių turėtojų nuostolius, kuriuos jie gali patirti atlikus konkretų kopijavimo asmeninėms reikmėms veiksmą; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Direktyvą 2001/29/EB valstybės narės gali numatyti išimtį arba apribojimą teisei dauginti tam tikrų tipų garso, vaizdo ir audiovizualinę medžiagą, skirtą naudoti asmeniškai, kartu mokant teisingą atlygį ir gali leisti vartotojams šalyse, kuriose nustatytas toks apribojimas, nemokamai kopijuoti savo muzikos ir audiovizualinius rinkinius iš vienos laikmenos ar tam tikro tipo multimedijos medžiagos į kitą ir kada tik jiems panorėjus neprašant teisių turėtojų leidimo, tačiau tie įrašai turi būti skirti asmeniniam naudojimui; kadangi bet kokie mokesčiai turėtų būti apskaičiuoti atsižvelgiant į galimus teisių turėtojų nuostolius, kuriuos jie gali patirti atlikus konkretų kopijavimo asmeninėms reikmėms veiksmą;

| H. | kadangi visa 23 iš 28 valstybių narių surinktų mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui suma nuo tada, kai įsigaliojo Direktyva 2001/29/EB, patrigubėjo ir, remiantis Komisijos sąmatomis, dabar siekia virš 600 mln. EUR ir kadangi menininkams tai didelė suma; |
| --- | --- |

H.

kadangi visa 23 iš 28 valstybių narių surinktų mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui suma nuo tada, kai įsigaliojo Direktyva 2001/29/EB, patrigubėjo ir, remiantis Komisijos sąmatomis, dabar siekia virš 600 mln. EUR ir kadangi menininkams tai didelė suma;

| I. | kadangi šie mokesčiai – tik smulki dalis tradicinių ir skaitmeninių įrašų laikmenų ir medžiagos gamintojų ir importuotojų apyvartos, kuri, remiantis skaičiavimais, iš viso sudaro daugiau kaip 1 000 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

I.

kadangi šie mokesčiai – tik smulki dalis tradicinių ir skaitmeninių įrašų laikmenų ir medžiagos gamintojų ir importuotojų apyvartos, kuri, remiantis skaičiavimais, iš viso sudaro daugiau kaip 1 000 mlrd. EUR;

| J. | kadangi teoriškai kopijuoti asmeniniam naudojimui galima daugeliu mobiliųjų galinių prietaisų, tačiau faktiškai jie šiuo tikslu nenaudojami; todėl ragina rengti ilgalaikes diskusijas siekiant formuoti veiksmingesnį ir naujoviškesnį požiūrį, kuris nebūtinai turi būti pagrįstas vienodo tarifo mokesčiu už įrangą; |
| --- | --- |

J.

kadangi teoriškai kopijuoti asmeniniam naudojimui galima daugeliu mobiliųjų galinių prietaisų, tačiau faktiškai jie šiuo tikslu nenaudojami; todėl ragina rengti ilgalaikes diskusijas siekiant formuoti veiksmingesnį ir naujoviškesnį požiūrį, kuris nebūtinai turi būti pagrįstas vienodo tarifo mokesčiu už įrangą;

| K. | kadangi palyginus medžiagos pardavimo kainas šalyje, kur mokestis taikomas, ir šalyje, kur jis netaikomas, tampa aišku, kad mokestis už kopijavimą asmeniniam naudojimui apčiuopiamo poveikio prekių kainoms nedaro; |
| --- | --- |

K.

kadangi palyginus medžiagos pardavimo kainas šalyje, kur mokestis taikomas, ir šalyje, kur jis netaikomas, tampa aišku, kad mokestis už kopijavimą asmeniniam naudojimui apčiuopiamo poveikio prekių kainoms nedaro;

| L. | kadangi po Direktyvos 2001/29/EB įsigaliojimo tradicinių ir skaitmeninių įrašų laikmenų ir medžiagos gamintojai ir importuotojai ne kartą ėmėsi teisinių veiksmų tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu; |
| --- | --- |

L.

kadangi po Direktyvos 2001/29/EB įsigaliojimo tradicinių ir skaitmeninių įrašų laikmenų ir medžiagos gamintojai ir importuotojai ne kartą ėmėsi teisinių veiksmų tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu;

| M. | kadangi pagal Direktyvą 2001/29/EB ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką valstybių narių nereikalaujama pasirūpinti, kad teisių turėtojams būtų tiesiogiai išmokėtas visas už kopijavimą asmeniniam naudojimui surinktas mokestis ir kadangi valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę nustatyti, kad dalis šio atlygio dalis būtų išmokėta netiesiogiai; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal Direktyvą 2001/29/EB ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką valstybių narių nereikalaujama pasirūpinti, kad teisių turėtojams būtų tiesiogiai išmokėtas visas už kopijavimą asmeniniam naudojimui surinktas mokestis ir kadangi valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę nustatyti, kad dalis šio atlygio dalis būtų išmokėta netiesiogiai;

| N. | kadangi mokestį už kopijavimą asmeniniam naudojimui vartotojai moka pirkdami įrašą ar saugojimo laikmeną arba paslaugas ir kadangi dėl to jie turi teisę žinoti apie tai, kad jis taikomas ir koks jo dydis; kadangi kopijavimo asmeniniam naudojimui mokesčio suma turėtų parodyti, kad tokia įranga ir paslaugos faktiškai naudojamos garso, vaizdo ir audiovizualinei medžiagai kopijuoti asmeninėms reikmėms; |
| --- | --- |

N.

kadangi mokestį už kopijavimą asmeniniam naudojimui vartotojai moka pirkdami įrašą ar saugojimo laikmeną arba paslaugas ir kadangi dėl to jie turi teisę žinoti apie tai, kad jis taikomas ir koks jo dydis; kadangi kopijavimo asmeniniam naudojimui mokesčio suma turėtų parodyti, kad tokia įranga ir paslaugos faktiškai naudojamos garso, vaizdo ir audiovizualinei medžiagai kopijuoti asmeninėms reikmėms;

| O. | kadangi laikmenų ir medžiagos kainos skiriasi ne pagal skirtingus visoje Sąjungoje taikomus mokesčio už kopijavimą asmeniniam naudojimui tarifus ir kadangi mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui panaikinimas Ispanijoje 2012 m. neturėjo jokio poveikio laikmenų ir medžiagos kainoms; |
| --- | --- |

O.

kadangi laikmenų ir medžiagos kainos skiriasi ne pagal skirtingus visoje Sąjungoje taikomus mokesčio už kopijavimą asmeniniam naudojimui tarifus ir kadangi mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui panaikinimas Ispanijoje 2012 m. neturėjo jokio poveikio laikmenų ir medžiagos kainoms;

| P. | kadangi skiriasi įvairūs mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui modeliai ir rinkimo tarifai – taip pat ir jų poveikio vartotojams ir bendrajai rinkai požiūriu; kadangi, norint užtikrinti didesnį skaidrumą teisių turėtojams, įrangos gamintojams ir importuotojams, vartotojams ir paslaugų teikėjams visoje Sąjungoje, būtina nustatyta Europos sistemą ir kadangi, norint išsaugoti esminį sistemos stabilumą skaitmeniniame amžiuje šių dienų vidaus rinkoje, daugelyje valstybių narių turėtų būti modernizuotos honorarų mokėjimo procedūros ir sukurta Europos sistema, kurią taikant būtų užtikrinta, kad teisių turėtojams, vartotojams, įrangos gamintojams ir importuotojams bei paslaugų teikėjams visoje Sąjungoje būtų taikomos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

P.

kadangi skiriasi įvairūs mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui modeliai ir rinkimo tarifai – taip pat ir jų poveikio vartotojams ir bendrajai rinkai požiūriu; kadangi, norint užtikrinti didesnį skaidrumą teisių turėtojams, įrangos gamintojams ir importuotojams, vartotojams ir paslaugų teikėjams visoje Sąjungoje, būtina nustatyta Europos sistemą ir kadangi, norint išsaugoti esminį sistemos stabilumą skaitmeniniame amžiuje šių dienų vidaus rinkoje, daugelyje valstybių narių turėtų būti modernizuotos honorarų mokėjimo procedūros ir sukurta Europos sistema, kurią taikant būtų užtikrinta, kad teisių turėtojams, vartotojams, įrangos gamintojams ir importuotojams bei paslaugų teikėjams visoje Sąjungoje būtų taikomos vienodos sąlygos;

| Q. | kadangi valstybėse narėse įdiegta atleidimo nuo mokesčio ir atlyginimo už naudojimą profesiniais tikslais tvarka turi būti veiksminga; kadangi kai kuriose valstybėse narėse ši tvarka būtina ir kadangi kai kuriose valstybėse narėse priimti teismų sprendimai ne visuomet buvo taikomi; |
| --- | --- |

Q.

kadangi valstybėse narėse įdiegta atleidimo nuo mokesčio ir atlyginimo už naudojimą profesiniais tikslais tvarka turi būti veiksminga; kadangi kai kuriose valstybėse narėse ši tvarka būtina ir kadangi kai kuriose valstybėse narėse priimti teismų sprendimai ne visuomet buvo taikomi;

| R. | kadangi interneto kūrinių – tiek galimybių juos gauti, tiek jų pardavimo – atveju licencijų suteikimo praktika papildo mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui sistemą; |
| --- | --- |

R.

kadangi interneto kūrinių – tiek galimybių juos gauti, tiek jų pardavimo – atveju licencijų suteikimo praktika papildo mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui sistemą;

| S. | kadangi skaitmeninėje srityje įprastą kopijavimo procesą pirmiausia keičia srautinio siuntimo sistemos: jas taikant vartotojas galiniame prietaise neturi autorių teisėmis saugomo kūrinio kopijos; kadangi dėl to šiais atvejais pirmenybė turėtų būti teikiama licencijavimo modeliams; |
| --- | --- |

S.

kadangi skaitmeninėje srityje įprastą kopijavimo procesą pirmiausia keičia srautinio siuntimo sistemos: jas taikant vartotojas galiniame prietaise neturi autorių teisėmis saugomo kūrinio kopijos; kadangi dėl to šiais atvejais pirmenybė turėtų būti teikiama licencijavimo modeliams;

Perspektyvi sistema, kurią būtina modernizuoti ir suderinti

| 1. | pažymi, kad kultūros sektorius užtikrina 5 mln. darbo vietų ES ir 2,6 proc. jos BVP, tai vienas iš pagrindinių augimo variklių Europoje ir neišsenkantis naujų neperkeliamų darbo vietų šaltinis, jis skatina inovacijas ir siūlo veiksmingus kovos su dabartiniu nuosmukiu būdus; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad kultūros sektorius užtikrina 5 mln. darbo vietų ES ir 2,6 proc. jos BVP, tai vienas iš pagrindinių augimo variklių Europoje ir neišsenkantis naujų neperkeliamų darbo vietų šaltinis, jis skatina inovacijas ir siūlo veiksmingus kovos su dabartiniu nuosmukiu būdus;

| 2. | primena, kad autorių teisių teisės nuostatomis turėtų būti užtikrinama, inter alia, kūrėjų ir vartotojų interesų pusiausvyra; atsižvelgdamas į tai, mano, kad visi Europos vartotojai turėtų turėti teisę kopijuoti teisėtai įsigytą turinį asmeniniam naudojimui; |
| --- | --- |

2.

primena, kad autorių teisių teisės nuostatomis turėtų būti užtikrinama, inter alia, kūrėjų ir vartotojų interesų pusiausvyra; atsižvelgdamas į tai, mano, kad visi Europos vartotojai turėtų turėti teisę kopijuoti teisėtai įsigytą turinį asmeniniam naudojimui;

| 3. | todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Direktyvos 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo peržiūros, įskaitant nuostatą dėl visapusiško išimčių ir apribojimų, inter alia, susijusių su kopijavimu asmeniniam naudojimui, suderinimo; |
| --- | --- |

3.

todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Direktyvos 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo peržiūros, įskaitant nuostatą dėl visapusiško išimčių ir apribojimų, inter alia, susijusių su kopijavimu asmeniniam naudojimui, suderinimo;

| 4. | pabrėžia, jog turi būti reformuota šiuo metu susiskaidžiusi autorių teisių tvarka, siekiant palengvinti prieigą prie kultūros ir kūrybinio turinio ir užtikrinti didesnę jo cirkuliaciją (pasaulyje) taip, kad menininkai, kūrėjai, vartotojai, verslininkai ir publika galėtų pasinaudoti skaitmeninėmis naujovėmis, naujais sklaidos būdais, naujais verslo modeliais ir kitomis galimybėmis, ypač griežto biudžeto taupymo laikais; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog turi būti reformuota šiuo metu susiskaidžiusi autorių teisių tvarka, siekiant palengvinti prieigą prie kultūros ir kūrybinio turinio ir užtikrinti didesnę jo cirkuliaciją (pasaulyje) taip, kad menininkai, kūrėjai, vartotojai, verslininkai ir publika galėtų pasinaudoti skaitmeninėmis naujovėmis, naujais sklaidos būdais, naujais verslo modeliais ir kitomis galimybėmis, ypač griežto biudžeto taupymo laikais;

| 5. | pažymi, kad šiuo metu mokesčiai už kopijavimą asmeniniam naudojimui yra pajamų šaltinis, kuris nevienodai svarbus įvairių kategorijų teisių turėtojams, ir kad ši svarba skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad šiuo metu mokesčiai už kopijavimą asmeniniam naudojimui yra pajamų šaltinis, kuris nevienodai svarbus įvairių kategorijų teisių turėtojams, ir kad ši svarba skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi;

| 6. | mano, kad kopijavimo asmeniniam naudojimui sistema yra perspektyvi sistema, kurią taikant proporcingai derinama išimtis kopijuoti asmeniniam naudojimui ir teisių turėtojų teisė gauti teisingą atlygį, ir kad ją verta išsaugoti, ypač kai teisių turėtojai negali tiesiogiai licencijuoti teisės dauginti naudojant įvairius prietaisus; mano, kad trumpuoju laikotarpiu ši suderinta sistema neturi alternatyvų; tačiau pabrėžia, kad ilgainiui būtina rengti diskusijas siekiant nuolat vertinti kopijavimo asmeniniam naudojimui sistemą atsižvelgiant į skaitmenines ir rinkos naujoves ir vartotojų elgseną ir, jei įmanoma, tiriant galimas alternatyvas, kuriomis būtų pasiektas tikslas užtikrinti vartotojams taikomos išimties, dėl kurios jie gali kopijuoti, ir kompensavimo kūrėjams pusiausvyrą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad kopijavimo asmeniniam naudojimui sistema yra perspektyvi sistema, kurią taikant proporcingai derinama išimtis kopijuoti asmeniniam naudojimui ir teisių turėtojų teisė gauti teisingą atlygį, ir kad ją verta išsaugoti, ypač kai teisių turėtojai negali tiesiogiai licencijuoti teisės dauginti naudojant įvairius prietaisus; mano, kad trumpuoju laikotarpiu ši suderinta sistema neturi alternatyvų; tačiau pabrėžia, kad ilgainiui būtina rengti diskusijas siekiant nuolat vertinti kopijavimo asmeniniam naudojimui sistemą atsižvelgiant į skaitmenines ir rinkos naujoves ir vartotojų elgseną ir, jei įmanoma, tiriant galimas alternatyvas, kuriomis būtų pasiektas tikslas užtikrinti vartotojams taikomos išimties, dėl kurios jie gali kopijuoti, ir kompensavimo kūrėjams pusiausvyrą;

| 7. | pabrėžia, kad dideli nacionalinių mokesčių rinkimo sistemų skirtumai, ypač susiję su produktų, kuriems taikomas mokestis, tipais ir mokesčių tarifais, gali iškreipti konkurenciją ir vidaus rinkoje gali būti vis dažniau ieškoma palankesnio teisinio reglamentavimo; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad dideli nacionalinių mokesčių rinkimo sistemų skirtumai, ypač susiję su produktų, kuriems taikomas mokestis, tipais ir mokesčių tarifais, gali iškreipti konkurenciją ir vidaus rinkoje gali būti vis dažniau ieškoma palankesnio teisinio reglamentavimo;

| 8. | ragina valstybes nares ir Komisiją atlikti tyrimą dėl esminių kopijavimo asmeniniam naudojimui elementų, pirmiausia dėl bendros apibrėžties, dėl teisingo kompensavimo sampratos, kuri šiuo metu nėra aiškiai reglamentuojama pagal Direktyvą 2001/29/EB, ir dėl nuostolių, autoriaus patiriamų neleistinai dauginant teisių turėtojo darbą asmeniniam naudojimui; ragina Komisiją pažvelgti į bendrą pagrindą, susijusį su tuo, kuriems produktams turėtų būti taikomas mokestis, ir nustatyti bendrus derybų dėl kopijavimui asmeniniais tikslais taikytinų tarifų tvarkos kriterijus siekiant sustiprinti sistemą, kad ji būtų skaidri, teisinga ir vienoda vartotojams ir kūrėjams; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares ir Komisiją atlikti tyrimą dėl esminių kopijavimo asmeniniam naudojimui elementų, pirmiausia dėl bendros apibrėžties, dėl teisingo kompensavimo sampratos, kuri šiuo metu nėra aiškiai reglamentuojama pagal Direktyvą 2001/29/EB, ir dėl nuostolių, autoriaus patiriamų neleistinai dauginant teisių turėtojo darbą asmeniniam naudojimui; ragina Komisiją pažvelgti į bendrą pagrindą, susijusį su tuo, kuriems produktams turėtų būti taikomas mokestis, ir nustatyti bendrus derybų dėl kopijavimui asmeniniais tikslais taikytinų tarifų tvarkos kriterijus siekiant sustiprinti sistemą, kad ji būtų skaidri, teisinga ir vienoda vartotojams ir kūrėjams;

Bendra rinkimo procedūra, aiškesnio vartotojų informavimo ir veiksmingesnio atlyginimo procedūros

| 9. | mano, kad, kūrėjams patiriant nuostolių dėl kopijavimo asmeniniam naudojimui veiksmų, mokestis už kopijavimą asmeniniam naudojimui turėtų būti taikomas visai medžiagai ir laikmenoms, kurios naudojamos asmeniniams įrašams ir saugojimo talpai; |
| --- | --- |

9.

mano, kad, kūrėjams patiriant nuostolių dėl kopijavimo asmeniniam naudojimui veiksmų, mokestis už kopijavimą asmeniniam naudojimui turėtų būti taikomas visai medžiagai ir laikmenoms, kurios naudojamos asmeniniams įrašams ir saugojimo talpai;

| 10. | pabrėžia, kad turėtų būti aiškiai apibrėžta asmeninių visos medžiagos kopijų samprata ir kad vieną kartą susimokėjęs naudotojas turėtų turėti galimybę pasiekti visose laikmenose esantį autorių teisėmis saugomą turinį; ragina paisyti valstybėse narėse jau galiojančių susitarimų, pvz., išimčių ir atleidimų nuo mokesčių, ir užtikrinti galimybes juos vienu metu taikyti rinkoje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad turėtų būti aiškiai apibrėžta asmeninių visos medžiagos kopijų samprata ir kad vieną kartą susimokėjęs naudotojas turėtų turėti galimybę pasiekti visose laikmenose esantį autorių teisėmis saugomą turinį; ragina paisyti valstybėse narėse jau galiojančių susitarimų, pvz., išimčių ir atleidimų nuo mokesčių, ir užtikrinti galimybes juos vienu metu taikyti rinkoje;

| 11. | mano, kad gamintojai ar importuotojai turėtų mokėti mokestį už kopijavimą asmeniniam naudojimui; pažymi, kad mokestį pervedus mažmenininkams pernelyg didele našta būtų apkrautos mažos ir vidutinės platinimo įmonės ir kolektyvinio teisių administravimo organizacijos; |
| --- | --- |

11.

mano, kad gamintojai ar importuotojai turėtų mokėti mokestį už kopijavimą asmeniniam naudojimui; pažymi, kad mokestį pervedus mažmenininkams pernelyg didele našta būtų apkrautos mažos ir vidutinės platinimo įmonės ir kolektyvinio teisių administravimo organizacijos;

| 12. | rekomenduoja tarpvalstybinių sandorių atvejais mokesčius už kopijavimą asmeniniam naudojimui rinkti toje valstybėje narėje, kurioje produktą įsigijo galutinis vartotojas, kaip nustatyta sprendimu minėtojoje byloje V-462/09 (Opus); |
| --- | --- |

12.

rekomenduoja tarpvalstybinių sandorių atvejais mokesčius už kopijavimą asmeniniam naudojimui rinkti toje valstybėje narėje, kurioje produktą įsigijo galutinis vartotojas, kaip nustatyta sprendimu minėtojoje byloje V-462/09 (Opus);

| 13. | todėl laikosi nuomonės, kad, siekiant apsisaugoti nuo bet kokio dvigubo apmokestinimo tarpvalstybinių sandorių atvejais, valstybės narės kolektyvinio administravimo organizacija turėtų turėti galimybę tik kartą paimti kopijavimo asmeniniam naudojimui mokestį už tą patį produktą ir kad kitoje valstybėje narėje be reikalo sumokėti kiti, ne galutinio vartotojo mokesčiai turėtų būti kompensuoti; |
| --- | --- |

13.

todėl laikosi nuomonės, kad, siekiant apsisaugoti nuo bet kokio dvigubo apmokestinimo tarpvalstybinių sandorių atvejais, valstybės narės kolektyvinio administravimo organizacija turėtų turėti galimybę tik kartą paimti kopijavimo asmeniniam naudojimui mokestį už tą patį produktą ir kad kitoje valstybėje narėje be reikalo sumokėti kiti, ne galutinio vartotojo mokesčiai turėtų būti kompensuoti;

| 14. | laikosi nuomonės, kad valstybės narės, kuriose šiuo metu imami ar renkami mokesčiai, turėtų supaprastinti ir suderinti savo mokesčių tarifus; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad valstybės narės, kuriose šiuo metu imami ar renkami mokesčiai, turėtų supaprastinti ir suderinti savo mokesčių tarifus;

| 15. | ragina valstybes nares supaprastinti mokesčių nustatymo procedūras konsultuojantis su visomis suinteresuotosiomis šalimis taip, kad būtų užtikrintas teisingumas ir objektyvumas; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares supaprastinti mokesčių nustatymo procedūras konsultuojantis su visomis suinteresuotosiomis šalimis taip, kad būtų užtikrintas teisingumas ir objektyvumas;

| 16. | pabrėžia, jog svarbu, kad vartotojams būtų aiškiai apibrėžtas kopijavimo asmeniniam naudojimui sistemos vaidmuo atlyginimo menininkams ir kultūros sklaidos požiūriais; ragina valstybes nares ir teisių turėtojus inicijuoti pozityvumo kampanijas, per kurias būtų pabrėžiama mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui nauda; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, jog svarbu, kad vartotojams būtų aiškiai apibrėžtas kopijavimo asmeniniam naudojimui sistemos vaidmuo atlyginimo menininkams ir kultūros sklaidos požiūriais; ragina valstybes nares ir teisių turėtojus inicijuoti pozityvumo kampanijas, per kurias būtų pabrėžiama mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui nauda;

| 17. | laikosi nuomonės, kad vartotojai turi būti informuojami apie savo mokamo mokesčio dydį, tikslą ir panaudojimą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares konsultuotis su gamintojais, importuotojais, mažmenininkais ir vartotojų asociacijomis ir užtikrinti, kad ši informacija būtų aiškiai prieinama vartotojams; |
| --- | --- |

17.

laikosi nuomonės, kad vartotojai turi būti informuojami apie savo mokamo mokesčio dydį, tikslą ir panaudojimą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares konsultuotis su gamintojais, importuotojais, mažmenininkais ir vartotojų asociacijomis ir užtikrinti, kad ši informacija būtų aiškiai prieinama vartotojams;

| 18. | ragina valstybes nares priimti skaidrias atleidimo nuo mokesčių taisykles naudojant kūrinius profesiniais tikslais siekiant užtikrinti, kad tokiu atveju jiems nebūtų taikomi – taip pat ir praktiškai – mokesčiai už kopijavimą asmeniniam naudojimui, kaip nustatyta pagal Teisingumo Teismo praktiką; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares priimti skaidrias atleidimo nuo mokesčių taisykles naudojant kūrinius profesiniais tikslais siekiant užtikrinti, kad tokiu atveju jiems nebūtų taikomi – taip pat ir praktiškai – mokesčiai už kopijavimą asmeniniam naudojimui, kaip nustatyta pagal Teisingumo Teismo praktiką;

| 19. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad mokesčiai už kopijavimą asmeniniam naudojimui niekada nebūtų mokami kai konkrečios laikmenos naudojamos profesiniais tikslais ir kad įvairius sumokėtų mokesčių kompensavimo susitarimus, skirtus profesionaliems naudotojams, pakeistų sistemos, kuriomis būtų užtikrinta, kad šie vartotojai net neturėtų mokėti mokesčio; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad mokesčiai už kopijavimą asmeniniam naudojimui niekada nebūtų mokami kai konkrečios laikmenos naudojamos profesiniais tikslais ir kad įvairius sumokėtų mokesčių kompensavimo susitarimus, skirtus profesionaliems naudotojams, pakeistų sistemos, kuriomis būtų užtikrinta, kad šie vartotojai net neturėtų mokėti mokesčio;

Skaidrumas skirstant pajamas

| 20. | palankiai vertina Parlamento ir Tarybos neseniai priimtą direktyvą dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo, kurioje raginama užtikrinti didesnį skaidrumą kolektyvinio administravimo organizacijų surinkto, teisių turėtojams paskirstyto ir išmokėto atlyginimo srauto atžvilgiu, pvz., paskelbiant metinę skaidrumo ataskaitą, įskaitant specialų skirsnį dėl socialiniais ir kultūriniais tikslais išskaičiuotų sumų panaudojimo; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina Parlamento ir Tarybos neseniai priimtą direktyvą dėl kolektyvinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo, kurioje raginama užtikrinti didesnį skaidrumą kolektyvinio administravimo organizacijų surinkto, teisių turėtojams paskirstyto ir išmokėto atlyginimo srauto atžvilgiu, pvz., paskelbiant metinę skaidrumo ataskaitą, įskaitant specialų skirsnį dėl socialiniais ir kultūriniais tikslais išskaičiuotų sumų panaudojimo;

| 21. | ragina valstybes nares užtikrinti didesnį skaidrumą skirstant pajamas iš mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares užtikrinti didesnį skaidrumą skirstant pajamas iš mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui;

| 22. | ragina valstybes nares bent 25 proc. pajamų iš mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui skirti kūrybiniams ir scenos menams bei jų kūrimui paskatinti; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares bent 25 proc. pajamų iš mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui skirti kūrybiniams ir scenos menams bei jų kūrimui paskatinti;

| 23. | ragina valstybes nares skelbti atviro šaltinio formato pajamų paskirstymo ataskaitas, įskaitant interpretuotinus duomenis; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares skelbti atviro šaltinio formato pajamų paskirstymo ataskaitas, įskaitant interpretuotinus duomenis;

| 24. | ragina kultūros renginių ir atlikėjų pasirodymų organizatorius, gaunančius finansavimą iš mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui, išsamiau apie tai informuoti savo tikslinę publiką naudojant papildomą reklamą; |
| --- | --- |

24.

ragina kultūros renginių ir atlikėjų pasirodymų organizatorius, gaunančius finansavimą iš mokesčių už kopijavimą asmeniniam naudojimui, išsamiau apie tai informuoti savo tikslinę publiką naudojant papildomą reklamą;

Techninės apsaugos priemonės

| 25. | pažymi, kad taikant išimtį kopijavimo asmeniniam naudojimui srityje piliečiams suteikiama teisė nemokamai kopijuoti savo turimą muzikinę ir audiovizualinę medžiagą iš vienos laikmenos ar vieno tipo multimedijos medžiagos į kitą neprašant teisių turėtojų leidimo, tačiau tie įrašai turi būti naudojami asmeniškai; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad taikant išimtį kopijavimo asmeniniam naudojimui srityje piliečiams suteikiama teisė nemokamai kopijuoti savo turimą muzikinę ir audiovizualinę medžiagą iš vienos laikmenos ar vieno tipo multimedijos medžiagos į kitą neprašant teisių turėtojų leidimo, tačiau tie įrašai turi būti naudojami asmeniškai;

| 26. | pabrėžia, kad ypač skaitmeniniame amžiuje būtina leisti naudoti technines apsaugos priemones, kad būtų atkurta laisvės kopijuoti asmeniniam naudojimui ir išimtinių autorių teisių pusiausvyra; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad ypač skaitmeniniame amžiuje būtina leisti naudoti technines apsaugos priemones, kad būtų atkurta laisvės kopijuoti asmeniniam naudojimui ir išimtinių autorių teisių pusiausvyra;

| 27. | pabrėžia, kad techninės apsaugos priemonėmis vartotojams neturėtų būti užkirstas kelias kopijuoti arba teisių turėtojams gauti teisingą atlygį už kopijavimą asmeniniam naudojimui; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad techninės apsaugos priemonėmis vartotojams neturėtų būti užkirstas kelias kopijuoti arba teisių turėtojams gauti teisingą atlygį už kopijavimą asmeniniam naudojimui;

Licencijos

| 28. | pažymi, kad, nors darbai tam tikru mastu prieinami taikant srautinį jų siuntimą, jie toliau parsisiunčiami, saugomi ir kopijuojami asmeninėms reikmėms; todėl mano, kad mokestis už kopijavimą asmeniniam naudojimui tebėra aktualus interneto aplinkoje; vis dėlto pabrėžia, kad, jei autorių teisėmis saugomų kūrinių kopijų laikmenose ir prietaisuose laikyti negalima, pirmenybė visuomet turėtų būti teikiama licencijavimo modeliams, kurie būtų naudingi visiems teisių turėtojams; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad, nors darbai tam tikru mastu prieinami taikant srautinį jų siuntimą, jie toliau parsisiunčiami, saugomi ir kopijuojami asmeninėms reikmėms; todėl mano, kad mokestis už kopijavimą asmeniniam naudojimui tebėra aktualus interneto aplinkoje; vis dėlto pabrėžia, kad, jei autorių teisėmis saugomų kūrinių kopijų laikmenose ir prietaisuose laikyti negalima, pirmenybė visuomet turėtų būti teikiama licencijavimo modeliams, kurie būtų naudingi visiems teisių turėtojams;

| 29. | pabrėžia, kad kai kurioms interneto paslaugoms, įskaitant kai kurias debesijos kompiuterijos paslaugas, turėtų būti taikomi susitarimai dėl išimčių kopijuojant asmeninėms reikmėms; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad kai kurioms interneto paslaugoms, įskaitant kai kurias debesijos kompiuterijos paslaugas, turėtų būti taikomi susitarimai dėl išimčių kopijuojant asmeninėms reikmėms;

Nauji verslo modeliai skaitmeninėje aplinkoje

| 30. | ragina Komisiją įvertinti, kokį poveikį kopijavimo asmeniniam naudojimui sistemai daro debesijos kompiuterijos technologija, skirta saugomiems kūriniams įrašyti ir saugoti asmeninėms reikmėms, ir nustatyti, ar į šias asmenines saugomų kūrinių kopijas turėtų būti atsižvelgta taikant kompensavimo už kopijavimą asmeniniam naudojimui mechanizmus ir, jei taip, kaip tai turėtų būti daroma; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją įvertinti, kokį poveikį kopijavimo asmeniniam naudojimui sistemai daro debesijos kompiuterijos technologija, skirta saugomiems kūriniams įrašyti ir saugoti asmeninėms reikmėms, ir nustatyti, ar į šias asmenines saugomų kūrinių kopijas turėtų būti atsižvelgta taikant kompensavimo už kopijavimą asmeniniam naudojimui mechanizmus ir, jei taip, kaip tai turėtų būti daroma;

o

o o

| 31. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

31.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 167, 2001 6 22, p. 10.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2014 m. vasario 25 d., antradienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/161 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/161

---

P7_TA(2014)0110

Prašymas atšaukti Parlamento nario Tadeusz Cymański imunitetą

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Tadeusz Cymański imunitetą (2013/2278(IMM))

(2017/C 285/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro prašymą atšaukti Tadeuszo Cymańskio imunitetą, pateiktą 2013 m. spalio 23 d. ir paskelbtą 2013 m. lapkričio 18 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro prašymą atšaukti Tadeuszo Cymańskio imunitetą, pateiktą 2013 m. spalio 23 d. ir paskelbtą 2013 m. lapkričio 18 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Tadeusz Cymański paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Tadeusz Cymański paaiškinimus, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 3 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0099/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0099/2014),

| A. | kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti EP nario Tadeuszo Cymańskio imunitetą ir pridėjo Vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus prašymą leisti patraukti atsakomybėn EP narį už padarytą administracinį teisės pažeidimą pagal Administracinių teisės pažeidimų kodekso 96 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras pateikė prašymą atšaukti EP nario Tadeuszo Cymańskio imunitetą ir pridėjo Vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus prašymą leisti patraukti atsakomybėn EP narį už padarytą administracinį teisės pažeidimą pagal Administracinių teisės pažeidimų kodekso 96 straipsnio 3 dalį;

| B. | kadangi, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsniu, Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| C. | kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį Europos Parlamento nariai naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| D. | kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį „Seimo narys mandato galiojimo laikotarpiu ar šiam laikotarpiui pasibaigus negali būti patrauktas atsakomybėn už savo veiklą, kurią vykdė pagal Seimo nario mandatą. Už tokią veiklą Seimo narys atsako tik Seimui, o jei jis pažeidė trečiųjų asmenų teises, baudžiamojon atsakomybėn gali būti patrauktas tik gavus Seimo sutikimą“; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnį „Seimo narys mandato galiojimo laikotarpiu ar šiam laikotarpiui pasibaigus negali būti patrauktas atsakomybėn už savo veiklą, kurią vykdė pagal Seimo nario mandatą. Už tokią veiklą Seimo narys atsako tik Seimui, o jei jis pažeidė trečiųjų asmenų teises, baudžiamojon atsakomybėn gali būti patrauktas tik gavus Seimo sutikimą“;

| E. | kadangi dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo šiuo klausimu sprendžia tik Parlamentas; kadangi Parlamentas gali pagrįstai atsižvelgti į EP nario(-ės) poziciją priimdamas sprendimą dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo (2); |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo šiuo klausimu sprendžia tik Parlamentas; kadangi Parlamentas gali pagrįstai atsižvelgti į EP nario(-ės) poziciją priimdamas sprendimą dėl imuniteto atšaukimo ar neatšaukimo (2);

| F. | kadangi veiksmai, kuriuos įtariama padaręs Tadeusz Cymański, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymu ir nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi veiksmai, kuriuos įtariama padaręs Tadeusz Cymański, nėra tiesiogiai ir akivaizdžiai susiję su jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymu ir nėra Europos Parlamento nariui einant pareigas pareikšta nuomonė ar balsavimas, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| G. | kadangi dėl to Tadeuszui Cymańskiui iškelta baudžiamoji byla nėra susijusi su jo Europos Parlamento nario pareigomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl to Tadeuszui Cymańskiui iškelta baudžiamoji byla nėra susijusi su jo Europos Parlamento nario pareigomis;

| H. | kadangi šioje byloje Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad ieškinys buvo pateiktas siekiant pakenkti EP nario politinei reputacijai; |
| --- | --- |

H.

kadangi šioje byloje Parlamentas neaptiko jokių fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai tikslių ir rimtų įtarimų, kad ieškinys buvo pateiktas siekiant pakenkti EP nario politinei reputacijai;

| I. | kadangi prašymas buvo pateiktas po to, kai Tadeusz Cymański pateikė rašytinį pareiškimą, kuriame jis atsisakė įvykdyti prievolę ir nurodyti, kam patikėjo vairuoti arba naudoti transporto priemonę, nurodytą Vyriausiosios kelių transporto inspekcijos ataskaitoje, ir sutiko sumokėti 500 Lenkijos zlotų baudą už veiką, apibrėžtą Administracinių teisės pažeidimų kodekso 96 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

I.

kadangi prašymas buvo pateiktas po to, kai Tadeusz Cymański pateikė rašytinį pareiškimą, kuriame jis atsisakė įvykdyti prievolę ir nurodyti, kam patikėjo vairuoti arba naudoti transporto priemonę, nurodytą Vyriausiosios kelių transporto inspekcijos ataskaitoje, ir sutiko sumokėti 500 Lenkijos zlotų baudą už veiką, apibrėžtą Administracinių teisės pažeidimų kodekso 96 straipsnio 3 dalyje;

| 1. | nusprendžia atšaukti Tadeusz Cymański imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Tadeusz Cymański imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos Respublikos valdžios institucijai ir Tadeuszui Cymańskiui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos Respublikos valdžios institucijai ir Tadeuszui Cymańskiui.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Sprendimas Wagner/Fohrmann ir Krier (101/63, [1964], Rink. p. 195); 1986 m. liepos 10 d. Sprendimas Wybot/Faure ir kt. (149/85, [1986], Rink. p. 2391); 2008 m. spalio 15 d. Sprendimas Mote/Parlamentas (T-345/05, [2008], Rink. p. II-2849); 2008 m. spalio 21 d. Sprendimas Marra/De Gregorio ir Clemente (sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07, [2008], Rink. p. I-7929); 2010 m. kovo 19 d. Sprendimas Gollnisch/Parlamentas (T-42/06, [2010], Rink. p. II-1135); 2011 m. rugsėjo 6 d. Sprendimas Patriciello (C-163/10, [2011], Rink. p. I-7565).

(2)  28 dalyje minėtas Sprendimas Mote prieš Parlamentą (T-345/05, [2008], Rink. p. II-2849).

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/163 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/163

---

P7_TA(2014)0116

Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio dėl dalyvavimo posėdžiuose pakeitimas

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio dėl dalyvavimo posėdžiuose pakeitimo (2013/2033(REG))

(2017/C 285/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo (B7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo (B7-0051/2013),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 28 d. sprendimą 2005/684/EB, Euratomas dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 28 d. sprendimą 2005/684/EB, Euratomas dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Biuro 2008 m. gegužės 19 d. ir liepos 9 d. sprendimą dėl Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biuro 2008 m. gegužės 19 d. ir liepos 9 d. sprendimą dėl Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklių (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0038/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0038/2014),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktą Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą;

| 2. | primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šis pakeitimas įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

136 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Parlamento narių, pasirašiusių dalyvių sąraše, pavardės įrašomos į kiekvieno posėdžio protokolą. | 2.   Parlamento narių, pasirašiusių dalyvių sąraše, pavardės įrašomos į kiekvieno plenarinio posėdžio protokolą
  pažymint „dalyvavo“
  .
  Parlamento narių, kuriems nedalyvauti leido Parlamento pirmininkas, pavardės įrašomos į kiekvieno plenarinio posėdžio protokolą pažymint „leista nedalyvauti“. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

2.   Parlamento narių, pasirašiusių dalyvių sąraše, pavardės įrašomos į kiekvieno posėdžio protokolą.

2.   Parlamento narių, pasirašiusių dalyvių sąraše, pavardės įrašomos į kiekvieno plenarinio posėdžio protokolą
  pažymint „dalyvavo“
  .
  Parlamento narių, kuriems nedalyvauti leido Parlamento pirmininkas, pavardės įrašomos į kiekvieno plenarinio posėdžio protokolą pažymint „leista nedalyvauti“.

---

(1)  OL L 262, 2005 10 7, p. 1.

(2)  OL C 159, 2009 7 13, p. 1.

---

2014 m. vasario 26 d., trečiadienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/164 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/164

---

P7_TA(2014)0145

Darbo tvarkos taisyklių 147 straipsnio galiojimo pratęsimas iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento sprendimas pratęsti 147 straipsnio galiojimą iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos (2014/2585(RSO))

(2017/C 285/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 342 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 342 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1958 m. balandžio 15 d. Tarybos reglamentą Nr. 1, nustatantį kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1958 m. balandžio 15 d. Tarybos reglamentą Nr. 1, nustatantį kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 517/2013 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 17 d. Biuro priimtą Daugiakalbystės kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 17 d. Biuro priimtą Daugiakalbystės kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. sprendimą pratęsti 147 straipsnio galiojimą iki dabartinės Parlamento kadencijos pabaigos (3) ir į vėlesnius Biuro sprendimus pratęsti 146 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą iki šios kadencijos pabaigos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 11 d. sprendimą pratęsti 147 straipsnio galiojimą iki dabartinės Parlamento kadencijos pabaigos (3) ir į vėlesnius Biuro sprendimus pratęsti 146 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą iki šios kadencijos pabaigos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 146 ir 147 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 146 ir 147 straipsnius,

| A. | kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 146 straipsnį visi Parlamento dokumentai turi būti rengiami oficialiosiomis kalbomis, visi Parlamento nariai turi teisę Parlamente kalbėti savo pasirinkta oficialiąją kalba ir turi būti žodžiu verčiama į kitas oficialiąsias kalbas; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 146 straipsnį visi Parlamento dokumentai turi būti rengiami oficialiosiomis kalbomis, visi Parlamento nariai turi teisę Parlamente kalbėti savo pasirinkta oficialiąją kalba ir turi būti žodžiu verčiama į kitas oficialiąsias kalbas;

| B. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 147 straipsnį leidžiama nukrypti nuo 146 straipsnio nuostatų iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos ir, nors ir buvo imtasi reikiamų priemonių, vis dar trūksta tam tikrą oficialiąją kalbą mokančių lingvistų; kadangi, atsižvelgdamas į kiekvieną oficialiąją kalbą, kurios atžvilgiu reikia taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, Biuras Generalinio sekretoriaus siūlymu turi nustatyti, ar įvykdytos atitinkamos sąlygos, ir persvarstyti šį savo sprendimą kas šešis mėnesius; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 147 straipsnį leidžiama nukrypti nuo 146 straipsnio nuostatų iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos ir, nors ir buvo imtasi reikiamų priemonių, vis dar trūksta tam tikrą oficialiąją kalbą mokančių lingvistų; kadangi, atsižvelgdamas į kiekvieną oficialiąją kalbą, kurios atžvilgiu reikia taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, Biuras Generalinio sekretoriaus siūlymu turi nustatyti, ar įvykdytos atitinkamos sąlygos, ir persvarstyti šį savo sprendimą kas šešis mėnesius;

| C. | kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 (4) numatytos laikinos (atnaujinamos) nukrypti leidžiančios priemonės penkeriems metams airių kalbos atžvilgiu iki 2017 m. pradžios; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 (4) numatytos laikinos (atnaujinamos) nukrypti leidžiančios priemonės penkeriems metams airių kalbos atžvilgiu iki 2017 m. pradžios;

| D. | kadangi, nepaisant atitinkamų išankstinių priemonių, nesitikima, kad airių ir maltiečių kalbų vertimo pajėgumai bus tokie, jog bus galima teikti visapusiškas vertimo žodžiu į šias kalbas paslaugas nuo aštuntosios Parlamento kadencijos pradžios; kadangi tam tikrų kitų kalbų atvejais, nors ir bus pakankamai pajėgumų, kad būtų galima patenkinti poreikius, kylančius įprastos Parlamento narių veiklos metu, vertėjų žodžiu skaičius gali būti nepakankamas, jog būtų galima visapusiškai patenkinti visus papildomus poreikius, kurių, manoma, turėtų kilti atitinkamoms valstybėms narėms pirmininkaujant Tarybai aštuntosios Parlamento kadencijos metu; |
| --- | --- |

D.

kadangi, nepaisant atitinkamų išankstinių priemonių, nesitikima, kad airių ir maltiečių kalbų vertimo pajėgumai bus tokie, jog bus galima teikti visapusiškas vertimo žodžiu į šias kalbas paslaugas nuo aštuntosios Parlamento kadencijos pradžios; kadangi tam tikrų kitų kalbų atvejais, nors ir bus pakankamai pajėgumų, kad būtų galima patenkinti poreikius, kylančius įprastos Parlamento narių veiklos metu, vertėjų žodžiu skaičius gali būti nepakankamas, jog būtų galima visapusiškai patenkinti visus papildomus poreikius, kurių, manoma, turėtų kilti atitinkamoms valstybėms narėms pirmininkaujant Tarybai aštuntosios Parlamento kadencijos metu;

| E. | kadangi, nepaisant nuolatinių tarpinstitucinių pastangų ir didelės pažangos, vis dar manoma, kad airių kalbą mokančių kvalifikuotų vertėjų raštu ir teisininkų lingvistų skaičius bus nepakankamas, kad artimiausiu metu būtų galima užtikrinti visapusišką lingvistinių paslaugų šios kalbos vartojimo srityje pagal 146 straipsnį teikimą; kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 nereikalaujama, kad ES teisės aktai, priimti iki 2007 m. sausio 1 d. (acquis), būtų išversti į airių kalbą; kadangi dėl nukrypti leidžiančių priemonių, nustatytų šiame reglamente, tik Komisijos pasiūlymai dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų šiuo metu teikiami airių kalba ir, besitęsiant šiai padėčiai, Parlamento tarnybos negalės paruošti kitų rūšių teisėkūros procedūra priimtų aktų airių kalba; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nepaisant nuolatinių tarpinstitucinių pastangų ir didelės pažangos, vis dar manoma, kad airių kalbą mokančių kvalifikuotų vertėjų raštu ir teisininkų lingvistų skaičius bus nepakankamas, kad artimiausiu metu būtų galima užtikrinti visapusišką lingvistinių paslaugų šios kalbos vartojimo srityje pagal 146 straipsnį teikimą; kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 nereikalaujama, kad ES teisės aktai, priimti iki 2007 m. sausio 1 d. (acquis), būtų išversti į airių kalbą; kadangi dėl nukrypti leidžiančių priemonių, nustatytų šiame reglamente, tik Komisijos pasiūlymai dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų šiuo metu teikiami airių kalba ir, besitęsiant šiai padėčiai, Parlamento tarnybos negalės paruošti kitų rūšių teisėkūros procedūra priimtų aktų airių kalba;

| F. | kadangi, nors po Kroatijos įstojimo į Sąjungą 2013 m. liepos 1 d. lingvistiniai pajėgumai vis didėja, tačiau gali būti neįmanoma nuo aštuntosios kadencijos pradžios užtikrinti visapusiško poreikių šios kalbos vartojimo srityje patenkinimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors po Kroatijos įstojimo į Sąjungą 2013 m. liepos 1 d. lingvistiniai pajėgumai vis didėja, tačiau gali būti neįmanoma nuo aštuntosios kadencijos pradžios užtikrinti visapusiško poreikių šios kalbos vartojimo srityje patenkinimo;

| G. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 147 straipsnio 4 dalį numatyta, kad, remdamasis pagrįsta Biuro rekomendacija, Parlamentas gali nuspręsti savo kadencijos pabaigoje pratęsti šio straipsnio galiojimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 147 straipsnio 4 dalį numatyta, kad, remdamasis pagrįsta Biuro rekomendacija, Parlamentas gali nuspręsti savo kadencijos pabaigoje pratęsti šio straipsnio galiojimą;

| H. | kadangi, atsižvelgdamas į minėtas aplinkybes, Biuras rekomendavo pratęsti 147 straipsnio galiojimą iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

H.

kadangi, atsižvelgdamas į minėtas aplinkybes, Biuras rekomendavo pratęsti 147 straipsnio galiojimą iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos;

| 1. | nusprendžia pratęsti Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 147 straipsnio galiojimą iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia pratęsti Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 147 straipsnio galiojimą iki aštuntosios Parlamento kadencijos pabaigos;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti – Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti – Komisijai.

---

(1)  OL 17, 1958 10 6, p. 385.

(2)  OL L 158, 2013 6 10, p. 1.

(3)  OL C 87 E, 2010 4 1, p. 186.

(4)  2005 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 920/2005, iš dalies keičiantis 1958 m. balandžio 15 d. reglamentą Nr. 1, nustatantį kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje, ir 1958 m. balandžio 15 d. reglamentą Nr. 1, nustatantį kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos atominės energijos bendrijoje, ir nustatantis laikinas nuo tų reglamentų leidžiančias nukrypti priemones (OL L 156, 2005 6 18, p. 3), kurių galiojimas buvo pratęstas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1257/2010 (OL L 343, 2010 12 29, p. 5).

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/166 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/166

---

P7_TA(2014)0146

Parlamento darbo tvarkos taisyklių 166 straipsnio (galutinis balsavimas) ir 195 straipsnio 3 dalies (balsavimas komitete) dalinis keitimas

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 166 straipsnio („Galutinis balsavimas“) ir 195 straipsnio 3 dalies („Balsavimas komitete“) dalinio keitimo (2014/2001(REG))

(2017/C 285/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Darbo tvarkos taisyklų pakeitimo (B7-0252/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Darbo tvarkos taisyklų pakeitimo (B7-0252/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 211 ir 212 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0035/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0035/2014),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus;

| 2. | primena, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną; |
| --- | --- |

2.

primena, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos sesijos dieną;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

166 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai Parlamentas
  balsuoja dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto
  ,
  nesvarbu, ar tai
  vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas
  , balsuojama
  vardiniu būdu
  , naudojant elektroninę balsavimo sistemą
  . | Kai Parlamentas
  priima sprendimą remdamasis pranešimu
  ,
  bet koks
  vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas
  vykdomas
  vardiniu
  būdu pagal 167 straipsnio 2 dalį
  .
  Dėl pakeitimų balsuojama vardiniu būdu tik jei pateiktas prašymas pagal 167 straipsnį. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Kai Parlamentas
  balsuoja dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto
  ,
  nesvarbu, ar tai
  vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas
  , balsuojama
  vardiniu būdu
  , naudojant elektroninę balsavimo sistemą
  .

Kai Parlamentas
  priima sprendimą remdamasis pranešimu
  ,
  bet koks
  vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas
  vykdomas
  vardiniu
  būdu pagal 167 straipsnio 2 dalį
  .
  Dėl pakeitimų balsuojama vardiniu būdu tik jei pateiktas prašymas pagal 167 straipsnį.

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

195 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Komitete
  balsuojama rankos pakėlimu,
  jei viena ketvirtoji
  komiteto narių
  nepaprašo
  balsuoti vardiniu būdu.
  Šiuo atveju balsuojama
  pagal 167 straipsnio 2 dalį. | 3.   
  Vieno balsavimo ir (arba) galutinio balsavimo dėl pranešimo atveju
  balsuojama
  vardiniu būdu
  pagal 167 straipsnio 2 dalį.
  Dėl pakeitimų ir kitais atvejais balsuojama
  rankos pakėlimu,
  nebent pirmininkas nusprendžia, kad bus balsuojama elektroniniu būdu, arba ketvirtadalis
  komiteto narių
  paprašo
  balsuoti vardiniu būdu. |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

3.   
  Komitete
  balsuojama rankos pakėlimu,
  jei viena ketvirtoji
  komiteto narių
  nepaprašo
  balsuoti vardiniu būdu.
  Šiuo atveju balsuojama
  pagal 167 straipsnio 2 dalį.

3.   
  Vieno balsavimo ir (arba) galutinio balsavimo dėl pranešimo atveju
  balsuojama
  vardiniu būdu
  pagal 167 straipsnio 2 dalį.
  Dėl pakeitimų ir kitais atvejais balsuojama
  rankos pakėlimu,
  nebent pirmininkas nusprendžia, kad bus balsuojama elektroniniu būdu, arba ketvirtadalis
  komiteto narių
  paprašo
  balsuoti vardiniu būdu.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2014 m. vasario 25 d., antradienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/167 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/167

---

P7_TA(2014)0111

Valstybės narės, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0428), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0428),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0178/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 3 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 3 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0046/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0046/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 341, 2013 11 21, p. 75.

---

P7_TC1-COD(2013)0200

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 335/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/169 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/169

---

P7_TA(2014)0112

Teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 ir 291 straipsniai) ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0751), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0751),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį. 168 straipsnio 4 dalies a ir b punktus, 172 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnį, 214 straipsnio 3 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0386/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį. 168 straipsnio 4 dalies a ir b punktus, 172 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnį, 214 straipsnio 3 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0386/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (3), ypač į jo 15 punktą ir I priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (3), ypač į jo 15 punktą ir I priedą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas, Tarptautinės prekybos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0011/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas, Tarptautinės prekybos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0011/2014),

| A. | kadangi Komisija įsipareigojo iki 2012 m. pabaigos įvertinti, kiek teisės aktų, turinčių nuorodas į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, tebegalioja, siekdama parengti tinkamas teisėkūros procedūra priimamas iniciatyvas ir taip užbaigti suderinimo su nauja teisine sistema procesą; kadangi buvo paskelbtas tikslas iki 7-osios Parlamento kadencijos pabaigos užtikrinti, kad visuose teisės aktuose būtų panaikintos bet kokios nuostatos, kuriose yra nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu; kadangi Komisija, laikydamasi šio įsipareigojimo, pateikė pasiūlymus, tačiau tai padarė daug vėliau, negu tikėtasi; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija įsipareigojo iki 2012 m. pabaigos įvertinti, kiek teisės aktų, turinčių nuorodas į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, tebegalioja, siekdama parengti tinkamas teisėkūros procedūra priimamas iniciatyvas ir taip užbaigti suderinimo su nauja teisine sistema procesą; kadangi buvo paskelbtas tikslas iki 7-osios Parlamento kadencijos pabaigos užtikrinti, kad visuose teisės aktuose būtų panaikintos bet kokios nuostatos, kuriose yra nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu; kadangi Komisija, laikydamasi šio įsipareigojimo, pateikė pasiūlymus, tačiau tai padarė daug vėliau, negu tikėtasi;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(3)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(4)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 6.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0365

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 ir 291 straipsnių pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį, 168 straipsnio 4 dalies a punktą, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 172 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnį, 214 straipsnio 3 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Lisabonos sutartimi atskirti Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus teisės aktus, kuriais papildomos ar iš dalies keičiamos neesminės teisėkūros procedūra priimtų aktų nuostatos (deleguotieji aktai), ir Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti vienodas teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimo sąlygas (įgyvendinimo aktai); |
| --- | --- |

(1)

Lisabonos sutartimi atskirti Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti visuotinai taikomus ne teisėkūros procedūra priimamus teisės aktus, kuriais papildomos ar iš dalies keičiamos neesminės teisėkūros procedūra priimtų aktų nuostatos (deleguotieji aktai), ir Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti vienodas teisiškai privalomų Sąjungos aktų įgyvendinimo sąlygas (įgyvendinimo aktai);

| (2) | priemonės, kurioms priimti gali būti suteikti įgaliojimai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalyje, iš esmės atitinka priemones, kurioms taikoma Tarybos sprendimo 1999/468/EB (3) 5a straipsnyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu; |
| --- | --- |

(2)

priemonės, kurioms priimti gali būti suteikti įgaliojimai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalyje, iš esmės atitinka priemones, kurioms taikoma Tarybos sprendimo 1999/468/EB (3) 5a straipsnyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu;

| (3) | prie SESV 290 straipsnio reikia pritaikyti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas ir kurie atitinka SESV 290 straipsnio 1 dalies kriterijus; |
| --- | --- |

(3)

prie SESV 290 straipsnio reikia pritaikyti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas ir kurie atitinka SESV 290 straipsnio 1 dalies kriterijus;

| (4) | kai Komisija rengia deleguotuosius aktus pagal šiuo reglamentu pritaikytus teisės aktus, ypač svarbu, kad ji tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(4)

kai Komisija rengia deleguotuosius aktus pagal šiuo reglamentu pritaikytus teisės aktus, ypač svarbu, kad ji tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (5) | prie SESV 291 straipsnio reikia pritaikyti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas ir kurie atitinka SESV 291 straipsnio 2 dalies kriterijus; |
| --- | --- |

(5)

prie SESV 291 straipsnio reikia pritaikyti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas ir kurie atitinka SESV 291 straipsnio 2 dalies kriterijus;

| (6) | kai Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, jais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011; (4) |
| --- | --- |

(6)

kai Komisijai suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, jais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011; (4)

| (7) | be to, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai būtina iš dalies pakeisti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, išbraukiant tam tikras priemones, kurioms taikoma ši procedūra; |
| --- | --- |

(7)

be to, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai būtina iš dalies pakeisti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, išbraukiant tam tikras priemones, kurioms taikoma ši procedūra;

| (8) | šis reglamentas neturėtų turėti poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu iki šio reglamento įsigaliojimo komitetas jau pateikė nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį; |
| --- | --- |

(8)

šis reglamentas neturėtų turėti poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu iki šio reglamento įsigaliojimo komitetas jau pateikė nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį;

| (9) | pritaikymas ir pakeitimai, kurie bus padaryti šiuo reglamentu, susiję tik su procedūromis, todėl pritaikomų ir keičiamų direktyvų valstybės narės neturi perkelti į nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

(9)

pritaikymas ir pakeitimai, kurie bus padaryti šiuo reglamentu, susiję tik su procedūromis, todėl pritaikomų ir keičiamų direktyvų valstybės narės neturi perkelti į nacionalinę teisę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Jeigu nuostatose, kurių sąrašas pateikiamas šio reglamento I priede, numatomas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–5 dalyse nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 2 straipsnį.

2.   Jeigu nuostatose, kurių sąrašas pateikiamas I priede, numatomas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje nurodytos skubos procedūros naudojimas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 3 straipsnyje numatytą skubos procedūrą.

2 straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui

  penkerių metų laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos
  .
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos
  . [1 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti suteiktus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviems mėnesiams.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, laikotarpis prieštaravimams pareikšti yra trys mėnesiai ir jis pratęsiamas trimis mėnesiais Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva, atsižvelgiant į deleguotuosius aktus, priimtus pagal reglamentus, išvardytus I priedo F skirsnio 12

   (5)

  , 13

   (6)

  , 14

   (7)

  , 16

   (8)

  ir 18

   (9)

  punktuose ir G skirsnio 21

   (10)

  punkte. [2 pakeit.]

6.   Jeigu nuostatose, kurių sąrašas pateikiamas šio reglamento I priede, numatoma, kad Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte nustatytas laikotarpis trumpinamas pagal to sprendimo 5a straipsnio 5 dalies b punktą, šio straipsnio 5 dalyje nustatyti laikotarpiai yra vienas mėnuo.

3 straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 2 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

4 straipsnis

1.   Jeigu nuostatose, kurių sąrašas pateikiamas šio reglamento II priede, numatomas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–5 dalyse nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

2.   Jeigu nuostatose, kurių sąrašas pateikiamas II priede, numatomas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje nurodytos skubos procedūros naudojimas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus pagal 8 straipsnį kartu su Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsniu.

5 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 66/2010, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009, Tarybos direktyva 97/70/EB (11)
  , Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 (12) iš dalies keičiami, kaip nurodyta šio reglamento III priede. [61, 62 ir 63 pakeit.]

6 straipsnis

Šis reglamentas neturi poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu komitetas jau pateikė savo nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2014 m. sausio 21 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

3

(4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

4

(5)  
  2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 177/2008, nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93 (OL L 61, 2008 3 5, p. 6).

5

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 177/2008, nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93 (OL L 61, 2008 3 5, p. 6).

(6)  
  2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 716/2007 dėl Bendrijos statistikos apie su užsieniu susijusių įmonių struktūrą ir veiklą (OL L 171, 2007 6 29, p. 17).

6

2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 716/2007 dėl Bendrijos statistikos apie su užsieniu susijusių įmonių struktūrą ir veiklą (OL L 171, 2007 6 29, p. 17).

(7)  
  2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1445/2007 dėl bendrųjų pagrindinės informacijos apie perkamosios galios paritetus teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo (OL L 336, 2007 12 20, p. 1).

7

2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1445/2007 dėl bendrųjų pagrindinės informacijos apie perkamosios galios paritetus teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo (OL L 336, 2007 12 20, p. 1).

(8)  
  2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (OL L 35, 2005 2 8, p. 23).

8

2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos (OL L 35, 2005 2 8, p. 23).

(9)  
  2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso (OL L 69, 2003 3 13, p. 1).

9

2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso (OL L 69, 2003 3 13, p. 1).

(10)  
  2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (OL L 267, 2009 10 10, p. 7).

10

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB (OL L 267, 2009 10 10, p. 7).

(11)  1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 97/70/EB, nustatanti suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams (OL L 34, 1998 2 9, p. 1).

11

(12)  1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (OL L 163, 1996 7 2, p. 1).

12

I PRIEDAS

Teisės aktų nuostatos, kuriose daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nurodytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje, ir kurios pritaikomos prie deleguotųjų aktų sistemos (1)

| A. | RYŠIŲ TINKLAI, TURINYS IR TECHNOLOGIJOS








  -1. | 2008 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 626/2008/EB dėl sistemų, kuriomis teikiamos judriojo palydovinio ryšio paslaugos (MSS), atrankos ir leidimų išdavimo



  9 straipsnio 3 dalis* [4 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

A.

RYŠIŲ TINKLAI, TURINYS IR TECHNOLOGIJOS

-1.

2008 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 626/2008/EB dėl sistemų, kuriomis teikiamos judriojo palydovinio ryšio paslaugos (MSS), atrankos ir leidimų išdavimo

| 1. | 2002 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 733/2002 dėl .eu Aukščiausiojo lygio domeno įdiegimo
  3 straipsnio 1 dalies a punktas**
  5 straipsnio 1 dalis
  5 straipsnio 2 dalis |
| --- | --- |

1.

2002 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 733/2002 dėl .eu Aukščiausiojo lygio domeno įdiegimo

3 straipsnio 1 dalies a punktas**

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| 2. | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų Direktyva)

  26 straipsnio 7 dalis


  27a straipsnio 5 dalis

  35 straipsnis[5 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų Direktyva)

35 straipsnis[5 pakeit.]

| 3. | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva)

  9b straipsnio 3 dalis


  10 straipsnio 4 dalis

  13a straipsnio 4 dalis

  15 straipsnio 4 dalis


  17 straipsnio 6a dalis


  19 straipsnio 4 dalis [6 pakeit.] |
| --- | --- |

3.

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva)

13a straipsnio 4 dalis

| B. | KLIMATO POLITIKA






  4. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas

  3 straipsnio 2 dalis

  3 straipsnio 6 dalis
  11 straipsnio 3 dalis [7 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

B.

KLIMATO POLITIKA

4.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas

3 straipsnio 6 dalis

11 straipsnio 3 dalis [7 pakeit.]

| 5. | 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB
  3d straipsnio 3 dalis
  3f straipsnio 9 dalis
  10 straipsnio 4 dalis
  10a straipsnio 1 dalis
  10a straipsnio 7 dalis
  10a straipsnio 8 dalis
  10a straipsnio 13 dalis

  11a straipsnio 8 dalis

  11a straipsnio 9 dalis
  11b straipsnio 7 dalis
  14 straipsnio 1 dalis
  15 straipsnio penkta pastraipa

  16 straipsnio 12 dalis [8 pakeit.]
  19 straipsnio 3 dalis
  22 straipsnis
  24 straipsnio 1 dalies b punktas
  24 straipsnio 3 dalis
  24a straipsnio 1 dalis
  24a straipsnio 2 dalis
  25 straipsnio 2 dalis
  25a straipsnio 1 dalis
  IV priedo A dalis |
| --- | --- |

5.

2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB

3d straipsnio 3 dalis

3f straipsnio 9 dalis

10 straipsnio 4 dalis

10a straipsnio 1 dalis

10a straipsnio 7 dalis

10a straipsnio 8 dalis

10a straipsnio 13 dalis

11a straipsnio 9 dalis

11b straipsnio 7 dalis

14 straipsnio 1 dalis

15 straipsnio penkta pastraipa

19 straipsnio 3 dalis

22 straipsnis

24 straipsnio 1 dalies b punktas

24 straipsnio 3 dalis

24a straipsnio 1 dalis

24a straipsnio 2 dalis

25 straipsnio 2 dalis

25a straipsnio 1 dalis

IV priedo A dalis

| C. | ENERGETIKA






  6. | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą (nauja redakcija)
  6 straipsnis |
| --- | --- | --- |

C.

ENERGETIKA

6.

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą (nauja redakcija)

6 straipsnis

| D. | ĮMONĖS IR PRAMONĖ






  7. | 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos
  5 straipsnio 3 dalis
  8 straipsnis
  14 straipsnio 2 dalis
  14 straipsnio 3 dalis |
| --- | --- | --- |

D.

ĮMONĖS IR PRAMONĖ

7.

2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos

5 straipsnio 3 dalis

8 straipsnis

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| 8. | 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičianti Direktyvą 95/16/EB (nauja redakcija)
  8 straipsnio 1 dalies a punktas

  8 straipsnio 1 dalies b punktas kartu su 9 straipsnio 3 dalimi [9 pakeit.] |
| --- | --- |

8.

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičianti Direktyvą 95/16/EB (nauja redakcija)

8 straipsnio 1 dalies a punktas

| E. | APLINKA






  9. | 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo

  6 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

  6 straipsnio 7 dalis
  8 straipsnio 2 dalis
  15 straipsnis [10 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

E.

APLINKA

9.

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo

6 straipsnio 7 dalis

8 straipsnio 2 dalis

15 straipsnis [10 pakeit.]

| 10. | 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB

  16 straipsnio 4 dalis

  17 straipsnio 3 dalis

  30 straipsnio 6 dalis


  46 straipsnio 6 dalis [11 pakeit.]
  48 straipsnio 2 dalis |
| --- | --- |

10.

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB

17 straipsnio 3 dalis

48 straipsnio 2 dalis

| F. | STATISTIKA






  11. | 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas
  2 straipsnio 1 dalis
  3 straipsnio 1 dalis

  5 straipsnio 1 dalis [12 pakeit.]
  7 straipsnio 1 dalis
  7 straipsnio 3 dalis |
| --- | --- | --- |

F.

STATISTIKA

11.

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas

2 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 3 dalis

| 12. | 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 177/2008, nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93
  **** [13 pakeit.]

  3 straipsnio 6 dalis
  5 straipsnio 2 dalis
  6 straipsnio 3 dalis dėl su bendrais kokybės standartais susijusių priemonių patvirtinimo kartu su 15 straipsnio 1 dalies c punktu dėl bendrųjų kokybės standartų patvirtinimo
  8 straipsnio 3 dalis
  15 straipsnio 1 dalis |
| --- | --- |

12.

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 177/2008, nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93
  **** [13 pakeit.]

3 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 3 dalis dėl su bendrais kokybės standartais susijusių priemonių patvirtinimo kartu su 15 straipsnio 1 dalies c punktu dėl bendrųjų kokybės standartų patvirtinimo

8 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 1 dalis

| 13. | 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 716/2007 dėl Bendrijos statistikos apie su užsieniu susijusių įmonių struktūrą ir veiklą
  **** [14 pakeit.]

  5 straipsnio 4 dalis
  6 straipsnio 3 dalis dėl bendrų kokybės standartų patvirtinimo kartu su 9 straipsnio 2 dalies a punktu
  9 straipsnio 2 dalies b punktas
  9 straipsnio 2 dalies c punktas dėl tinkamų bendrų kokybės standartų apibrėžimo |
| --- | --- |

13.

2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 716/2007 dėl Bendrijos statistikos apie su užsieniu susijusių įmonių struktūrą ir veiklą
  **** [14 pakeit.]

5 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 3 dalis dėl bendrų kokybės standartų patvirtinimo kartu su 9 straipsnio 2 dalies a punktu

9 straipsnio 2 dalies b punktas

9 straipsnio 2 dalies c punktas dėl tinkamų bendrų kokybės standartų apibrėžimo

| 14. | 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1445/2007 dėl bendrųjų pagrindinės informacijos apie perkamosios galios paritetus teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo
  **** [15 pakeit.]

  7 straipsnio 4 dalis dėl bendrų kriterijų, kuriais grindžiama kokybės kontrolė, patvirtinimo kartu su 12 straipsnio 3 dalies c punktu dėl kokybės kriterijų apibrėžimo
  12 straipsnio 3 dalis |
| --- | --- |

14.

2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1445/2007 dėl bendrųjų pagrindinės informacijos apie perkamosios galios paritetus teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo
  **** [15 pakeit.]

7 straipsnio 4 dalis dėl bendrų kriterijų, kuriais grindžiama kokybės kontrolė, patvirtinimo kartu su 12 straipsnio 3 dalies c punktu dėl kokybės kriterijų apibrėžimo

12 straipsnio 3 dalis

| 15. | 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1552/2005 dėl su profesiniu mokymu įmonėse susijusios statistikos
  5 straipsnio 2 dalis
  7 straipsnio 3 dalis
  8 straipsnio 2 dalis
  9 straipsnio 4 dalis dėl kokybės reikalavimų ir priemonių, būtinų duomenų kokybei įvertinti ar pagerinti, patvirtinimo

  9 straipsnio 4 dalis dėl kokybės ataskaitų struktūros nustatymo [16 pakeit.]
  10 straipsnio 2 dalis
  13 straipsnis |
| --- | --- |

15.

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1552/2005 dėl su profesiniu mokymu įmonėse susijusios statistikos

5 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 4 dalis dėl kokybės reikalavimų ir priemonių, būtinų duomenų kokybei įvertinti ar pagerinti, patvirtinimo

10 straipsnio 2 dalis

13 straipsnis

| 16. | 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos
  **** [17 pakeit.]

  4 straipsnio 3 dalis dėl bendrųjų kokybės standartų patvirtinimo
  10 straipsnis |
| --- | --- |

16.

2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos
  **** [17 pakeit.]

4 straipsnio 3 dalis dėl bendrųjų kokybės standartų patvirtinimo

10 straipsnis

| 17. | 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS)
  6 straipsnio 2 dalis

  8 straipsnio 3 dalis

  15 straipsnio 5 dalis, kartu su 15 straipsnio 2 dalies a punktu, dėl tikslinių pirminių kintamųjų, įtrauktinų į kiekvieną skerspjūvio tyrimo sritį, ir tikslinių kintamųjų, įtrauktų į išilginio pjūvio tyrimą, sąrašų sudarymo, įskaitant kintamųjų kodų nustatymą

  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies a punktu dėl perdavimo Eurostatui techninio formato nustatymo


  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies b punktu

  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies c punktu

  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies d punktu

  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies e punktu
  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies f punktu [18 pakeit.] |
| --- | --- |

17.

2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS)

6 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 5 dalis, kartu su 15 straipsnio 2 dalies a punktu, dėl tikslinių pirminių kintamųjų, įtrauktinų į kiekvieną skerspjūvio tyrimo sritį, ir tikslinių kintamųjų, įtrauktų į išilginio pjūvio tyrimą, sąrašų sudarymo, įskaitant kintamųjų kodų nustatymą

15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies c punktu

15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies e punktu

15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies f punktu [18 pakeit.]

| 18. | 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso
  **** [19 pakeit.]

  2 straipsnio 4 dalis
  3 straipsnio 2 dalis
  4 straipsnio 1 dalis
  4 straipsnio 2 dalis
  8 straipsnio 1 dalis
  11 straipsnio a punktas
  11 straipsnio b punktas
  11 straipsnio d punktas
  11 straipsnio e punktas
  11 straipsnio f punktas dėl atskirų kokybės kriterijų perduodamiems dabartiniams ir atgaliniams duomenims
  11 straipsnio i punktas
  Priedo 3 punktas |
| --- | --- |

18.

2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso
  **** [19 pakeit.]

2 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio a punktas

11 straipsnio b punktas

11 straipsnio d punktas

11 straipsnio e punktas

11 straipsnio f punktas dėl atskirų kokybės kriterijų perduodamiems dabartiniams ir atgaliniams duomenims

11 straipsnio i punktas

Priedo 3 punktas

| 19. | 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 437/2003 dėl statistinių ataskaitų apie keleivių, krovinių ir pašto vežimą oro transportu
  5 straipsnis
  7 straipsnio 2 dalis
  10 straipsnio 2 dalis |
| --- | --- |

19.

2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 437/2003 dėl statistinių ataskaitų apie keleivių, krovinių ir pašto vežimą oro transportu

5 straipsnis

7 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

| 20. | 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos
  1 straipsnio 5 dalis
  3 straipsnio 1 dalis
  4 straipsnio 3 dalis
  5 straipsnio 4 dalis
  6 straipsnio 2 dalies a punktas
  6 straipsnio 2 dalies b punktas
  6 straipsnio 2 dalies c punktas dėl tinkamų kokybės vertinimo kriterijų apibrėžimo

  6 straipsnio 2 dalies c punktas dėl kokybės ataskaitų turinio apibrėžimo [20 pakeit.]
  6 straipsnio 2 dalies d punktas
  8 straipsnio 3 dalis
  I priedo 7 skirsnio 1 punktas
  II priedo 7 skirsnio 1 punktas |
| --- | --- |

20.

2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos

1 straipsnio 5 dalis

3 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 2 dalies a punktas

6 straipsnio 2 dalies b punktas

6 straipsnio 2 dalies c punktas dėl tinkamų kokybės vertinimo kriterijų apibrėžimo

6 straipsnio 2 dalies d punktas

8 straipsnio 3 dalis

I priedo 7 skirsnio 1 punktas

II priedo 7 skirsnio 1 punktas

| G. | VIDAUS RINKA IR PASLAUGOS






  21. | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB****

  14 straipsnio 1 dalis

  14 straipsnio 2 dalis [21 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

G.

VIDAUS RINKA IR PASLAUGOS

21.

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB****

14 straipsnio 1 dalis

| 22. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB
  68 straipsnio 1 dalis***
  69 straipsnio 2 dalis*** |
| --- | --- |

22.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičianti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB

68 straipsnio 1 dalis***

69 straipsnio 2 dalis***

| H. | JUDUMAS IR TRANSPORTAS






  23. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų
  13 straipsnis
  14 straipsnio 1 dalis
  14 straipsnio 2 dalis |
| --- | --- | --- |

H.

JUDUMAS IR TRANSPORTAS

23.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų

13 straipsnis

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| 24. | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (Nauja redakcija)
  10 straipsnio 3 dalis |
| --- | --- |

24.

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (Nauja redakcija)

10 straipsnio 3 dalis

| 25. | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo
  10 straipsnio 2 dalis**

  10 straipsnio 3 dalis** [22 pakeit.] |
| --- | --- |

25.

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo

10 straipsnio 2 dalis**

| 26. | 2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams
  15 straipsnis |
| --- | --- |

26.

2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams

15 straipsnis

| 27. | 1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 97/70/EB, nustatanti suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams

  8 straipsnio a punkto pirma įtrauka

  8 straipsnio b punktas [23 pakeit.] |
| --- | --- |

27.

1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 97/70/EB, nustatanti suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams

8 straipsnio b punktas [23 pakeit.]

| I. | SVEIKATA IR VARTOTOJŲ REIKALAI






  28. | 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių
  2 straipsnio 3 dalis
  13 straipsnio 8 dalis
  14 straipsnio 2 dalis
  15 straipsnio 1 dalis
  15 straipsnio 2 dalis**
  16 straipsnio 8 dalis
  16 straipsnio 9 dalis**

  18 straipsnio 2 dalis [24 pakeit.]
  20 straipsnio 2 dalis
  31 straipsnio 1 dalis**
  31 straipsnio 2 dalis
  31 straipsnio 3 dalis |
| --- | --- | --- |

I.

SVEIKATA IR VARTOTOJŲ REIKALAI

28.

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių

2 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 8 dalis

14 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 1 dalis

15 straipsnio 2 dalis**

16 straipsnio 8 dalis

16 straipsnio 9 dalis**

20 straipsnio 2 dalis

31 straipsnio 1 dalis**

31 straipsnio 2 dalis

31 straipsnio 3 dalis

| 29. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB
  8 straipsnio 4 dalies paskutinis sakinys kartu su 78 straipsnio 1 dalies b punktu

  17 straipsnio antra pastraipa kartu su 78 straipsnio 1 dalies d punktu

  25 straipsnio 3 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies e punktu
  26 straipsnis kartu su 78 straipsnio 1 dalies f punktu
  27 straipsnio 2 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies h punktu

  29 straipsnio 4 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies g punktu

  29 straipsnio 6 dalies pirmos pastraipos antras sakinys kartu su 78 straipsnio 1 dalies c punktu
  30 straipsnio 3 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies i punktu
  52 straipsnio 4 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies j punktu
  54 straipsnio 5 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies k punktu
  58 straipsnio 2 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies l punktu
  65 straipsnio 1 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies m punktu
  68 straipsnio trečia pastraipa kartu su 78 straipsnio 1 dalies n punktu
  78 straipsnio 1 dalies a punktas
  II priedo 3.6.5 punktas [25 pakeit.] |
| --- | --- |

29.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB

8 straipsnio 4 dalies paskutinis sakinys kartu su 78 straipsnio 1 dalies b punktu

25 straipsnio 3 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies e punktu

26 straipsnis kartu su 78 straipsnio 1 dalies f punktu

27 straipsnio 2 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies h punktu

29 straipsnio 6 dalies pirmos pastraipos antras sakinys kartu su 78 straipsnio 1 dalies c punktu

30 straipsnio 3 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies i punktu

52 straipsnio 4 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies j punktu

54 straipsnio 5 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies k punktu

58 straipsnio 2 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies l punktu

65 straipsnio 1 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies m punktu

68 straipsnio trečia pastraipa kartu su 78 straipsnio 1 dalies n punktu

78 straipsnio 1 dalies a punktas

II priedo 3.6.5 punktas [25 pakeit.]

| 30. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002
  5 straipsnio 1 dalis**
  5 straipsnio 2 dalis*
  6 straipsnio 1 dalis
  6 straipsnio 2 dalis*
  7 straipsnio 4 dalis
  11 straipsnio 2 dalis
  15 straipsnio 1 dalis
  17 straipsnio 2 dalis
  18 straipsnio 3 dalis
  19 straipsnio 4 dalis
  20 straipsnio 11 dalis
  21 straipsnio 6 dalis
  27 straipsnis
  31 straipsnio 2 dalis
  32 straipsnio 3 dalis
  40 straipsnio a punktas
  40 straipsnio b punktas

  40 straipsnio c punktas


  40 straipsnio d punktas


  40 straipsnio e punktas

  40 straipsnio f punktas

  41 straipsnio 1 dalis


  41 straipsnio 3 dalis

  42 straipsnio 2 dalies a punktas
  42 straipsnio 2 dalies b punktas
  42 straipsnio 2 dalies c punktas

  42 straipsnio 2 dalies d punktas

  43 straipsnio 3 dalis

  45 straipsnio 4 dalis

  48 straipsnio 7 dalies a punktas
  48 straipsnio 7 dalies b punktas

  48 straipsnio 7 dalies c punktas

  48 straipsnio 7 dalies d punktas [26 pakeit.]

  48 straipsnio 8 dalis |
| --- | --- |

30.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002

5 straipsnio 1 dalis**

5 straipsnio 2 dalis*

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 2 dalis*

7 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio 11 dalis

21 straipsnio 6 dalis

27 straipsnis

31 straipsnio 2 dalis

32 straipsnio 3 dalis

40 straipsnio a punktas

40 straipsnio b punktas

40 straipsnio f punktas

42 straipsnio 2 dalies a punktas

42 straipsnio 2 dalies b punktas

42 straipsnio 2 dalies c punktas

43 straipsnio 3 dalis

48 straipsnio 7 dalies a punktas

48 straipsnio 7 dalies b punktas

48 straipsnio 7 dalies d punktas [26 pakeit.]

48 straipsnio 8 dalis

| 31. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2009 dėl pašarų tiekimo rinkai ir naudojimo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 ir panaikinantis Direktyvas 79/373/EEB, 80/511/EEB, 82/471/EEB, 83/228/EB, 93/74/EEB, 93/113/EB, 96/25/EB bei Sprendimą 2004/217/EB
  6 straipsnio 2 dalis**

  7 straipsnio 2 dalis


  10 straipsnio 5 dalis*

  17 straipsnio 4 dalis
  20 straipsnio 2 dalis

  26 straipsnio 3 dalis [27 pakeit.]
  27 straipsnio 1 dalis
  32 straipsnio 4 dalis |
| --- | --- |

31.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2009 dėl pašarų tiekimo rinkai ir naudojimo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 ir panaikinantis Direktyvas 79/373/EEB, 80/511/EEB, 82/471/EEB, 83/228/EB, 93/74/EEB, 93/113/EB, 96/25/EB bei Sprendimą 2004/217/EB

6 straipsnio 2 dalis**

17 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio 2 dalis

27 straipsnio 1 dalis

32 straipsnio 4 dalis

| 32. | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004
  13 straipsnio 2 dalis

  18 straipsnis** [28 pakeit.]
  19 straipsnio 3 dalis
  24 straipsnio 4 dalis |
| --- | --- |

32.

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004

13 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 3 dalis

24 straipsnio 4 dalis

| 33. | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, reglamentus (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB
  8 straipsnio 2 dalis**
  22 straipsnis**
  25 straipsnio 3 dalis |
| --- | --- |

33.

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, reglamentus (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB

8 straipsnio 2 dalis**

22 straipsnis**

25 straipsnio 3 dalis

| 34. | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų
  9 straipsnio 2 dalis

  23 straipsnio 4 dalies antras sakinys [29 pakeit.]
  24 straipsnio 3 dalis*
  30 straipsnio 1 dalis*
  30 straipsnio 2 dalis*
  30 straipsnio 3 dalis*
  30 straipsnio 5 dalis
  31 straipsnis* |
| --- | --- |

34.

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų

9 straipsnio 2 dalis

24 straipsnio 3 dalis*

30 straipsnio 1 dalis*

30 straipsnio 2 dalis*

30 straipsnio 3 dalis*

30 straipsnio 5 dalis

31 straipsnis*

| 35. | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 83/417/EEB, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, Direktyvą 2000/13/EB, Tarybos direktyvą 2001/112/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 258/97
  17 straipsnio 5 dalis |
| --- | --- |

35.

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 83/417/EEB, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, Direktyvą 2000/13/EB, Tarybos direktyvą 2001/112/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 258/97

17 straipsnio 5 dalis

| 36. | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2008, nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą
  7 straipsnio 4 dalis
  7 straipsnio 5 dalis*
  7 straipsnio 6 dalis** |
| --- | --- |

36.

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2008, nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 5 dalis*

7 straipsnio 6 dalis**

| 37. | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis
  3 straipsnio 3 dalis**
  4 straipsnio antra pastraipa
  5 straipsnio 1 dalis

  6 straipsnio 1 dalis


  6 straipsnio 2 dalis [30 pakeit.]
  6 straipsnio 6 dalis
  7 straipsnio 1 dalis
  8 straipsnio 2 dalis
  8 straipsnio 5 dalis** |
| --- | --- |

37.

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis

3 straipsnio 3 dalis**

4 straipsnio antra pastraipa

5 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 5 dalis**

| 38. | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą
  1 straipsnio 2 dalis
  1 straipsnio 4 dalis
  3 straipsnio d punktas
  4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
  4 straipsnio 1 dalies šešta pastraipa
  4 straipsnio 5 dalis
  8 straipsnio 2 dalis

  13 straipsnio 3 dalis


  13 straipsnio 4 dalis


  17 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa


  17 straipsnio 3 dalies antros pastraipos b punktas


  18 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa


  18 straipsnio 5 dalies antros pastraipos b punktas

  28 straipsnio 4 dalies b punktas

  28 straipsnio 6 dalies a punkto ii papunktis [31 pakeit.] |
| --- | --- |

38.

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio d punktas

4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

4 straipsnio 1 dalies šešta pastraipa

4 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 4 dalies b punktas

| 39. | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/23/EB, nustatanti žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus
  8 straipsnio 5 dalis

  8 straipsnio 6 dalis


  9 straipsnio 4 dalis [32 pakeit.]
  28 straipsnis** |
| --- | --- |

39.

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/23/EB, nustatanti žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus

8 straipsnio 5 dalis

28 straipsnis**

| 40. | 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų

  3 straipsnio 2 dalis

  12 straipsnio 4 dalis

  14 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka


  14 straipsnio 1 dalies antra įtrauka

  14 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

  15 straipsnio 2 dalis

  24 straipsnio 4 dalis

  26 straipsnio 1 dalis

  32 straipsnio šešta pastraipa [33 pakeit.]

  47 straipsnio 3 dalis |
| --- | --- |

40.

2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų

12 straipsnio 4 dalis

14 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

24 straipsnio 4 dalis

32 straipsnio šešta pastraipa [33 pakeit.]

47 straipsnio 3 dalis

| 41. | 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/98/EB, nustatanti žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus bei iš dalies keičianti Direktyvą 2001/83/EB
  29 straipsnio pirma pastraipa**
  29 straipsnio antros pastraipos a punktas
  29 straipsnio antros pastraipos b punktas**
  29 straipsnio antros pastraipos c punktas**
  29 straipsnio antros pastraipos d punktas**
  29 straipsnio antros pastraipos e punktas**
  29 straipsnio antros pastraipos f punktas**
  29 straipsnio antros pastraipos g punktas**
  29 straipsnio antros pastraipos h punktas

  29 straipsnio antros pastraipos i punktas [34 pakeit.] |
| --- | --- |

41.

2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/98/EB, nustatanti žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus bei iš dalies keičianti Direktyvą 2001/83/EB

29 straipsnio pirma pastraipa**

29 straipsnio antros pastraipos a punktas

29 straipsnio antros pastraipos b punktas**

29 straipsnio antros pastraipos c punktas**

29 straipsnio antros pastraipos d punktas**

29 straipsnio antros pastraipos e punktas**

29 straipsnio antros pastraipos f punktas**

29 straipsnio antros pastraipos g punktas**

29 straipsnio antros pastraipos h punktas

| 42. | 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo
  4 straipsnio 2 dalis
  4 straipsnio 5 dalis**
  5 straipsnio 4 dalis dėl mažiausių vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekių patvirtinimo

  5 straipsnio 4 dalis dėl didžiausių vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekių patvirtinimo


  12 straipsnio 3 dalis [35 pakeit.] |
| --- | --- |

42.

2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 5 dalis**

5 straipsnio 4 dalis dėl mažiausių vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekių patvirtinimo

| 43. | 2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose
  7 straipsnio 2 dalis**
  8 straipsnio 1 dalis**
  8 straipsnio 2 dalies antra įtrauka |
| --- | --- |

43.

2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose

7 straipsnio 2 dalis**

8 straipsnio 1 dalis**

8 straipsnio 2 dalies antra įtrauka

---

(1)  Informacijos tikslais nuostatos, kuriose daroma nuoroda į sutrumpintą laikotarpį pagal 2 straipsnio 6 dalį, šiame priede pažymėtos*, nuostatos, kuriose daroma nuoroda į skubos procedūrą pagal 3 straipsnį, šiame priede pažymėtos**, o nuostatos, kuriose daroma nuoroda į skubos procedūrą pagal 3 straipsnį ir sutrumpintą laikotarpį pagal 2 straipsnio 6 dalį, šiame priede pažymėtos******

  , o nuostatos, nurodytos 2 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje, šiame priede pažymėtos****

  . [3 pakeit.]

II PRIEDAS

Teisės aktų nuostatos, kuriose daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nurodytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje, ir kurios pritaikomos prie įgyvendinimo aktų sistemos (1)

| A. | RYŠIŲ TINKLAI, TURINYS IR TECHNOLOGIJOS








  1. | 2008 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 626/2008/EB dėl sistemų, kuriomis teikiamos judriojo palydovinio ryšio paslaugos (MSS), atrankos ir leidimų išdavimo

  9 straipsnio 3 dalis*
  [36 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

A.

RYŠIŲ TINKLAI, TURINYS IR TECHNOLOGIJOS

1.

2008 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 626/2008/EB dėl sistemų, kuriomis teikiamos judriojo palydovinio ryšio paslaugos (MSS), atrankos ir leidimų išdavimo

| 2. | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų Direktyva)

  26 straipsnio 7 dalis
  27a straipsnio 5 dalis
  [37 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų Direktyva)

| 3. | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva)

  9b straipsnio 3 dalis
  10 straipsnio 4 dalis
  15 straipsnio 4 dalis
  17 straipsnio 6 dalies a punktas
  19 straipsnio 4 dalis
  [38 pakeit.] |
| --- | --- |

3.

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva)

| B. | KLIMATO POLITIKA








  4. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas

  3 straipsnio 2 dalis
  [39 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

B.

KLIMATO POLITIKA

4.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas

| 5. | 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB

  11a straipsnio 8 dalis
  16 straipsnio 12 dalis
  [40 pakeit.] |
| --- | --- |

5.

2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB

| C. | ĮMONĖS IR PRAMONĖ








  6. | 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičianti Direktyvą 95/16/EB (nauja redakcija)

  8 straipsnio 1 dalies b punktas kartu su 9 straipsnio 3 dalimi
  [41 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

C.

ĮMONĖS IR PRAMONĖ

6.

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/42/EB dėl mašinų, iš dalies keičianti Direktyvą 95/16/EB (nauja redakcija)

| D. | APLINKA








  7. | 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB

  46 straipsnio 6 dalis
  [42 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

D.

APLINKA

7.

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB

| E. | STATISTIKA







  8. | 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas

  5 straipsnio 1 dalis
  [43 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

E.

STATISTIKA

8.

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas

| 9. | 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 177/2008, nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93
  6 straipsnio 3 dalis dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo patvirtinimo kartu su 15 straipsnio 1 dalies c punktu dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo patvirtinimo |
| --- | --- |

9.

2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 177/2008, nustatantis bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93

6 straipsnio 3 dalis dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo patvirtinimo kartu su 15 straipsnio 1 dalies c punktu dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo patvirtinimo

| 10. | 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 716/2007 dėl Bendrijos statistikos apie su užsieniu susijusių įmonių struktūrą ir veiklą
  6 straipsnio 3 dalis dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo apibrėžimo kartu su 9 straipsnio 2 dalies c punktu dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo apibrėžimo |
| --- | --- |

10.

2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 716/2007 dėl Bendrijos statistikos apie su užsieniu susijusių įmonių struktūrą ir veiklą

6 straipsnio 3 dalis dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo apibrėžimo kartu su 9 straipsnio 2 dalies c punktu dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo apibrėžimo

| 11. | 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1445/2007 dėl bendrųjų pagrindinės informacijos apie perkamosios galios paritetus teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo
  7 straipsnio 4 dalis dėl kokybės ataskaitų struktūros patvirtinimo kartu su 12 straipsnio 3 dalies c punktu dėl kokybės ataskaitų struktūros apibrėžimo |
| --- | --- |

11.

2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1445/2007 dėl bendrųjų pagrindinės informacijos apie perkamosios galios paritetus teikimo ir jų apskaičiavimo bei sklaidos taisyklių nustatymo

7 straipsnio 4 dalis dėl kokybės ataskaitų struktūros patvirtinimo kartu su 12 straipsnio 3 dalies c punktu dėl kokybės ataskaitų struktūros apibrėžimo

| 12. | 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1552/2005 dėl su profesiniu mokymu įmonėse susijusios statistikos

  9 straipsnio 4 dalis dėl kokybės ataskaitų struktūros patvirtinimo
  [44 pakeit.] |
| --- | --- |

12.

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1552/2005 dėl su profesiniu mokymu įmonėse susijusios statistikos

| 13. | 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos
  4 straipsnio 3 dalis dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo patvirtinimo |
| --- | --- |

13.

2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos

4 straipsnio 3 dalis dėl kokybės ataskaitų turinio ir periodiškumo patvirtinimo

| 14. | 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS)

  8 straipsnio 3 dalis
  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies a punktu dėl perdavimo Eurostatui techninio formato apibrėžimo
  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies b punktu
  15 straipsnio 5 dalis kartu su 15 straipsnio 2 dalies d punktu
  [45 pakeit.] |
| --- | --- |

14.

2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS)

| 15. | 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso
  8 straipsnio 2 dalis kartu su 11 straipsnio f punktu, dėl kokybės ataskaitų turinio patvirtinimo |
| --- | --- |

15.

2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso

8 straipsnio 2 dalis kartu su 11 straipsnio f punktu, dėl kokybės ataskaitų turinio patvirtinimo

| 16. | 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos

  6 straipsnio 2 dalies c punktas dėl kokybės ataskaitų turinio patvirtinimo
  [46 pakeit.] |
| --- | --- |

16.

2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos

| F. | VIDAUS RINKA IR PASLAUGOS








  17. | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB

  14 straipsnio 2 dalis
  [47 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

F.

VIDAUS RINKA IR PASLAUGOS

17.

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios priežiūros, iš dalies keičianti Direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyvą 2000/46/EB

| G. | JUDUMAS IR TRANSPORTAS








  18. | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo

  10 straipsnio 3 dalis**
  [48 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

G.

JUDUMAS IR TRANSPORTAS

18.

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo

| 19. | 1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 97/70/EB, nustatanti suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams

  8 straipsnio a punkto pirma įtrauka
  [49 pakeit.] |
| --- | --- |

19.

1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 97/70/EB, nustatanti suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams

| H. | SVEIKATA IR VARTOTOJŲ REIKALAI








  20. | 2010 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių

  18 straipsnio 2 dalis
  [50 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

H.

SVEIKATA IR VARTOTOJŲ REIKALAI

20.

2010 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių

| 21. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB

  17 straipsnio antra pastraipa kartu su 78 straipsnio 1 dalies d punktu
  29 straipsnio 4 dalis kartu su 78 straipsnio 1 dalies g punktu
  [51 pakeit.] |
| --- | --- |

21.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB

| 22. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002

  40 straipsnio c punktas
  40 straipsnio d punktas
  40 straipsnio e punktas
  41 straipsnio 1 dalis
  41 straipsnio 3 dalis
  42 straipsnio 2 dalies d punktas
  45 straipsnio 4 dalis
  48 straipsnio 7 dalies c punktas
  [52 pakeit.] |
| --- | --- |

22.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002

| 23. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2009 dėl pašarų tiekimo rinkai ir naudojimo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 ir panaikinantis Direktyvas 79/373/EEB, 80/511/EEB, 82/471/EEB, 83/228/EB, 93/74/EEB, 93/113/EB, 96/25/EB bei Sprendimą 2004/217/EB

  7 straipsnio 2 dalis
  10 straipsnio 5 dalis*
  26 straipsnio 3 dalis
  [53 pakeit.] |
| --- | --- |

23.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2009 dėl pašarų tiekimo rinkai ir naudojimo, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 ir panaikinantis Direktyvas 79/373/EEB, 80/511/EEB, 82/471/EEB, 83/228/EB, 93/74/EEB, 93/113/EB, 96/25/EB bei Sprendimą 2004/217/EB

| 24. | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004

  18 straipsnis**
  [54 pakeit.] |
| --- | --- |

24.

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004

| 25. | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis

  6 straipsnio 1 dalis
  6 straipsnio 2 dalis
  [55 pakeit.] |
| --- | --- |

25.

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais bei tam tikromis kitomis medžiagomis

| 26. | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

  13 straipsnio 3 dalis
  13 straipsnio 4 dalis
  17 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa
  17 straipsnio 3 dalies antros pastraipos b punktas
  18 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa
  18 straipsnio 5 dalies antros pastraipos b punktas
  28 straipsnio 6 dalies a punkto ii papunktis
  [56 pakeit.] |
| --- | --- |

26.

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

| 27. | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/23/EB, nustatanti žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus

  8 straipsnio 6 dalis
  9 straipsnio 4 dalis
  [57 pakeit.] |
| --- | --- |

27.

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/23/EB, nustatanti žmogaus audinių ir ląstelių donorystės, įsigijimo, ištyrimo, apdorojimo, konservavimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus

| 28. | 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų

  3 straipsnio 2 dalis
  14 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka
  14 straipsnio 1 dalies antra įtrauka
  15 straipsnio 2 dalis
  26 straipsnio 1 dalis
  [58 pakeit.] |
| --- | --- |

28.

2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų

| 29. | 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/98/EB, nustatanti žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus bei iš dalies keičianti Direktyvą 2001/83/EB

  29 straipsnio antros pastraipos i punktas
  [59 pakeit.] |
| --- | --- |

29.

2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/98/EB, nustatanti žmogaus kraujo ir kraujo komponentų surinkimo, ištyrimo, perdirbimo, laikymo bei paskirstymo kokybės ir saugos standartus bei iš dalies keičianti Direktyvą 2001/83/EB

| 30. | 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo

  5 straipsnio 4 dalis dėl didžiausių vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekių patvirtinimo
  [60 pakeit.] |
| --- | --- |

30.

2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo

---

(1)  Informacijos tikslais nuostatos, kuriose daroma nuoroda į skubos procedūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnį, šiame priede pažymėtos**.

III PRIEDAS

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 66/2010, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2009, Tarybos direktyvos 97/70/EB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/46/EB ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/96 daliniai pakeitimai [61 pakeit.]

| A. | APLINKA








  1) | Išbraukiama Reglamento (EB) Nr. 66/2010 6 straipsnio 5 dalies antra pastraipa. |
| --- | --- | --- |

A.

APLINKA

1)

Išbraukiama Reglamento (EB) Nr. 66/2010 6 straipsnio 5 dalies antra pastraipa.

| 2) | Reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 iš dalies keičiamas taip:








  a) | išbraukiama 16 straipsnio 4 dalis; |
| --- | --- | --- |

2)

Reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 iš dalies keičiamas taip:

a)

išbraukiama 16 straipsnio 4 dalis;

| b) | išbraukiama 30 straipsnio 6 dalis.
  [62 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

išbraukiama 30 straipsnio 6 dalis.
  [62 pakeit.]

| B. | JUDUMAS IR TRANSPORTAS






  3) | Išbraukiama Direktyvos 97/70/EB 8 straipsnio a punkto antra įtrauka. |
| --- | --- | --- |

B.

JUDUMAS IR TRANSPORTAS

3)

Išbraukiama Direktyvos 97/70/EB 8 straipsnio a punkto antra įtrauka.

| C. | SVEIKATA IR VARTOTOJŲ REIKALAI








  4) | Išbraukiamas Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 23 straipsnio 4 dalies antras sakinys. |
| --- | --- | --- |

C.

SVEIKATA IR VARTOTOJŲ REIKALAI

4)

Išbraukiamas Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 23 straipsnio 4 dalies antras sakinys.

| 5) | Išbraukiama Direktyvos 2002/46/EB 12 straipsnio 3 dalis.
  [63 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

Išbraukiama Direktyvos 2002/46/EB 12 straipsnio 3 dalis.
  [63 pakeit.]

| D. | HUMANITARINĖ PAGALBA






  6) | Išbraukiama Reglamento (EB) Nr. 1257/96 15 straipsnio 1 dalis. |
| --- | --- | --- |

D.

HUMANITARINĖ PAGALBA

6)

Išbraukiama Reglamento (EB) Nr. 1257/96 15 straipsnio 1 dalis.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/190 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/190

---

P7_TA(2014)0113

Teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 straipsnis) ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0452), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0452),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 81 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0197/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 11 d. Regionų komiteto Pirmininko laišką Parlamento Pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 11 d. Regionų komiteto Pirmininko laišką Parlamento Pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2), ypač į jo 15 punktą ir I priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2), ypač į jo 15 punktą ir I priedą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0480/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7-0480/2013),

| A. | kadangi Komisija įsipareigojo iki 2012 m. pabaigos įvertinti, kiek teisės aktų, turinčių nuorodas į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, tebegalioja, siekdama parengti tinkamas teisėkūros procedūra priimamas iniciatyvas ir taip užbaigti suderinimo su nauja teisine sistema procesą; kadangi buvo paskelbtas tikslas iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos užtikrinti, kad visuose teisės aktuose būtų panaikintos bet kokios nuostatos, kuriose yra nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu; kadangi Komisija, laikydamasi šio įsipareigojimo, pateikė pasiūlymus, tačiau tai padarė daug vėliau, negu tikėtasi; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija įsipareigojo iki 2012 m. pabaigos įvertinti, kiek teisės aktų, turinčių nuorodas į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, tebegalioja, siekdama parengti tinkamas teisėkūros procedūra priimamas iniciatyvas ir taip užbaigti suderinimo su nauja teisine sistema procesą; kadangi buvo paskelbtas tikslas iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos užtikrinti, kad visuose teisės aktuose būtų panaikintos bet kokios nuostatos, kuriose yra nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu; kadangi Komisija, laikydamasi šio įsipareigojimo, pateikė pasiūlymus, tačiau tai padarė daug vėliau, negu tikėtasi;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(3)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 6.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0220

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisingumo srities teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 81 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Lisabonos sutartimi teisės aktų leidėjui suteikiama galimybė Komisijai deleguoti įgaliojimą priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, kuriais būtų papildomos ar iš dalies keičiamos tam tikros neesminės įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatos; |
| --- | --- |

(1)

Lisabonos sutartimi teisės aktų leidėjui suteikiama galimybė Komisijai deleguoti įgaliojimą priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, kuriais būtų papildomos ar iš dalies keičiamos tam tikros neesminės įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatos;

| (2) | priemonės, dėl kurių galima deleguoti įgaliojimus, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalyje, iš esmės atitinka priemones, kurias apima Tarybos sprendimo 1999/468/EB (3), 5a straipsnyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu; |
| --- | --- |

(2)

priemonės, dėl kurių galima deleguoti įgaliojimus, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalyje, iš esmės atitinka priemones, kurias apima Tarybos sprendimo 1999/468/EB (3), 5a straipsnyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu;

| (3) | prie SESV 290 straipsnio reikia pritaikyti jau galiojančius teisės aktus, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas; |
| --- | --- |

(3)

prie SESV 290 straipsnio reikia pritaikyti jau galiojančius teisės aktus, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas;

| (4) | šis reglamentas neturėtų turėti poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu iki šio reglamento įsigaliojimo komitetas jau pateikė nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį; |
| --- | --- |

(4)

šis reglamentas neturėtų turėti poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu iki šio reglamento įsigaliojimo komitetas jau pateikė nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį;

| (5) | kai Komisija parengia deleguotuosius aktus pagal šiuo reglamentu pritaikytus teisės aktus, ypač svarbu, kad ji tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(5)

kai Komisija parengia deleguotuosius aktus pagal šiuo reglamentu pritaikytus teisės aktus, ypač svarbu, kad ji tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (6) | Jungtinė Karalystė ir Airija privalo laikytis teisės aktų, kurie nurodyti priede, todėl dalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą; |
| --- | --- |

(6)

Jungtinė Karalystė ir Airija privalo laikytis teisės aktų, kurie nurodyti priede, todėl dalyvauja priimant ir taikant šį reglamentą;

| (7) | pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl jis nėra jai privalomas ar taikomas, |
| --- | --- |

(7)

pagal Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl jis nėra jai privalomas ar taikomas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Jeigu teisės aktuose, kurių sąrašas pateikiamas šio reglamento priede, numatomas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalyse nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 2 straipsnį.

2 straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

3 straipsnis

Šis reglamentas neturi poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu komitetas jau pateikė savo nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 67, 2014 3 6, p. 104.

1

(2)  2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

3

PRIEDAS

Teisės aktai, kuriuose daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nurodytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje, ir kurie pritaikomi prie deleguotųjų aktų sistemos

| 1. | 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (1). |
| --- | --- |

1.

2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (1).

| 2. | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 805/2004, sukuriantis neginčytinų reikalavimų Europos vykdomąjį raštą (2). |
| --- | --- |

2.

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 805/2004, sukuriantis neginčytinų reikalavimų Europos vykdomąjį raštą (2).

| 3. | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1896/2006, nustatantis Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (3). |
| --- | --- |

3.

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1896/2006, nustatantis Europos mokėjimo įsakymo procedūrą (3).

| 4. | 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2007, nustatantis Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (4). |
| --- | --- |

4.

2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2007, nustatantis Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą (4).

| 5. | 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 (5). |
| --- | --- |

5.

2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1348/2000 (5).

---

(1)  

  OL L 174, 2001 6 27, p. 1.

(2)  

  OL L 143, 2004 4 30, p. 15.

(3)  

  OL L 399, 2006 12 30, p. 1.

(4)  

  OL L 199, 2007 7 31, p. 1.

(5)  

  OL L 324, 2007 12 10, p. 79.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/194

---

P7_TA(2014)0114

Teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, pritaikymas (SESV 290 straipsnis) ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0451), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0451),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 33 straipsnį, į 43 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį, 64 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį, 153 straipsnio 2 dalies b punktą, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 172 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 33 straipsnį, į 43 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį, 64 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį, 153 straipsnio 2 dalies b punktą, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 172 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0198/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto pirmininko 2013 m. spalio 11 d. laišką Parlamento Pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto pirmininko 2013 m. spalio 11 d. laišką Parlamento Pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2011 m. kovo 3 d. patvirtintą Bendrą susitarimą dėl deleguotųjų aktų,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2), ypač į jo 15 punktą ir 1 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (2), ypač į jo 15 punktą ir 1 priedą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (4); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl teisėkūros įgaliojimų delegavimo ir valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės (4);

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0010/2014),

| A. | kadangi Komisija įsipareigojo iki 2012 m. pabaigos įvertinti, kiek teisės aktų, turinčių nuorodas į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, tebegalioja, siekdama parengti tinkamas teisėkūros procedūra priimamas iniciatyvas ir taip užbaigti suderinimo su nauja teisine sistema procesą; kadangi buvo paskelbtas tikslas iki 7-osios Parlamento kadencijos pabaigos užtikrinti, kad visuose teisės aktuose būtų panaikintos bet kokios nuostatos, kuriose yra nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu; kadangi Komisija, laikydamasi šio įsipareigojimo, pateikė pasiūlymus, tačiau tai padarė daug vėliau, negu tikėtasi; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija įsipareigojo iki 2012 m. pabaigos įvertinti, kiek teisės aktų, turinčių nuorodas į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, tebegalioja, siekdama parengti tinkamas teisėkūros procedūra priimamas iniciatyvas ir taip užbaigti suderinimo su nauja teisine sistema procesą; kadangi buvo paskelbtas tikslas iki 7-osios Parlamento kadencijos pabaigos užtikrinti, kad visuose teisės aktuose būtų panaikintos bet kokios nuostatos, kuriose yra nuorodos į reguliavimo procedūrą su tikrinimu; kadangi Komisija, laikydamasi šio įsipareigojimo, pateikė pasiūlymus, tačiau tai padarė daug vėliau, negu tikėtasi;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(3)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 6.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0218

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio pritaikoma keletas teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimą, ypač į jos 33 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį, 53 straipsnio 1 dalį, 62 straipsnį, 64 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį, 153 straipsnio 2 dalies b punktą, 168 straipsnio 4 dalies b punktą, 172 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnį ir 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Lisabonos sutartimi teisės aktų leidėjui suteikiama galimybė Komisijai deleguoti įgaliojimą priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, kuriais būtų papildomos ar iš dalies keičiamos tam tikros neesminės įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatos; |
| --- | --- |

(1)

Lisabonos sutartimi teisės aktų leidėjui suteikiama galimybė Komisijai deleguoti įgaliojimą priimti bendro pobūdžio įstatymo galios neturinčius teisės aktus, kuriais būtų papildomos ar iš dalies keičiamos tam tikros neesminės įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatos;

| (2) | priemonės, dėl kurių galima deleguoti įgaliojimus, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalyje, iš esmės atitinka priemones, kurias apima Tarybos sprendimo 1999/468/EB (3) 5a straipsnyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu; |
| --- | --- |

(2)

priemonės, dėl kurių galima deleguoti įgaliojimus, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio 1 dalyje, iš esmės atitinka priemones, kurias apima Tarybos sprendimo 1999/468/EB (3) 5a straipsnyje nustatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu;

| (3) | prie SESV 290 straipsnio reikia pritaikyti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas; |
| --- | --- |

(3)

prie SESV 290 straipsnio reikia pritaikyti keletą jau galiojančių teisės aktų, kuriuose numatytas reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas;

| (4) | šis reglamentas neturėtų turėti poveikio nebaigtoms procedūroms, per kurias iki šio reglamento įsigaliojimo komitetas jau pateikė nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį; |
| --- | --- |

(4)

šis reglamentas neturėtų turėti poveikio nebaigtoms procedūroms, per kurias iki šio reglamento įsigaliojimo komitetas jau pateikė nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį;

| (5) | šiuo reglamentu daromas pritaikymas skirtas tik procedūroms, todėl pritaikymo nuostatų, kai jos susijusios su direktyvomis, valstybėms narėms perkelti nereikia; |
| --- | --- |

(5)

šiuo reglamentu daromas pritaikymas skirtas tik procedūroms, todėl pritaikymo nuostatų, kai jos susijusios su direktyvomis, valstybėms narėms perkelti nereikia;

| (6) | kai Komisija parengia deleguotuosius aktus pagal šiuo reglamentu pritaikytus teisės aktus, ypač svarbu, kad ji tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų visi kartu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai, |
| --- | --- |

(6)

kai Komisija parengia deleguotuosius aktus pagal šiuo reglamentu pritaikytus teisės aktus, ypač svarbu, kad ji tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų visi kartu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Jeigu teisės aktuose, kurių sąrašas pateikiamas šio reglamento priede, numatomas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–5 dalyse nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu naudojimas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 2 straipsnį.

2.   Jeigu teisės aktuose, kurių sąrašas pateikiamas priede, numatomas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje nurodytos skubos procedūros naudojimas, Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šio reglamento 3 straipsnyje numatytą skubos procedūrą.

2 straipsnis

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos
  .
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos
  . [1 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, laikotarpis prieštaravimams, susijusiems su deleguotaisiais aktais, priimtais vadovaujantis priedo G skirsnio 81

   (4)

  , 82

   (5)

  , 85

   (6)

  , 86

   (7)

  , 90–93

   (8) 
  punktuose ir H skirsnio 95

   (9) 
  punkte išvardytais reglamentais, pareikšti yra trys mėnesiai ir Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva jis pratęsiamas trims mėnesiams. [2 pakeit.]

6.   Jeigu teisės aktuose, kurių sąrašas pateikiamas šio reglamento priede, numatoma, kad Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte nustatytas laikotarpis trumpinamas pagal to sprendimo 5a straipsnio 5 dalies b punktą, šio straipsnio 5 dalyje nustatyti laikotarpiai yra vienas mėnuo.

3 straipsnis

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 2 straipsnio 5 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

4 straipsnis

Šis reglamentas neturi poveikio nebaigtoms procedūroms, kurių metu komitetas jau pateikė savo nuomonę pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnį.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2013 m. spalio 16 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

3

(4)  
  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 451/2008, nustatantis naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93 (OL L 145, 2008 6 4, p. 65).

4

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 451/2008, nustatantis naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93 (OL L 145, 2008 6 4, p. 65).

(5)  
  2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 295/2008 dėl verslo struktūros statistikos (OL L 97, 2008 4 9, p. 13).

5

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 295/2008 dėl verslo struktūros statistikos (OL L 97, 2008 4 9, p. 13).

(6)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

6

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

(7)  
  2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius (OL L 191, 2005 7 22, p. 22).

7

2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius (OL L 191, 2005 7 22, p. 22).

(8)  
  1998 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos (OL L 162, 1998 6 5, p. 1); 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų (OL L 257, 1995 10 27, p. 1); 1993 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 696/93 dėl statistinių vienetų gamybos sistemai stebėti ir analizuoti Bendrijoje (OL L 76, 1993 3 30, p. 1); 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3924/91 dėl Bendrijos pramonės produkcijos tyrimo nustatymo (OL L 374, 1991 12 31, p. 1).

8

1998 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos (OL L 162, 1998 6 5, p. 1); 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų (OL L 257, 1995 10 27, p. 1); 1993 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 696/93 dėl statistinių vienetų gamybos sistemai stebėti ir analizuoti Bendrijoje (OL L 76, 1993 3 30, p. 1); 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3924/91 dėl Bendrijos pramonės produkcijos tyrimo nustatymo (OL L 374, 1991 12 31, p. 1).

(9)  
  2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (OL L 243, 2002 9 11, p. 1).

9

2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (OL L 243, 2002 9 11, p. 1).

PRIEDAS

Teisės aktai, kuriuose daroma nuoroda į reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nurodytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje, ir kurie pritaikomi prie deleguotųjų aktų sistemos (1)

A.   ryšių tinklai, turinys ir technologijos

| 1. | 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių). |
| --- | --- |

1.

2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių).

| 2. | 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos Direktyva). |
| --- | --- |

2.

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos Direktyva).

B.   užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

| 3. | 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe**. |
| --- | --- |

3.

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe**.

| 4. | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/104/EB dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų (antroji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

4.

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/104/EB dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų (antroji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 5. | 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/25/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuotės) keliama rizika darbuotojams (19-oji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

5.

2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/25/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuotės) keliama rizika darbuotojams (19-oji atskira direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 6. | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

6.

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 7. | 2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/10/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (triukšmo) keliama rizika darbuotojams (Septynioliktoji atskira Direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

7.

2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/10/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (triukšmo) keliama rizika darbuotojams (Septynioliktoji atskira Direktyva, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 8. | 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/44/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (vibracijos) keliama rizika darbuotojams (šešioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

8.

2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/44/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (vibracijos) keliama rizika darbuotojams (šešioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 9. | 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

9.

2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 10. | 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/92/EB dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, taikomų dirbant potencialiai sprogioje aplinkoje (penkioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

10.

1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/92/EB dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, taikomų dirbant potencialiai sprogioje aplinkoje (penkioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 11. | 1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

11.

1998 m. balandžio 7 d. Tarybos direktyva 98/24/EB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminiais veiksniais darbe (keturioliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 12. | 1993 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 93/103/EB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų, dirbant žvejybos laivuose (tryliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

12.

1993 m. lapkričio 23 d. Tarybos direktyva 93/103/EB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų, dirbant žvejybos laivuose (tryliktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 13. | 1992 m. gruodžio 3 d. Tarybos direktyva 92/104/EEB, dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėse (dvyliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

13.

1992 m. gruodžio 3 d. Tarybos direktyva 92/104/EEB, dėl būtiniausių darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų antžeminės ir požeminės gavybos įmonėse (dvyliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 14. | 1992 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 92/91/EEB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo būtiniausių reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų gavybos mechaniniais gręžiniais įmonėse (vienuoliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

14.

1992 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 92/91/EEB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos apsaugos gerinimo būtiniausių reikalavimų, taikomų naudingųjų iškasenų gavybos mechaniniais gręžiniais įmonėse (vienuoliktoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 15. | 1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/58/EEB dėl būtiniausių reikalavimų įrengiant darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklus (devintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

15.

1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/58/EEB dėl būtiniausių reikalavimų įrengiant darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklus (devintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 16. | 1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/57/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų laikinosiose arba kilnojamosiose statybvietėse įgyvendinimo (aštuntoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

16.

1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/57/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavimų laikinosiose arba kilnojamosiose statybvietėse įgyvendinimo (aštuntoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 17. | 1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/29/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, skirtų gerinti medicininį gydymą laivuose**. |
| --- | --- |

17.

1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/29/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, skirtų gerinti medicininį gydymą laivuose**.

| 18. | 1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais (penktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

18.

1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais (penktoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 19. | 1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/269/EEB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, taikomų krovinių krovimui rankomis pirmiausia, kai gresia pavojus, jog darbuotojai gali susižeisti nugarą (ketvirtoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

19.

1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/269/EEB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, taikomų krovinių krovimui rankomis pirmiausia, kai gresia pavojus, jog darbuotojai gali susižeisti nugarą (ketvirtoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 20. | 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/656/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, darbuotojams darbo vietoje naudojant asmenines apsaugos priemones (trečioji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

20.

1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/656/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, darbuotojams darbo vietoje naudojant asmenines apsaugos priemones (trečioji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 21. | 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/654/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, darbuotojams darbo vietoje naudojant asmenines apsaugos priemones (trečioji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**. |
| --- | --- |

21.

1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/654/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, darbuotojams darbo vietoje naudojant asmenines apsaugos priemones (trečioji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje)**.

| 22. | 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo**. |
| --- | --- |

22.

1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo**.

C.   klimato politika

| 23. | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų. |
| --- | --- |

23.

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2009 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų.

| 24. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006. |
| --- | --- |

24.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006.

D.   energetika

| 25. | 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus. |
| --- | --- |

25.

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus.

| 26. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005. |
| --- | --- |

26.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005.

| 27. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003. |
| --- | --- |

27.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003.

| 28. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 713/2009 įsteigiantis Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą. |
| --- | --- |

28.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 713/2009 įsteigiantis Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą.

| 29. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB. |
| --- | --- |

29.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB.

| 30. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB. |
| --- | --- |

30.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB.

E.   įmonės ir pramonė

| 31. | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų. |
| --- | --- |

31.

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų.

| 32. | 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB. |
| --- | --- |

32.

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/2009 dėl motorinių transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį (euro VI) ir dėl galimybės naudotis transporto priemonių remonto ir priežiūros informacija, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 715/2007 ir Direktyvą 2007/46/EB, bei panaikinantis Direktyvas 80/1269/EEB, 2005/55/EB ir 2005/78/EB.

| 33. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą. |
| --- | --- |

33.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatanti ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą.

| 34. | 2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 79/2009 dėl vandenilinių variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo ir iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB. |
| --- | --- |

34.

2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 79/2009 dėl vandenilinių variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo ir iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB.

| 35. | 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/48/EB dėl žaislų saugos. |
| --- | --- |

35.

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/48/EB dėl žaislų saugos.

| 36. | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo. |
| --- | --- |

36.

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo.

| 37. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/34/EB dėl bendrų nuostatų, susijusių su matavimo priemonėmis ir metrologinės kontrolės metodais (nauja redakcija). |
| --- | --- |

37.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/34/EB dėl bendrų nuostatų, susijusių su matavimo priemonėmis ir metrologinės kontrolės metodais (nauja redakcija).

| 38. | 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva). |
| --- | --- |

38.

2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva).

| 39. | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB. |
| --- | --- |

39.

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB.

| 40. | 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/10/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros laboratorinės praktikos principų taikymu ir jų taikymo cheminių medžiagų tyrimams patikra, suderinimo. |
| --- | --- |

40.

2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/10/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros laboratorinės praktikos principų taikymu ir jų taikymo cheminių medžiagų tyrimams patikra, suderinimo.

| 41. | 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/9/EB dėl geros laboratorinės praktikos (GLP) tikrinimo ir patikros. |
| --- | --- |

41.

2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/9/EB dėl geros laboratorinės praktikos (GLP) tikrinimo ir patikros.

| 42. | 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų. |
| --- | --- |

42.

2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų.

| 43. | 2000 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/14/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių lauko sąlygomis naudojamos įrangos į aplinką skleidžiamą triukšmą, suderinimo. |
| --- | --- |

43.

2000 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/14/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių lauko sąlygomis naudojamos įrangos į aplinką skleidžiamą triukšmą, suderinimo.

| 44. | 1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/68/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su priemonėmis, mažinančiomis vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį, suderinimo. |
| --- | --- |

44.

1997 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/68/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su priemonėmis, mažinančiomis vidaus degimo variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, dujinių ir kietųjų dalelių teršalų kiekį, suderinimo.

| 45. | 1975 m. gegužės 20 d. Tarybos direktyva 75/324/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su aerozolių balionėliais, suderinimo. |
| --- | --- |

45.

1975 m. gegužės 20 d. Tarybos direktyva 75/324/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su aerozolių balionėliais, suderinimo.

F.   aplinka

| 46. | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš ruonių. |
| --- | --- |

46.

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1007/2009 dėl prekybos produktais iš ruonių.

| 47. | 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos. |
| --- | --- |

47.

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos.

| 48. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų. |
| --- | --- |

48.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/126/EB dėl II pakopos benzino garų grąžinimo degalinėse variklinių transporto priemonių bakus pildant degalų.

| 49. | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006**. |
| --- | --- |

49.

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006**.

| 50. | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (Pagrindų direktyva dėl atliekų). |
| --- | --- |

50.

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (Pagrindų direktyva dėl atliekų).

| 51. | 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva). |
| --- | --- |

51.

2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva).

| 52. | 2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje. |
| --- | --- |

52.

2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje.

| 53. | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo. |
| --- | --- |

53.

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo.

| 54. | 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE). |
| --- | --- |

54.

2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE).

| 55. | 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo.
  [4 pakeit.] |
| --- | --- |

55.

2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo.
  [4 pakeit.]

| 56. | 2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro sukūrimo ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB. |
| --- | --- |

56.

2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro sukūrimo ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB.

| 57. | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo. |
| --- | --- |

57.

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo.

| 58. | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB. |
| --- | --- |

58.

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/21/EB dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB.

| 59. | 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinanti Direktyvą 76/160/EEB. |
| --- | --- |

59.

2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/7/EB dėl maudyklų vandens kokybės valdymo, panaikinanti Direktyvą 76/160/EEB.

| 60. | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB. |
| --- | --- |

60.

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų ir iš dalies keičiantis Direktyvą 79/117/EEB.

| 61. | 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore. |
| --- | --- |

61.

2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore.

| 62. | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/13/EB. |
| --- | --- |

62.

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/13/EB.

| 63. | 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Komisijos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo. |
| --- | --- |

63.

2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Komisijos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo.

| 64. | 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų. |
| --- | --- |

64.

2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų.

| 65. | 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus. |
| --- | --- |

65.

2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus.

| 66. | 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių. |
| --- | --- |

66.

2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių.

| 67. | 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų. |
| --- | --- |

67.

1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų.

| 68. | 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės. |
| --- | --- |

68.

1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės.

| 69. | 1996 m. rugsėjo 16 d. Tarybos direktyva 96/59/EB dėl polichlorintų bifenilų ir polichlorintų terfenilų šalinimo (PCB/PCT). |
| --- | --- |

69.

1996 m. rugsėjo 16 d. Tarybos direktyva 96/59/EB dėl polichlorintų bifenilų ir polichlorintų terfenilų šalinimo (PCB/PCT).

| 70. | 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/63/EB dėl lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benziną ir tiekiant jį iš terminalų į degalines kontrolės. |
| --- | --- |

70.

1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/63/EB dėl lakiųjų organinių junginių išsiskyrimo į aplinką laikant benziną ir tiekiant jį iš terminalų į degalines kontrolės.

| 71. | 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų. |
| --- | --- |

71.

1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų.

| 72. | 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių. |
| --- | --- |

72.

1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių.

| 73. | 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo. |
| --- | --- |

73.

1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo.

| 74. | 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą. |
| --- | --- |

74.

1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą.

G.   statistika

| 75. | 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos. |
| --- | --- |

75.

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos.

| 76. | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe. |
| --- | --- |

76.

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe.

| 77. | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 571/88. |
| --- | --- |

77.

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 571/88.

| 78. | 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos. |
| --- | --- |

78.

2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos.

| 79. | 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 763/2008 dėl gyventojų ir būstų surašymų. |
| --- | --- |

79.

2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 763/2008 dėl gyventojų ir būstų surašymų.

| 80. | 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 452/2008, dėl švietimo ir mokymosi visą gyvenimą statistikos rengimo ir plėtotės. |
| --- | --- |

80.

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 452/2008, dėl švietimo ir mokymosi visą gyvenimą statistikos rengimo ir plėtotės.

| 81. | 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 451/2008, nustatantis naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93****. [5 pakeit.] |
| --- | --- |

81.

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 451/2008, nustatantis naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93****. [5 pakeit.]

| 82. | 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 295/2008 dėl verslo struktūros statistikos (nauja redakcija)****. [6 pakeit.] |
| --- | --- |

82.

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 295/2008 dėl verslo struktūros statistikos (nauja redakcija)****. [6 pakeit.]

| 83. | 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 311/76 dėl statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius. |
| --- | --- |

83.

2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 311/76 dėl statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius.

| 84. | 2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 458/2007 dėl Europos integruotos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS). |
| --- | --- |

84.

2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 458/2007 dėl Europos integruotos socialinės apsaugos statistikos sistemos (ESSPROS).

| 85. | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių****. [7 pakeit.] |
| --- | --- |

85.

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių****. [7 pakeit.]

| 86. | 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1161/2005, dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius****. [8 pakeit.] |
| --- | --- |

86.

2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1161/2005, dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius****. [8 pakeit.]

| 87. | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 808/2004 dėl informacinės visuomenės Bendrijos statistikos. |
| --- | --- |

87.

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 808/2004 dėl informacinės visuomenės Bendrijos statistikos.

| 88. | 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS). |
| --- | --- |

88.

2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS).

| 89. | 1999 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio struktūros ir darbo kaštų statistikos. |
| --- | --- |

89.

1999 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 530/1999 dėl darbo užmokesčio struktūros ir darbo kaštų statistikos.

| 90. | 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos****. [9 pakeit.] |
| --- | --- |

90.

1998 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos****. [9 pakeit.]

| 91. | 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų****. [10 pakeit.] |
| --- | --- |

91.

1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų****. [10 pakeit.]

| 92. | 1993 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 696/93 dėl statistinių vienetų gamybos sistemai stebėti ir analizuoti Bendrijoje****. [11 pakeit.] |
| --- | --- |

92.

1993 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 696/93 dėl statistinių vienetų gamybos sistemai stebėti ir analizuoti Bendrijoje****. [11 pakeit.]

| 93. | 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3924/91 dėl Bendrijos pramonės produkcijos tyrimo nustatymo****. [12 pakeit.] |
| --- | --- |

93.

1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3924/91 dėl Bendrijos pramonės produkcijos tyrimo nustatymo****. [12 pakeit.]

H.   vidaus rinka ir paslaugos

| 94. | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

94.

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje.

| 95. | 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo****. [13 pakeit.] |
| --- | --- |

95.

2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo****. [13 pakeit.]

| 96. | 1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo. |
| --- | --- |

96.

1997 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos plėtros bendrųjų taisyklių ir paslaugų kokybės gerinimo.

I.   judumas ir transportas

| 97. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 561/2006. |
| --- | --- |

97.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinę keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisyklių ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 561/2006.

| 98. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB. |
| --- | --- |

98.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB.

| 99. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 392/2009 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju. |
| --- | --- |

99.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 392/2009 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju.

| 100. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių. |
| --- | --- |

100.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių.

| 101. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones. |
| --- | --- |

101.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones.

| 102. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/18/EB, nustatanti pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 1999/35/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB. |
| --- | --- |

102.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/18/EB, nustatanti pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 1999/35/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB.

| 103. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų. |
| --- | --- |

103.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų.

| 104. | 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002**. |
| --- | --- |

104.

2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002**.

| 105. | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo. |
| --- | --- |

105.

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo.

| 106. | 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais*. |
| --- | --- |

106.

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais*.

| 107. | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų. |
| --- | --- |

107.

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų.

| 108. | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo**. |
| --- | --- |

108.

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo**.

| 109. | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (nauja redakcija). |
| --- | --- |

109.

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (nauja redakcija).

| 110. | 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo Bendrijoje ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3051/95. |
| --- | --- |

110.

2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo Bendrijoje ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3051/95.

| 111. | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams ir panaikinanti Tarybos direktyvą 82/714/EEB***. |
| --- | --- |

111.

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams ir panaikinanti Tarybos direktyvą 82/714/EEB***.

| 112. | 2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2111/2005 dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo sudarymo ir oro transporto keleivių informavimo apie skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę bei panaikinantis Direktyvos 2004/36/EB 9 straipsnį |
| --- | --- |

112.

2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2111/2005 dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo sudarymo ir oro transporto keleivių informavimo apie skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę bei panaikinantis Direktyvos 2004/36/EB 9 straipsnį

| 113. | 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo**. |
| --- | --- |

113.

2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo**.

| 114. | 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose. |
| --- | --- |

114.

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose.

| 115. | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 868/2004 dėl apsaugos nuo subsidijavimo ir nesąžiningos kainų nustatymo veiklos, darančių žalą Bendrijos oro vežėjams, teikiantiems oro susisiekimo paslaugas iš šalių, kurios nėra Europos bendrijos narės. |
| --- | --- |

115.

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 868/2004 dėl apsaugos nuo subsidijavimo ir nesąžiningos kainų nustatymo veiklos, darančių žalą Bendrijos oro vežėjams, teikiantiems oro susisiekimo paslaugas iš šalių, kurios nėra Europos bendrijos narės.

| 116. | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 789/2004 dėl krovininių ir keleivinių laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 613/91. |
| --- | --- |

116.

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 789/2004 dėl krovininių ir keleivinių laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 613/91.

| 117. | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 785/2004 dėl draudimo reikalavimų oro vežėjams ir orlaivių naudotojams. |
| --- | --- |

117.

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 785/2004 dėl draudimo reikalavimų oro vežėjams ir orlaivių naudotojams.

| 118. | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų. |
| --- | --- |

118.

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų.

| 119. | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje. |
| --- | --- |

119.

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/52/EB dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje.

| 120. | 2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 782/2003 dėl draudimo naudoti laivuose organoalavo junginius. |
| --- | --- |

120.

2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 782/2003 dėl draudimo naudoti laivuose organoalavo junginius.

| 121. | 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB. |
| --- | --- |

121.

2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB.

| 122. | 2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų. |
| --- | --- |

122.

2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų.

| 123. | 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus. |
| --- | --- |

123.

2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus.

| 124. | 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB. |
| --- | --- |

124.

2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB.

| 125. | 2002 m. kovo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB dėl taisyklių ir tvarkos, reglamentuojančios triukšmingų operacijų apribojimų įvedimą Bendrijos oro uostuose, nustatymo. |
| --- | --- |

125.

2002 m. kovo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/30/EB dėl taisyklių ir tvarkos, reglamentuojančios triukšmingų operacijų apribojimų įvedimą Bendrijos oro uostuose, nustatymo.

| 126. | 2001 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/96/EB nustatanti sausakrūvių laivų saugaus pakrovimo ir iškrovimo suderintus reikalavimus ir tvarką. |
| --- | --- |

126.

2001 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/96/EB nustatanti sausakrūvių laivų saugaus pakrovimo ir iškrovimo suderintus reikalavimus ir tvarką.

| 127. | 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą. |
| --- | --- |

127.

1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą.

| 128. | 1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos. |
| --- | --- |

128.

1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos.

| 129. | 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/50/EB dėl nacionalinių laivų kapitonų pažymėjimų, leidžiančių vežti krovinius ir keleivius Bendrijos vidaus vandenų keliais, įgijimo sąlygų suderinimo. |
| --- | --- |

129.

1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/50/EB dėl nacionalinių laivų kapitonų pažymėjimų, leidžiančių vežti krovinius ir keleivius Bendrijos vidaus vandenų keliais, įgijimo sąlygų suderinimo.

| 130. | 1995 m. spalio 6 d. Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų. |
| --- | --- |

130.

1995 m. spalio 6 d. Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų.

| 131. | 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje. |
| --- | --- |

131.

1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje.

| 132. | 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyva 91/672/EEB dėl vidaus vandenų keliais krovinius ir keleivius vežančių laivų kapitonams išduotų nacionalinių pažymėjimų abipusio pripažinimo. |
| --- | --- |

132.

1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyva 91/672/EEB dėl vidaus vandenų keliais krovinius ir keleivius vežančių laivų kapitonams išduotų nacionalinių pažymėjimų abipusio pripažinimo.

J.   sveikata ir vartotojai

| 133. | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo. |
| --- | --- |

133.

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo.

| 134. | 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/54/EB dėl natūralaus mineralinio vandens eksploatavimo ir pateikimo į rinką**. |
| --- | --- |

134.

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/54/EB dėl natūralaus mineralinio vandens eksploatavimo ir pateikimo į rinką**.

| 135. | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/41/EB dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (nauja redakcija). |
| --- | --- |

135.

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/41/EB dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (nauja redakcija).

| 136. | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/32/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo. |
| --- | --- |

136.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/32/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ir maisto ingredientų gamyboje naudojamus ekstrahentus, suderinimo.

| 137. | 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinanti Tarybos direktyvą 87/102/EEB. |
| --- | --- |

137.

2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinanti Tarybos direktyvą 87/102/EEB.

| 138. | 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1394/2007 dėl pažangiosios terapijos vaistinių preparatų, iš dalies keičiantis Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004. |
| --- | --- |

138.

2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1394/2007 dėl pažangiosios terapijos vaistinių preparatų, iš dalies keičiantis Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004.

| 139. | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje vartojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004. |
| --- | --- |

139.

2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1901/2006 dėl pediatrijoje vartojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004.

| 140. | 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005, nustatantis pašarų higienos reikalavimus. |
| --- | --- |

140.

2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 183/2005, nustatantis pašarų higienos reikalavimus.

| 141. | 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantis Direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB***. |
| --- | --- |

141.

2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 dėl žaliavų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, ir panaikinantis Direktyvas 80/590/EEB ir 89/109/EEB***.

| 142. | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 854/2004, nustatantis specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles. |
| --- | --- |

142.

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 854/2004, nustatantis specialiąsias gyvūninės kilmės produktų, skirtų vartoti žmonėms, oficialios kontrolės taisykles.

| 143. | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus. |
| --- | --- |

143.

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 853/2004, nustatantis konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus.

| 144. | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos. |
| --- | --- |

144.

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos.

| 145. | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą. |
| --- | --- |

145.

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Bendrijos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą.

| 146. | 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės. |
| --- | --- |

146.

2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės.

| 147. | 2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba jų paviršiuje. |
| --- | --- |

147.

2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba jų paviršiuje.

| 148. | 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje. |
| --- | --- |

148.

2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje.

| 149. | 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiantis Direktyvą 2001/18/EB. |
| --- | --- |

149.

2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiantis Direktyvą 2001/18/EB.

| 150. | 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo, iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 90/424/EEB ir panaikinanti Tarybos direktyvą 92/117/EEB**. |
| --- | --- |

150.

2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo, iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 90/424/EEB ir panaikinanti Tarybos direktyvą 92/117/EEB**.

| 151. | 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras. |
| --- | --- |

151.

2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras.

| 152. | 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 999/2001, nustatantis tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles. |
| --- | --- |

152.

2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 999/2001, nustatantis tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles.

| 153. | 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus. |
| --- | --- |

153.

2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus.

| 154. | 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB. |
| --- | --- |

154.

2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB.

| 155. | 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų. |
| --- | --- |

155.

1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų.

| 156. | 1999 m. vasario 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/2/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su jonizuojančiąja spinduliuote apdorotais maisto produktais ir jų ingredientais, suderinimo***. |
| --- | --- |

156.

1999 m. vasario 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/2/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su jonizuojančiąja spinduliuote apdorotais maisto produktais ir jų ingredientais, suderinimo***.

| 157. | 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų. |
| --- | --- |

157.

1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų.

| 158. | 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 315/93 nustatantis Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų**. |
| --- | --- |

158.

1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 315/93 nustatantis Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų**.

| 159. | 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/108/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių greitai užšaldytus žmonėms vartoti skirtus maisto produktus, suderinimo. |
| --- | --- |

159.

1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/108/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių greitai užšaldytus žmonėms vartoti skirtus maisto produktus, suderinimo.

K.   mokesčiai ir muitų sąjunga

| 160. | 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos. |
| --- | --- |

160.

2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės ir verslo aplinkos.

---

(1)  Informacijos tikslais teisės aktai, kuriuose daroma nuoroda į sutrumpintą laikotarpį pagal 2 straipsnio 6 dalį, šiame priede pažymėti *, teisės aktai, kuriuose daroma nuoroda į skubos procedūrą pagal 3 straipsnį, šiame priede pažymėti **, o teisės aktai, kuriuose daroma nuoroda į skubos procedūrą pagal 3 straipsnį ir sutrumpintą laikotarpį pagal 2 straipsnio 6 dalį, šiame priede pažymėti ***
  , o teisės aktai, nurodyti 2 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje, šiame priede pažymėti ****

  . [3 pakeit.]

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/207 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/207

---

P7_TA(2014)0115

Audito Rūmų nario skyrimas (Oskar HERICS, AT)

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Oskarą Hericsą Audito Rūmų nariu (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

(Konsultavimasis)

(2017/C 285/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0009/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0009/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0128/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A7-0128/2014),

| A. | kadangi Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2014 m. vasario 17 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2014 m. vasario 17 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Oskarą Hericsą Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Oskarą Hericsą Audito Rūmų nariu;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/208 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/208

---

P7_TA(2014)0117

Tikslas iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0393), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0393),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0184/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0151/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0151/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 44, 2013 2 15, p. 109.

---

P7_TC1-COD(2012)0190

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 443/2009 ir nustatomi būdai, kaip pasiekti tikslą iki 2020 m. sumažinti naujų keleivinių automobilių išmetamo CO2 kiekį

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 333/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/209 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/209

---

P7_TA(2014)0118

Bendrijos prekių ženklas ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0161),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 118 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7–0087/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 118 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7–0087/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 14 d. Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl deleguotųjų aktų naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 14 d. Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl deleguotųjų aktų naudojimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0031/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | ragina Komisiją imtis priemonių reglamentui kodifikuoti, kai tik bus baigta teisėkūros procedūra; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją imtis priemonių reglamentui kodifikuoti, kai tik bus baigta teisėkūros procedūra;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2013)0088

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 118 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/94 (2), 2009 m. kodifikuotu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 207/2009 (3), sukurta speciali prekių ženklų apsaugos Europos Sąjungoje sistema, kurioje numatyta Europos Sąjungos lygmens prekių ženklų apsauga lygiagrečiai su valstybių narių lygmeniu teikiama prekių ženklų apsauga pagal nacionalines prekių ženklų sistemas, suderintas Tarybos direktyva 89/104/EEB (4), kodifikuota kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/95/EB (5); |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/94 (2), 2009 m. kodifikuotu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 207/2009 (3), sukurta speciali prekių ženklų apsaugos Europos Sąjungoje sistema, kurioje numatyta Europos Sąjungos lygmens prekių ženklų apsauga lygiagrečiai su valstybių narių lygmeniu teikiama prekių ženklų apsauga pagal nacionalines prekių ženklų sistemas, suderintas Tarybos direktyva 89/104/EEB (4), kodifikuota kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/95/EB (5);

| (2) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, reikėtų atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 207/2009 terminus. Tai reiškia

  apima ir tai
  , kad terminas „Bendrijos prekių ženklas“ keičiamas terminu „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas“. Pagal bendrą požiūrį į decentralizuotas agentūras, dėl kurio 2012 m. liepos mėn. susitarė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, pavadinimas „Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui)“ turėtų būti pakeistas pavadinimu „Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra“ (toliau – agentūra); [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, reikėtų atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 207/2009 terminus. Tai reiškia

  apima ir tai
  , kad terminas „Bendrijos prekių ženklas“ keičiamas terminu „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas“. Pagal bendrą požiūrį į decentralizuotas agentūras, dėl kurio 2012 m. liepos mėn. susitarė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, pavadinimas „Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui)“ turėtų būti pakeistas pavadinimu „Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra“ (toliau – agentūra); [1 pakeit.]

| (3) | 2008 m. liepos 16 d. priėmusi Komisijos komunikatą „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“ (6) Komisijos išsamiai įvertino, kaip apskritai veikia prekių ženklų sistema visoje Europoje, įskaitant Sąjungos ir nacionalinio lygmens sistemas bei jų tarpusavio sąsajas; |
| --- | --- |

(3)

2008 m. liepos 16 d. priėmusi Komisijos komunikatą „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“ (6) Komisijos išsamiai įvertino, kaip apskritai veikia prekių ženklų sistema visoje Europoje, įskaitant Sąjungos ir nacionalinio lygmens sistemas bei jų tarpusavio sąsajas;

| (4) | 2010 m. gegužės 25 d. išvadose dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo (7) Taryba paragino Komisiją pateikti pasiūlymus dėl Reglamento (EB) Nr. 207/2009 ir Direktyvos 2008/95/EB peržiūros; |
| --- | --- |

(4)

2010 m. gegužės 25 d. išvadose dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo (7) Taryba paragino Komisiją pateikti pasiūlymus dėl Reglamento (EB) Nr. 207/2009 ir Direktyvos 2008/95/EB peržiūros;

| (5) | nuo Bendrijos prekių ženklų sistemos sukūrimo sukaupta patirtis parodė, kad Sąjungos ir trečiųjų šalių įmonės priėmė sistemą, ir ji tapo sėkminga ir perspektyvi valstybių narių lygmeniu teikiamos prekių ženklų apsaugos alternatyva
  ir šią apsaugą papildanti sistema
  ; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

nuo Bendrijos prekių ženklų sistemos sukūrimo sukaupta patirtis parodė, kad Sąjungos ir trečiųjų šalių įmonės priėmė sistemą, ir ji tapo sėkminga ir perspektyvi valstybių narių lygmeniu teikiamos prekių ženklų apsaugos alternatyva
  ir šią apsaugą papildanti sistema
  ; [2 pakeit.]

| (6) | vis dėlto nacionaliniai prekių ženklai ir toliau būtini toms įmonėms, kurios nenori apsaugoti savo prekių ženklų Sąjungos lygmeniu arba kurios negali gauti Sąjungos masto apsaugos, bet gali be kliūčių gauti nacionalinę apsaugą. Kiekvienam asmeniui, norinčiam gauti prekių ženklų apsaugą, turėtų būti leista nuspręsti, ar ta norima apsauga būtų nacionalinio ženklo apsauga vienoje ar keliose valstybėse narėse, ar tik Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo, ar abiejų; |
| --- | --- |

(6)

vis dėlto nacionaliniai prekių ženklai ir toliau būtini toms įmonėms, kurios nenori apsaugoti savo prekių ženklų Sąjungos lygmeniu arba kurios negali gauti Sąjungos masto apsaugos, bet gali be kliūčių gauti nacionalinę apsaugą. Kiekvienam asmeniui, norinčiam gauti prekių ženklų apsaugą, turėtų būti leista nuspręsti, ar ta norima apsauga būtų nacionalinio ženklo apsauga vienoje ar keliose valstybėse narėse, ar tik Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo, ar abiejų;

| (7) | nors įvertinus bendrą Bendrijos prekių ženklų sistemos veikimą, pasitvirtino, kad dauguma tos sistemos aspektų, įskaitant pagrindinius principus, kuriais ji pagrįsta, išlaikė laiko išbandymus ir toliau atitinka įmonių poreikius ir lūkesčius, Komisija 2011 m. gegužės 24 d. komunikate „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“ (8) priėjo prie išvados, kad reikia modernizuoti Sąjungos prekių ženklų sistemą, kad ji apskritai taptų efektyvesnė, veiksmingesnė ir darnesnė ir būtų pritaikyta interneto amžiui; |
| --- | --- |

(7)

nors įvertinus bendrą Bendrijos prekių ženklų sistemos veikimą, pasitvirtino, kad dauguma tos sistemos aspektų, įskaitant pagrindinius principus, kuriais ji pagrįsta, išlaikė laiko išbandymus ir toliau atitinka įmonių poreikius ir lūkesčius, Komisija 2011 m. gegužės 24 d. komunikate „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“ (8) priėjo prie išvados, kad reikia modernizuoti Sąjungos prekių ženklų sistemą, kad ji apskritai taptų efektyvesnė, veiksmingesnė ir darnesnė ir būtų pritaikyta interneto amžiui;

| (8) | tobulinant ir keičiant Bendrijos prekių ženklų sistemą, reikėtų toliau derinti ir prie Sąjungos prekių ženklų sistemos deramai pritaikyti nacionalinius prekių ženklų įstatymus ir praktiką, kad visoje Sąjungoje būtų sukurtos kuo vienodesnės prekių ženklų registracijos ir apsaugos sąlygos; |
| --- | --- |

(8)

tobulinant ir keičiant Bendrijos prekių ženklų sistemą, reikėtų toliau derinti ir prie Sąjungos prekių ženklų sistemos deramai pritaikyti nacionalinius prekių ženklų įstatymus ir praktiką, kad visoje Sąjungoje būtų sukurtos kuo vienodesnės prekių ženklų registracijos ir apsaugos sąlygos;

| (9) | siekiant daugiau lankstumo ir kartu užtikrinant didesnį teisinį tikrumą dėl prekių ženklų vaizdavimo būdų, iš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apibrėžties reikėtų išbraukti grafinio vaizdavimo reikalavimą. Turėtų būti leidžiama žymenį
  Europos Sąjungos prekių ženklų registre
  vaizduoti bet kokiu tinkamu pavidalu, nebūtinai grafinėmis priemonėmis, jeigu toks vaizdavimas leidžia kompetentingoms institucijoms

  žymuo vaizduojamas taip, kad jis būtų aiškus, tikslus, užbaigtas, lengvai prieinamas, pastovus ir objektyvus. Todėl žymenį turėtų būti leidžiama vaizduoti bet kokia tinkama forma, atsižvelgiant į viešai prieinamas technologijas, kuriomis naudodamosi kompetentingos institucijos
  ir visuomenei

  visuomenė gali
  tiksliai ir aiškiai nustatyti tikslų apsaugos objektą; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

siekiant daugiau lankstumo ir kartu užtikrinant didesnį teisinį tikrumą dėl prekių ženklų vaizdavimo būdų, iš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apibrėžties reikėtų išbraukti grafinio vaizdavimo reikalavimą. Turėtų būti leidžiama žymenį
  Europos Sąjungos prekių ženklų registre
  vaizduoti bet kokiu tinkamu pavidalu, nebūtinai grafinėmis priemonėmis, jeigu toks vaizdavimas leidžia kompetentingoms institucijoms

  žymuo vaizduojamas taip, kad jis būtų aiškus, tikslus, užbaigtas, lengvai prieinamas, pastovus ir objektyvus. Todėl žymenį turėtų būti leidžiama vaizduoti bet kokia tinkama forma, atsižvelgiant į viešai prieinamas technologijas, kuriomis naudodamosi kompetentingos institucijos
  ir visuomenei

  visuomenė gali
  tiksliai ir aiškiai nustatyti tikslų apsaugos objektą; [3 pakeit.]

| (10) | galiojančiomis Reglamento (EB) Nr. 207/2009 nuostatomis nesuteikiama tokia pati kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga, kokia suteikiama kitomis Sąjungos teisės priemonėmis. Todėl būtina paaiškinti absoliučius atsisakymo pagrindus kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų atvejais ir užtikrinti visišką derėjimą su atitinkamais Sąjungos teisės aktais, kuriuose numatoma tų intelektinės nuosavybės teisių apsauga. Siekiant derėjimo su kitais Sąjungos teisės aktais, šių absoliučių pagrindų taikymo sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų tradicinių terminų, naudojamų vynui apibūdinti, ir garantuotų tradicinių gaminių apsaugą; |
| --- | --- |

(10)

galiojančiomis Reglamento (EB) Nr. 207/2009 nuostatomis nesuteikiama tokia pati kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga, kokia suteikiama kitomis Sąjungos teisės priemonėmis. Todėl būtina paaiškinti absoliučius atsisakymo pagrindus kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų atvejais ir užtikrinti visišką derėjimą su atitinkamais Sąjungos teisės aktais, kuriuose numatoma tų intelektinės nuosavybės teisių apsauga. Siekiant derėjimo su kitais Sąjungos teisės aktais, šių absoliučių pagrindų taikymo sritis turėtų būti išplėsta, kad apimtų tradicinių terminų, naudojamų vynui apibūdinti, ir garantuotų tradicinių gaminių apsaugą;

| (11) | prekių ženklai, kurių paraiška duodama Sąjungoje nesuprantamu raštu ar kalba, neturėtų būti saugomi, jeigu jų registracija turėtų būti atmesta dėl absoliučių pagrindų, paraišką išvertus ir transkribavus į bet kurios valstybės narės oficialią kalbą; |
| --- | --- |

(11)

prekių ženklai, kurių paraiška duodama Sąjungoje nesuprantamu raštu ar kalba, neturėtų būti saugomi, jeigu jų registracija turėtų būti atmesta dėl absoliučių pagrindų, paraišką išvertus ir transkribavus į bet kurios valstybės narės oficialią kalbą;

| (12) | reikėtų nustatyti tokias sąlygas, kad būtų sunkiau nesąžiningai pasisavinti prekių ženklus, išplečiant galimybes pareikšti protestą dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos, jeigu pareiškėjas elgėsi nesąžiningai; |
| --- | --- |

(12)

reikėtų nustatyti tokias sąlygas, kad būtų sunkiau nesąžiningai pasisavinti prekių ženklus, išplečiant galimybes pareikšti protestą dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos, jeigu pareiškėjas elgėsi nesąžiningai;

| (13) | siekiant Sąjungos lygmeniu išlaikyti stiprią kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsaugą, reikia paaiškinti, kad tos teisės suteikia galimybę pareikšti protestą dėl vėlesnio Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos, nepriklausomai nuo to, ar jos taip pat yra atsisakymo registruoti pagrindai, į kuriuos ekspertas turi atsižvelgti ex officio; |
| --- | --- |

(13)

siekiant Sąjungos lygmeniu išlaikyti stiprią kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsaugą, reikia paaiškinti, kad tos teisės suteikia galimybę pareikšti protestą dėl vėlesnio Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos, nepriklausomai nuo to, ar jos taip pat yra atsisakymo registruoti pagrindai, į kuriuos ekspertas turi atsižvelgti ex officio;

| (14) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su prioriteto principu, pagal kurį anksčiau įregistruotas prekių ženklas turi pirmenybę prieš vėliau įregistruotus prekių ženklus, būtina nustatyti, kad užtikrinant Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo suteikiamas teises nebūtų pažeidžiamos savininkų teisės, įgytos prieš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo ar prioriteto datą. Tokia nuostata atitinka 1994 m. balandžio 15 d. Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (9), 16 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su prioriteto principu, pagal kurį anksčiau įregistruotas prekių ženklas turi pirmenybę prieš vėliau įregistruotus prekių ženklus, būtina nustatyti, kad užtikrinant Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo suteikiamas teises nebūtų pažeidžiamos savininkų teisės, įgytos prieš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo ar prioriteto datą. Tokia nuostata atitinka 1994 m. balandžio 15 d. Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (9), 16 straipsnio 1 dalį;

| (15) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aiškumą, būtina paaiškinti, kad ne tik panašumo atveju, bet ir tuo atveju, jei tapatus žymuo naudojamas tapačioms prekėms ir paslaugoms žymėti, apsauga Europos prekių ženklui turėtų būti suteikiama tik jeigu (ir tiek, kiek) neigiamai paveikiama pagrindinė Europos prekių ženklo funkcija – garantuoti komercinę prekių ar paslaugų kilmę;
  [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aiškumą, būtina paaiškinti, kad ne tik panašumo atveju, bet ir tuo atveju, jei tapatus žymuo naudojamas tapačioms prekėms ir paslaugoms žymėti, apsauga Europos prekių ženklui turėtų būti suteikiama tik jeigu (ir tiek, kiek) neigiamai paveikiama pagrindinė Europos prekių ženklo funkcija – garantuoti komercinę prekių ar paslaugų kilmę;
  [4 pakeit.]

| (16) | painiava dėl komercinio šaltinio, iš kurio kildinamos prekės ar paslaugos, gali atsirasti tada, kai bendrovė naudoja tapatų firmos pavadinimui ar panašų žymenį taip, kad atsiranda sąsaja tarp bendrovės tokiu pavadinimu ir tos bendrovės siūlomų prekių ar paslaugų. Todėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pažeidimai turėtų taip pat apimti žymens naudojimą kaip firmos pavadinimą ar panašią nuorodą, jeigu jis naudojamas siekiant atskirti prekes ir paslaugas pagal jų komercinę kilmę; |
| --- | --- |

(16)

painiava dėl komercinio šaltinio, iš kurio kildinamos prekės ar paslaugos, gali atsirasti tada, kai bendrovė naudoja tapatų firmos pavadinimui ar panašų žymenį taip, kad atsiranda sąsaja tarp bendrovės tokiu pavadinimu ir tos bendrovės siūlomų prekių ar paslaugų. Todėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pažeidimai turėtų taip pat apimti žymens naudojimą kaip firmos pavadinimą ar panašią nuorodą, jeigu jis naudojamas siekiant atskirti prekes ir paslaugas pagal jų komercinę kilmę;

| (17) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su konkrečiais Sąjungos teisės aktais, tinkama numatyti, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę uždrausti trečiajai šaliai naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje, kai tokia lyginamoji reklama prieštarauja Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/114/EB (10); |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su konkrečiais Sąjungos teisės aktais, tinkama numatyti, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę uždrausti trečiajai šaliai naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje, kai tokia lyginamoji reklama prieštarauja Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/114/EB (10);

| (18) | siekiant stiprinti prekių ženklų apsaugą ir efektyviau kovoti su klastojimu,
  taip pat nedarant poveikio PPO taisyklių, ypač Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos V straipsnio dėl tranzito laisvės, laikymuisi,
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkui turėtų būti suteikta teisė uždrausti trečiosioms šalims įvežti į Sąjungos muitų teritoriją prekes, neišleistas į laisvą apyvartą joje, kai tos prekės įvežamos iš trečiųjų šalių ir yra neleistinai pažymėtos prekių ženklu, kuris iš esmės yra tapatus tokioms prekėms įregistruotam Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui
  Tai turėtų vykti nedarant poveikio sklandžiam generinių vaistų tranzitui, laikantis Europos Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, ypač numatytų 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos ministrų konferencijos metu priimtoje deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos
  ; [115 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

siekiant stiprinti prekių ženklų apsaugą ir efektyviau kovoti su klastojimu,
  taip pat nedarant poveikio PPO taisyklių, ypač Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos V straipsnio dėl tranzito laisvės, laikymuisi,
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkui turėtų būti suteikta teisė uždrausti trečiosioms šalims įvežti į Sąjungos muitų teritoriją prekes, neišleistas į laisvą apyvartą joje, kai tos prekės įvežamos iš trečiųjų šalių ir yra neleistinai pažymėtos prekių ženklu, kuris iš esmės yra tapatus tokioms prekėms įregistruotam Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui
  Tai turėtų vykti nedarant poveikio sklandžiam generinių vaistų tranzitui, laikantis Europos Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, ypač numatytų 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos ministrų konferencijos metu priimtoje deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos
  ; [115 pakeit.]

| (18a) | Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę imtis atitinkamų teisinių veiksmų, įskaitant teisę prašyti nacionalinių muitinės įstaigų imtis veiksmų dėl prekių, kuriomis tariamai pažeidžiamos jo teisės, pvz., sulaikyti arba sunaikinti jas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 608/2013

   (11)
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę imtis atitinkamų teisinių veiksmų, įskaitant teisę prašyti nacionalinių muitinės įstaigų imtis veiksmų dėl prekių, kuriomis tariamai pažeidžiamos jo teisės, pvz., sulaikyti arba sunaikinti jas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 608/2013

   (11)
  ; [6 pakeit.]

| (18b) | Reglamento (ES) Nr. 608/2013 28 straipsnyje nustatyta, kad teisių turėtojas atsako už žalą patyrusių prekių turėtojo atžvilgiu, taip pat kai nustatoma, jog nurodytos prekės nepažeidžia intelektinės nuosavybės teisių; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(18b)

Reglamento (ES) Nr. 608/2013 28 straipsnyje nustatyta, kad teisių turėtojas atsako už žalą patyrusių prekių turėtojo atžvilgiu, taip pat kai nustatoma, jog nurodytos prekės nepažeidžia intelektinės nuosavybės teisių; [7 pakeit.]

| (18c) | Valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, kad užtikrintų sklandų generinių vaistų tranzitą. Todėl Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas, remdamasis numanomu ar tikru vaisto veikliosios medžiagos tarptautinio nepatentuoto pavadinimo (angl. international non-proprietary name INN) ir įregistruoto prekių ženklo panašumu, neturėtų turėti teisės uždrausti bet kuriai trečiajai šaliai vykdant komercinę veiklą įvežti į valstybės narės muitų teritoriją prekes; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(18c)

Valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, kad užtikrintų sklandų generinių vaistų tranzitą. Todėl Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas, remdamasis numanomu ar tikru vaisto veikliosios medžiagos tarptautinio nepatentuoto pavadinimo (angl. international non-proprietary name INN) ir įregistruoto prekių ženklo panašumu, neturėtų turėti teisės uždrausti bet kuriai trečiajai šaliai vykdant komercinę veiklą įvežti į valstybės narės muitų teritoriją prekes; [8 pakeit.]

| (19) | siekiant efektyviau užtikrinti, kad nebūtų įvežamos teises pažeidžiančios

  suklastotos
  prekės, visų pirma pardavimo internetu atveju
  pristatant jas smulkiomis siuntomis, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 608/2013
  ,
  teisėtai registruoto Europos Sąjungos prekių ženklo
  , savininkas turėtų turėti teisę uždrausti tokias prekes importuoti į Sąjungą, jei vien tik
  suklastotų
  prekių siuntėjas veikia siekdamas komercinių tikslų

  vykdo prekybą
  .
  Tais atvejais, kai taikomos tokios priemonės, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad prekes užsakę fiziniai asmenys arba įmonės būtų informuojami apie šių priemonių priežastis ir apie jų teises prekių siuntėjo atžvilgiu; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

siekiant efektyviau užtikrinti, kad nebūtų įvežamos teises pažeidžiančios

  suklastotos
  prekės, visų pirma pardavimo internetu atveju
  pristatant jas smulkiomis siuntomis, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 608/2013
  ,
  teisėtai registruoto Europos Sąjungos prekių ženklo
  , savininkas turėtų turėti teisę uždrausti tokias prekes importuoti į Sąjungą, jei vien tik
  suklastotų
  prekių siuntėjas veikia siekdamas komercinių tikslų

  vykdo prekybą
  .
  Tais atvejais, kai taikomos tokios priemonės, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad prekes užsakę fiziniai asmenys arba įmonės būtų informuojami apie šių priemonių priežastis ir apie jų teises prekių siuntėjo atžvilgiu; [9 pakeit.]

| (20) | kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų savininkai turėtų galimybę efektyviau kovoti su klastojimu, jiems turėtų būti suteikta teisė uždrausti prekes žymėti teises pažeidžiančiu ženklu ir parengiamuosius veiksmus prieš žymėjimą; |
| --- | --- |

(20)

kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų savininkai turėtų galimybę efektyviau kovoti su klastojimu, jiems turėtų būti suteikta teisė uždrausti prekes žymėti teises pažeidžiančiu ženklu ir parengiamuosius veiksmus prieš žymėjimą;

| (21) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu suteikiamos išimtinės teisės neturėtų suteikti savininkui teisės uždrausti naudoti žymenis ar nuorodas, jeigu jie naudojami teisingai ir laikantis sąžiningos pramoninės ir komercinės veiklos praktikos. Kad būtų sukurtos vienodos sąlygos prekių pavadinimams ir prekių ženklams iškilus prieštaravimams dėl to, kad prekių pavadinimams paprastai suteikiama neribota apsauga vėlesnių prekių ženklų atžvilgiu, turėtų būti laikoma, kad toks naudojimas apima tik savo asmenvardžio naudojimą. Taip pat turėtų būti numatytas bendras aprašomųjų arba skiriamųjų požymių neturinčių žymenų ar nuorodų naudojimas. Be to, savininkui neturėtų būti suteikta teisė uždrausti teisingai ir sąžiningai naudoti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą siekiant identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias savininkui; |
| --- | --- |

(21)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu suteikiamos išimtinės teisės neturėtų suteikti savininkui teisės uždrausti naudoti žymenis ar nuorodas, jeigu jie naudojami teisingai ir laikantis sąžiningos pramoninės ir komercinės veiklos praktikos. Kad būtų sukurtos vienodos sąlygos prekių pavadinimams ir prekių ženklams iškilus prieštaravimams dėl to, kad prekių pavadinimams paprastai suteikiama neribota apsauga vėlesnių prekių ženklų atžvilgiu, turėtų būti laikoma, kad toks naudojimas apima tik savo asmenvardžio naudojimą. Taip pat turėtų būti numatytas bendras aprašomųjų arba skiriamųjų požymių neturinčių žymenų ar nuorodų naudojimas. Be to, savininkui neturėtų būti suteikta teisė uždrausti teisingai ir sąžiningai naudoti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą siekiant identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias savininkui;

| (22) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir apsaugoti teisėtai įgytas prekių ženklų teises, tinkama ir būtina, nepažeidžiant principo, kad

  jog
  vėlesnio prekių ženklo teisės negali būti užtikrinamos pažeidžiant ankstesnio prekių ženklo teises, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų savininkai neturėtų teisės prieštarauti vėlesnio prekių ženklo naudojimui, kai vėlesnio prekių ženklo teisės buvo įgytos tada, kai ankstesnio prekių ženklo teisės negalėjo būti užtikrinamos pažeidžiant vėlesnio prekių ženklo teises.
  Atlikdamos auditus, muitinės įstaigos naudojasi atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytomis galiomis ir procedūromis, susijusiomis su muitų teisės aktų taikymu intelektinės nuosavybės teisių srityje; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir apsaugoti teisėtai įgytas prekių ženklų teises, tinkama ir būtina, nepažeidžiant principo, kad

  jog
  vėlesnio prekių ženklo teisės negali būti užtikrinamos pažeidžiant ankstesnio prekių ženklo teises, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų savininkai neturėtų teisės prieštarauti vėlesnio prekių ženklo naudojimui, kai vėlesnio prekių ženklo teisės buvo įgytos tada, kai ankstesnio prekių ženklo teisės negalėjo būti užtikrinamos pažeidžiant vėlesnio prekių ženklo teises.
  Atlikdamos auditus, muitinės įstaigos naudojasi atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytomis galiomis ir procedūromis, susijusiomis su muitų teisės aktų taikymu intelektinės nuosavybės teisių srityje; [10 pakeit.]

| (23) | siekiant vienodų sąlygų ir teisinio tikrumo, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo naudojimo tokiu pavidalu, kurio elementai skiriasi, bet nepakeičia ženklo, kuris buvo įregistruotas, skiriamojo požymio turėtų pakakti išsaugoti suteiktas teises, nepriklausomai nuo to, ar prekių ženklas yra naudojamas tokiu pavidalu, kokiu taip pat buvo įregistruotas; |
| --- | --- |

(23)

siekiant vienodų sąlygų ir teisinio tikrumo, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo naudojimo tokiu pavidalu, kurio elementai skiriasi, bet nepakeičia ženklo, kuris buvo įregistruotas, skiriamojo požymio turėtų pakakti išsaugoti suteiktas teises, nepriklausomai nuo to, ar prekių ženklas yra naudojamas tokiu pavidalu, kokiu taip pat buvo įregistruotas;

| (24) | Reglamentu (EB) Nr. 207/2009 Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti to reglamento įgyvendinimo taisykles. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Komisijai Reglamentu (EB) Nr. 207/2009 suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu; |
| --- | --- |

(24)

Reglamentu (EB) Nr. 207/2009 Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti to reglamento įgyvendinimo taisykles. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Komisijai Reglamentu (EB) Nr. 207/2009 suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu;

| (25) | ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(25)

ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (26) | siekiant užtikrinti veiksmingą teisės aktų, susijusių dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu kaip nuosavybės objektu, registravimą ir visišką Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registro skaidrumą, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos tam tikros pareiškėjo pareigos, susijusios su konkrečiais prekių ženklais, išsami informacija apie įrašų dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų perdavimo, daiktinių teisių sukūrimo ir perdavimo, išieškojimo vykdymo procese, įtraukimo į nemokumo procedūras ir prekių ženklo licencijos suteikimo arba perdavimo padarymo registre procedūras, taip pat atitinkamų įrašų anuliavimo arba pakeitimo procedūras; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti veiksmingą teisės aktų, susijusių dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu kaip nuosavybės objektu, registravimą ir visišką Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registro skaidrumą, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos tam tikros pareiškėjo pareigos, susijusios su konkrečiais prekių ženklais, išsami informacija apie įrašų dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų perdavimo, daiktinių teisių sukūrimo ir perdavimo, išieškojimo vykdymo procese, įtraukimo į nemokumo procedūras ir prekių ženklo licencijos suteikimo arba perdavimo padarymo registre procedūras, taip pat atitinkamų įrašų anuliavimo arba pakeitimo procedūras;

| (27) | atsižvelgiant į laipsnišką valstybių narių centrinėms intelektinės nuosavybės tarnyboms (toliau – valstybių narių tarnybos) paduodamų Bendrijos prekių ženklo paraiškų mažėjimą ir į labai nedidelį jų skaičių, reikėtų nustatyti, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraišką galima paduoti tik agentūrai; |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgiant į laipsnišką valstybių narių centrinėms intelektinės nuosavybės tarnyboms (toliau – valstybių narių tarnybos) paduodamų Bendrijos prekių ženklo paraiškų mažėjimą ir į labai nedidelį jų skaičių, reikėtų nustatyti, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraišką galima paduoti tik agentūrai;

| (28) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsauga suteikiama konkrečioms prekėms ar paslaugoms, kurių pobūdis ir skaičius lemia prekių ženklo savininkui suteikiamos apsaugos mastą. Todėl Reglamente (EB) Nr. 207/2009 būtina nustatyti prekių ir paslaugų identifikavimo ir klasifikavimo taisykles ir užtikrinti teisinį tikrumą bei patikimą administravimą reikalaujant, kad pareiškėjas pakankamai aiškiai ir tiksliai identifikuotų prekes ir paslaugas, kurių atžvilgiu prašoma prekių ženklo suteikiamos apsaugos, kad kompetentingos institucijos ir ekonominės veiklos vykdytojai vien remdamiesi paraiška galėtų nustatyti prašomos apsaugos mastą. Vartojami bendrieji terminai aiškinami kaip apimantys tik visas prekes arba paslaugas, kurias aiškiai žymi tiesiogine reikšme vartojamas terminas. Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų, dėl ankstesnės agentūros praktikos įregistruotų visai Nicos klasifikacijos klasės antraštei, savininkams turėtų būti suteikta galimybė pritaikyti savo prekių ir paslaugų specifikacijas siekiant užtikrinti, kad registro turinys atitiktų būtinus aiškumo ir tikslumo standartus pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką; |
| --- | --- |

(28)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsauga suteikiama konkrečioms prekėms ar paslaugoms, kurių pobūdis ir skaičius lemia prekių ženklo savininkui suteikiamos apsaugos mastą. Todėl Reglamente (EB) Nr. 207/2009 būtina nustatyti prekių ir paslaugų identifikavimo ir klasifikavimo taisykles ir užtikrinti teisinį tikrumą bei patikimą administravimą reikalaujant, kad pareiškėjas pakankamai aiškiai ir tiksliai identifikuotų prekes ir paslaugas, kurių atžvilgiu prašoma prekių ženklo suteikiamos apsaugos, kad kompetentingos institucijos ir ekonominės veiklos vykdytojai vien remdamiesi paraiška galėtų nustatyti prašomos apsaugos mastą. Vartojami bendrieji terminai aiškinami kaip apimantys tik visas prekes arba paslaugas, kurias aiškiai žymi tiesiogine reikšme vartojamas terminas. Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų, dėl ankstesnės agentūros praktikos įregistruotų visai Nicos klasifikacijos klasės antraštei, savininkams turėtų būti suteikta galimybė pritaikyti savo prekių ir paslaugų specifikacijas siekiant užtikrinti, kad registro turinys atitiktų būtinus aiškumo ir tikslumo standartus pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką;

| (29) | siekiant numatyti efektyvią ir veiksmingą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų paraiškų padavimo (įskaitant prašymus pripažinti prioritetą ir pirmenybę) tvarką, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinami Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo padavimo būdai ir sąlygos, išsami informacija apie formalias sąlygas, kurias turi atitikti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška, tos paraiškos turinį ir už paraišką mokėtino mokesčio tipą, taip pat išsami informacija apie abipusiškumo nustatymo ir prašymo pripažinti ankstesnės paraiškos prioritetą, parodos prioritetą ir nacionalinio prekių ženklo pirmenybę procedūras; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(29)

siekiant numatyti efektyvią ir veiksmingą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų paraiškų padavimo (įskaitant prašymus pripažinti prioritetą ir pirmenybę) tvarką, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinami Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo padavimo būdai ir sąlygos, išsami informacija apie formalias sąlygas, kurias turi atitikti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška, tos paraiškos turinį ir už paraišką mokėtino mokesčio tipą, taip pat išsami informacija apie abipusiškumo nustatymo ir prašymo pripažinti ankstesnės paraiškos prioritetą, parodos prioritetą ir nacionalinio prekių ženklo pirmenybę procedūras; [11 pakeit.]

| (30) | dabar galiojanti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo ir nacionalinių paieškų sistema nėra nei patikima, nei veiksminga. Todėl ją reikėtų pakeisti ir, bendradarbiaujant agentūrai ir valstybių narių tarnyboms, sukurti visapusiškas, sparčias ir galingas paieškos sistemas, kuriomis visuomenė galėtų naudotis nemokamai; |
| --- | --- |

(30)

dabar galiojanti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo ir nacionalinių paieškų sistema nėra nei patikima, nei veiksminga. Todėl ją reikėtų pakeisti ir, bendradarbiaujant agentūrai ir valstybių narių tarnyboms, sukurti visapusiškas, sparčias ir galingas paieškos sistemas, kuriomis visuomenė galėtų naudotis nemokamai;

| (31) | siekiant užtikrinti, kad agentūra efektyviai, veiksmingai ir sparčiai nagrinėtų ir registruotų Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų paraiškas naudodama skaidrias, išsamias, teisingas ir nešališkas procedūras, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma išsami informacija apie atitikties paraiškos padavimo datos reikalavimams ir formalioms sąlygoms nagrinėjimo procedūras, patikrinimo, ar sumokėti mokesčiai už klases, procedūras ir absoliučių atsisakymo registruoti pagrindų nagrinėjimo procedūras, išsami informacija apie paraiškos paskelbimą, skelbiant paraiškas padarytų klaidų ir netikslumų ištaisymo procedūras, išsami informacija apie procedūras, susijusias su trečiųjų šalių pastabomis, išsami informacija apie protesto procedūrą, išsami informacija apie protesto padavimo ir nagrinėjimo procedūras ir paraiškos pakeitimo ir padalijimo procedūras, informacija, kurią būtina įrašyti į registrą, kai įregistruojamas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, registracijos paskelbimo sąlygos ir registracijos liudijimo turinys ir išdavimo sąlygos; |
| --- | --- |

(31)

siekiant užtikrinti, kad agentūra efektyviai, veiksmingai ir sparčiai nagrinėtų ir registruotų Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų paraiškas naudodama skaidrias, išsamias, teisingas ir nešališkas procedūras, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma išsami informacija apie atitikties paraiškos padavimo datos reikalavimams ir formalioms sąlygoms nagrinėjimo procedūras, patikrinimo, ar sumokėti mokesčiai už klases, procedūras ir absoliučių atsisakymo registruoti pagrindų nagrinėjimo procedūras, išsami informacija apie paraiškos paskelbimą, skelbiant paraiškas padarytų klaidų ir netikslumų ištaisymo procedūras, išsami informacija apie procedūras, susijusias su trečiųjų šalių pastabomis, išsami informacija apie protesto procedūrą, išsami informacija apie protesto padavimo ir nagrinėjimo procedūras ir paraiškos pakeitimo ir padalijimo procedūras, informacija, kurią būtina įrašyti į registrą, kai įregistruojamas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, registracijos paskelbimo sąlygos ir registracijos liudijimo turinys ir išdavimo sąlygos;

| (32) | kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registraciją būtų galima efektyviai ir veiksmingai pratęsti ir saugiai praktikoje taikyti nuostatas dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pakeitimo ir padalijimo, nedarant neigiamo poveikio teisiniam tikrumui, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pratęsimo sąlygos

  procedūra
  ir Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pakeitimą ir padalijimą reglamentuojančios procedūros; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registraciją būtų galima efektyviai ir veiksmingai pratęsti ir saugiai praktikoje taikyti nuostatas dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pakeitimo ir padalijimo, nedarant neigiamo poveikio teisiniam tikrumui, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pratęsimo sąlygos

  procedūra
  ir Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pakeitimą ir padalijimą reglamentuojančios procedūros; [12 pakeit.]

| (33) | siekiant sudaryti sąlygas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkui lengvai atsisakyti nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos, kartu paisant į registrą įrašytų trečiųjų šalių teisių į tą ženklą, taip pat užtikrinti, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą būtų galima efektyviai ir veiksmingai panaikinti arba paskelbti negaliojančiu taikant skaidrias, išsamias, teisingas ir nešališkas procedūras, ir atsižvelgti į šiame reglamente nustatytus principus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama atsisakymo nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos procedūra ir panaikinimo bei pripažinimo negaliojančiu procedūros; |
| --- | --- |

(33)

siekiant sudaryti sąlygas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkui lengvai atsisakyti nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos, kartu paisant į registrą įrašytų trečiųjų šalių teisių į tą ženklą, taip pat užtikrinti, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą būtų galima efektyviai ir veiksmingai panaikinti arba paskelbti negaliojančiu taikant skaidrias, išsamias, teisingas ir nešališkas procedūras, ir atsižvelgti į šiame reglamente nustatytus principus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama atsisakymo nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos procedūra ir panaikinimo bei pripažinimo negaliojančiu procedūros;

| (34) | siekiant apeliacinėms taryboms sudaryti sąlygas efektyviai, veiksmingai ir išsamiai peržiūrėti agentūros sprendimus taikant skaidrias, išsamias, teisingas ir nešališkas procedūras, kuriomis atsižvelgiama į Reglamente (EB) Nr. 207/2009 nustatytus principus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma išsami informacija dėl pranešimo apie apeliaciją turinio ir apeliacijos padavimo bei nagrinėjimo procedūros, apeliacinės tarybos sprendimų turinys ir forma ir apeliacijos mokesčių kompensavimo tvarka; |
| --- | --- |

(34)

siekiant apeliacinėms taryboms sudaryti sąlygas efektyviai, veiksmingai ir išsamiai peržiūrėti agentūros sprendimus taikant skaidrias, išsamias, teisingas ir nešališkas procedūras, kuriomis atsižvelgiama į Reglamente (EB) Nr. 207/2009 nustatytus principus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma išsami informacija dėl pranešimo apie apeliaciją turinio ir apeliacijos padavimo bei nagrinėjimo procedūros, apeliacinės tarybos sprendimų turinys ir forma ir apeliacijos mokesčių kompensavimo tvarka;

| (35) | siekiant papildyti esamas nuostatas dėl Bendrijos kolektyvinių ženklų ir ištaisyti dabartinį nacionalinių sistemų ir Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo sistemos disbalansą, būtina įrašyti konkrečias nuostatas, kurių tikslas – suteikti apsaugą Europos sertifikacijos ženklams ir kurios suteiktų galimybę sertifikavimo institucijai ar organizacijai leisti sertifikavimo sistemos dalyviams naudoti ženklą prekėms ar paslaugoms žymėti, laikantis sertifikavimo reikalavimų; |
| --- | --- |

(35)

siekiant papildyti esamas nuostatas dėl Bendrijos kolektyvinių ženklų ir ištaisyti dabartinį nacionalinių sistemų ir Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo sistemos disbalansą, būtina įrašyti konkrečias nuostatas, kurių tikslas – suteikti apsaugą Europos sertifikacijos ženklams ir kurios suteiktų galimybę sertifikavimo institucijai ar organizacijai leisti sertifikavimo sistemos dalyviams naudoti ženklą prekėms ar paslaugoms žymėti, laikantis sertifikavimo reikalavimų;

| (35a) | siekiant prisidėti prie visos registravimo sistemos tobulinimo ir užtikrinti, kad prekių ženklai nebūtų registruojami, jeigu yra absoliutūs atsisakymo registruoti pagrindai, visų pirma, kai prekių ženklas yra apibūdinamojo pobūdžio arba neturi jokio skiriamojo požymio ar gali suklaidinti visuomenę, pavyzdžiui, dėl prekių ar paslaugų rūšies, kokybės ar geografinės kilmės, trečiosios šalys turėtų turėti galimybę valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnyboms pateikti rašytines pastabas, kuriose būtų paaiškinama, dėl kurio absoliutaus pagrindo ženklo negalima registruoti; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(35a)

siekiant prisidėti prie visos registravimo sistemos tobulinimo ir užtikrinti, kad prekių ženklai nebūtų registruojami, jeigu yra absoliutūs atsisakymo registruoti pagrindai, visų pirma, kai prekių ženklas yra apibūdinamojo pobūdžio arba neturi jokio skiriamojo požymio ar gali suklaidinti visuomenę, pavyzdžiui, dėl prekių ar paslaugų rūšies, kokybės ar geografinės kilmės, trečiosios šalys turėtų turėti galimybę valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnyboms pateikti rašytines pastabas, kuriose būtų paaiškinama, dėl kurio absoliutaus pagrindo ženklo negalima registruoti; [13 pakeit.]

| (36) | siekiant užtikrinti galimybę efektyviai ir veiksmingai naudoti Europos kolektyvinius ir sertifikacijos ženklus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinami laikotarpiai, per kuriuos reikia pateikti

  patikslinamas formalus
  tų ženklų naudojimą reglamentuojančias taisykles, ir tų taisyklių

  reglamentuojančių taisyklių
  turinys; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti galimybę efektyviai ir veiksmingai naudoti Europos kolektyvinius ir sertifikacijos ženklus, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinami laikotarpiai, per kuriuos reikia pateikti

  patikslinamas formalus
  tų ženklų naudojimą reglamentuojančias taisykles, ir tų taisyklių

  reglamentuojančių taisyklių
  turinys; [14 pakeit.]

| (37) | taikant dabartinę Bendrijos prekių ženklų sistemą įgyta patirtis parodė, kad yra galimybių tobulinti tam tikrus procedūros aspektus. Todėl reikėtų imtis priemonių siekiant tam tikrais atvejais supaprastinti ir pagreitinti procedūras, taip pat prireikus didinti teisinį tikrumą bei nuspėjamumą; |
| --- | --- |

(37)

taikant dabartinę Bendrijos prekių ženklų sistemą įgyta patirtis parodė, kad yra galimybių tobulinti tam tikrus procedūros aspektus. Todėl reikėtų imtis priemonių siekiant tam tikrais atvejais supaprastinti ir pagreitinti procedūras, taip pat prireikus didinti teisinį tikrumą bei nuspėjamumą;

| (38) | siekiant užtikrinti sklandų, efektyvų ir veiksmingą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų sistemos veikimą, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinami: sprendimų formos reikalavimai, išsami informacija apie žodinį procesą ir įrodymų pateikimo sąlygos, pranešimo sąlygos, teisių praradimo nustatymo procedūra, naudotinos procedūrų šalių ryšio priemonės ir formos, taisyklės, reglamentuojančios terminų skaičiavimą ir trukmę, sprendimo panaikinimo arba įrašo registre anuliavimo procedūros ir akivaizdžių klaidų sprendimuose bei agentūrai priskirtinų klaidų ištaisymo sąlygos, procedūrų pertraukimo sąlygos ir išlaidų paskirstymo ir nustatymo procedūros, išsami informacija, kurią reikia įrašyti į registrą, išsami informacija apie susipažinimą su bylomis ir bylų tvarkymą, informacijos skelbimo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų biuletenyje ir Oficialiajame leidinyje tvarka, agentūros ir valstybių narių institucijų administracinio bendradarbiavimo sąlygos ir išsami informacija apie atstovavimą agentūroje; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(38)

siekiant užtikrinti sklandų, efektyvų ir veiksmingą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų sistemos veikimą, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinami: sprendimų formos reikalavimai, išsami informacija apie žodinį procesą ir įrodymų pateikimo sąlygos, pranešimo sąlygos, teisių praradimo nustatymo procedūra, naudotinos procedūrų šalių ryšio priemonės ir formos, taisyklės, reglamentuojančios terminų skaičiavimą ir trukmę, sprendimo panaikinimo arba įrašo registre anuliavimo procedūros ir akivaizdžių klaidų sprendimuose bei agentūrai priskirtinų klaidų ištaisymo sąlygos, procedūrų pertraukimo sąlygos ir išlaidų paskirstymo ir nustatymo procedūros, išsami informacija, kurią reikia įrašyti į registrą, išsami informacija apie susipažinimą su bylomis ir bylų tvarkymą, informacijos skelbimo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų biuletenyje ir Oficialiajame leidinyje tvarka, agentūros ir valstybių narių institucijų administracinio bendradarbiavimo sąlygos ir išsami informacija apie atstovavimą agentūroje; [15 pakeit.]

| (39) | dėl teisinio tikrumo ir didesnio skaidrumo priežasčių reikėtų aiškiai apibrėžti visas agentūros užduotis, įskaitant tas, kurios nėra susijusios su Sąjungos prekių ženklų sistemos valdymu; |
| --- | --- |

(39)

dėl teisinio tikrumo ir didesnio skaidrumo priežasčių reikėtų aiškiai apibrėžti visas agentūros užduotis, įskaitant tas, kurios nėra susijusios su Sąjungos prekių ženklų sistemos valdymu;

| (40) | siekiant skatinti praktikos konvergenciją ir kurti bendras priemones, būtina nustatyti tinkamą agentūros ir valstybių narių bendradarbiavimo sistemą, aiškiai apibrėžiant
  pagrindines
  bendradarbiavimo sritis ir suteikiant galimybę agentūrai koordinuoti atitinkamus bendrus Sąjungos intereso projektus ir iki tam tikros maksimalios sumos finansuoti tuos bendrus projektus teikiant dotacijas. Toks bendradarbiavimas turėtų būti naudingas įmonėms, naudojančioms prekių ženklų sistemas Europoje

  Sąjungoje
  . Šiame Reglamente
  (EB) Nr. 207/2009
  nustatytos Sąjungos tvarkos naudotojams bendri projektai, visų pirma paieškai ir konsultacijoms skirtos

  naudojamos
  duomenų bazės, turėtų suteikti
  nemokamų,
  papildomų, integracinių,
  ir
  veiksmingų ir nemokamų priemonių, kurios leistų laikytis specialių reikalavimų, atsirandančių dėl vieningo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pobūdžio.
  Tačiau valstybėms narėms neturėtų būti privaloma įgyvendinti tokių bendrų projektų rezultatų. Svarbu, kad visos suinteresuotosios šalys prisidėtų prie bendrų projektų sėkmės (ne paskutinėje vietoje – keitimasis bendra ir geriausia patirtimi), tačiau griežtas įpareigojimas visoms valstybėms narėms įgyvendinti bendrų projektų rezultatus, net kai, pavyzdžiui, valstybė narė mano, kad ji jau turi geresnę IT ar panašią priemonę, nebūtų nei proporcingas, nei atitinkantis vartotojų interesus; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(40)

siekiant skatinti praktikos konvergenciją ir kurti bendras priemones, būtina nustatyti tinkamą agentūros ir valstybių narių bendradarbiavimo sistemą, aiškiai apibrėžiant
  pagrindines
  bendradarbiavimo sritis ir suteikiant galimybę agentūrai koordinuoti atitinkamus bendrus Sąjungos intereso projektus ir iki tam tikros maksimalios sumos finansuoti tuos bendrus projektus teikiant dotacijas. Toks bendradarbiavimas turėtų būti naudingas įmonėms, naudojančioms prekių ženklų sistemas Europoje

  Sąjungoje
  . Šiame Reglamente
  (EB) Nr. 207/2009
  nustatytos Sąjungos tvarkos naudotojams bendri projektai, visų pirma paieškai ir konsultacijoms skirtos

  naudojamos
  duomenų bazės, turėtų suteikti
  nemokamų,
  papildomų, integracinių,
  ir
  veiksmingų ir nemokamų priemonių, kurios leistų laikytis specialių reikalavimų, atsirandančių dėl vieningo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pobūdžio.
  Tačiau valstybėms narėms neturėtų būti privaloma įgyvendinti tokių bendrų projektų rezultatų. Svarbu, kad visos suinteresuotosios šalys prisidėtų prie bendrų projektų sėkmės (ne paskutinėje vietoje – keitimasis bendra ir geriausia patirtimi), tačiau griežtas įpareigojimas visoms valstybėms narėms įgyvendinti bendrų projektų rezultatus, net kai, pavyzdžiui, valstybė narė mano, kad ji jau turi geresnę IT ar panašią priemonę, nebūtų nei proporcingas, nei atitinkantis vartotojų interesus; [16 pakeit.]

| (41) | tam tikri agentūros valdymo principai turėtų būti pritaikyti taip, kad atitiktų bendrą požiūrį į ES decentralizuotas agentūras, kurį 2012 m. liepos mėn. patvirtino Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija; |
| --- | --- |

(41)

tam tikri agentūros valdymo principai turėtų būti pritaikyti taip, kad atitiktų bendrą požiūrį į ES decentralizuotas agentūras, kurį 2012 m. liepos mėn. patvirtino Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija;

| (42) | siekiant didesnio teisinio tikrumo ir skaidrumo, būtina atnaujinti tam tikras agentūros organizavimo ir veikimo nuostatas; |
| --- | --- |

(42)

siekiant didesnio teisinio tikrumo ir skaidrumo, būtina atnaujinti tam tikras agentūros organizavimo ir veikimo nuostatas;

| (43) | siekiant patikimai valdyti finansus, reikėtų užtikrinti, kad nesusidarytų didelis biudžeto perteklius. Tai turėtų neprieštarauti agentūros pareigai turėti finansinių atsargų, kurių užtektų jos vienų metų veiklos išlaidoms padengti, kad būtų užtikrintas jos veiklos tęstinumas ir užduočių vykdymas; |
| --- | --- |

(43)

siekiant patikimai valdyti finansus, reikėtų užtikrinti, kad nesusidarytų didelis biudžeto perteklius. Tai turėtų neprieštarauti agentūros pareigai turėti finansinių atsargų, kurių užtektų jos vienų metų veiklos išlaidoms padengti, kad būtų užtikrintas jos veiklos tęstinumas ir užduočių vykdymas;

| (44) | siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos arba registracijos pakeitimą į nacionalinę prekių ženklo paraišką, kartu užtikrinant, kad būtų išsamiai išnagrinėti atitinkami reikalavimai, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos formalios sąlygos, kurias turi atitikti prašymas dėl pakeitimo, ir išsami informacija apie jo nagrinėjimą ir paskelbimą; |
| --- | --- |

(44)

siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos arba registracijos pakeitimą į nacionalinę prekių ženklo paraišką, kartu užtikrinant, kad būtų išsamiai išnagrinėti atitinkami reikalavimai, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos formalios sąlygos, kurias turi atitikti prašymas dėl pakeitimo, ir išsami informacija apie jo nagrinėjimą ir paskelbimą;

| 44a) | mokesčių struktūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2869/95

   (12)

  . Vis dėlto mokesčių struktūra yra vienas iš pagrindinių Sąjungos prekių ženklų sistemos veikimo aspektų ir ši struktūra nuo jos sukūrimo yra persvarstyta tik du kartus ir tik po nemažų politinių diskusijų. Todėl mokesčių struktūra turėtų būti tiesiogiai reglamentuojama Reglamentu (EB) Nr. 207/2009. Atitinkamai Reglamentas (EB) Nr. 2869/95 turėtų būti panaikintas, o Komisijos reglamente (EB) Nr. 2868/95

   (13)

  išdėstytos nuostatos dėl mokesčių struktūros turėtų būti išbrauktos. [17 pakeit.] |
| --- | --- |

44a)

mokesčių struktūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2869/95

   (12)

  . Vis dėlto mokesčių struktūra yra vienas iš pagrindinių Sąjungos prekių ženklų sistemos veikimo aspektų ir ši struktūra nuo jos sukūrimo yra persvarstyta tik du kartus ir tik po nemažų politinių diskusijų. Todėl mokesčių struktūra turėtų būti tiesiogiai reglamentuojama Reglamentu (EB) Nr. 207/2009. Atitinkamai Reglamentas (EB) Nr. 2869/95 turėtų būti panaikintas, o Komisijos reglamente (EB) Nr. 2868/95

   (13)

  išdėstytos nuostatos dėl mokesčių struktūros turėtų būti išbrauktos. [17 pakeit.]

| (45) | siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą ginčų sprendimo metodą, užtikrinti derėjimą su Reglamente (EB) Nr. 207/2009 nustatyta kalbų vartojimo tvarka, operatyvų sprendimų dėl paprastų klausimų

  atvejų, kai sprendžiami paprasti klausimai,
  priėmimą ir efektyvų bei veiksmingą apeliacinių tarybų organizavimą, taip pat garantuoti tinkamą ir realistišką agentūros imamų mokesčių lygį, kartu laikantis Reglamente (EB) Nr. 207/2009 nustatytų biudžeto principų, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama išsami informacija apie bendraujant su agentūra vartotinas kalbas, atvejai, kai sprendimus dėl protestų ir anuliavimo turėtų priimti vienas narys, išsami informacija apie apeliacinių tarybų organizavimą, agentūrai mokėtinų mokesčių sumos

  mokesčių
  ir išsami su jų mokėjimu susijusi informacija; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(45)

siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą ginčų sprendimo metodą, užtikrinti derėjimą su Reglamente (EB) Nr. 207/2009 nustatyta kalbų vartojimo tvarka, operatyvų sprendimų dėl paprastų klausimų

  atvejų, kai sprendžiami paprasti klausimai,
  priėmimą ir efektyvų bei veiksmingą apeliacinių tarybų organizavimą, taip pat garantuoti tinkamą ir realistišką agentūros imamų mokesčių lygį, kartu laikantis Reglamente (EB) Nr. 207/2009 nustatytų biudžeto principų, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama išsami informacija apie bendraujant su agentūra vartotinas kalbas, atvejai, kai sprendimus dėl protestų ir anuliavimo turėtų priimti vienas narys, išsami informacija apie apeliacinių tarybų organizavimą, agentūrai mokėtinų mokesčių sumos

  mokesčių
  ir išsami su jų mokėjimu susijusi informacija; [18 pakeit.]

| (46) | siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą tarptautinių prekių ženklų registravimą, visiškai laikantis Madrido susitarimo dėl tarptautinės ženklų registracijos protokolo taisyklių, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos procedūros, susijusios su tarptautine prekių ženklų registracija; |
| --- | --- |

(46)

siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą tarptautinių prekių ženklų registravimą, visiškai laikantis Madrido susitarimo dėl tarptautinės ženklų registracijos protokolo taisyklių, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamos procedūros, susijusios su tarptautine prekių ženklų registracija;

| (46a) | vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001

   (14)

  28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris 2013 m. liepos 11 d. pateikė nuomonę

   (15)
  . [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(46a)

vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001

   (14)

  28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris 2013 m. liepos 11 d. pateikė nuomonę

   (15)
  . [19 pakeit.]

| (47) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 207/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(47)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 207/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 207/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | pavadinimas „Bendrijos prekių ženklas“ pakeičiamas pavadinimu „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas“; |
| --- | --- |

1)

pavadinimas „Bendrijos prekių ženklas“ pakeičiamas pavadinimu „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas“;

| 2) | visame reglamente žodžiai „Bendrijos prekių ženklas“ pakeičiami žodžiais „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; [20 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui] |
| --- | --- |

2)

visame reglamente žodžiai „Bendrijos prekių ženklas“ pakeičiami žodžiais „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; [20 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui]

| 3) | visame reglamente žodžiai „Bendrijos prekių ženklų teismas“ pakeičiami žodžiais „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; [21 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui] |
| --- | --- |

3)

visame reglamente žodžiai „Bendrijos prekių ženklų teismas“ pakeičiami žodžiais „Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; [21 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui]

| 4) | visame reglamente žodžiai „Bendrijos kolektyvinis ženklas“ pakeičiami žodžiais „Europos
  Sąjungos
  kolektyvinis ženklas“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; [22 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui] |
| --- | --- |

4)

visame reglamente žodžiai „Bendrijos kolektyvinis ženklas“ pakeičiami žodžiais „Europos
  Sąjungos
  kolektyvinis ženklas“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; [22 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui]

| 5) | visame reglamente, išskyrus 2, 3 ir 4 punktuose nurodytus atvejus, žodžiai „Bendrija“, „Europos bendrija“ ir „Europos Bendrijos“ pakeičiami žodžiu „Sąjunga“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; |
| --- | --- |

5)

visame reglamente, išskyrus 2, 3 ir 4 punktuose nurodytus atvejus, žodžiai „Bendrija“, „Europos bendrija“ ir „Europos Bendrijos“ pakeičiami žodžiu „Sąjunga“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai;

| 6) | visame reglamente žodis „Tarnyba“, kai jis reiškia Vidaus rinkos derinimo tarnybą (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui), numatytą reglamento 2 straipsnyje, pakeičiamas žodžiu „agentūra“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; |
| --- | --- |

6)

visame reglamente žodis „Tarnyba“, kai jis reiškia Vidaus rinkos derinimo tarnybą (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui), numatytą reglamento 2 straipsnyje, pakeičiamas žodžiu „agentūra“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai;

| 7) | visame reglamente žodis „pirmininkas“ pakeičiamas žodžiu „vykdomasis direktorius“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai; |
| --- | --- |

7)

visame reglamente žodis „pirmininkas“ pakeičiamas žodžiu „vykdomasis direktorius“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai;

| 8) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Agentūra
  1.   Įsteigiama Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra (toliau – agentūra). [23 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui]

  2.   Visos nuorodos Sąjungos teisėje į Vidaus rinkos derinimo tarnybą (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) laikomos nuorodomis į agentūrą.“; |
| --- | --- |

8)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Agentūra

1.   Įsteigiama Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra (toliau – agentūra). [23 pakeit.; šis pakeitimas taikomas visam tekstui]

2.   Visos nuorodos Sąjungos teisėje į Vidaus rinkos derinimo tarnybą (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) laikomos nuorodomis į agentūrą.“;

| 9) | 4 straipsnis pakeičiamas taip:
  „4 straipsnis
  Žymenys, galintys sudaryti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas gali būti sudarytas iš bet kokių žymenų, visų pirma iš žodžių, įskaitant asmenvardžius, piešinių, raidžių, skaitmenų, spalvų, išorinio prekių ar jų pakuotės vaizdo arba garsų, su sąlyga, kad
  naudojama visiems prieinama technologija ir
  tokie žymenys leidžia:






  a) | atskirti vienai įmonei priklausančias prekes arba paslaugas nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių arba paslaugų;
  ir |
| --- | --- | --- |

9)

4 straipsnis pakeičiamas taip:

„4 straipsnis

Žymenys, galintys sudaryti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas gali būti sudarytas iš bet kokių žymenų, visų pirma iš žodžių, įskaitant asmenvardžius, piešinių, raidžių, skaitmenų, spalvų, išorinio prekių ar jų pakuotės vaizdo arba garsų, su sąlyga, kad
  naudojama visiems prieinama technologija ir
  tokie žymenys leidžia:

a)

atskirti vienai įmonei priklausančias prekes arba paslaugas nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių arba paslaugų;
  ir

| b) | juos
  Europos Sąjungos prekių ženklų registre
  vaizduoti tokiu būdu, kad kompetentingos institucijos ir visuomenė galėtų
  aiškiai ir
  tiksliai nustatyti savininkui suteiktos apsaugos objektą

  dalyką
  .“; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

juos
  Europos Sąjungos prekių ženklų registre
  vaizduoti tokiu būdu, kad kompetentingos institucijos ir visuomenė galėtų
  aiškiai ir
  tiksliai nustatyti savininkui suteiktos apsaugos objektą

  dalyką
  .“; [24 pakeit.]

| 10) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies j ir k punktai pakeičiami taip:






  „j) | prekių ženklai, kurie yra neregistruojami ir kurių nebegalima naudoti pagal Sąjungos teisės aktus ar tarptautinius susitarimus, kurių šalis yra Sąjunga, pagal kuriuos numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies j ir k punktai pakeičiami taip:

„j)

prekių ženklai, kurie yra neregistruojami ir kurių nebegalima naudoti pagal Sąjungos teisės aktus ar tarptautinius susitarimus, kurių šalis yra Sąjunga, pagal kuriuos numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga;

| k) | prekių ženklai, kurie yra neregistruojami pagal Sąjungos teisės aktus ar tarptautinius susitarimus, kurių šalis yra Sąjunga, pagal kuriuos numatyta
  spiritinių gėrimų,
  tradicinių terminų, naudojamų vynui apibūdinti, ir garantuotų tradicinių gaminių apsauga; |
| --- | --- |

k)

prekių ženklai, kurie yra neregistruojami pagal Sąjungos teisės aktus ar tarptautinius susitarimus, kurių šalis yra Sąjunga, pagal kuriuos numatyta
  spiritinių gėrimų,
  tradicinių terminų, naudojamų vynui apibūdinti, ir garantuotų tradicinių gaminių apsauga;

| l) | prekių ženklai, kuriuose yra arba kuriuos sudaro ankstesnis veislės pavadinimas, įregistruotas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94 (*1); [25 pakeit.] |
| --- | --- |

l)

prekių ženklai, kuriuose yra arba kuriuos sudaro ankstesnis veislės pavadinimas, įregistruotas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94 (*1); [25 pakeit.]

(*1)  1994 m. liepos 27 d. Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (OL L 227, 1994 9 1, p. 1).“"

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   1 dalis taikoma, net jeigu prekių ženklo neregistravimo pagrindai galioja:







  a) | tik Sąjungos dalyje; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   1 dalis taikoma, net jeigu prekių ženklo neregistravimo pagrindai galioja:

a)

tik Sąjungos dalyje;

| b) | tik tuomet, kai prekių ženklas užsienio kalba yra išverstas į valstybės narės oficialią kalbą ar transkribuotas valstybės narės oficialios kalbos rašmenimis.“; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

tik tuomet, kai prekių ženklas užsienio kalba yra išverstas į valstybės narės oficialią kalbą ar transkribuotas valstybės narės oficialios kalbos rašmenimis.“; [26 pakeit.]

| 11) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Prekių ženklo savininkui užprotestavus, prekių ženklas neregistruojamas:






  a) | jeigu prekių ženklo savininko atstovas ar patikėtinis savo vardu be savininko sutikimo paduoda paraišką įregistruoti prekių ženklą, išskyrus atvejus, kai atstovas ar patikėtinis pagrindžia savo veiksmus;
  arba [27 pakeit.] |
| --- | --- | --- | --- |

11)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Prekių ženklo savininkui užprotestavus, prekių ženklas neregistruojamas:

a)

jeigu prekių ženklo savininko atstovas ar patikėtinis savo vardu be savininko sutikimo paduoda paraišką įregistruoti prekių ženklą, išskyrus atvejus, kai atstovas ar patikėtinis pagrindžia savo veiksmus;
  arba [27 pakeit.]

| b) | prekių ženklas gali būti supainiotas su ankstesniu prekių ženklu, kuris saugomas ne Sąjungoje, jeigu ankstesnis prekių ženklas paraiškos padavimo datą dar buvo iš tikrųjų naudojamas ir pareiškėjas elgėsi nesąžiningai.“; |
| --- | --- |

b)

prekių ženklas gali būti supainiotas su ankstesniu prekių ženklu, kuris saugomas ne Sąjungoje, jeigu ankstesnis prekių ženklas paraiškos padavimo datą dar buvo iš tikrųjų naudojamas ir pareiškėjas elgėsi nesąžiningai.“;

| b) | 4 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „4.   Neregistruoto prekių ženklo arba kito prekyboje naudojamo didesnę negu vietinę reikšmę turinčio žymens savininkui užprotestavus, pareikštas registruoti prekių ženklas neregistruojamas, kai ir jeigu pagal to žymens naudojimą reglamentuojančius Sąjungos teisės aktus, kuriais numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga, arba valstybės narės teisę:“; |
| --- | --- |

b)

4 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:

„4.   Neregistruoto prekių ženklo arba kito prekyboje naudojamo didesnę negu vietinę reikšmę turinčio žymens savininkui užprotestavus, pareikštas registruoti prekių ženklas neregistruojamas, kai ir jeigu pagal to žymens naudojimą reglamentuojančius Sąjungos teisės aktus, kuriais numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga, arba valstybės narės teisę:“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Ankstesnio įregistruoto prekių ženklo, kaip apibrėžta 2 dalyje, savininkui užprotestavus pareikštas įregistruoti prekių ženklas neregistruojamas, jeigu jis yra tapatus ankstesniam prekių ženklui arba panašus į jį, nepriklausomai nuo to, ar prekės arba paslaugos, kurioms jis yra pareikštas įregistruoti, yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas prekes ar paslaugas, kurioms buvo įregistruotas ankstesnis prekių ženklas, jeigu ankstesnis Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas turi reputaciją Sąjungoje arba ankstesnis nacionalinis prekių ženklas turi reputaciją atitinkamoje valstybėje narėje ir jeigu dėl pareikšto įregistruoti prekių ženklo naudojimo be svarbios priežasties būtų nesąžiningai įgyjamas pranašumas arba pažeidžiamas ankstesnio prekių ženklo skiriamasis požymis ar pakenkiama jo reputacijai.“; |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Ankstesnio įregistruoto prekių ženklo, kaip apibrėžta 2 dalyje, savininkui užprotestavus pareikštas įregistruoti prekių ženklas neregistruojamas, jeigu jis yra tapatus ankstesniam prekių ženklui arba panašus į jį, nepriklausomai nuo to, ar prekės arba paslaugos, kurioms jis yra pareikštas įregistruoti, yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas prekes ar paslaugas, kurioms buvo įregistruotas ankstesnis prekių ženklas, jeigu ankstesnis Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas turi reputaciją Sąjungoje arba ankstesnis nacionalinis prekių ženklas turi reputaciją atitinkamoje valstybėje narėje ir jeigu dėl pareikšto įregistruoti prekių ženklo naudojimo be svarbios priežasties būtų nesąžiningai įgyjamas pranašumas arba pažeidžiamas ankstesnio prekių ženklo skiriamasis požymis ar pakenkiama jo reputacijai.“;

| 12) | 9 straipsnis pakeičiamas taip:
  „9 straipsnis
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo suteikiamos teisės
  1.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracija suteikia savininkui išimtines teises.
  2.   Nepažeisdamas savininkų teisių, įgytų iki Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas turi teisę uždrausti visoms trečiosioms šalims, neturinčioms jo sutikimo, naudoti prekybos veikloje bet kokį žymenį prekėms ar paslaugoms žymėti, jeigu:






  a) | žymuo yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui ir juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios toms prekėms arba paslaugoms, kurioms Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas yra įregistruotas, jeigu toks naudojimas turi ar gali turėti įtakos Europos prekių ženklo funkcijai garantuoti vartotojams prekių ir paslaugų kilmę; |
| --- | --- | --- |

12)

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo suteikiamos teisės

1.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracija suteikia savininkui išimtines teises.

2.   Nepažeisdamas savininkų teisių, įgytų iki Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas turi teisę uždrausti visoms trečiosioms šalims, neturinčioms jo sutikimo, naudoti prekybos veikloje bet kokį žymenį prekėms ar paslaugoms žymėti, jeigu:

a)

žymuo yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui ir juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios toms prekėms arba paslaugoms, kurioms Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas yra įregistruotas, jeigu toks naudojimas turi ar gali turėti įtakos Europos prekių ženklo funkcijai garantuoti vartotojams prekių ir paslaugų kilmę;

| b) | nedarant poveikio a punktui
  žymuo yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui arba į jį panašus ir juo žymimos prekės ar paslaugos yra tapačios prekėms ar paslaugoms, kurioms Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas yra įregistruotas, arba į jas panašios, jei yra tikimybė suklaidinti dalį visuomenės; suklaidinimo galimybė apima galimybę susieti žymenį su prekių ženklu; |
| --- | --- |

b)

nedarant poveikio a punktui
  žymuo yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui arba į jį panašus ir juo žymimos prekės ar paslaugos yra tapačios prekėms ar paslaugoms, kurioms Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas yra įregistruotas, arba į jas panašios, jei yra tikimybė suklaidinti dalį visuomenės; suklaidinimo galimybė apima galimybę susieti žymenį su prekių ženklu;

| c) | žymuo yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui arba į jį panašus, nepriklausomai nuo to, ar juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas, kurioms Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas yra įregistruotas, jeigu pastarasis turi reputaciją Sąjungoje ir jeigu dėl to žymens naudojimo be svarbios priežasties nesąžiningai įgyjamas pranašumas arba pažeidžiamas skiriamasis Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo požymis ar pakenkiama jo reputacijai. |
| --- | --- |

c)

žymuo yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui arba į jį panašus, nepriklausomai nuo to, ar juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas, kurioms Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas yra įregistruotas, jeigu pastarasis turi reputaciją Sąjungoje ir jeigu dėl to žymens naudojimo be svarbios priežasties nesąžiningai įgyjamas pranašumas arba pažeidžiamas skiriamasis Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo požymis ar pakenkiama jo reputacijai.

3.   Vadovaujantis 2 dalimi visų pirma galima uždrausti:

| a) | tokiu žymeniu žymėti prekes arba jų pakuotę; |
| --- | --- |

a)

tokiu žymeniu žymėti prekes arba jų pakuotę;

| b) | siūlyti tokiu žymeniu pažymėtas prekes, išleisti jas į rinką arba tuo tikslu jas sandėliuoti, taip pat siūlyti ar teikti juo pažymėtas paslaugas; |
| --- | --- |

b)

siūlyti tokiu žymeniu pažymėtas prekes, išleisti jas į rinką arba tuo tikslu jas sandėliuoti, taip pat siūlyti ar teikti juo pažymėtas paslaugas;

| c) | importuoti arba eksportuoti tokiu žymeniu pažymėtas prekes; |
| --- | --- |

c)

importuoti arba eksportuoti tokiu žymeniu pažymėtas prekes;

| d) | naudoti žymenį kaip firmos ar bendrovės pavadinimą arba kaip tokio pavadinimo dalį; |
| --- | --- |

d)

naudoti žymenį kaip firmos ar bendrovės pavadinimą arba kaip tokio pavadinimo dalį;

| e) | naudoti tokį žymenį komercinės veiklos dokumentuose arba reklamoje; |
| --- | --- |

e)

naudoti tokį žymenį komercinės veiklos dokumentuose arba reklamoje;

| f) | naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje tokiu būdu, kuris prieštarauja Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/114/EB (*2). |
| --- | --- |

f)

naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje tokiu būdu, kuris prieštarauja Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/114/EB (*2).

4.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas taip pat turi teisę uždrausti
  į Sąjungą
  importuoti prekes, nurodytas 3 dalies c punkte

  pristatant jas smulkiomis siuntomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (ES) Nr. 608/2013

   (*3), jei vien tik prekių siuntėjas veikia siekdamas komercinių tikslų

  vykdo prekybos veiklą ir jeigu šios prekės, įskaitant pakuotę, be leidimo yra pažymėtos prekių ženklu, tapačiu tokioms prekėms ženklinti įregistruotam Europos Sąjungos prekių ženklui, arba tų prekių esminių aspektų negalima atskirti nuo minėtojo Europos Sąjungos prekių ženklo
  .
  Tais atvejais, kai taikomos tokios priemonės, valstybės narės užtikrina, kad prekes užsakę fiziniai asmenys arba įmonės būtų informuojami apie šių priemonių priežastis ir apie jų teises prekių siuntėjo atžvilgiu;

5.   
  Nedarant poveikio PPO taisyklių, ypač Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos V straipsnio dėl tranzito laisvės, laikymuisi,
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas taip pat turi teisę uždrausti visoms trečiosioms šalims vykdant komercinę veiklą įvežti prekes į Sąjungos muitų teritoriją, jeigu prekės nėra išleistos į laisvą apyvartą joje, kai tokios prekės, įskaitant pakuotę, įvežamos iš trečiųjų šalių ir yra neleistinai pažymėtos prekių ženklu, kuris yra tapatus tokioms prekėms įregistruotam Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui arba kurio pagal esminius aspektus negalima atskirti nuo to prekių ženklo. [28 ir 116 pakeit.]

(*2)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (OL L 376, 2006 12 27, p. 21)."

(*3)  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 608/2013 dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (OL L 181, 2013 6 29, p. 15).“"

| 13) | Įterpiami šie straipsniai:
  „9a straipsnis
  Savininko teisių pažeidimas naudojant apipavidalinimo priemones, pakuotę arba kitas priemones
  Kai tikėtina, kad bus naudojamos prekių ar paslaugų apipavidalinimo priemonės, pakuotė ar kitos priemonės, kurios yra pažymėtos ženklu, ir toks naudojimas tų prekių ar paslaugų atžvilgiu pažeistų savininko teises pagal 9 straipsnio 2 ir 3 dalis, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas turi teisę uždrausti:






  a) | apipavidalinimo priemones, pakuotę ar kitas priemones, kurios gali būti pažymėtos ženklu, prekybos veikloje žymėti žymeniu, kuris yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui arba į jį panašus; |
| --- | --- | --- |

13)

Įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Savininko teisių pažeidimas naudojant apipavidalinimo priemones, pakuotę arba kitas priemones

Kai tikėtina, kad bus naudojamos prekių ar paslaugų apipavidalinimo priemonės, pakuotė ar kitos priemonės, kurios yra pažymėtos ženklu, ir toks naudojimas tų prekių ar paslaugų atžvilgiu pažeistų savininko teises pagal 9 straipsnio 2 ir 3 dalis, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas turi teisę uždrausti:

a)

apipavidalinimo priemones, pakuotę ar kitas priemones, kurios gali būti pažymėtos ženklu, prekybos veikloje žymėti žymeniu, kuris yra tapatus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui arba į jį panašus;

| b) | siūlyti apipavidalinimo priemones, pakuotę ar kitas priemones, kurios yra pažymėtos ženklu, pateikti jas rinkai arba tuo tikslu jas sandėliuoti, taip pat importuoti ar eksportuoti. |
| --- | --- |

b)

siūlyti apipavidalinimo priemones, pakuotę ar kitas priemones, kurios yra pažymėtos ženklu, pateikti jas rinkai arba tuo tikslu jas sandėliuoti, taip pat importuoti ar eksportuoti.

9b straipsnis

Teisių pirmenybės trečiųjų šalių atžvilgiu įsigaliojimo data

1.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo suteikiamos teisės nuo paskelbimo apie prekių ženklo registraciją dienos turi pirmenybę trečiųjų šalių atžvilgiu.

2.   Galima reikalauti pagrįsto dydžio kompensacijos už veiksmus, atliekamus po Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos paskelbimo dienos, jei tie veiksmai po paskelbimo apie prekių ženklo registraciją dėl to paskelbimo taptų draudžiami.

3.   Iki registracijos paskelbimo teismas negali byloje priimti sprendimo nagrinėjant bylą iš esmės.“;

| 14) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:
  „12 straipsnis
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo poveikio apribojimas
  1.   
  Europos
  Sąjungos prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai prekybos veikloje naudoti:






  a) | savo asmenvardį arba adresą; |
| --- | --- | --- |

14)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo poveikio apribojimas

1.   
  Europos
  Sąjungos prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai prekybos veikloje naudoti:

a)

savo asmenvardį arba adresą;

| b) | žymenis ar nuorodas, neturinčius skiriamųjų požymių arba susijusius su prekių ar paslaugų rūšimi, kokybe, kiekiu, paskirtimi, verte, geografine kilme, prekės pagaminimo ar paslaugos suteikimo laiku arba kitomis prekių ir paslaugų charakteristikomis; |
| --- | --- |

b)

žymenis ar nuorodas, neturinčius skiriamųjų požymių arba susijusius su prekių ar paslaugų rūšimi, kokybe, kiekiu, paskirtimi, verte, geografine kilme, prekės pagaminimo ar paslaugos suteikimo laiku arba kitomis prekių ir paslaugų charakteristikomis;

| c) | prekių ženklą, kai siekiama identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias prekių ženklo savininkui, visų pirma kai:








  i) | naudoti prekių ženklą būtina siekiant nurodyti prekės ar paslaugos, pavyzdžiui, priedų ar atsarginių dalių, paskirtį; |
| --- | --- | --- |

c)

prekių ženklą, kai siekiama identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias prekių ženklo savininkui, visų pirma kai:

i)

naudoti prekių ženklą būtina siekiant nurodyti prekės ar paslaugos, pavyzdžiui, priedų ar atsarginių dalių, paskirtį;

| ii) | prekių ženklo naudojimas atsirado dėl lyginamosios reklamos ir atitinka visus reikalavimus, nurodytus Direktyvoje 2006/114/EC; |
| --- | --- |

ii)

prekių ženklo naudojimas atsirado dėl lyginamosios reklamos ir atitinka visus reikalavimus, nurodytus Direktyvoje 2006/114/EC;

| iii) | prekių ženklas naudojamas siekiant atkreipti vartotojų dėmesį į perparduodamas tikras prekes, kurias iš pradžių pardavė prekių ženklo savininkas arba kurios buvo parduodamos su savininko leidimu; |
| --- | --- |

iii)

prekių ženklas naudojamas siekiant atkreipti vartotojų dėmesį į perparduodamas tikras prekes, kurias iš pradžių pardavė prekių ženklo savininkas arba kurios buvo parduodamos su savininko leidimu;

| iv) | prekių ženklas naudojamas siekiant paskatinti teisėtą alternatyvų prekių ženklo savininko prekių ar paslaugų pardavimą; |
| --- | --- |

iv)

prekių ženklas naudojamas siekiant paskatinti teisėtą alternatyvų prekių ženklo savininko prekių ar paslaugų pardavimą;

| v) | prekių ženklas naudojamas parodijos, meninės išraiškos, kritikos ar komentaro tikslais. |
| --- | --- |

v)

prekių ženklas naudojamas parodijos, meninės išraiškos, kritikos ar komentaro tikslais.

Pirma pastraipa

  Ši dalis
  taikoma tik tuomet, jei trečioji šalis ženklą naudoja laikydamasi sąžiningos pramoninės ar komercinės veiklos praktikos.

2.   Kad trečioji šalis naudoja ženklą nesilaikydama sąžiningos praktikos, laikoma visų pirma šiais atvejais:

| a) | kai
  susidaro įspūdis, kad tarp trečiosios šalies ir prekių ženklo savininko yra komercinių ryšių; |
| --- | --- |

a)

kai
  susidaro įspūdis, kad tarp trečiosios šalies ir prekių ženklo savininko yra komercinių ryšių;

| b) | kai
  trečioji šalis be svarbios priežasties nesąžiningai įgyja pranašumą arba pažeidžia skiriamąjį prekių ženklo požymį ar pakenkia jo reputacijai. |
| --- | --- |

b)

kai
  trečioji šalis be svarbios priežasties nesąžiningai įgyja pranašumą arba pažeidžia skiriamąjį prekių ženklo požymį ar pakenkia jo reputacijai.

2a.
     
  Prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai dėl svarbios priežasties naudoti ženklą nekomerciniais tikslais

2b.
     
  Prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai prekybos veikloje naudotis ankstesnėmis tiktai tam tikroje vietovėje taikomomis teisėmis, jeigu tokią teisę pripažįsta tos valstybės teisės aktai ir jei ji taikoma tik toje teritorijoje, kurioje ji yra pripažįstama..
  “; [29 pakeit.]

| 15) | 13 straipsnio 1 dalyje žodis „Bendrijos“ pakeičiamas žodžiais „Europos ekonominės erdvės

  dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Europos Sąjungos prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti naudoti šį ženklą prekėms, kurios paties ženklo savininko arba jo sutikimu yra išleistos į Europos ekonominės erdvės rinką pažymėtos tuo ženklu.“; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

15)

13 straipsnio 1 dalyje žodis „Bendrijos“ pakeičiamas žodžiais „Europos ekonominės erdvės

  dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Europos Sąjungos prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti naudoti šį ženklą prekėms, kurios paties ženklo savininko arba jo sutikimu yra išleistos į Europos ekonominės erdvės rinką pažymėtos tuo ženklu.“; [30 pakeit.]

| 16) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „13a straipsnis
  Vėlesnio įregistruoto prekių ženklo savininko įstojimo teisė kaip gynybos priemonė teisių pažeidimo byloje
  1.   Teisių pažeidimo byloje Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą, jei to vėlesnio prekių ženklo registracija negali būti pripažinta negaliojančia pagal 53 straipsnio 3 ir 4 dalis, 54 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 57 straipsnio 2 dalį.
  2.   Teisių pažeidimo byloje Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą nacionalinį prekių ženklą, jei to vėlesnio nacionalinio prekių ženklo registracija negali būti pripažinta negaliojančia pagal Direktyvos [xxx] 8 straipsnį, 9 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 48 straipsnio 3 dalį.
  3.   Kai Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą prekių ženklą pagal 1 arba 2 dalį, to vėlesnio įregistruoto prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti tą ankstesnį Europos prekių ženklą teisių pažeidimo byloje.“; |
| --- | --- |

16)

Įterpiamas šis straipsnis:

„13a straipsnis

Vėlesnio įregistruoto prekių ženklo savininko įstojimo teisė kaip gynybos priemonė teisių pažeidimo byloje

1.   Teisių pažeidimo byloje Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą, jei to vėlesnio prekių ženklo registracija negali būti pripažinta negaliojančia pagal 53 straipsnio 3 ir 4 dalis, 54 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 57 straipsnio 2 dalį.

2.   Teisių pažeidimo byloje Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą nacionalinį prekių ženklą, jei to vėlesnio nacionalinio prekių ženklo registracija negali būti pripažinta negaliojančia pagal Direktyvos [xxx] 8 straipsnį, 9 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 48 straipsnio 3 dalį.

3.   Kai Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą prekių ženklą pagal 1 arba 2 dalį, to vėlesnio įregistruoto prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti tą ankstesnį Europos prekių ženklą teisių pažeidimo byloje.“;

| 17) | 15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Taikant pirmą pastraipą naudojimas taip pat yra:






  a) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo naudojimas tokia forma, kuri skiriasi savo elementais, jeigu išlieka nepakitę įregistruoto ženklo skiriamieji požymiai, nepriklausomai nuo to, ar tokios formos, kokia jis naudojamas, prekių ženklas taip pat yra įregistruotas; |
| --- | --- | --- |

17)

15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Taikant pirmą pastraipą naudojimas taip pat yra:

a)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo naudojimas tokia forma, kuri skiriasi savo elementais, jeigu išlieka nepakitę įregistruoto ženklo skiriamieji požymiai, nepriklausomai nuo to, ar tokios formos, kokia jis naudojamas, prekių ženklas taip pat yra įregistruotas;

| b) | prekių arba jų pakuočių žymėjimas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu Sąjungoje išimtinai eksporto tikslais.“; |
| --- | --- |

b)

prekių arba jų pakuočių žymėjimas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu Sąjungoje išimtinai eksporto tikslais.“;

| 18) | 16 straipsnio 1 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:
  „1.   Jeigu 17–24 straipsniuose nenumatyta kitaip, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, kaip nuosavybės objektas, yra vertinamas visa apimtimi ir visoje Sąjungos teritorijoje taip, kaip ir nacionalinis prekių ženklas, įregistruotas valstybėje narėje, kurioje, sprendžiant iš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registro (toliau – registras):“; |
| --- | --- |

18)

16 straipsnio 1 dalies įvadinė frazė pakeičiama taip:

„1.   Jeigu 17–24 straipsniuose nenumatyta kitaip, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, kaip nuosavybės objektas, yra vertinamas visa apimtimi ir visoje Sąjungos teritorijoje taip, kaip ir nacionalinis prekių ženklas, įregistruotas valstybėje narėje, kurioje, sprendžiant iš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registro (toliau – registras):“;

| 19) | 17 straipsnio 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

19)

17 straipsnio 4 dalis išbraukiama;

| 20) | 18 straipsnis pakeičiamas taip:
  „18 straipsnis
  Atstovo vardu įregistruoto prekių ženklo perdavimas
  1.   Jeigu Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas be šio ženklo savininko leidimo yra įregistruotas prekių ženklo savininko atstovo arba patikėtinio vardu, savininkas turi teisę reikalauti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą perduoti jam, išskyrus atvejus, kai atstovas arba patikėtinis pagrindžia savo veiksmus.
  2.   Savininkas gali pateikti prašymą dėl ženklo perdavimo pagal 1 dalį:






  a) | agentūrai vietoje prašymo pripažinti registraciją negaliojančia, remiantis 53 straipsnio 1 dalies b punktu; |
| --- | --- | --- |

20)

18 straipsnis pakeičiamas taip:

„18 straipsnis

Atstovo vardu įregistruoto prekių ženklo perdavimas

1.   Jeigu Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas be šio ženklo savininko leidimo yra įregistruotas prekių ženklo savininko atstovo arba patikėtinio vardu, savininkas turi teisę reikalauti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą perduoti jam, išskyrus atvejus, kai atstovas arba patikėtinis pagrindžia savo veiksmus.

2.   Savininkas gali pateikti prašymą dėl ženklo perdavimo pagal 1 dalį:

a)

agentūrai vietoje prašymo pripažinti registraciją negaliojančia, remiantis 53 straipsnio 1 dalies b punktu;

| b) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismui, kaip nurodyta 95 straipsnyje, vietoje priešieškinio dėl registracijos pripažinimo negaliojančia, remiantis 100 straipsnio 1 dalimi.“; |
| --- | --- |

b)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismui, kaip nurodyta 95 straipsnyje, vietoje priešieškinio dėl registracijos pripažinimo negaliojančia, remiantis 100 straipsnio 1 dalimi.“;

| 21) | 19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Vienos iš šalių prašymu 1 dalyje nurodytos teisės arba tų teisių perdavimas įrašomi į registrą ir paskelbiami.“; |
| --- | --- | --- |

21)

19 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Vienos iš šalių prašymu 1 dalyje nurodytos teisės arba tų teisių perdavimas įrašomi į registrą ir paskelbiami.“;

| b) | straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   Pagal 2 dalį padarytas įrašas registre vienos iš šalių prašymu gali būti anuliuotas arba pakeistas.“; |
| --- | --- |

b)

straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Pagal 2 dalį padarytas įrašas registre vienos iš šalių prašymu gali būti anuliuotas arba pakeistas.“;

| 22) | 20 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „4.   Pagal 3 dalį padarytas įrašas registre vienos iš šalių prašymu gali būti anuliuotas arba pakeistas.“; |
| --- | --- |

22)

20 straipsnis papildomas šia dalimi:

„4.   Pagal 3 dalį padarytas įrašas registre vienos iš šalių prašymu gali būti anuliuotas arba pakeistas.“;

| 23) | 22 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „6.   Pagal 5 dalį padarytas įrašas registre vienos iš šalių prašymu gali būti anuliuotas arba pakeistas.“; |
| --- | --- |

23)

22 straipsnis papildomas šia dalimi:

„6.   Pagal 5 dalį padarytas įrašas registre vienos iš šalių prašymu gali būti anuliuotas arba pakeistas.“;

| 24) | II antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:
  „5 SKIRSNIS
  Įgaliojimų delegavimas
  24a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | pareiškėjo pareiga pateikti vertimą į paraiškos kalbą arba transkripciją paraiškos kalba, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalies b punkte; |
| --- | --- | --- |

24)

II antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„5 SKIRSNIS

Įgaliojimų delegavimas

24a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

pareiškėjo pareiga pateikti vertimą į paraiškos kalbą arba transkripciją paraiškos kalba, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalies b punkte;

| b) | informacijos apie perdavimą įrašymo registre, kaip nurodyta 17 straipsnio 5 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

b)

informacijos apie perdavimą įrašymo registre, kaip nurodyta 17 straipsnio 5 dalyje, procedūra;

| c) | informacijos apie daiktinės teisės suteikimą arba perdavimą įrašymo registre, kaip nurodyta 19 straipsnio 2 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

c)

informacijos apie daiktinės teisės suteikimą arba perdavimą įrašymo registre, kaip nurodyta 19 straipsnio 2 dalyje, procedūra;

| d) | informacijos apie išieškojimą vykdymo procese įrašymo registre, kaip nurodyta 20 straipsnio 3 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

d)

informacijos apie išieškojimą vykdymo procese įrašymo registre, kaip nurodyta 20 straipsnio 3 dalyje, procedūra;

| e) | informacijos apie įtraukimą į nemokumo procedūras įrašymo registre, kaip nurodyta 21 straipsnio 3 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

e)

informacijos apie įtraukimą į nemokumo procedūras įrašymo registre, kaip nurodyta 21 straipsnio 3 dalyje, procedūra;

| f) | informacijos apie licencijos suteikimą arba perdavimą įrašymo registre, kaip nurodyta 22 straipsnio 5 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

f)

informacijos apie licencijos suteikimą arba perdavimą įrašymo registre, kaip nurodyta 22 straipsnio 5 dalyje, procedūra;

| g) | įrašo registre apie daiktinės teisės, išieškojimą vykdymo procese arba licenciją anuliavimo arba pakeitimo, kaip nurodyta atitinkamai 19 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 22 straipsnio 6 dalyje, procedūra.“; |
| --- | --- |

g)

įrašo registre apie daiktinės teisės, išieškojimą vykdymo procese arba licenciją anuliavimo arba pakeitimo, kaip nurodyta atitinkamai 19 straipsnio 3 dalyje, 20 straipsnio 4 dalyje ir 22 straipsnio 6 dalyje, procedūra.“;

| 25) | 25 straipsnis pakeičiamas taip:
  „25 straipsnis
  Paraiškų padavimas
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška paduodama agentūrai.“; |
| --- | --- |

25)

25 straipsnis pakeičiamas taip:

„25 straipsnis

Paraiškų padavimas

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška paduodama agentūrai.“;

| 26) | 26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | prekių ženklo vaizdas, atitinkantis 4 straipsnio b punkte nustatytus reikalavimus.“; |
| --- | --- | --- | --- |

26)

26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

prekių ženklo vaizdas, atitinkantis 4 straipsnio b punkte nustatytus reikalavimus.“;

| aa) | 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Už paraiškos Europos Sąjungos prekių ženklui padavimą imamas paraiškos padavimo mokestis. Paraiškos padavimo mokestį sudaro:










  a) | pagrindinis mokestis; |
| --- | --- | --- |

aa)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Už paraiškos Europos Sąjungos prekių ženklui padavimą imamas paraiškos padavimo mokestis. Paraiškos padavimo mokestį sudaro:

a)

pagrindinis mokestis;

| b) | klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kuriai prekės arba paslaugos priklauso pagal 28 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kuriai prekės arba paslaugos priklauso pagal 28 straipsnį;

| c) | kai taikoma, 38 straipsnio 2 dalyje nurodytas paieškos mokestis. |
| --- | --- |

c)

kai taikoma, 38 straipsnio 2 dalyje nurodytas paieškos mokestis.

Nurodymą sumokėti paraiškos padavimo mokestį pareiškėjas duoda vėliausiai savo paraiškos padavimo dieną.“; [31 pakeit.]

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Be 1 ir 2 dalyse nurodytų reikalavimų, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška atitinka formalias sąlygas, nustatytas pagal 35a straipsnio b punktą. Jei tose sąlygose numatyta galimybė prekių ženklą pavaizduoti elektroniškai, agentūros vykdomasis direktorius gali nustatyti tokios elektroninės bylos formatus ir maksimalų dydį.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Be 1 ir 2 dalyse nurodytų reikalavimų, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška atitinka formalias sąlygas, nustatytas pagal 35a straipsnio b punktą. Jei tose sąlygose numatyta galimybė prekių ženklą pavaizduoti elektroniškai, agentūros vykdomasis direktorius gali nustatyti tokios elektroninės bylos formatus ir maksimalų dydį.“;

| 27) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:
  „27 straipsnis
  Paraiškos padavimo data
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo data laikoma ta data, kurią pareiškėjas agentūrai pateikia dokumentus su 26 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, jeigu sumokamas

  duodamas nurodymas
  paraiškos padavimo mokestis, kurio mokėjimo nurodymas turėjo būti duotas ne vėliau kaip tą datą

  mokestį sumokėti per vieną mėnesį nuo minėtų dokumentų pateikimo
  .“; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

27)

27 straipsnis pakeičiamas taip:

„27 straipsnis

Paraiškos padavimo data

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo data laikoma ta data, kurią pareiškėjas agentūrai pateikia dokumentus su 26 straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, jeigu sumokamas

  duodamas nurodymas
  paraiškos padavimo mokestis, kurio mokėjimo nurodymas turėjo būti duotas ne vėliau kaip tą datą

  mokestį sumokėti per vieną mėnesį nuo minėtų dokumentų pateikimo
  .“; [32 pakeit.]

| 28) | 28 straipsnis pakeičiamas taip:
  „28 straipsnis
  Prekių ir paslaugų identifikavimas ir klasifikavimas
  1.   Prekės ir paslaugos, dėl kurių teikiama registracijos paraiška, klasifikuojamos pagal klasifikacijos sistemą, nustatytą 1957 m. birželio 15 d. Nicos sutartimi dėl tarptautinės prekių ir paslaugų ženklų registravimo klasifikacijos (toliau – Nicos klasifikacija).
  2.   Pareiškėjas pakankamai aiškiai ir tiksliai identifikuoja prekes ir paslaugas, kurių atžvilgiu prašoma prekių ženklo suteikiamos apsaugos, kad kompetentingos institucijos ir ekonominės veiklos vykdytojai vien tuo pagrindu galėtų nustatyti prašomos apsaugos mastą. Prekių ir paslaugų sąrašas suteikia galimybę kiekvieną objektą priskirti tik prie vienos klasės pagal Nicos klasifikaciją.
  3.   Taikant 2 dalį gali būti naudojamos bendrosios nuorodos, įtrauktos į Nicos klasifikacijos klasių antraštes, arba kiti bendrieji terminai, jei jie atitinka būtinus aiškumo ir tikslumo standartus.
  4.   Agentūra atmeta paraišką, kurioje nurodyti terminai ar nuorodos yra neaiškūs arba netikslūs, jeigu pareiškėjas per agentūros tuo tikslu nustatytą laikotarpį nepasiūlo priimtinos formuluotės.
  5.   Vartojami bendrieji terminai, įskaitant bendrąsias nuorodas Nicos klasifikacijos klasių antraštėse, aiškinami kaip apimantys visas prekes ar paslaugas, kurias aiškiai žymi tiesiogine reikšme vartojama nuoroda ar terminas. Tokie vartojami terminai ar nuorodos nėra aiškinami kaip suteikiantys teisę į prekių ženklo apsaugą prekėms ar paslaugoms, kurios negali būti suprantamos kaip tokios.
  6.   Kai pareiškėjas prašo registracijos daugiau nei vienai klasei, prekės

  prekes
  ir paslaugos grupuojamos

  paslaugas pareiškėjas sugrupuoja
  pagal Nicos klasifikacijos klases, prieš kiekvieną grupę nurodant

  nurodydamas
  klasės, kuriai ta prekių ar paslaugų grupė priklauso, numerį, ir pateikiamos

  jas pateikia
  klasių eilės tvarka. [33 pakeit.]

  7.   Prekių ir paslaugų klasifikacija taikoma vien administravimo reikmėms. Prekės ir paslaugos nelaikomos panašiomis remiantis vien tuo pagrindu, kad jos priskirtos prie tos pačios klasės pagal Nicos klasifikaciją; prekės ir paslaugos taip pat nelaikomos nepanašiomis remiantis vien tuo pagrindu, kad jos priskirtos prie skirtingų klasių pagal Nicos klasifikaciją.
  8.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų, kurių paraiška paduota iki 2012 m. birželio 22 d. ir kurie įregistruoti tik visai Nicos klasifikacijos klasės antraštei, savininkai gali pareikšti, kad paraiškos padavimo datą ketino siekti apsaugos ne tik toms prekėms ir paslaugoms, kurios nurodytos tos klasės antraštėje tiesiogine reikšme, jeigu taip identifikuojamos prekės arba paslaugos yra įtrauktos į paraiškos padavimo datą galiojusios Nicos klasifikacijos versijos tos klasės abėcėlinį sąrašą. [34 pakeit.]

  Pareiškimas pateikiamas agentūrai per 4

  šešis
  mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo datos ir jame aiškiai, tiksliai ir konkrečiai nurodomos prekės ir paslaugos, kurių apsaugos savininkas iš tikrųjų ketino prašyti, išskyrus tas prekes ir paslaugas, kurias aiškiai apima klasės antraštės nuorodos tiesiogine reikšme. Agentūra imasi tinkamų priemonių, kad atitinkamai pataisytų registrą. Ši galimybė neprieštarauja 15 straipsnio, 42 straipsnio 2 dalies, 51 straipsnio 1 dalies a punkto ir 57 straipsnio 2 dalies taikymui. [35 pakeit.]

  Laikoma, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklai, dėl kurių per antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį nepateikiamas pareiškimas, nuo to laikotarpio pabaigos taikomi tik toms prekėms ir paslaugoms, kurias aiškiai apima tiesiogine reikšme vartojamos nuorodos, įtrauktos į atitinkamos klasės antraštę.;


  8a.
     
  Kai registras iš dalies keičiamas, Europos Sąjungos prekių ženklo pagal 9 straipsnį suteikiamos išimtinės teisės nedraudžia trečiajai šaliai toliau naudoti prekių ženklą prekėms ir paslaugoms tuo atveju, jei ir ta apimtimi, kuria










  a) | prekių ženklo naudojimas toms prekėms ir paslaugoms prasidėjo anksčiau nei buvo iš dalies keičiamas registras; ir |
| --- | --- | --- |

28)

28 straipsnis pakeičiamas taip:

„28 straipsnis

Prekių ir paslaugų identifikavimas ir klasifikavimas

1.   Prekės ir paslaugos, dėl kurių teikiama registracijos paraiška, klasifikuojamos pagal klasifikacijos sistemą, nustatytą 1957 m. birželio 15 d. Nicos sutartimi dėl tarptautinės prekių ir paslaugų ženklų registravimo klasifikacijos (toliau – Nicos klasifikacija).

2.   Pareiškėjas pakankamai aiškiai ir tiksliai identifikuoja prekes ir paslaugas, kurių atžvilgiu prašoma prekių ženklo suteikiamos apsaugos, kad kompetentingos institucijos ir ekonominės veiklos vykdytojai vien tuo pagrindu galėtų nustatyti prašomos apsaugos mastą. Prekių ir paslaugų sąrašas suteikia galimybę kiekvieną objektą priskirti tik prie vienos klasės pagal Nicos klasifikaciją.

3.   Taikant 2 dalį gali būti naudojamos bendrosios nuorodos, įtrauktos į Nicos klasifikacijos klasių antraštes, arba kiti bendrieji terminai, jei jie atitinka būtinus aiškumo ir tikslumo standartus.

4.   Agentūra atmeta paraišką, kurioje nurodyti terminai ar nuorodos yra neaiškūs arba netikslūs, jeigu pareiškėjas per agentūros tuo tikslu nustatytą laikotarpį nepasiūlo priimtinos formuluotės.

5.   Vartojami bendrieji terminai, įskaitant bendrąsias nuorodas Nicos klasifikacijos klasių antraštėse, aiškinami kaip apimantys visas prekes ar paslaugas, kurias aiškiai žymi tiesiogine reikšme vartojama nuoroda ar terminas. Tokie vartojami terminai ar nuorodos nėra aiškinami kaip suteikiantys teisę į prekių ženklo apsaugą prekėms ar paslaugoms, kurios negali būti suprantamos kaip tokios.

6.   Kai pareiškėjas prašo registracijos daugiau nei vienai klasei, prekės

  prekes
  ir paslaugos grupuojamos

  paslaugas pareiškėjas sugrupuoja
  pagal Nicos klasifikacijos klases, prieš kiekvieną grupę nurodant

  nurodydamas
  klasės, kuriai ta prekių ar paslaugų grupė priklauso, numerį, ir pateikiamos

  jas pateikia
  klasių eilės tvarka. [33 pakeit.]

7.   Prekių ir paslaugų klasifikacija taikoma vien administravimo reikmėms. Prekės ir paslaugos nelaikomos panašiomis remiantis vien tuo pagrindu, kad jos priskirtos prie tos pačios klasės pagal Nicos klasifikaciją; prekės ir paslaugos taip pat nelaikomos nepanašiomis remiantis vien tuo pagrindu, kad jos priskirtos prie skirtingų klasių pagal Nicos klasifikaciją.

8.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų, kurių paraiška paduota iki 2012 m. birželio 22 d. ir kurie įregistruoti tik visai Nicos klasifikacijos klasės antraštei, savininkai gali pareikšti, kad paraiškos padavimo datą ketino siekti apsaugos ne tik toms prekėms ir paslaugoms, kurios nurodytos tos klasės antraštėje tiesiogine reikšme, jeigu taip identifikuojamos prekės arba paslaugos yra įtrauktos į paraiškos padavimo datą galiojusios Nicos klasifikacijos versijos tos klasės abėcėlinį sąrašą. [34 pakeit.]

Pareiškimas pateikiamas agentūrai per 4

  šešis
  mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo datos ir jame aiškiai, tiksliai ir konkrečiai nurodomos prekės ir paslaugos, kurių apsaugos savininkas iš tikrųjų ketino prašyti, išskyrus tas prekes ir paslaugas, kurias aiškiai apima klasės antraštės nuorodos tiesiogine reikšme. Agentūra imasi tinkamų priemonių, kad atitinkamai pataisytų registrą. Ši galimybė neprieštarauja 15 straipsnio, 42 straipsnio 2 dalies, 51 straipsnio 1 dalies a punkto ir 57 straipsnio 2 dalies taikymui. [35 pakeit.]

Laikoma, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklai, dėl kurių per antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį nepateikiamas pareiškimas, nuo to laikotarpio pabaigos taikomi tik toms prekėms ir paslaugoms, kurias aiškiai apima tiesiogine reikšme vartojamos nuorodos, įtrauktos į atitinkamos klasės antraštę.;

8a.
     
  Kai registras iš dalies keičiamas, Europos Sąjungos prekių ženklo pagal 9 straipsnį suteikiamos išimtinės teisės nedraudžia trečiajai šaliai toliau naudoti prekių ženklą prekėms ir paslaugoms tuo atveju, jei ir ta apimtimi, kuria

a)

prekių ženklo naudojimas toms prekėms ir paslaugoms prasidėjo anksčiau nei buvo iš dalies keičiamas registras; ir

| b) | prekių ženklo naudojimas toms prekėms ir paslaugoms nepažeidė savininko teisių, remiantis tuo metu registre įregistruotų prekių ir paslaugų tiesiogine reikšme. |
| --- | --- |

b)

prekių ženklo naudojimas toms prekėms ir paslaugoms nepažeidė savininko teisių, remiantis tuo metu registre įregistruotų prekių ir paslaugų tiesiogine reikšme.

Be to, registre įregistruotų prekių ar paslaugų sąrašo dalinis keitimas nesuteikia Europos Sąjungos prekių ženklo savininkui teisės prieštarauti arba kreiptis dėl prekių ženklo, kurio paraiška paduota vėliau, paskelbimo negaliojančiu, jei ir ta apimtimi, kuria

| a) | vėlesnis prekių ženklas buvo naudojamas arba paraiška įregistruoti prekių ženklą prekėms ar paslaugoms buvo pateikta dar prieš iš dalies keičiant registrą; ir |
| --- | --- |

a)

vėlesnis prekių ženklas buvo naudojamas arba paraiška įregistruoti prekių ženklą prekėms ar paslaugoms buvo pateikta dar prieš iš dalies keičiant registrą; ir

| b) | prekių ženklo naudojimas toms prekėms ar paslaugoms nepažeidžia arba nepažeistų savininko teisių, remiantis tuo metu registre įregistruotų prekių ir paslaugų tiesiogine reikšme.
  “; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

prekių ženklo naudojimas toms prekėms ar paslaugoms nepažeidžia arba nepažeistų savininko teisių, remiantis tuo metu registre įregistruotų prekių ir paslaugų tiesiogine reikšme.
  “; [36 pakeit.]

| 29) | 29 straipsnio 5 dalis papildoma šiuo sakiniu:
  „Jei būtina, agentūros vykdomasis direktorius prašo Komisijos apsvarstyti galimybę išsiaiškinti, ar pirmame sakinyje nurodyta valstybė laikosi tokio abipusiškumo principo.“; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

29)

29 straipsnio 5 dalis papildoma šiuo sakiniu:

„Jei būtina, agentūros vykdomasis direktorius prašo Komisijos apsvarstyti galimybę išsiaiškinti, ar pirmame sakinyje nurodyta valstybė laikosi tokio abipusiškumo principo.“; [37 pakeit.]

| 30) | 30 straipsnis pakeičiamas taip:
  „30 straipsnis
  Prašymas pripažinti prioritetą
  1.   Prašymai pripažinti prioritetą pateikiami kartu su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška ir juose nurodoma ankstesnės paraiškos data, numeris ir šalis.
  Pareiškėjas per tris mėnesius nuo paraiškos padavimo dienos pateikia pirmiau paduotos paraiškos kopiją. Jeigu ankstesnė paraiška yra Europos Sąjungos prekių ženklo paraiška, ankstesnės paraiškos kopiją agentūra ex officio įtraukia į paraiškos bylą. [38 pakeit.]

  2.   Agentūros vykdomasis direktorius gali nustatyti, kad papildomos informacijos ir dokumentų, kuriuos pareiškėjas turi pateikti siekdamas pagrįsti prašymą pripažinti prioritetą, gali būti pateikta mažiau, nei reikalaujama pagal 35a straipsnio d punktą priimtose taisyklėse, jeigu reikalingą informaciją agentūra gali gauti iš kitų šaltinių.“; |
| --- | --- |

30)

30 straipsnis pakeičiamas taip:

„30 straipsnis

Prašymas pripažinti prioritetą

1.   Prašymai pripažinti prioritetą pateikiami kartu su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška ir juose nurodoma ankstesnės paraiškos data, numeris ir šalis.
  Pareiškėjas per tris mėnesius nuo paraiškos padavimo dienos pateikia pirmiau paduotos paraiškos kopiją. Jeigu ankstesnė paraiška yra Europos Sąjungos prekių ženklo paraiška, ankstesnės paraiškos kopiją agentūra ex officio įtraukia į paraiškos bylą. [38 pakeit.]

2.   Agentūros vykdomasis direktorius gali nustatyti, kad papildomos informacijos ir dokumentų, kuriuos pareiškėjas turi pateikti siekdamas pagrįsti prašymą pripažinti prioritetą, gali būti pateikta mažiau, nei reikalaujama pagal 35a straipsnio d punktą priimtose taisyklėse, jeigu reikalingą informaciją agentūra gali gauti iš kitų šaltinių.“;

| 31) | 33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis papildoma tokiu sakiniu:
  „Prašymas pripažinti prioritetą pateikiamas kartu su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška.“; |
| --- | --- | --- |

31)

33 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis papildoma tokiu sakiniu:

„Prašymas pripažinti prioritetą pateikiamas kartu su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška.“;

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Pareiškėjas, norintis prašyti pripažinti prioritetą pagal 1 dalį, pateikia pareikštu ženklu pažymėtų prekių ar paslaugų eksponavimo įrodymus.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Pareiškėjas, norintis prašyti pripažinti prioritetą pagal 1 dalį, pateikia pareikštu ženklu pažymėtų prekių ar paslaugų eksponavimo įrodymus.“;

| 32) | 34 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui prašoma pripažinti pirmenybė nustoja galioti, jeigu paskelbiama, kad ankstesnis prekių ženklas, kurio pirmenybę prašoma pripažinti, buvo paskelbtas negaliojančiu arba buvo panaikintas. Kai ankstesnis prekių ženklas panaikinamas, pirmenybė nustoja galioti, jei panaikinimas įsigalioja iki Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos.“; |
| --- | --- |

32)

34 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklui prašoma pripažinti pirmenybė nustoja galioti, jeigu paskelbiama, kad ankstesnis prekių ženklas, kurio pirmenybę prašoma pripažinti, buvo paskelbtas negaliojančiu arba buvo panaikintas. Kai ankstesnis prekių ženklas panaikinamas, pirmenybė nustoja galioti, jei panaikinimas įsigalioja iki Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos.“;

| 33) | III antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:
  „5 SKIRSNIS
  Įgaliojimų delegavimas
  35a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo agentūrai pagal 25 straipsnį būdai ir sąlygos; |
| --- | --- | --- |

33)

III antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„5 SKIRSNIS

Įgaliojimų delegavimas

35a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo agentūrai pagal 25 straipsnį būdai ir sąlygos;

| b) | išsami informacija apie
  formalų
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos turinį, nurodytą 26 straipsnio 1 dalyje, už paraišką mokėtinų mokesčių, nurodytų 26 straipsnio 2 dalyje, tipą, įskaitant prekių ir paslaugų klasių, kurioms tie mokesčiai taikomi, skaičių, ir formalias paraiškos sąlygas, nurodytas 26 straipsnio 3 dalyje; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

išsami informacija apie
  formalų
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos turinį, nurodytą 26 straipsnio 1 dalyje, už paraišką mokėtinų mokesčių, nurodytų 26 straipsnio 2 dalyje, tipą, įskaitant prekių ir paslaugų klasių, kurioms tie mokesčiai taikomi, skaičių, ir formalias paraiškos sąlygas, nurodytas 26 straipsnio 3 dalyje; [39 pakeit.]

| c) | abipusiškumo nustatymo pagal 29 straipsnio 5 dalį procedūros; |
| --- | --- |

c)

abipusiškumo nustatymo pagal 29 straipsnio 5 dalį procedūros;

| d) | procedūra ir taisyklės, taikomos informacijai ir dokumentams, reikalingiems prašant pripažinti ankstesnės paraiškos prioritetą pagal 30 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

procedūra ir taisyklės, taikomos informacijai ir dokumentams, reikalingiems prašant pripažinti ankstesnės paraiškos prioritetą pagal 30 straipsnį;

| e) | procedūra ir taisyklės, taikomos įrodymams, kuriuos reikia pateikti prašant pripažinti parodos prioritetą pagal 33 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

e)

procedūra ir taisyklės, taikomos įrodymams, kuriuos reikia pateikti prašant pripažinti parodos prioritetą pagal 33 straipsnio 1 dalį;

| f) | prašymo pripažinti nacionalinio prekių ženklo pirmenybę pagal 34 straipsnio 1 dalį ir 35 straipsnio 1 dalį procedūra.“; |
| --- | --- |

f)

prašymo pripažinti nacionalinio prekių ženklo pirmenybę pagal 34 straipsnio 1 dalį ir 35 straipsnio 1 dalį procedūra.“;

| 34) | 36 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas ir 26 straipsnio 3 dalyje nurodytas formalias sąlygas.“; |
| --- | --- | --- |

34)

36 straipsnio 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška atitinka šiame reglamente nustatytas sąlygas ir 26 straipsnio 3 dalyje nurodytas formalias sąlygas.“;

| 35) | 37 straipsnio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

35)

37 straipsnio 2 dalis išbraukiama;

| 36) | IV dalies 2 skyrius išbraukiamas; |
| --- | --- |

36)

IV dalies 2 skyrius išbraukiamas;

| 37) | 39 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Jeigu Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškai keliami reikalavimai yra patenkinti, taikant 42 straipsnį paraiška paskelbiama, jeigu ji nebuvo atmesta pagal 37 straipsnį. Paskelbta paraiška neprieštarauja informacijai, kuri jau buvo pateikta visuomenei vadovaujantis šiuo reglamentu arba pagal šį reglamentą priimtais deleguotaisiais aktais.“; |
| --- | --- | --- |

37)

39 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Jeigu Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškai keliami reikalavimai yra patenkinti, taikant 42 straipsnį paraiška paskelbiama, jeigu ji nebuvo atmesta pagal 37 straipsnį. Paskelbta paraiška neprieštarauja informacijai, kuri jau buvo pateikta visuomenei vadovaujantis šiuo reglamentu arba pagal šį reglamentą priimtais deleguotaisiais aktais.“;

| b) | straipsnis papildomas šia dalimi:
  „3.   Agentūra ištaiso visas skelbiant paraišką padarytas klaidas ar netikslumus.“ |
| --- | --- |

b)

straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Agentūra ištaiso visas skelbiant paraišką padarytas klaidas ar netikslumus.“

| 38) | 40 straipsnis pakeičiamas taip:
  „40 straipsnis
  Trečiųjų šalių pastabos
  1.   Kiekvienas fizinis arba juridinis asmuo ir kiekviena gamintojams, paslaugų teikėjams, prekybininkams ar vartotojams atstovaujanti grupė ar įstaiga gali pateikti agentūrai rašytines pastabas, jose paaiškindami, dėl kurių 5 ir 7 straipsniuose nurodytų pagrindų prekių ženklas negali būti įregistruotas ex officio.
  Jie nėra agentūros vykdomų procedūrų šalys.
  2.   Trečiųjų šalių pastabos pateikiamos iki laikotarpio, per kurį galima paduoti protestą, pabaigos arba, jei dėl prekių ženklo paduotas protestas, prieš priimant galutinį sprendimą dėl protesto.
  3.   Pastabų teikimas pagal 1 dalį neprieštarauja agentūros teisei, jei reikia, savo iniciatyva atnaujinti absoliučių pagrindų nagrinėjimą bet kuriuo metu iki registracijos.
  4.   Apie 1 dalyje nurodytas pastabas pranešama pareiškėjui, kuris gali pateikti atsiliepimus apie jas.“; |
| --- | --- |

38)

40 straipsnis pakeičiamas taip:

„40 straipsnis

Trečiųjų šalių pastabos

1.   Kiekvienas fizinis arba juridinis asmuo ir kiekviena gamintojams, paslaugų teikėjams, prekybininkams ar vartotojams atstovaujanti grupė ar įstaiga gali pateikti agentūrai rašytines pastabas, jose paaiškindami, dėl kurių 5 ir 7 straipsniuose nurodytų pagrindų prekių ženklas negali būti įregistruotas ex officio.

Jie nėra agentūros vykdomų procedūrų šalys.

2.   Trečiųjų šalių pastabos pateikiamos iki laikotarpio, per kurį galima paduoti protestą, pabaigos arba, jei dėl prekių ženklo paduotas protestas, prieš priimant galutinį sprendimą dėl protesto.

3.   Pastabų teikimas pagal 1 dalį neprieštarauja agentūros teisei, jei reikia, savo iniciatyva atnaujinti absoliučių pagrindų nagrinėjimą bet kuriuo metu iki registracijos.

4.   Apie 1 dalyje nurodytas pastabas pranešama pareiškėjui, kuris gali pateikti atsiliepimus apie jas.“;

| 39) | 41 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Protestas paduodamas raštu ir nurodomi jo pagrindai. Jis nelaikomas tinkamai paduotu, kol nesumokamas mokestis už protesto padavimą.
  4.   Per agentūros nustatytą laiką protestą padavęs asmuo gali pateikti faktų, įrodymų ir argumentų savo teiginiams pagrįsti.“; |
| --- | --- |

39)

41 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Protestas paduodamas raštu ir nurodomi jo pagrindai. Jis nelaikomas tinkamai paduotu, kol nesumokamas mokestis už protesto padavimą.

4.   Per agentūros nustatytą laiką protestą padavęs asmuo gali pateikti faktų, įrodymų ir argumentų savo teiginiams pagrįsti.“;

| 40) | 42 straipsnio 2 dalies pirmame sakinyje frazė „penkerius metus iki paraiškos Bendrijos prekių ženklui paskelbimo“ pakeičiama fraze „penkerius metus iki paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos

  dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Pareiškėjo prašymu padavęs protestą ankstesnio Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turi pateikti įrodymus, kad penkerius metus iki paraiškos Europos Sąjungos prekių ženklui padavimo arba prioriteto įsigaliojimo datos ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas Sąjungoje iš tikrųjų buvo naudojamas žymint prekes ar paslaugas, kurioms jis įregistruotas, ir kurias savininkas mini pagrįsdamas protestą, arba kad buvo rimtų priežasčių ženklo nenaudoti, jeigu tą dieną ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas yra buvęs registruotas ne mažiau kaip penkerius metus. Nepateikus tai patvirtinančių įrodymų, protestas atmetamas. Jeigu ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas buvo naudojamas žymint tiktai dalį prekių ar paslaugų, kurioms jis yra įregistruotas, nagrinėjant protestą prekių ženklas laikomas įregistruotu tiktai tai prekių ar paslaugų daliai“; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

40)

42 straipsnio 2 dalies pirmame sakinyje frazė „penkerius metus iki paraiškos Bendrijos prekių ženklui paskelbimo“ pakeičiama fraze „penkerius metus iki paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos

  dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Pareiškėjo prašymu padavęs protestą ankstesnio Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turi pateikti įrodymus, kad penkerius metus iki paraiškos Europos Sąjungos prekių ženklui padavimo arba prioriteto įsigaliojimo datos ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas Sąjungoje iš tikrųjų buvo naudojamas žymint prekes ar paslaugas, kurioms jis įregistruotas, ir kurias savininkas mini pagrįsdamas protestą, arba kad buvo rimtų priežasčių ženklo nenaudoti, jeigu tą dieną ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas yra buvęs registruotas ne mažiau kaip penkerius metus. Nepateikus tai patvirtinančių įrodymų, protestas atmetamas. Jeigu ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas buvo naudojamas žymint tiktai dalį prekių ar paslaugų, kurioms jis yra įregistruotas, nagrinėjant protestą prekių ženklas laikomas įregistruotu tiktai tai prekių ar paslaugų daliai“; [40 pakeit.]

| 41) | 44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | anksčiau nei agentūra suteikė 27 straipsnyje nurodytą paraiškos padavimo datą ir 41 straipsnio 1 dalyje numatytu laikotarpiu, per kurį galima paduoti protestą.“; |
| --- | --- | --- | --- |

41)

44 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

anksčiau nei agentūra suteikė 27 straipsnyje nurodytą paraiškos padavimo datą ir 41 straipsnio 1 dalyje numatytu laikotarpiu, per kurį galima paduoti protestą.“;

| b) | 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama;

| 42) | 45 straipsnis pakeičiamas taip:
  „45 straipsnis
  Registracija
  1.   Jei paraiška atitinka šio reglamento reikalavimus ir jei per 41 straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį nepaduodamas protestas arba galutiniu sprendimu protestas atmetamas, prekių ženklas įregistruojamas kaip Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas. Apie registraciją paskelbiama.
  2.   Agentūra išduoda ženklo registracijos liudijimą. Liudijimą galima išduoti elektroninėmis priemonėmis.
  3.   Įregistruoto Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas, žymėdamas prekes ir paslaugas, kurioms įregistruotas prekių ženklas, turi teisę prie pat prekių ženklo nurodyti simbolį, kuriuo patvirtinama, kad prekių ženklas įregistruotas Sąjungoje; tokia teisė galioja tik tol, kol galioja registracija. Dėl tikslios to simbolio formos sprendžia agentūros vykdomasis direktorius.
  4.   Įregistruoto prekių ženklo simbolį gali naudoti tik ženklo savininkas arba kitas savininko sutikimą turintis asmuo. Prekių ženklo savininkas nenaudoja prekių ženklo simbolio prieš tai, kai ženklas įregistruojamas, arba po to, kai prekių ženklo registracija panaikinama, paskelbiama negaliojančia, baigiasi jos galiojimas arba jos atsisakoma.“; |
| --- | --- |

42)

45 straipsnis pakeičiamas taip:

„45 straipsnis

Registracija

1.   Jei paraiška atitinka šio reglamento reikalavimus ir jei per 41 straipsnio 1 dalyje nurodytą laikotarpį nepaduodamas protestas arba galutiniu sprendimu protestas atmetamas, prekių ženklas įregistruojamas kaip Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas. Apie registraciją paskelbiama.

2.   Agentūra išduoda ženklo registracijos liudijimą. Liudijimą galima išduoti elektroninėmis priemonėmis.

3.   Įregistruoto Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininkas, žymėdamas prekes ir paslaugas, kurioms įregistruotas prekių ženklas, turi teisę prie pat prekių ženklo nurodyti simbolį, kuriuo patvirtinama, kad prekių ženklas įregistruotas Sąjungoje; tokia teisė galioja tik tol, kol galioja registracija. Dėl tikslios to simbolio formos sprendžia agentūros vykdomasis direktorius.

4.   Įregistruoto prekių ženklo simbolį gali naudoti tik ženklo savininkas arba kitas savininko sutikimą turintis asmuo. Prekių ženklo savininkas nenaudoja prekių ženklo simbolio prieš tai, kai ženklas įregistruojamas, arba po to, kai prekių ženklo registracija panaikinama, paskelbiama negaliojančia, baigiasi jos galiojimas arba jos atsisakoma.“;

| 43) | IV antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:
  „7 SKIRSNIS
  Įgaliojimų delegavimas
  45a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | atitikties paraiškos padavimo datos reikalavimams, kaip nurodyta 36 straipsnio 1 dalies a punkte, ir formalioms sąlygoms, kaip nurodyta 26 straipsnio 3 dalyje, nagrinėjimo procedūra ir patikrinimo, ar sumokėti 36 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti mokesčiai už klases, procedūra; |
| --- | --- | --- |

43)

IV antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„7 SKIRSNIS

Įgaliojimų delegavimas

45a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

atitikties paraiškos padavimo datos reikalavimams, kaip nurodyta 36 straipsnio 1 dalies a punkte, ir formalioms sąlygoms, kaip nurodyta 26 straipsnio 3 dalyje, nagrinėjimo procedūra ir patikrinimo, ar sumokėti 36 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti mokesčiai už klases, procedūra;

| b) | absoliučių atsisakymo registruoti pagrindų nagrinėjimo, nurodyto 37 straipsnyje, procedūra; |
| --- | --- |

b)

absoliučių atsisakymo registruoti pagrindų nagrinėjimo, nurodyto 37 straipsnyje, procedūra;

| c) | išsami informacija, kurią būtina pateikti skelbiant paraišką, kaip nurodyta 39 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

c)

išsami informacija, kurią būtina pateikti skelbiant paraišką, kaip nurodyta 39 straipsnio 1 dalyje;

| d) | skelbiant Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų paraiškas padarytų klaidų ir netikslumų ištaisymo, kaip nurodyta 39 straipsnio 3 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

d)

skelbiant Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų paraiškas padarytų klaidų ir netikslumų ištaisymo, kaip nurodyta 39 straipsnio 3 dalyje, procedūra;

| e) | trečiųjų šalių pastabų, nurodytų 40 straipsnyje, pateikimo procedūra; |
| --- | --- |

e)

trečiųjų šalių pastabų, nurodytų 40 straipsnyje, pateikimo procedūra;

| f) | išsami informacija apie protesto padavimo ir nagrinėjimo procedūrą, nurodytą 41 ir 42 straipsniuose; |
| --- | --- |

f)

išsami informacija apie protesto padavimo ir nagrinėjimo procedūrą, nurodytą 41 ir 42 straipsniuose;

| g) | paraiškos pakeitimo pagal 43 straipsnio 2 dalį ir paraiškos padalijimo pagal 44 straipsnį procedūros; |
| --- | --- |

g)

paraiškos pakeitimo pagal 43 straipsnio 2 dalį ir paraiškos padalijimo pagal 44 straipsnį procedūros;

| h) | išsami informacija, kurią būtina įrašyti į registrą, kai įregistruojamas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, ir registracijos paskelbimo, kaip nurodyta 45 straipsnio 1 dalyje, sąlygos, taip pat 45 straipsnio 2 dalyje nurodyto registracijos liudijimo turinys ir išdavimo sąlygos.“; |
| --- | --- |

h)

išsami informacija, kurią būtina įrašyti į registrą, kai įregistruojamas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, ir registracijos paskelbimo, kaip nurodyta 45 straipsnio 1 dalyje, sąlygos, taip pat 45 straipsnio 2 dalyje nurodyto registracijos liudijimo turinys ir išdavimo sąlygos.“;

| 43a) | 47 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „1a.
     
  Už Europos Sąjungos prekių ženklo pratęsimą mokamą mokestį sudaro:










  a) | pagrindinis mokestis; |
| --- | --- | --- |

43a)

47 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Už Europos Sąjungos prekių ženklo pratęsimą mokamą mokestį sudaro:

a)

pagrindinis mokestis;

| b) | klasės mokesčiai už klases, kurių vieną viršijus prašoma pratęsimo; ir |
| --- | --- |

b)

klasės mokesčiai už klases, kurių vieną viršijus prašoma pratęsimo; ir

| c) | kai taikytina, papildomas mokestis už pavėluotą pratęsimo mokesčio sumokėjimą arba pavėluotą pratęsimo prašymo pateikimą, kaip numatyta 3 dalyje“; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

kai taikytina, papildomas mokestis už pavėluotą pratęsimo mokesčio sumokėjimą arba pavėluotą pratęsimo prašymo pateikimą, kaip numatyta 3 dalyje“; [41 pakeit.]

| 44) | 49 straipsnio 3 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

44)

49 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

| 45) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „49a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pratęsimo pagal 47 straipsnį, įskaitant mokėtinų mokesčių tipą, procedūrinė tvarka

  procedūra
  ; [42 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

45)

Įterpiamas šis straipsnis:

„49a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pratęsimo pagal 47 straipsnį, įskaitant mokėtinų mokesčių tipą, procedūrinė tvarka

  procedūra
  ; [42 pakeit.]

| b) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pakeitimo, numatyto 48 straipsnio 2 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

b)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos pakeitimo, numatyto 48 straipsnio 2 dalyje, procedūra;

| c) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos padalijimo, numatyto 49 straipsnyje, procedūra.“; |
| --- | --- |

c)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos padalijimo, numatyto 49 straipsnyje, procedūra.“;

| 46) | 50 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:
  „2.   Apie atsisakymą nuo teisinės apsaugos prekių ženklo savininkas agentūrai praneša raštu. Atsisakymas neturi galios iki jo įrašymo į registrą. Atsisakymo nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos, apie kurį agentūrai pranešama pateikus prašymą panaikinti to prekių ženklo teises
  arba paskelbti jį negaliojančiu
  pagal 56 straipsnio 1 dalį, galiojimas priklauso nuo galutinio sprendimo atmesti prašymą panaikinti teises
  arba paskelbti prekių ženklą negaliojančiu,
  arba jį

  nuo galutinio sprendimo šį prašymą
  .“; [43 pakeit.]

  „3.   Informacija apie atsisakymą nuo teisinės apsaugos į registrą įrašoma tik turint jame nurodyto teisių savininko sutikimą. Jeigu buvo įregistruota licencija, informacija apie atsisakymą nuo teisinės apsaugos įrašoma į registrą tik prekių ženklo savininkui įrodžius, kad jis yra licenciatui pranešęs apie savo ketinimą atsisakyti nuo teisinės apsaugos; šis įrašas padaromas pasibaigus
  trijų mėnesių
  laikotarpiui nustatytam pagal 57a straipsnio a punktą

  nuo dienos, kurią prekių ženklo savininkas patvirtina agentūrai, kad jis yra licenciatui pranešęs apie savo ketinimą atsisakyti nuo teisinės apsaugo
  .“; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

46)

50 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.   Apie atsisakymą nuo teisinės apsaugos prekių ženklo savininkas agentūrai praneša raštu. Atsisakymas neturi galios iki jo įrašymo į registrą. Atsisakymo nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos, apie kurį agentūrai pranešama pateikus prašymą panaikinti to prekių ženklo teises
  arba paskelbti jį negaliojančiu
  pagal 56 straipsnio 1 dalį, galiojimas priklauso nuo galutinio sprendimo atmesti prašymą panaikinti teises
  arba paskelbti prekių ženklą negaliojančiu,
  arba jį

  nuo galutinio sprendimo šį prašymą
  .“; [43 pakeit.]

„3.   Informacija apie atsisakymą nuo teisinės apsaugos į registrą įrašoma tik turint jame nurodyto teisių savininko sutikimą. Jeigu buvo įregistruota licencija, informacija apie atsisakymą nuo teisinės apsaugos įrašoma į registrą tik prekių ženklo savininkui įrodžius, kad jis yra licenciatui pranešęs apie savo ketinimą atsisakyti nuo teisinės apsaugos; šis įrašas padaromas pasibaigus
  trijų mėnesių
  laikotarpiui nustatytam pagal 57a straipsnio a punktą

  nuo dienos, kurią prekių ženklo savininkas patvirtina agentūrai, kad jis yra licenciatui pranešęs apie savo ketinimą atsisakyti nuo teisinės apsaugo
  .“; [44 pakeit.]

| 47) | 53 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:
  „Pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytos sąlygos turi būti įvykdytos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą.“; |
| --- | --- |

47)

53 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytos sąlygos turi būti įvykdytos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą.“;

| 48) | 54 straipsnio 1 ir 2 dalyse žodžiai „arba paduoti protestą prieš vėlesnio prekių ženklo naudojimą“ išbraukiami

  dalys pakeičiamos taip:




  „1.
     
  Jeigu Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas, nors apie tai ir žinodamas, penkerius metus iš eilės neprieštaravo dėl vėlesnio Europos Sąjungos prekių ženklo naudojimo Sąjungoje, jis netenka teisės, remdamasis ankstesniu ženklu, prašyti paskelbti vėlesnio prekių ženklo įregistravimą negaliojančiu [...] prekių ar paslaugų, kurioms vėlesnis prekių ženklas buvo naudojamas, žymėjimą juo, išskyrus atvejus, kai paraiška registruoti vėlesnį Europos Sąjungos prekių ženklą buvo paduota nesąžiningai.




  2.
     
  Jeigu 8 straipsnio 2 dalyje nurodyto ankstesnio nacionalinio prekių ženklo arba kito 8 straipsnio 4 dalyje minimo ankstesnio prekių ženklo savininkas, nors apie tai ir žinodamas, penkerius metus iš eilės neprieštaravo dėl vėlesnio Europos Sąjungos prekių ženklo naudojimo valstybėje narėje, kurioje ankstesnis prekių ženklas ar kitas ankstesnis žymuo buvo teisiškai apsaugoti, jis netenka teisės, remdamasis ankstesniu prekių ženklu ar kitokiu ankstesniu žymeniu, prašyti paskelbti vėlesnio prekių ženklo įregistravimą negaliojančiu [...] prekių ir paslaugų, kuriomis vėlesnis prekių ženklas buvo naudojamas, žymėjimą, išskyrus atvejus, kai paraiška registruoti vėlesnį Europos Sąjungos prekių ženklą buvo paduota nesąžiningai.“; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

48)

54 straipsnio 1 ir 2 dalyse žodžiai „arba paduoti protestą prieš vėlesnio prekių ženklo naudojimą“ išbraukiami

  dalys pakeičiamos taip:

„1.
     
  Jeigu Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas, nors apie tai ir žinodamas, penkerius metus iš eilės neprieštaravo dėl vėlesnio Europos Sąjungos prekių ženklo naudojimo Sąjungoje, jis netenka teisės, remdamasis ankstesniu ženklu, prašyti paskelbti vėlesnio prekių ženklo įregistravimą negaliojančiu [...] prekių ar paslaugų, kurioms vėlesnis prekių ženklas buvo naudojamas, žymėjimą juo, išskyrus atvejus, kai paraiška registruoti vėlesnį Europos Sąjungos prekių ženklą buvo paduota nesąžiningai.

2.
     
  Jeigu 8 straipsnio 2 dalyje nurodyto ankstesnio nacionalinio prekių ženklo arba kito 8 straipsnio 4 dalyje minimo ankstesnio prekių ženklo savininkas, nors apie tai ir žinodamas, penkerius metus iš eilės neprieštaravo dėl vėlesnio Europos Sąjungos prekių ženklo naudojimo valstybėje narėje, kurioje ankstesnis prekių ženklas ar kitas ankstesnis žymuo buvo teisiškai apsaugoti, jis netenka teisės, remdamasis ankstesniu prekių ženklu ar kitokiu ankstesniu žymeniu, prašyti paskelbti vėlesnio prekių ženklo įregistravimą negaliojančiu [...] prekių ir paslaugų, kuriomis vėlesnis prekių ženklas buvo naudojamas, žymėjimą, išskyrus atvejus, kai paraiška registruoti vėlesnį Europos Sąjungos prekių ženklą buvo paduota nesąžiningai.“; [45 pakeit.]

| 49) | 56 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies c punkte frazė „pagal valstybės narės įstatymus“ pakeičiama fraze „pagal Sąjungos teisę arba atitinkamos valstybės narės teisę“; |
| --- | --- | --- |

49)

56 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies c punkte frazė „pagal valstybės narės įstatymus“ pakeičiama fraze „pagal Sąjungos teisę arba atitinkamos valstybės narės teisę“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Prašymas panaikinti arba paskelbti negaliojančiu nepriimamas, jeigu ieškinys dėl tokio pat dalyko ir tokiu pat pagrindu, dalyvaujant toms pačioms šalims, buvo išnagrinėtas iš esmės agentūroje arba Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teisme, kaip nurodyta 95 straipsnyje, ir agentūros arba to teismo sprendimas dėl minėto prašymo įgijo galutinio sprendimo galią.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Prašymas panaikinti arba paskelbti negaliojančiu nepriimamas, jeigu ieškinys dėl tokio pat dalyko ir tokiu pat pagrindu, dalyvaujant toms pačioms šalims, buvo išnagrinėtas iš esmės agentūroje arba Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teisme, kaip nurodyta 95 straipsnyje, ir agentūros arba to teismo sprendimas dėl minėto prašymo įgijo galutinio sprendimo galią.“;

| 50) | 57 straipsnio 2 dalies antrame sakinyje žodžiai „paskelbimo dieną“ pakeičiami žodžiais „padavimo datą arba Europos prekių ženklo paraiškos prioriteto datą“;

  dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Europos Sąjungos prekių ženklo savininko prašymu procedūros dėl prekių ženklo paskelbimo negaliojančiu šalimi esantis ankstesnio Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turi pateikti įrodymus, kad penkerius metus iki prašymo paskelbti prekių ženklą negaliojančiu padavimo dienos ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas iš tikrųjų buvo naudojamas Sąjungoje žymint prekes ar paslaugas, kurioms jis įregistruotas, ir kad tuo savininkas pateisina savo prašymo padavimą, arba kad buvo rimtų priežasčių nenaudoti ženklo, jeigu tą dieną ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas buvo įregistruotas kaip nenaudojamas ir jeigu jis yra išbuvęs registruotas ne mažiau kaip penkerius metus. Jeigu Europos Sąjungos prekių ženklo paraiškos padavimo dieną arba Europos Sąjungos prekių ženklo paraiškos prioriteto suteikimo dieną ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas yra išbuvęs registruotas ne mažiau kaip penkerius metus, ankstesnio Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turi pateikti įrodymus, kad, be kita ko, tą dieną buvo patenkinti visi 42 straipsnio 2 dalyje nurodyti reikalavimai. Nepateikus tai patvirtinančių įrodymų, prašymas paskelbti prekių ženklą negaliojančiu atmetamas. Jeigu ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas buvo naudojamas žymėti tik daliai prekių ar paslaugų, kurioms jis buvo įregistruotas, nagrinėjant prašymą paskelbti prekių ženklą negaliojančiu prekių ženklas laikomas įregistruotu tiktai tai prekių ar paslaugų daliai.“; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

50)

57 straipsnio 2 dalies antrame sakinyje žodžiai „paskelbimo dieną“ pakeičiami žodžiais „padavimo datą arba Europos prekių ženklo paraiškos prioriteto datą“;

  dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Europos Sąjungos prekių ženklo savininko prašymu procedūros dėl prekių ženklo paskelbimo negaliojančiu šalimi esantis ankstesnio Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turi pateikti įrodymus, kad penkerius metus iki prašymo paskelbti prekių ženklą negaliojančiu padavimo dienos ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas iš tikrųjų buvo naudojamas Sąjungoje žymint prekes ar paslaugas, kurioms jis įregistruotas, ir kad tuo savininkas pateisina savo prašymo padavimą, arba kad buvo rimtų priežasčių nenaudoti ženklo, jeigu tą dieną ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas buvo įregistruotas kaip nenaudojamas ir jeigu jis yra išbuvęs registruotas ne mažiau kaip penkerius metus. Jeigu Europos Sąjungos prekių ženklo paraiškos padavimo dieną arba Europos Sąjungos prekių ženklo paraiškos prioriteto suteikimo dieną ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas yra išbuvęs registruotas ne mažiau kaip penkerius metus, ankstesnio Europos Sąjungos prekių ženklo savininkas turi pateikti įrodymus, kad, be kita ko, tą dieną buvo patenkinti visi 42 straipsnio 2 dalyje nurodyti reikalavimai. Nepateikus tai patvirtinančių įrodymų, prašymas paskelbti prekių ženklą negaliojančiu atmetamas. Jeigu ankstesnis Europos Sąjungos prekių ženklas buvo naudojamas žymėti tik daliai prekių ar paslaugų, kurioms jis buvo įregistruotas, nagrinėjant prašymą paskelbti prekių ženklą negaliojančiu prekių ženklas laikomas įregistruotu tiktai tai prekių ar paslaugų daliai.“; [46 pakeit.]

| 51) | VI antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:
  „6 SKIRSNIS
  Įgaliojimų delegavimas
  57a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | atsisakymo nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos procedūra, nurodyta 50 straipsnyje, įskaitant to straipsnio 3 dalyje nurodytą laikotarpį; [47 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

51)

VI antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„6 SKIRSNIS

Įgaliojimų delegavimas

57a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

atsisakymo nuo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo apsaugos procedūra, nurodyta 50 straipsnyje, įskaitant to straipsnio 3 dalyje nurodytą laikotarpį; [47 pakeit.]

| b) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo panaikinimo ir pripažinimo negaliojančiu procedūros, nurodytos 56 ir 57 straipsniuose.“; |
| --- | --- |

b)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo panaikinimo ir pripažinimo negaliojančiu procedūros, nurodytos 56 ir 57 straipsniuose.“;

| 52) | 58 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Apeliacija gali būti paduota dėl bet kurių agentūros sprendimų priėmimo organų, išvardytų 130 straipsnio a–d punktuose, sprendimų. Tiek 60 straipsnyje numatytas apeliacijos laikotarpis, tiek apeliacijos padavimas turi stabdomąjį poveikį.“; |
| --- | --- |

52)

58 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Apeliacija gali būti paduota dėl bet kurių agentūros sprendimų priėmimo organų, išvardytų 130 straipsnio a–d punktuose, sprendimų. Tiek 60 straipsnyje numatytas apeliacijos laikotarpis, tiek apeliacijos padavimas turi stabdomąjį poveikį.“;

| 53) | 62 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

53)

62 straipsnis išbraukiamas;

| 54) | 64 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Apeliacinių tarybų sprendimai įsigalioja tik kai pasibaigia 65 straipsnio 5 dalyje nurodytas laikotarpis arba, jeigu per tą laiką buvo paduotas ieškinys Bendrajam Teismui, nuo tokio ieškinio atmetimo dienos arba nuo bet kokios Teisingumo Teismui paduotos apeliacijos dėl Bendrojo Teismo sprendimo atmetimo dienos.“; |
| --- | --- |

54)

64 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Apeliacinių tarybų sprendimai įsigalioja tik kai pasibaigia 65 straipsnio 5 dalyje nurodytas laikotarpis arba, jeigu per tą laiką buvo paduotas ieškinys Bendrajam Teismui, nuo tokio ieškinio atmetimo dienos arba nuo bet kokios Teisingumo Teismui paduotos apeliacijos dėl Bendrojo Teismo sprendimo atmetimo dienos.“;

| 55) | 65 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Bendrajam Teismui galima skųsti apeliacinių tarybų sprendimus dėl apeliacijų.“; |
| --- | --- | --- |

55)

65 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Bendrajam Teismui galima skųsti apeliacinių tarybų sprendimus dėl apeliacijų.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Bendrasis Teismas turi teisę anuliuoti ar keisti ginčijamus sprendimus.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Bendrasis Teismas turi teisę anuliuoti ar keisti ginčijamus sprendimus.“;

| c) | 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:
  „5.   Skundas Bendrajam Teismui gali būti paduotas per du mėnesius nuo pranešimo apie apeliacinės tarybos priimtą sprendimą dienos.
  6.   Agentūra imasi būtinų priemonių, kad įvykdytų Bendrojo Teismo sprendimą, arba, jei dėl to sprendimo paduota apeliacija, Teisingumo Teismo sprendimą.“; |
| --- | --- |

c)

5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

„5.   Skundas Bendrajam Teismui gali būti paduotas per du mėnesius nuo pranešimo apie apeliacinės tarybos priimtą sprendimą dienos.

6.   Agentūra imasi būtinų priemonių, kad įvykdytų Bendrojo Teismo sprendimą, arba, jei dėl to sprendimo paduota apeliacija, Teisingumo Teismo sprendimą.“;

| 56) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „65a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | 60 straipsnyje nurodyto pranešimo apie apeliaciją
  formalus
  turinys ir apeliacijos padavimo bei nagrinėjimo procedūra; [48 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

56)

Įterpiamas šis straipsnis:

„65a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

60 straipsnyje nurodyto pranešimo apie apeliaciją
  formalus
  turinys ir apeliacijos padavimo bei nagrinėjimo procedūra; [48 pakeit.]

| b) | 64 straipsnyje nurodytų apeliacinės tarybos sprendimų
  formalus
  turinys ir forma; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

64 straipsnyje nurodytų apeliacinės tarybos sprendimų
  formalus
  turinys ir forma; [49 pakeit.]

| c) | 60 straipsnyje nurodytų apeliacijos mokesčių kompensavimo tvarka.“; |
| --- | --- |

c)

60 straipsnyje nurodytų apeliacijos mokesčių kompensavimo tvarka.“;

| 57) | VIII antraštinės dalies pavadinimas pakeičiamas taip:
  „SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL EUROPOS KOLEKTYVINIŲ ŽENKLŲ IR SERTIFIKACIJOS ŽENKLŲ“ |
| --- | --- |

57)

VIII antraštinės dalies pavadinimas pakeičiamas taip:

„SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL EUROPOS KOLEKTYVINIŲ ŽENKLŲ IR SERTIFIKACIJOS ŽENKLŲ“

| 58) | Tarp VIII antraštinės dalies pavadinimo ir 66 straipsnio įterpiama tokia antraštė:
  „1 SKIRSNIS
  Europos
  Sąjungos
  kolektyviniai ženklai“; |
| --- | --- |

58)

Tarp VIII antraštinės dalies pavadinimo ir 66 straipsnio įterpiama tokia antraštė:

„1 SKIRSNIS

Europos
  Sąjungos
  kolektyviniai ženklai“;

| 59) | 66 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   I–VII ir IX–XIV antraštinės dalys taikomos Europos
  Sąjungos
  kolektyviniams ženklams, jeigu šiame skyriuje nenumatyta kitaip.“; |
| --- | --- |

59)

66 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   I–VII ir IX–XIV antraštinės dalys taikomos Europos
  Sąjungos
  kolektyviniams ženklams, jeigu šiame skyriuje nenumatyta kitaip.“;

| 60) | 67 straipsnio 1 dalyje žodžiai „per nurodytą laiką“ pakeičiami žodžiais „per laikotarpį, nurodytą pagal 74a straipsnį“;

  dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Pareiškėjas Europos Sąjungos kolektyviniam ženklui per du mėnesius nuo paraiškos padavimo dienos pateikia jo naudojimą reglamentuojančias taisykles.“; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

60)

67 straipsnio 1 dalyje žodžiai „per nurodytą laiką“ pakeičiami žodžiais „per laikotarpį, nurodytą pagal 74a straipsnį“;

  dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Pareiškėjas Europos Sąjungos kolektyviniam ženklui per du mėnesius nuo paraiškos padavimo dienos pateikia jo naudojimą reglamentuojančias taisykles.“; [50 pakeit.]

| 61) | 69 straipsnis pakeičiamas taip:
  „69 straipsnis
  Trečiųjų šalių pastabos
  Kai dėl Europos
  Sąjungos
  kolektyvinio ženklo agentūrai pagal 40 straipsnį teikiamos rašytinės pastabos, tos pastabos taip pat gali būti paremtos konkrečiais pagrindais, dėl kurių pagal 68 straipsnį Europos
  Sąjungos
  kolektyvinio ženklo paraiška atmetama.“; |
| --- | --- |

61)

69 straipsnis pakeičiamas taip:

„69 straipsnis

Trečiųjų šalių pastabos

Kai dėl Europos
  Sąjungos
  kolektyvinio ženklo agentūrai pagal 40 straipsnį teikiamos rašytinės pastabos, tos pastabos taip pat gali būti paremtos konkrečiais pagrindais, dėl kurių pagal 68 straipsnį Europos
  Sąjungos
  kolektyvinio ženklo paraiška atmetama.“;

| 61a) | 71 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:




  „3.
     
  Dėl iš dalies pakeistų ženklo naudojimo reglamentavimo taisyklių pagal 69 straipsnį galima pateikti ir pastabas raštu.“; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

61a)

71 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Dėl iš dalies pakeistų ženklo naudojimo reglamentavimo taisyklių pagal 69 straipsnį galima pateikti ir pastabas raštu.“; [51 pakeit.]

| 62) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „74a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamas 67 straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis, per kurį agentūrai būtina pateikti

  formalus
  Europos
  Sąjungos
  kolektyvinio ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, ir tų

  reglamentuojančių
  taisyklių turinys, kaip nurodyta 67 straipsnio 2 dalyje.“; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

62)

Įterpiamas šis straipsnis:

„74a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinamas 67 straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis, per kurį agentūrai būtina pateikti

  formalus
  Europos
  Sąjungos
  kolektyvinio ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, ir tų

  reglamentuojančių
  taisyklių turinys, kaip nurodyta 67 straipsnio 2 dalyje.“; [52 pakeit.]

| 63) | VIII antraštinė dalis papildoma šiuo skirsniu:
  „2 SKIRSNIS
  Europos sertifikacijos ženklai
  74b straipsnis
  Europos sertifikacijos ženklai
  1.   Europos sertifikacijos ženklas yra Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį prekes ar paslaugas, ženklo savininko sertifikuotas atsižvelgiant į geografinę kilmę, medžiagą, prekių pagaminimo arba paslaugų teikimo būdą, kokybę, tikslumą ar kitas charakteristikas, galima atskirti nuo nesertifikuotų prekių ar paslaugų.
  2.   Paraišką įregistruoti Europos sertifikacijos ženklą gali teikti bet kuris juridinis asmuo, įskaitant institucijas, valdžios institucijas ir įstaigas, kurias reglamentuoja viešoji teisė, jeigu:






  a) | juridinis asmuo nevykdo veiklos, susijusios su sertifikuojamo tipo prekių tiekimu ar paslaugų teikimu; |
| --- | --- | --- |

63)

VIII antraštinė dalis papildoma šiuo skirsniu:

„2 SKIRSNIS

Europos sertifikacijos ženklai

74b straipsnis

Europos sertifikacijos ženklai

1.   Europos sertifikacijos ženklas yra Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį prekes ar paslaugas, ženklo savininko sertifikuotas atsižvelgiant į geografinę kilmę, medžiagą, prekių pagaminimo arba paslaugų teikimo būdą, kokybę, tikslumą ar kitas charakteristikas, galima atskirti nuo nesertifikuotų prekių ar paslaugų.

2.   Paraišką įregistruoti Europos sertifikacijos ženklą gali teikti bet kuris juridinis asmuo, įskaitant institucijas, valdžios institucijas ir įstaigas, kurias reglamentuoja viešoji teisė, jeigu:

a)

juridinis asmuo nevykdo veiklos, susijusios su sertifikuojamo tipo prekių tiekimu ar paslaugų teikimu;

| b) | juridinis asmuo yra kompetentingas sertifikuoti prekes ar paslaugas, kurioms registruojamas ženklas. |
| --- | --- |

b)

juridinis asmuo yra kompetentingas sertifikuoti prekes ar paslaugas, kurioms registruojamas ženklas.

3.   Nukrypstant nuo 7 straipsnio 1 dalies c punkto, pagal 1 dalį Europos sertifikacijos ženklais gali būti žymenys arba nuorodos, kuriais prekyboje galima nurodyti geografinę prekių ar paslaugų kilmės vietą. Sertifikacijos ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai prekyboje naudoti tokius žymenis arba nuorodas, jeigu trečioji šalis juos naudoja laikydamasi sąžiningos pramoninės ar komercinės veiklos praktikos. Sertifikacijos ženklo negalima panaudoti prieš trečiąją šalį, turinčią teisę naudoti geografinį pavadinimą.

4.   I–VII ir IX–XIV antraštinės dalys taikomos Europos sertifikacijos ženklams, jeigu šiame skyriuje nenumatyta kitaip.

74c straipsnis

Ženklo naudojimą reglamentuojančios taisyklės

1.   Pareiškėjas, prašantis įregistruoti Europos sertifikacijos ženklą, per laikotarpį, nustatytą pagal 74k straipsnį,

  du mėnesius nuo paraiškos padavimo datos
  pateikia sertifikacijos ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles. [53 pakeit.]

2.   Naudojimą reglamentuojančiose taisyklėse nurodomi asmenys, kuriems leidžiama naudoti ženklą, suteikiant ženklą sertifikuojamos charakteristikos, tvarka, kaip sertifikavimo įstaiga turi tikrinti tas charakteristikas ir prižiūrėti ženklo naudojimą, taip pat ženklo naudojimo sąlygos, įskaitant sankcijas.

74d straipsnis

Paraiškos atmetimas

1.   Be 36 ir 37 straipsniuose nurodytų Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos atmetimo pagrindų, Europos sertifikacijos ženklo paraiška atmetama, jeigu nesilaikoma 74b ir 74c straipsnių arba jeigu naudojimą reglamentuojančios taisyklės prieštarauja viešajai politikai ar pripažintiems moralės principams.

2.   Europos sertifikacijos ženklo paraiška taip pat atmetama tada, kai dėl ženklo pobūdžio ar reikšmės gali būti klaidinama visuomenė ir ypač jeigu atrodo, kad jis gali būti palaikytas kuo nors kitu nei sertifikacijos ženklu.

3.   Paraiška neatmetama, jeigu pareiškėjas, pataisęs naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo 1 ir 2 dalių reikalavimus.

74e straipsnis

Trečiųjų šalių pastabos

Kai dėl Europos sertifikacijos ženklo agentūrai pagal 40 straipsnį teikiamos rašytinės pastabos, tos pastabos taip pat gali būti paremtos konkrečiais pagrindais, dėl kurių pagal 74d straipsnį Europos sertifikacijos ženklo paraiška atmetama.

74f straipsnis

Ženklo naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisos

1.   Europos sertifikacijos ženklo savininkas pateikia agentūrai visas naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisas.

2.   Pataisa nenurodoma registre, jeigu pataisytos taisyklės neatitinka 74c straipsnyje keliamų reikalavimų arba jeigu galioja vienas iš 74d straipsnyje nurodytų paraiškos atmetimo pagrindų.

3.   Pataisytoms

  Dėl iš dalies pakeistų
  ženklo naudojimą reglamentuojančioms taisyklėms taikomas

  naudojimo reglamentavimo taisyklių pagal
  74e straipsnis

  straipsnį galima pateikti ir pastabas raštu
  . [54 pakeit.]

4.   Taikant šį reglamentą, pataisytos naudojimą reglamentuojančios taisyklės įsigalioja tik nuo pataisos įrašymo į registrą datos.

74 g straipsnis

Perdavimas

Nukrypstant nuo 17 straipsnio 1 dalies, Europos sertifikacijos ženklas gali būti perduotas tik juridiniam asmeniui, kuris atitinka 74b straipsnio 2 dalies reikalavimus.

74h straipsnis

Asmenys, turintys teisę iškelti bylą dėl teisių pažeidimo

1.   Iškelti bylą dėl teisių pažeidimo turi teisę tik Europos sertifikacijos ženklo savininkas arba konkrečiai tuo tikslu jo įgaliotas asmuo.

2.   Europos sertifikacijos ženklo savininkas asmenų, turinčių teisę naudoti ženklą, vardu turi teisę reikalauti kompensacijos, jeigu šie asmenys dėl neteisėto ženklo naudojimo patyrė nuostolių.

74i straipsnis

Panaikinimo pagrindai

Be 51 straipsnyje nurodytų panaikinimo pagrindų, Europos sertifikacijos ženklo savininko teisės panaikinamos pateikus prašymą agentūrai arba padavus priešieškinį teisių pažeidimo byloje, jeigu įvykdoma bet kuri iš šių sąlygų:

| a) | savininkas nebeatitinka 74b straipsnio 2 dalies reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

savininkas nebeatitinka 74b straipsnio 2 dalies reikalavimų;

| b) | savininkas nesiima pagrįstų priemonių neleisti ženklo naudoti tokiu būdu, kuris nesuderinamas su jo naudojimo sąlygomis, nustatytomis naudojimą reglamentuojančiose taisyklėse, kurių pataisos, kai tinka, yra nurodytos registre; |
| --- | --- |

b)

savininkas nesiima pagrįstų priemonių neleisti ženklo naudoti tokiu būdu, kuris nesuderinamas su jo naudojimo sąlygomis, nustatytomis naudojimą reglamentuojančiose taisyklėse, kurių pataisos, kai tinka, yra nurodytos registre;

| c) | dėl savininko naudojimosi ženklu būdo visuomenė galėjo būti klaidinama, kaip nurodyta 74d straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

c)

dėl savininko naudojimosi ženklu būdo visuomenė galėjo būti klaidinama, kaip nurodyta 74d straipsnio 2 dalyje;

| d) | ženklo naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisa registre buvo įrašyta nesilaikant 74f straipsnio 2 dalies, išskyrus atvejus, kai ženklo savininkas, vėl pataisęs ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo to straipsnio reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

ženklo naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisa registre buvo įrašyta nesilaikant 74f straipsnio 2 dalies, išskyrus atvejus, kai ženklo savininkas, vėl pataisęs ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo to straipsnio reikalavimus.

74j straipsnis

Paskelbimo negaliojančiu pagrindai

Be 52 ir 53 straipsniuose nurodytų paskelbimo negaliojančiu pagrindų, Europos sertifikacijos ženklas paskelbiamas negaliojančiu pateikus prašymą agentūrai arba padavus priešieškinį teisių pažeidimo byloje, jeigu jis įregistruotas nesilaikant 74d straipsnio, išskyrus atvejus, kai ženklo savininkas, pataisęs ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo 74d straipsnio reikalavimus.

74k straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomas 74c straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis, per kurį agentūrai būtina pateikti

  formalus
  Europos sertifikacijos ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, ir tų

  reglamentuojančių
  taisyklių turinys, kaip nurodyta 74c straipsnio 2 dalyje.“; [55 pakeit.]

| 64) | 75 straipsnis pakeičiamas taip:
  „75 straipsnis
  Agentūros sprendimų ir pranešimų forma
  1.   Agentūros sprendimuose nurodomi juos pagrindžiantys motyvai. Sprendimai grindžiami tik tokiais motyvais ar įrodymais, apie kuriuos atitinkamos šalys turėjo galimybę pateikti atsiliepimus.
  2.   Visuose agentūros sprendimuose, teikiamoje informacijoje ar pranešimuose nurodomas agentūros skyrius ar padalinys, taip pat atsakingo pareigūno vardas ir pavardė arba atsakingų pareigūnų vardai ir pavardės. Juos pasirašo pareigūnas ar pareigūnai arba vietoje parašo turi būti išspausdintas arba įspaustas agentūros antspaudas. Vykdomasis direktorius gali nuspręsti, kad agentūros skyrius ar padalinys ir pareigūno ar pareigūnų vardai ir pavardės gali būti identifikuojami kitais būdais arba galima naudoti kitokią nei antspaudas identifikavimo priemonę, kai agentūros sprendimai, teikiama informacija ar pranešimai perduodami faksu ar kitomis techninėmis ryšių priemonėmis.“; |
| --- | --- |

64)

75 straipsnis pakeičiamas taip:

„75 straipsnis

Agentūros sprendimų ir pranešimų forma

1.   Agentūros sprendimuose nurodomi juos pagrindžiantys motyvai. Sprendimai grindžiami tik tokiais motyvais ar įrodymais, apie kuriuos atitinkamos šalys turėjo galimybę pateikti atsiliepimus.

2.   Visuose agentūros sprendimuose, teikiamoje informacijoje ar pranešimuose nurodomas agentūros skyrius ar padalinys, taip pat atsakingo pareigūno vardas ir pavardė arba atsakingų pareigūnų vardai ir pavardės. Juos pasirašo pareigūnas ar pareigūnai arba vietoje parašo turi būti išspausdintas arba įspaustas agentūros antspaudas. Vykdomasis direktorius gali nuspręsti, kad agentūros skyrius ar padalinys ir pareigūno ar pareigūnų vardai ir pavardės gali būti identifikuojami kitais būdais arba galima naudoti kitokią nei antspaudas identifikavimo priemonę, kai agentūros sprendimai, teikiama informacija ar pranešimai perduodami faksu ar kitomis techninėmis ryšių priemonėmis.“;

| 65) | 76 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo sakiniu:
  „Pripažinimo negaliojančiu procedūrose pagal 52 straipsnį agentūra nagrinėja tik šalių nurodytus pagrindus ir argumentus.“; |
| --- | --- |

65)

76 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo sakiniu:

„Pripažinimo negaliojančiu procedūrose pagal 52 straipsnį agentūra nagrinėja tik šalių nurodytus pagrindus ir argumentus.“;

| 66) | 78 straipsnis papildomas šia dalimi:
  „5.   Agentūros vykdomasis direktorius nustato mokėtinas sumas, įskaitant išankstinius mokėjimus, susijusias su įrodymų pateikimo, nurodyto 93a straipsnio b punkte, išlaidomis.“; |
| --- | --- |

66)

78 straipsnis papildomas šia dalimi:

„5.   Agentūros vykdomasis direktorius nustato mokėtinas sumas, įskaitant išankstinius mokėjimus, susijusias su įrodymų pateikimo, nurodyto 93a straipsnio b punkte, išlaidomis.“;

| 67) | 79 straipsnis pakeičiamas taip:
  „79 straipsnis
  Pranešimas
  1.   Vadovaudamasi nusistovėjusia praktika, agentūra suinteresuotiems subjektams praneša apie sprendimus, šaukimus ir apie kiekvieną pranešimą ar kitokį informacijos pateikimą, nuo kurių pradedamas skaičiuoti terminas arba apie kuriuos šiems suinteresuotiems subjektams turi būti pranešta vadovaujantis kitomis šio reglamento nuostatomis arba pagal šį reglamentą priimtų deleguotųjų aktų nuostatomis, arba apie kuriuos pranešti nurodė agentūros vykdomasis direktorius.
  2.   Vykdomasis direktorius gali nuspręsti, apie kokius dokumentus, kitus nei sprendimai, kurie gali būti apskųsti per nurodytą terminą, ir šaukimai, pranešama registruotu laišku su pranešimu apie gavimą.
  3.   Pranešimas gali būti pateiktas elektroninėmis priemonėmis, kurias išsamiai nustato vykdomasis direktorius.
  4.   Kai pranešimas skelbiamas viešai, vykdomasis direktorius nustato, kaip viešas pranešimas turi būtų pateiktas ir kada prasideda vieno mėnesio laikotarpis, kuriam pasibaigus laikoma, kad apie dokumentą pranešta.“; |
| --- | --- |

67)

79 straipsnis pakeičiamas taip:

„79 straipsnis

Pranešimas

1.   Vadovaudamasi nusistovėjusia praktika, agentūra suinteresuotiems subjektams praneša apie sprendimus, šaukimus ir apie kiekvieną pranešimą ar kitokį informacijos pateikimą, nuo kurių pradedamas skaičiuoti terminas arba apie kuriuos šiems suinteresuotiems subjektams turi būti pranešta vadovaujantis kitomis šio reglamento nuostatomis arba pagal šį reglamentą priimtų deleguotųjų aktų nuostatomis, arba apie kuriuos pranešti nurodė agentūros vykdomasis direktorius.

2.   Vykdomasis direktorius gali nuspręsti, apie kokius dokumentus, kitus nei sprendimai, kurie gali būti apskųsti per nurodytą terminą, ir šaukimai, pranešama registruotu laišku su pranešimu apie gavimą.

3.   Pranešimas gali būti pateiktas elektroninėmis priemonėmis, kurias išsamiai nustato vykdomasis direktorius.

4.   Kai pranešimas skelbiamas viešai, vykdomasis direktorius nustato, kaip viešas pranešimas turi būtų pateiktas ir kada prasideda vieno mėnesio laikotarpis, kuriam pasibaigus laikoma, kad apie dokumentą pranešta.“;

| 68) | Įterpiami šie straipsniai:
  „79a straipsnis
  Teisių praradimo nustatymas
  Jei agentūra nustato, kad kurios nors teisės, vadovaujantis šiuo reglamentu arba pagal šį reglamentą priimtais deleguotaisiais aktais, prarandamos nepriėmus jokio sprendimo, ji apie tai praneša suinteresuotam asmeniui pagal 79 straipsnį. Pastarasis gali prašyti, kad tuo klausimu būtų priimtas sprendimas. Agentūra priima tokį sprendimą, jeigu ji nesutinka su sprendimo prašančiu asmeniu; priešingu atveju agentūra pakeičia savo išvadą ir apie tai praneša sprendimo prašančiam asmeniui.
  79b straipsnis
  Informacijos teikimas agentūrai
  Agentūrai adresuota informacija gali būti teikiama elektroninėmis priemonėmis. Vykdomasis direktorius nustato, kokiu mastu ir kokiomis techninėmis sąlygomis ta informacija gali būti teikiama elektroniškai.
  79c straipsnis
  Terminai
  1.   Terminų skaičiavimą ir trukmę reglamentuoja pagal 93a straipsnio f punktą priimtos taisyklės.
  Terminai nustatomi metais, mėnesiais, savaitėmis arba dienomis. Skaičiuoti pradedama nuo kitos dienos po atitinkamo įvykio. [56 pakeit.]

  2.   Agentūros vykdomasis direktorius prieš prasidedant kiekvieniems kalendoriniams metams nustato dienas, kuriomis agentūra nedirba ir nepriima dokumentų arba kuriomis įprastas paštas nepristatomas vietovėje, kurioje yra agentūra.
  3.   Kai valstybėje narėje, kurioje yra agentūra, laikinai nutrūksta bendras pašto pristatymas arba kai faktiškai nutrūksta agentūros ryšys ir agentūra neturi galimybės naudotis leidžiamomis elektroninėmis ryšių priemonėmis, vykdomasis direktorius nustato pertraukimo laikotarpio trukmę.
  4.   Jei dėl išskirtinio įvykio, pavyzdžiui, gaivalinės nelaimės arba streiko, nutrūksta arba sutrinka abipusis procesiniuose veiksmuose dalyvaujančių šalių ir agentūros (arba atvirkščiai) ryšys, agentūros vykdomasis direktorius gali nustatyti, kad visi terminai, kurie kitu atveju būtų pasibaigę tą dieną arba po dienos, kai prasidėjo toks įvykis, kurį jis nustato, procesiniuose veiksmuose dalyvaujančioms šalims, atitinkamoje valstybėje narėje turinčioms savo gyvenamąją vietą ar registruotą buveinę arba paskyrusioms toje valstybėje narėje verslo vietą turintį atstovą, būtų pratęsti iki tos datos, kurią jis nustato. Nustatydamas tą datą jis įvertina, kada baigiasi išskirtinis įvykis. Jei įvykis turi poveikį agentūros buveinei, tokiame vykdomojo direktoriaus sprendime nurodoma, kad jis taikomas visoms procesiniuose veiksmuose dalyvaujančioms šalims.
  79d straipsnis
  Klaidų ir akivaizdžių apsirikimų ištaisymas
  Agentūra ištaiso visas kalbos klaidas arba transkripcijos klaidas ir akivaizdžius apsirikimus agentūros sprendimuose arba agentūrai priskirtinas technines klaidas, padarytas registruojant prekių ženklą arba skelbiant apie jo registraciją.
  Agentūra saugo įrašus apie visus tokius ištaisymus.
  “; [57 pakeit.] |
| --- | --- |

68)

Įterpiami šie straipsniai:

„79a straipsnis

Teisių praradimo nustatymas

Jei agentūra nustato, kad kurios nors teisės, vadovaujantis šiuo reglamentu arba pagal šį reglamentą priimtais deleguotaisiais aktais, prarandamos nepriėmus jokio sprendimo, ji apie tai praneša suinteresuotam asmeniui pagal 79 straipsnį. Pastarasis gali prašyti, kad tuo klausimu būtų priimtas sprendimas. Agentūra priima tokį sprendimą, jeigu ji nesutinka su sprendimo prašančiu asmeniu; priešingu atveju agentūra pakeičia savo išvadą ir apie tai praneša sprendimo prašančiam asmeniui.

79b straipsnis

Informacijos teikimas agentūrai

Agentūrai adresuota informacija gali būti teikiama elektroninėmis priemonėmis. Vykdomasis direktorius nustato, kokiu mastu ir kokiomis techninėmis sąlygomis ta informacija gali būti teikiama elektroniškai.

79c straipsnis

Terminai

1.   Terminų skaičiavimą ir trukmę reglamentuoja pagal 93a straipsnio f punktą priimtos taisyklės.
  Terminai nustatomi metais, mėnesiais, savaitėmis arba dienomis. Skaičiuoti pradedama nuo kitos dienos po atitinkamo įvykio. [56 pakeit.]

2.   Agentūros vykdomasis direktorius prieš prasidedant kiekvieniems kalendoriniams metams nustato dienas, kuriomis agentūra nedirba ir nepriima dokumentų arba kuriomis įprastas paštas nepristatomas vietovėje, kurioje yra agentūra.

3.   Kai valstybėje narėje, kurioje yra agentūra, laikinai nutrūksta bendras pašto pristatymas arba kai faktiškai nutrūksta agentūros ryšys ir agentūra neturi galimybės naudotis leidžiamomis elektroninėmis ryšių priemonėmis, vykdomasis direktorius nustato pertraukimo laikotarpio trukmę.

4.   Jei dėl išskirtinio įvykio, pavyzdžiui, gaivalinės nelaimės arba streiko, nutrūksta arba sutrinka abipusis procesiniuose veiksmuose dalyvaujančių šalių ir agentūros (arba atvirkščiai) ryšys, agentūros vykdomasis direktorius gali nustatyti, kad visi terminai, kurie kitu atveju būtų pasibaigę tą dieną arba po dienos, kai prasidėjo toks įvykis, kurį jis nustato, procesiniuose veiksmuose dalyvaujančioms šalims, atitinkamoje valstybėje narėje turinčioms savo gyvenamąją vietą ar registruotą buveinę arba paskyrusioms toje valstybėje narėje verslo vietą turintį atstovą, būtų pratęsti iki tos datos, kurią jis nustato. Nustatydamas tą datą jis įvertina, kada baigiasi išskirtinis įvykis. Jei įvykis turi poveikį agentūros buveinei, tokiame vykdomojo direktoriaus sprendime nurodoma, kad jis taikomas visoms procesiniuose veiksmuose dalyvaujančioms šalims.

79d straipsnis

Klaidų ir akivaizdžių apsirikimų ištaisymas

Agentūra ištaiso visas kalbos klaidas arba transkripcijos klaidas ir akivaizdžius apsirikimus agentūros sprendimuose arba agentūrai priskirtinas technines klaidas, padarytas registruojant prekių ženklą arba skelbiant apie jo registraciją.
  Agentūra saugo įrašus apie visus tokius ištaisymus.
  “; [57 pakeit.]

| 69) | 80 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmame sakinyje frazė „sprendimą, kuriuose yra akivaizdi procedūrinė klaida“ pakeičiama fraze „sprendimą, kuriame yra akivaizdi klaida“;

  dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Jei Agentūra padarė įrašą Registre arba priėmė sprendimą, kuriuose yra akivaizdi [...] klaida, priskirtina Agentūrai, ši užtikrina, kad įrašas būtų anuliuotas, o sprendimas – panaikintas. Jei yra tik viena procedūrų šalis, kurios teisėms daro poveikį įrašas arba veiksmas, šie anuliuojami arba panaikinami net jei šalis klaidos nepastebėjo.“; [58 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

69)

80 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmame sakinyje frazė „sprendimą, kuriuose yra akivaizdi procedūrinė klaida“ pakeičiama fraze „sprendimą, kuriame yra akivaizdi klaida“;

  dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Jei Agentūra padarė įrašą Registre arba priėmė sprendimą, kuriuose yra akivaizdi [...] klaida, priskirtina Agentūrai, ši užtikrina, kad įrašas būtų anuliuotas, o sprendimas – panaikintas. Jei yra tik viena procedūrų šalis, kurios teisėms daro poveikį įrašas arba veiksmas, šie anuliuojami arba panaikinami net jei šalis klaidos nepastebėjo.“; [58 pakeit.]

| b) | 2 dalies antras sakinys pakeičiamas

  dalis pakeičiama
  taip:
  „
  2.
     
  1 dalyje minimą anuliavimą arba panaikinimą ex officio arba vienos iš procedūrų šalių prašymu nustato tas skyrius, kuris padarė įrašą arba priėmė sprendimą.
  Įrašas registre anuliuojamas arba sprendimas panaikinimas per metus nuo tos dienos, kai registre buvo padarytas įrašas arba buvo priimtas sprendimas, pasitarus su procedūrų šalimis arba visais registre įrašytais teisių į atitinkamą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą savininkais.
  Agentūra saugo įrašus apie visus tokius anuliavimo ar panaikinimo atvejus.
  “; [59 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

2 dalies antras sakinys pakeičiamas

  dalis pakeičiama
  taip:

„
  2.
     
  1 dalyje minimą anuliavimą arba panaikinimą ex officio arba vienos iš procedūrų šalių prašymu nustato tas skyrius, kuris padarė įrašą arba priėmė sprendimą.
  Įrašas registre anuliuojamas arba sprendimas panaikinimas per metus nuo tos dienos, kai registre buvo padarytas įrašas arba buvo priimtas sprendimas, pasitarus su procedūrų šalimis arba visais registre įrašytais teisių į atitinkamą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą savininkais.
  Agentūra saugo įrašus apie visus tokius anuliavimo ar panaikinimo atvejus.
  “; [59 pakeit.]

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Šis straipsnis neturi įtakos šalių teisėms paduoti apeliaciją pagal 58 ir 65 straipsnius arba galimybei ištaisyti klaidas arba akivaizdžius apsirikimus pagal 79d straipsnį. Jei dėl agentūros sprendimo, kuriame yra klaida, paduota apeliacija, apeliacijos nagrinėjimo procedūra netenka prasmės, kai agentūra panaikina savo sprendimą pagal šio straipsnio 1 dalį.“; |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Šis straipsnis neturi įtakos šalių teisėms paduoti apeliaciją pagal 58 ir 65 straipsnius arba galimybei ištaisyti klaidas arba akivaizdžius apsirikimus pagal 79d straipsnį. Jei dėl agentūros sprendimo, kuriame yra klaida, paduota apeliacija, apeliacijos nagrinėjimo procedūra netenka prasmės, kai agentūra panaikina savo sprendimą pagal šio straipsnio 1 dalį.“;

| 70) | 82 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Šis straipsnis netaikomos terminams, nustatytiems 29 straipsnio 1 dalyje, 33 straipsnio 1 dalyje, 36 straipsnio 2 dalyje, 41 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 47 straipsnio 3 dalyje, 60 straipsnyje, 65 straipsnio 5 dalyje, 81 straipsnyje ir 112 straipsnyje, arba šio straipsnio 1 dalyje nustatytiems terminams, arba prašymo pripažinti pirmenybę pagal 34 straipsnį terminui po paraiškos padavimo.“; |
| --- | --- | --- |

70)

82 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šis straipsnis netaikomos terminams, nustatytiems 29 straipsnio 1 dalyje, 33 straipsnio 1 dalyje, 36 straipsnio 2 dalyje, 41 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 47 straipsnio 3 dalyje, 60 straipsnyje, 65 straipsnio 5 dalyje, 81 straipsnyje ir 112 straipsnyje, arba šio straipsnio 1 dalyje nustatytiems terminams, arba prašymo pripažinti pirmenybę pagal 34 straipsnį terminui po paraiškos padavimo.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Agentūrai priėmus paraišką, laikoma, kad termino nesilaikymo pasekmių nebuvo. Jei sprendimas buvo priimtas laikotarpiu nuo nesilaikyto termino pabaigos iki prašymo tęsti procedūras, sprendimą dėl neatlikto veiksmo priimti kompetentingas skyrius peržiūri sprendimą ir, jei pakanka tik užbaigti neatliktą veiksmą, priima kitokį sprendimą. Jei pradinis sprendimas nekeičiamas, tai patvirtinama raštu.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Agentūrai priėmus paraišką, laikoma, kad termino nesilaikymo pasekmių nebuvo. Jei sprendimas buvo priimtas laikotarpiu nuo nesilaikyto termino pabaigos iki prašymo tęsti procedūras, sprendimą dėl neatlikto veiksmo priimti kompetentingas skyrius peržiūri sprendimą ir, jei pakanka tik užbaigti neatliktą veiksmą, priima kitokį sprendimą. Jei pradinis sprendimas nekeičiamas, tai patvirtinama raštu.“;

| 71) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „82a straipsnis
  Procedūrų pertraukimas


  1.
     
  Nagrinėjimas agentūroje sustabdomas:

  Pertraukdama arba atnaujindama procedūras, agentūra laikosi pagal 93a straipsnio i punktą nustatytos tvarkos.









  a) | Europos Sąjungos prekių ženklo pareiškėjui ar savininkui arba pagal nacionalinę teisę jo vardu veikti įgaliotam asmeniui mirus arba netekus veiksnumo. Jei minėti įvykiai neturi poveikio pagal 93 straipsnį paskirto atstovo įgaliojimui, procesiniai veiksmai sustabdomi tik tokio atstovo prašymu; |
| --- | --- | --- |

71)

Įterpiamas šis straipsnis:

„82a straipsnis

Procedūrų pertraukimas

1.
     
  Nagrinėjimas agentūroje sustabdomas:

  Pertraukdama arba atnaujindama procedūras, agentūra laikosi pagal 93a straipsnio i punktą nustatytos tvarkos.

a)

Europos Sąjungos prekių ženklo pareiškėjui ar savininkui arba pagal nacionalinę teisę jo vardu veikti įgaliotam asmeniui mirus arba netekus veiksnumo. Jei minėti įvykiai neturi poveikio pagal 93 straipsnį paskirto atstovo įgaliojimui, procesiniai veiksmai sustabdomi tik tokio atstovo prašymu;

| b) | jei Europos Sąjungos prekių ženklo pareiškėjui ar savininkui dėl kokio nors veiksmo jo turto atžvilgiu teisiškai neleidžiama tęsti procesinių veiksmų agentūroje; |
| --- | --- |

b)

jei Europos Sąjungos prekių ženklo pareiškėjui ar savininkui dėl kokio nors veiksmo jo turto atžvilgiu teisiškai neleidžiama tęsti procesinių veiksmų agentūroje;

| c) | Europos Sąjungos prekių ženklo pareiškėjo ar savininko atstovui mirus arba netekus veiksnumo, arba jei dėl kokio nors veiksmo jo turto atžvilgiu teisiškai neleidžiama jam tęsti procesinių veiksmų agentūroje; |
| --- | --- |

c)

Europos Sąjungos prekių ženklo pareiškėjo ar savininko atstovui mirus arba netekus veiksnumo, arba jei dėl kokio nors veiksmo jo turto atžvilgiu teisiškai neleidžiama jam tęsti procesinių veiksmų agentūroje;

2.
     
  Jei šios taisyklės 1 dalies a ir b punktuose nurodytais atvejais agentūrai buvo pranešta apie asmenį, įgaliotą tęsti procesinius veiksmus agentūroje, agentūra tam asmeniui ir kitoms suinteresuotoms trečiosioms šalims praneša, kad procesiniai veiksmai yra atnaujinami nuo agentūros nurodomos datos;

3.
     
  Šios taisyklės 1 dalies c punkte nurodytu atveju procesiniai veiksmai atnaujinami, kai agentūrai pranešama apie pareiškėjo naujo atstovo paskyrimą arba kai agentūra praneša kitoms šalims apie Europos Sąjungos prekių ženklo savininko naujo atstovo paskyrimą. Jei per tris mėnesius nuo procesinių veiksmų sustabdymo pradžios agentūrai nepranešama apie naujo atstovo paskyrimą, Europos Sąjungos prekių ženklo pareiškėjui ar savininkui ji praneša:

| a) | jei taikoma Reglamento 92 straipsnio 2 dalis, – kad paraiška Europos Sąjungos prekių ženklui įregistruoti bus laikoma atšaukta, jei ta informacija jai nebus pateikta per du mėnesius nuo šio pranešimo; arba |
| --- | --- |

a)

jei taikoma Reglamento 92 straipsnio 2 dalis, – kad paraiška Europos Sąjungos prekių ženklui įregistruoti bus laikoma atšaukta, jei ta informacija jai nebus pateikta per du mėnesius nuo šio pranešimo; arba

| b) | jei Reglamento 92 straipsnio 2 dalis netaikoma, – kad procesiniai veiksmai su tuo pareiškėju ar Europos Sąjungos prekių ženklo savininku bus atnaujinti nuo šio pranešimo įteikimo datos; |
| --- | --- |

b)

jei Reglamento 92 straipsnio 2 dalis netaikoma, – kad procesiniai veiksmai su tuo pareiškėju ar Europos Sąjungos prekių ženklo savininku bus atnaujinti nuo šio pranešimo įteikimo datos;

4.
     
  Pareiškėjui ar Europos Sąjungos prekių ženklo savininkui procesinių veiksmų sustabdymo dieną galiojantys terminai, išskyrus galiojimo pratęsimo mokesčio mokėjimo terminą, skaičiuojami iš naujo nuo procesinių veiksmų atnaujinimo dienos.
  “; [60 pakeit.]

| 72) | 83 straipsnis pakeičiamas taip:
  „83 straipsnis
  Nuoroda į bendruosius principus
  Jeigu šiame reglamente arba pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose nėra procedūrinių nuostatų, agentūra atsižvelgia į valstybėse narėse visuotinai pripažintus proceso teisės principus.“; |
| --- | --- |

72)

83 straipsnis pakeičiamas taip:

„83 straipsnis

Nuoroda į bendruosius principus

Jeigu šiame reglamente arba pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose nėra procedūrinių nuostatų, agentūra atsižvelgia į valstybėse narėse visuotinai pripažintus proceso teisės principus.“;

| 73) | 85 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Įgyvendinimo reglamente nurodytais reikalavimais“ pakeičiami žodžiais „reikalavimais, nustatytais pagal 93a straipsnio j punktą.

  dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Pralaimėjusi protesto, panaikinimo, paskelbimo negaliojančiu arba apeliacijos bylos šalis atlygina kitos šalies sumokėtus mokesčius ir, neatsižvelgiant į tai, nepažeidžiant 119 straipsnio 6 dalies, padengia visas kitas dėl bylos turėtas išlaidas, taip pat patikėtinio, konsultanto ar advokato kelionės išlaidas, dienpinigius ir atlyginimą; kiekvienos išlaidų kategorijos dydžio ribos nustatomos vadovaujantis [...].“; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

73)

85 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Įgyvendinimo reglamente nurodytais reikalavimais“ pakeičiami žodžiais „reikalavimais, nustatytais pagal 93a straipsnio j punktą.

  dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Pralaimėjusi protesto, panaikinimo, paskelbimo negaliojančiu arba apeliacijos bylos šalis atlygina kitos šalies sumokėtus mokesčius ir, neatsižvelgiant į tai, nepažeidžiant 119 straipsnio 6 dalies, padengia visas kitas dėl bylos turėtas išlaidas, taip pat patikėtinio, konsultanto ar advokato kelionės išlaidas, dienpinigius ir atlyginimą; kiekvienos išlaidų kategorijos dydžio ribos nustatomos vadovaujantis [...].“; [61 pakeit.]

| 74) | 86 straipsnio 2 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Kiekviena valstybė narė paskiria vieną instituciją, įpareigotą patvirtinti sprendimo autentiškumą, ir jos kontaktinius duomenis praneša agentūrai, Teisingumo Teismui ir Komisijai. Prie tos institucijos sprendimo pridedamas potvarkis dėl jo priverstinio vykdymo, kuriame nereikalaujama jokių kitų formalumų, išskyrus priimto sprendimo autentiškumo patvirtinimą.“; |
| --- | --- |

74)

86 straipsnio 2 dalies antras sakinys pakeičiamas taip:

„Kiekviena valstybė narė paskiria vieną instituciją, įpareigotą patvirtinti sprendimo autentiškumą, ir jos kontaktinius duomenis praneša agentūrai, Teisingumo Teismui ir Komisijai. Prie tos institucijos sprendimo pridedamas potvarkis dėl jo priverstinio vykdymo, kuriame nereikalaujama jokių kitų formalumų, išskyrus priimto sprendimo autentiškumo patvirtinimą.“;

| 75) | 87 straipsnis pakeičiamas taip:
  „87 straipsnis
  Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registras
  1.   Agentūra tvarko
  Europos Sąjungos prekių ženklų
  registrą, kuriame pateikiama informacija, kurią užregistruoti arba įrašyti numatyta šiame reglamente arba pagal šį reglamentą priimtame deleguotajame akte. Agentūra registrą

  ir
  nuolat
  jį
  atnaujina. [62 pakeit.]

  2.   Visuomenė gali susipažinti su registre esančia medžiaga. Ją galima saugoti elektroniškai.
  3.   Agentūra tvarko elektroninę duomenų bazę, kurioje laikoma išsami informacija apie paraiškas įregistruoti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklus ir registre padarytus įrašus. Visuomenei gali būti suteikta galimybė susipažinti su tos duomenų bazės turiniu. Prieigos prie duomenų bazės sąlygas ir būdą, kuriuo šios duomenų bazės turinys gali būti pateiktas automatizuotai nuskaitoma forma, įskaitant atitinkamus mokesčius, nustato vykdomasis direktorius.“; |
| --- | --- |

75)

87 straipsnis pakeičiamas taip:

„87 straipsnis

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų registras

1.   Agentūra tvarko
  Europos Sąjungos prekių ženklų
  registrą, kuriame pateikiama informacija, kurią užregistruoti arba įrašyti numatyta šiame reglamente arba pagal šį reglamentą priimtame deleguotajame akte. Agentūra registrą

  ir
  nuolat
  jį
  atnaujina. [62 pakeit.]

2.   Visuomenė gali susipažinti su registre esančia medžiaga. Ją galima saugoti elektroniškai.

3.   Agentūra tvarko elektroninę duomenų bazę, kurioje laikoma išsami informacija apie paraiškas įregistruoti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklus ir registre padarytus įrašus. Visuomenei gali būti suteikta galimybė susipažinti su tos duomenų bazės turiniu. Prieigos prie duomenų bazės sąlygas ir būdą, kuriuo šios duomenų bazės turinys gali būti pateiktas automatizuotai nuskaitoma forma, įskaitant atitinkamus mokesčius, nustato vykdomasis direktorius.“;

| 76) | 88 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | antraštė „Susipažinimas su bylomis“ pakeičiama antrašte „Susipažinimas su bylomis ir jų tvarkymas“; |
| --- | --- | --- |

76)

88 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

antraštė „Susipažinimas su bylomis“ pakeičiama antrašte „Susipažinimas su bylomis ir jų tvarkymas“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Kai su bylomis susipažįstama pagal 2 arba 3 dalį, galima neleisti susipažinti su tam tikrais jose esančiais dokumentais. Susipažinimo su bylomis būdus nustato vykdomasis direktorius.
  5.   Agentūra saugo visų procedūrų, susijusių su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška ar Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracija, bylas. Vykdomasis direktorius nustato, kokia forma tas bylas saugoti. Kai bylos saugomos elektroniniu formatu, originalūs dokumentai, kurių pagrindu sukurtos tokios elektroninės bylos, sunaikinami praėjus tam tikram laikotarpiui po to, kai juos gauna agentūra; laikotarpio trukmę nustato vykdomasis direktorius.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kai su bylomis susipažįstama pagal 2 arba 3 dalį, galima neleisti susipažinti su tam tikrais jose esančiais dokumentais. Susipažinimo su bylomis būdus nustato vykdomasis direktorius.

5.   Agentūra saugo visų procedūrų, susijusių su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiška ar Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracija, bylas. Vykdomasis direktorius nustato, kokia forma tas bylas saugoti. Kai bylos saugomos elektroniniu formatu, originalūs dokumentai, kurių pagrindu sukurtos tokios elektroninės bylos, sunaikinami praėjus tam tikram laikotarpiui po to, kai juos gauna agentūra; laikotarpio trukmę nustato vykdomasis direktorius.“;

| 77) | 89 straipsnis pakeičiamas taip:
  „89 straipsnis
  Periodiniai leidiniai
  1.   Agentūra periodiškai leidžia:






  a) | Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų biuletenį, kuriame skelbiami registre padaryti įrašai ir kita informacija, numatyta skelbti šiuo reglamentu arba pagal šį reglamentą priimtais deleguotaisiais aktais; [63 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

77)

89 straipsnis pakeičiamas taip:

„89 straipsnis

Periodiniai leidiniai

1.   Agentūra periodiškai leidžia:

a)

Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų biuletenį, kuriame skelbiami registre padaryti įrašai ir kita informacija, numatyta skelbti šiuo reglamentu arba pagal šį reglamentą priimtais deleguotaisiais aktais; [63 pakeit.]

| b) | Oficialųjį leidinį, kuriame skelbiami pranešimai ir agentūros vykdomojo direktoriaus pateikta bendro pobūdžio informacija, taip pat bet kokia kita šiam reglamentui arba jo įgyvendinimui svarbi informacija. |
| --- | --- |

b)

Oficialųjį leidinį, kuriame skelbiami pranešimai ir agentūros vykdomojo direktoriaus pateikta bendro pobūdžio informacija, taip pat bet kokia kita šiam reglamentui arba jo įgyvendinimui svarbi informacija.

a ir b punktuose nurodyti leidiniai gali būti leidžiami elektroninėmis priemonėmis.

2.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų biuletenis leidžiamas vykdomojo direktoriaus nustatytu būdu ir dažnumu.

3.   Vykdomasis direktorius gali nuspręsti, kad tam tikra informacija turi būti skelbiama Oficialiajame leidinyje visomis Sąjungos oficialiomis kalbomis.“;

| 78) | 92 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Nepažeidžiant 3 dalies antro sakinio, fiziniai arba juridiniai asmenys, kurie Sąjungoje neturi gyvenamosios vietos ar pagrindinės verslo vietos arba neturi faktiškų ir veikiančių pramoninių ar komercinių steiginių, pagal 93 straipsnio 1 dalį turi būti atstovaujami agentūroje atliekant visas šiame reglamente nurodytas procedūras, išskyrus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimą.

  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, toje pastraipoje nurodyti fiziniai arba juridiniai asmenys neturi būti atstovaujami agentūroje pagal 93a straipsnio p punktą numatytais atvejais.“; [64 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

78)

92 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nepažeidžiant 3 dalies antro sakinio, fiziniai arba juridiniai asmenys, kurie Sąjungoje neturi gyvenamosios vietos ar pagrindinės verslo vietos arba neturi faktiškų ir veikiančių pramoninių ar komercinių steiginių, pagal 93 straipsnio 1 dalį turi būti atstovaujami agentūroje atliekant visas šiame reglamente nurodytas procedūras, išskyrus Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos padavimą.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, toje pastraipoje nurodyti fiziniai arba juridiniai asmenys neturi būti atstovaujami agentūroje pagal 93a straipsnio p punktą numatytais atvejais.“; [64 pakeit.]

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:


  „4.   Jei įvykdomos sąlygos, nustatytos pagal 93a straipsnio p punktą, paskiriamas bendras atstovas.“;
  [65 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Jei įvykdomos sąlygos, nustatytos pagal 93a straipsnio p punktą, paskiriamas bendras atstovas.“;
  [65 pakeit.]

| 79) | 93 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Atstovauti fiziniams arba juridiniams asmenims agentūroje gali tik:






  a) | praktikuojantys teisininkai, kurių kvalifikacija pripažįstama valstybėje narėje ir kurie turi savo verslo vietą Sąjungoje, jei jie turi teisę būti atstovais prekių ženklų klausimais toje valstybėje; arba |
| --- | --- | --- | --- |

79)

93 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Atstovauti fiziniams arba juridiniams asmenims agentūroje gali tik:

a)

praktikuojantys teisininkai, kurių kvalifikacija pripažįstama valstybėje narėje ir kurie turi savo verslo vietą Sąjungoje, jei jie turi teisę būti atstovais prekių ženklų klausimais toje valstybėje; arba

| b) | profesionalūs atstovai, kurių vardai ir pavardės įrašyti tuo tikslu agentūros sudarytuose sąrašuose. |
| --- | --- |

b)

profesionalūs atstovai, kurių vardai ir pavardės įrašyti tuo tikslu agentūros sudarytuose sąrašuose.

Agentūroje atstovaujantys asmenys, agentūrai paprašius, pateikia prie bylų pridedamą pasirašytą įgaliojimą.“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Agentūros vykdomasis direktorius gali atleisti nuo:






  a) | 2 dalies c punkto antrame sakinyje išdėstyto reikalavimo, jeigu kandidatas pateikia įrodymų, kad jis reikalaujamą kvalifikaciją yra įgijęs kitu būdu; |
| --- | --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Agentūros vykdomasis direktorius gali atleisti nuo:

a)

2 dalies c punkto antrame sakinyje išdėstyto reikalavimo, jeigu kandidatas pateikia įrodymų, kad jis reikalaujamą kvalifikaciją yra įgijęs kitu būdu;

| b) | 2 dalies a punkte išdėstyto reikalavimo aukštos kvalifikacijos profesionalų atveju, jei įvykdomi 2 dalies b ir c punktų reikalavimai.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies a punkte išdėstyto reikalavimo aukštos kvalifikacijos profesionalų atveju, jei įvykdomi 2 dalies b ir c punktų reikalavimai.“;

| c) | 5 dalis pakeičiama taip:


  „5.   Asmuo gali būti išbrauktas iš profesionalių atstovų sąrašo, esant sąlygoms, nustatytoms pagal 93a straipsnio p punktą.“;
  [66 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Asmuo gali būti išbrauktas iš profesionalių atstovų sąrašo, esant sąlygoms, nustatytoms pagal 93a straipsnio p punktą.“;
  [66 pakeit.]

| 80) | IX antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:
  „5 SKIRSNIS
  Įgaliojimų suteikimas
  93a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | 75 straipsnyje nurodytų sprendimų formos reikalavimai; |
| --- | --- | --- |

80)

IX antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„5 SKIRSNIS

Įgaliojimų suteikimas

93a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

75 straipsnyje nurodytų sprendimų formos reikalavimai;

| b) | žodinio proceso ir įrodymų pateikimo, nurodyto 77 ir 78 straipsniuose, sąlygos; |
| --- | --- |

b)

žodinio proceso ir įrodymų pateikimo, nurodyto 77 ir 78 straipsniuose, sąlygos;

| c) | 79 straipsnyje nurodyto pranešimo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

79 straipsnyje nurodyto pranešimo sąlygos;

| d) | teisių praradimo nustatymo, nurodyto 79a straipsnyje, procedūra; |
| --- | --- |

d)

teisių praradimo nustatymo, nurodyto 79a straipsnyje, procedūra;

| e) | taisyklės dėl ryšio priemonių, įskaitant elektronines ryšio priemones, nurodytas 79b straipsnyje, kurias turi naudoti agentūros vykdomų procedūrų šalys, ir dėl formų, kurias turi pateikti agentūra; |
| --- | --- |

e)

taisyklės dėl ryšio priemonių, įskaitant elektronines ryšio priemones, nurodytas 79b straipsnyje, kurias turi naudoti agentūros vykdomų procedūrų šalys, ir dėl formų, kurias turi pateikti agentūra;

| f) | taisyklės, reglamentuojančios terminų skaičiavimą ir trukmę, nurodytos 79c straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

f)

taisyklės, reglamentuojančios terminų skaičiavimą ir trukmę, nurodytos 79c straipsnio 1 dalyje;

| g) | kalbos klaidų arba transkripcijos klaidų ir akivaizdžių apsirikimų agentūros sprendimuose, taip pat agentūrai priskirtinų techninių klaidų, padarytų registruojant prekių ženklą arba skelbiant apie jo registraciją, ištaisymo, kaip nurodyta 79d straipsnyje, procedūra; |
| --- | --- |

g)

kalbos klaidų arba transkripcijos klaidų ir akivaizdžių apsirikimų agentūros sprendimuose, taip pat agentūrai priskirtinų techninių klaidų, padarytų registruojant prekių ženklą arba skelbiant apie jo registraciją, ištaisymo, kaip nurodyta 79d straipsnyje, procedūra;

| h) | sprendimo panaikinimo arba įrašo registre anuliavimo, kaip nurodyta 80 straipsnio 1 dalyje, procedūra; |
| --- | --- |

h)

sprendimo panaikinimo arba įrašo registre anuliavimo, kaip nurodyta 80 straipsnio 1 dalyje, procedūra;

| i) | agentūros procedūrų pertraukimo ir atnaujinimo tvarka, kaip nurodyta 82a straipsnyje; |
| --- | --- |

i)

agentūros procedūrų pertraukimo ir atnaujinimo tvarka, kaip nurodyta 82a straipsnyje;

| j) | išlaidų paskirstymo ir nustatymo, kaip nurodyta 85 straipsnio 1 dalyje

  straipsnyje
  , procedūros; [67 pakeit.] |
| --- | --- |

j)

išlaidų paskirstymo ir nustatymo, kaip nurodyta 85 straipsnio 1 dalyje

  straipsnyje
  , procedūros; [67 pakeit.]

| k) | 87 straipsnio 1 dalyje

  straipsnyje
  nurodyta išsami informacija
  , kuri turi būti įtraukta į registrą
  ; [68 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

87 straipsnio 1 dalyje

  straipsnyje
  nurodyta išsami informacija
  , kuri turi būti įtraukta į registrą
  ; [68 pakeit.]

| l) | susipažinimo su bylomis procedūra, numatyta 88 straipsnyje, įskaitant bylos dalis, su kuriomis neleidžiama susipažinti, ir agentūros bylų tvarkymo, numatyto 88 straipsnio 5 dalyje, procedūros;
  [69 pakeit.] |
| --- | --- |

l)

susipažinimo su bylomis procedūra, numatyta 88 straipsnyje, įskaitant bylos dalis, su kuriomis neleidžiama susipažinti, ir agentūros bylų tvarkymo, numatyto 88 straipsnio 5 dalyje, procedūros;
  [69 pakeit.]

| m) | informacijos ir įrašų, nurodytų 89 straipsnio 1 dalies a punkte, skelbimo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų biuletenyje tvarka, įskaitant informacijos tipą ir kalbas, kuriomis ta informacija ir įrašai turi būti skelbiami; |
| --- | --- |

m)

informacijos ir įrašų, nurodytų 89 straipsnio 1 dalies a punkte, skelbimo Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų biuletenyje tvarka, įskaitant informacijos tipą ir kalbas, kuriomis ta informacija ir įrašai turi būti skelbiami;

| n) | 89 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos informacijos skelbimo Oficialiajame leidinyje dažnumas, forma ir kalbos; |
| --- | --- |

n)

89 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos informacijos skelbimo Oficialiajame leidinyje dažnumas, forma ir kalbos;

| o) | agentūros ir valstybių narių institucijų keitimosi informacija ir bendravimo tvarka ir teismų arba valstybių narių institucijų susipažinimo su bylomis pagal 90 straipsnį tvarka; |
| --- | --- |

o)

agentūros ir valstybių narių institucijų keitimosi informacija ir bendravimo tvarka ir teismų arba valstybių narių institucijų susipažinimo su bylomis pagal 90 straipsnį tvarka;

| p) | nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo atstovavimo agentūroje įpareigojimo

  pareigos
  pagal 92 straipsnio 2 dalį, sąlygos, kuriomis paskiriamas bendras atstovas pagal 92 straipsnio 4 dalį, sąlygos, kuriomis 92 straipsnio 3 dalyje nurodyti darbuotojai ir 93 straipsnio 1 dalyje nurodyti profesionalūs atstovai privalo pateikti agentūrai pasirašytą įgaliojimą, kad galėtų atstovauti, ir sąlygos, kuriomis asmuo gali būti išbrauktas iš profesionalių atstovų sąrašo, nurodytos 93 straipsnio 5 dalyje.“; [70 pakeit.] |
| --- | --- |

p)

nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo atstovavimo agentūroje įpareigojimo

  pareigos
  pagal 92 straipsnio 2 dalį, sąlygos, kuriomis paskiriamas bendras atstovas pagal 92 straipsnio 4 dalį, sąlygos, kuriomis 92 straipsnio 3 dalyje nurodyti darbuotojai ir 93 straipsnio 1 dalyje nurodyti profesionalūs atstovai privalo pateikti agentūrai pasirašytą įgaliojimą, kad galėtų atstovauti, ir sąlygos, kuriomis asmuo gali būti išbrauktas iš profesionalių atstovų sąrašo, nurodytos 93 straipsnio 5 dalyje.“; [70 pakeit.]

| 81) | X antraštinės dalies 1 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip:
  „Sąjungos taisyklių dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo taikymas“; |
| --- | --- |

81)

X antraštinės dalies 1 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

„Sąjungos taisyklių dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo taikymas“;

| 82) | 94 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:
  „Sąjungos taisyklių dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo taikymas“; |
| --- | --- | --- |

82)

94 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Sąjungos taisyklių dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo taikymas“;

| b) | 1 dalyje žodžiai „Reglamentas (EB) Nr. 44/2001“ pakeičiami žodžiais „Sąjungos taisyklės dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo

  dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Jeigu šiame reglamente nenurodyta kitaip, byloms dėl Europos Sąjungos prekių ženklų ir dėl paraiškų Europos Sąjungos prekių ženklams, taip pat Europos Sąjungos prekių ženklais ir nacionaliniais prekių ženklais grindžiamoms tuo pat metu ar vėlesniu laiku keliamoms byloms taikomos Sąjungos jurisdikcijos nustatymo ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo taisyklės.“; [71 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

1 dalyje žodžiai „Reglamentas (EB) Nr. 44/2001“ pakeičiami žodžiais „Sąjungos taisyklės dėl jurisdikcijos ir teismų sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo

  dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Jeigu šiame reglamente nenurodyta kitaip, byloms dėl Europos Sąjungos prekių ženklų ir dėl paraiškų Europos Sąjungos prekių ženklams, taip pat Europos Sąjungos prekių ženklais ir nacionaliniais prekių ženklais grindžiamoms tuo pat metu ar vėlesniu laiku keliamoms byloms taikomos Sąjungos jurisdikcijos nustatymo ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo taisyklės.“; [71 pakeit.]

| c) | papildoma šia dalimi:
  „3.   Šiame reglamente nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 44/2001 apima, kai tinka, Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimą dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo, sudarytą 2005 m. spalio 19 d.“; |
| --- | --- |

c)

papildoma šia dalimi:

„3.   Šiame reglamente nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 44/2001 apima, kai tinka, Europos bendrijos ir Danijos Karalystės susitarimą dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo, sudarytą 2005 m. spalio 19 d.“;

| 83) | 96 straipsnio c punkte žodžiai „9 straipsnio 3 dalies antrajame sakinyje“ pakeičiami žodžiais „9b straipsnio 2 dalyje“; |
| --- | --- |

83)

96 straipsnio c punkte žodžiai „9 straipsnio 3 dalies antrajame sakinyje“ pakeičiami žodžiais „9b straipsnio 2 dalyje“;

| 84) | 99 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   96 straipsnio a ir c punktuose nurodytose bylose pareiškimai, susiję su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo panaikinimu arba paskelbimu negaliojančiu, paduoti ne kaip priešieškiniai, priimami tik tuo atveju, jei atsakovas nurodo, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininko teises galima panaikinti dėl to, kad ženklas nebuvo iš tikrųjų naudojamas tuo metu, kai buvo iškelta byla dėl pažeidimo.“; |
| --- | --- |

84)

99 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   96 straipsnio a ir c punktuose nurodytose bylose pareiškimai, susiję su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo panaikinimu arba paskelbimu negaliojančiu, paduoti ne kaip priešieškiniai, priimami tik tuo atveju, jei atsakovas nurodo, kad Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo savininko teises galima panaikinti dėl to, kad ženklas nebuvo iš tikrųjų naudojamas tuo metu, kai buvo iškelta byla dėl pažeidimo.“;

| 85) | 100 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas, kuriam buvo pareikštas priešieškinis dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo panaikinimo arba paskelbimo negaliojančiu, priešieškinio nenagrinėja, kol suinteresuota šalis arba teismas neinformuoja agentūros apie datą, kurią buvo pareikštas priešieškinis. Agentūra tą informaciją įrašo į registrą. Jeigu prašymas panaikinti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą arba paskelbti jį negaliojančiu jau nagrinėjamas agentūroje, agentūra apie tai informuoja teismą ir teismas sustabdo bylos nagrinėjimą, kol dėl prašymo bus priimtas galutinis sprendimas arba prašymas bus atsiimtas.“; |
| --- | --- | --- |

85)

100 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas, kuriam buvo pareikštas priešieškinis dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo panaikinimo arba paskelbimo negaliojančiu, priešieškinio nenagrinėja, kol suinteresuota šalis arba teismas neinformuoja agentūros apie datą, kurią buvo pareikštas priešieškinis. Agentūra tą informaciją įrašo į registrą. Jeigu prašymas panaikinti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą arba paskelbti jį negaliojančiu jau nagrinėjamas agentūroje, agentūra apie tai informuoja teismą ir teismas sustabdo bylos nagrinėjimą, kol dėl prašymo bus priimtas galutinis sprendimas arba prašymas bus atsiimtas.“;

| b) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Jeigu Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas dėl priešieškinio panaikinti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą arba paskelbti jį negaliojančiu yra priėmęs sprendimą, kuris tapo galutiniu, teismas arba bet kuri nacionalinio teisminio proceso šalis sprendimo kopiją nedelsdami nusiunčia agentūrai. Agentūra arba bet kuri kita suinteresuota šalis gali paprašyti informacijos apie tokį persiuntimą. Agentūra informaciją apie sprendimą įrašo į registrą ir imasi būtinų priemonių, kad įvykdytų jo rezoliucinę dalį.“; |
| --- | --- |

b)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Jeigu Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas dėl priešieškinio panaikinti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą arba paskelbti jį negaliojančiu yra priėmęs sprendimą, kuris tapo galutiniu, teismas arba bet kuri nacionalinio teisminio proceso šalis sprendimo kopiją nedelsdami nusiunčia agentūrai. Agentūra arba bet kuri kita suinteresuota šalis gali paprašyti informacijos apie tokį persiuntimą. Agentūra informaciją apie sprendimą įrašo į registrą ir imasi būtinų priemonių, kad įvykdytų jo rezoliucinę dalį.“;

| 86) | 102 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas taip pat gali taikyti priemones ar priimti nutarimus, kuriuos galima taikyti pagal taikytiną teisę ir kurie, jo nuomone, yra tinkami bylos aplinkybėmis.“; |
| --- | --- |

86)

102 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų teismas taip pat gali taikyti priemones ar priimti nutarimus, kuriuos galima taikyti pagal taikytiną teisę ir kurie, jo nuomone, yra tinkami bylos aplinkybėmis.“;

| 87) | 108 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

87)

108 straipsnis išbraukiamas;

| 88) | 113 straipsnio 3 dalyje frazė „bei Įgyvendinimo reglamente numatytomis formaliomis sąlygomis“ pakeičiama fraze „bei formaliomis sąlygomis, nustatytomis pagal 114a straipsnį“

  dalis pakeičiama taip:


  „
  3.
     
  Agentūra patikrina, ar šiame reglamente, visų pirma 112 straipsnio 1, 2, 4, 5 ir 6 dalyse ir šio straipsnio 1 dalyje
  ,
  nurodytomis sąlygomis bei 114a straipsnyje numatytomis formaliomis sąlygomis galima prašyti atlikti pavertimą. Jeigu šių sąlygų buvo laikomasi, Agentūra prašymą dėl pavertimo perduoda jame nurodytų valstybių narių pramoninės nuosavybės tarnyboms.“
  ; [72 pakeit.] |
| --- | --- |

88)

113 straipsnio 3 dalyje frazė „bei Įgyvendinimo reglamente numatytomis formaliomis sąlygomis“ pakeičiama fraze „bei formaliomis sąlygomis, nustatytomis pagal 114a straipsnį“

  dalis pakeičiama taip:

„
  3.
     
  Agentūra patikrina, ar šiame reglamente, visų pirma 112 straipsnio 1, 2, 4, 5 ir 6 dalyse ir šio straipsnio 1 dalyje
  ,
  nurodytomis sąlygomis bei 114a straipsnyje numatytomis formaliomis sąlygomis galima prašyti atlikti pavertimą. Jeigu šių sąlygų buvo laikomasi, Agentūra prašymą dėl pavertimo perduoda jame nurodytų valstybių narių pramoninės nuosavybės tarnyboms.“
  ; [72 pakeit.]

| 89) | 114 straipsnio 2 dalyje žodžiai „Įgyvendinimo reglamente“ pakeičiami žodžiais „pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose“

  dalis pakeičiama taip:


  „
  2.
     
  Paraiškai Europos Sąjungos prekių ženklui arba Europos Sąjungos prekių ženklui, perduotiems laikantis 113 straipsnyje nurodytų sąlygų, netaikomi nacionalinės teisės numatyti formalūs reikalavimai, kurie skiriasi nuo šiame reglamente ar pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose keliamų reikalavimų arba juos papildo.“
  ; [73 pakeit.] |
| --- | --- |

89)

114 straipsnio 2 dalyje žodžiai „Įgyvendinimo reglamente“ pakeičiami žodžiais „pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose“

  dalis pakeičiama taip:

„
  2.
     
  Paraiškai Europos Sąjungos prekių ženklui arba Europos Sąjungos prekių ženklui, perduotiems laikantis 113 straipsnyje nurodytų sąlygų, netaikomi nacionalinės teisės numatyti formalūs reikalavimai, kurie skiriasi nuo šiame reglamente ar pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose keliamų reikalavimų arba juos papildo.“
  ; [73 pakeit.]

| 90) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „114a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose patikslinamos formalios sąlygos, kurias turi atitikti prašymas dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pavertimo, išsami informacija apie jo nagrinėjimą ir paskelbimą.“; |
| --- | --- |

90)

Įterpiamas šis straipsnis:

„114a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose patikslinamos formalios sąlygos, kurias turi atitikti prašymas dėl Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pavertimo, išsami informacija apie jo nagrinėjimą ir paskelbimą.“;

| 91) | 116 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   nedarydama poveikio 1 daliai, agentūra gali pasitelkti deleguotuosius nacionalinius ekspertus arba kitus agentūroje nedirbančius asmenis. Valdančioji taryba priima sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų delegavimo į agentūrą taisyklės.“; |
| --- | --- |

91)

116 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   nedarydama poveikio 1 daliai, agentūra gali pasitelkti deleguotuosius nacionalinius ekspertus arba kitus agentūroje nedirbančius asmenis. Valdančioji taryba priima sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų delegavimo į agentūrą taisyklės.“;

| 92) | 117
  straipsnis

  straipsnyje žodis „Tarnybai“ pakeičiamas žodžiais „Agentūrai ir jos darbuotojams“

  taip:




  „Agentūrai ir jos darbuotojams taikomas Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų protokolas.“
  ; [74 pakeit.] |
| --- | --- |

92)

117
  straipsnis

  straipsnyje žodis „Tarnybai“ pakeičiamas žodžiais „Agentūrai ir jos darbuotojams“

  taip:

„Agentūrai ir jos darbuotojams taikomas Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų protokolas.“
  ; [74 pakeit.]

| 93) | 119 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 6 dalies antros pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:
  „Vertimas parengiamas per laikotarpį, nustatytą pagal 144a straipsnio b punktą.“; |
| --- | --- | --- |

93)

119 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

6 dalies antros pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:

„Vertimas parengiamas per laikotarpį, nustatytą pagal 144a straipsnio b punktą.“;

| b) | straipsnis papildomas šia dalimi:
  „8.   Vykdomasis direktorius nustato, kokiu būdu patvirtinami vertimai.“; |
| --- | --- |

b)

straipsnis papildomas šia dalimi:

„8.   Vykdomasis direktorius nustato, kokiu būdu patvirtinami vertimai.“;

| 94) | 120 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Įgyvendinimo reglamentas“ pakeičiami žodžiais „pagal šį reglamentą priimtas deleguotasis aktas“

  dalis pakeičiama taip:


  „
  1.
     
  Paraiška Europos Sąjungos prekių ženklui, kaip nurodyta 26 straipsnio 1 dalyje, ir visa kita informacija, kurią paskelbti numato šis reglamentas arba pagal šį reglamentą priimtas deleguotasis aktas, skelbiama visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis.“
  ; [75 pakeit.] |
| --- | --- |

94)

120 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Įgyvendinimo reglamentas“ pakeičiami žodžiais „pagal šį reglamentą priimtas deleguotasis aktas“

  dalis pakeičiama taip:

„
  1.
     
  Paraiška Europos Sąjungos prekių ženklui, kaip nurodyta 26 straipsnio 1 dalyje, ir visa kita informacija, kurią paskelbti numato šis reglamentas arba pagal šį reglamentą priimtas deleguotasis aktas, skelbiama visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis.“
  ; [75 pakeit.]

| 95) | 122 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

95)

122 straipsnis išbraukiamas;

| 96) | 123 straipsnis pakeičiamas taip:
  „123 straipsnis
  Skaidrumas
  1.   Agentūros saugomiems dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (*4).
  2.   Valdančioji taryba priima išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo taisykles.
  3.   Dėl sprendimų, kuriuos agentūra priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba pareikštas ieškinys Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis atitinkamai Sutarties 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.
  4.   Agentūros vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (*5).

  (*4)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43)."


  (*5)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).“;" |
| --- | --- |

96)

123 straipsnis pakeičiamas taip:

„123 straipsnis

Skaidrumas

1.   Agentūros saugomiems dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (*4).

2.   Valdančioji taryba priima išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo taisykles.

3.   Dėl sprendimų, kuriuos agentūra priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba pareikštas ieškinys Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis atitinkamai Sutarties 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.

4.   Agentūros vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (*5).

(*4)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43)."

(*5)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).“;"

| 97) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „123a straipsnis
  Įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugos taisyklės
  Agentūra taiko saugumo principus, išdėstytus Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtose Komisijos saugumo taisyklėse, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (*6) priede. Saugumo principai apima, inter alia, keitimosi tokia informacija, jos tvarkymo ir saugojimo nuostatas.

  (*6)  2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis jos darbo tvarkos taisykles (OL L 317, 2001 12 3, p. 1).“;" |
| --- | --- |

97)

Įterpiamas šis straipsnis:

„123a straipsnis

Įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugos taisyklės

Agentūra taiko saugumo principus, išdėstytus Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtose Komisijos saugumo taisyklėse, kaip nustatyta Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas (*6) priede. Saugumo principai apima, inter alia, keitimosi tokia informacija, jos tvarkymo ir saugojimo nuostatas.

(*6)  2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis jos darbo tvarkos taisykles (OL L 317, 2001 12 3, p. 1).“;"

| 98) | XII antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:
  „1a SKIRSNIS
  Agentūros užduotys ir bendradarbiavimas siekiant skatinti konvergenciją
  123b straipsnis
  Agentūros užduotys
  1.   Agentūrai pavedamos šios užduotys:






  a) | šiuo reglamentu nustatytos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų sistemos administravimas ir skatinimas; |
| --- | --- | --- |

98)

XII antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„1a SKIRSNIS

Agentūros užduotys ir bendradarbiavimas siekiant skatinti konvergenciją

123b straipsnis

Agentūros užduotys

1.   Agentūrai pavedamos šios užduotys:

a)

šiuo reglamentu nustatytos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų sistemos administravimas ir skatinimas;

| b) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 6/2002 (*7) nustatytos Europos dizaino sistemos administravimas ir skatinimas; |
| --- | --- |

b)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 6/2002 (*7) nustatytos Europos dizaino sistemos administravimas ir skatinimas;

| c) | prekių ženklų ir dizaino srityje taikomos praktikos ir priemonių konvergencijos skatinimas, bendradarbiaujant su valstybių narių centrinėmis pramoninės nuosavybės tarnybomis, įskaitant Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnybą; |
| --- | --- |

c)

prekių ženklų ir dizaino srityje taikomos praktikos ir priemonių konvergencijos skatinimas, bendradarbiaujant su valstybių narių centrinėmis pramoninės nuosavybės tarnybomis, įskaitant Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnybą;

| d) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 386/2012 (*8) nurodytos užduotys; |
| --- | --- |

d)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 386/2012 (*8) nurodytos užduotys;

| da) | užduotys, kurios jai pavestos Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/28/ES

   (*9). [76 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

užduotys, kurios jai pavestos Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/28/ES

   (*9). [76 pakeit.]

2.   Vykdydama 1 dalyje išdėstytas užduotis, agentūra bendradarbiauja su institucijomis, valdžios institucijomis, įstaigomis, pramoninės nuosavybės tarnybomis, tarptautinėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis.

3.   Agentūra gali teikti savanoriškas tarpininkavimo
  ir arbitražo
  paslaugas, siekdama padėti šalims pasiekti draugišką susitarimą. [77 pakeit.]

123c straipsnis

Bendradarbiavimas siekiant skatinti praktikos ir priemonių konvergenciją

1.   Agentūra ir valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnybos bei Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyba bendradarbiauja tarpusavyje, siekdamos skatinti praktikos ir priemonių konvergenciją prekių ženklų ir dizaino srityje.

Šis bendradarbiavimas
  , inter alia,
  apima tokias veiklos sritis: [78 pakeit.]

| a) | bendrų nagrinėjimo standartų rengimas; |
| --- | --- |

a)

bendrų nagrinėjimo standartų rengimas;

| b) | bendrų ar sujungtų duomenų bazių ir portalų, skirtų Sąjungos masto konsultacijoms, paieškai ir klasifikacijai, kūrimas; |
| --- | --- |

b)

bendrų ar sujungtų duomenų bazių ir portalų, skirtų Sąjungos masto konsultacijoms, paieškai ir klasifikacijai, kūrimas;

| c) | nuolatinis duomenų ir informacijos teikimas ir manai, įskaitant duomenų ir informacijos teikimą b punkte nurodytoms duomenų bazėms ir portalams; |
| --- | --- |

c)

nuolatinis duomenų ir informacijos teikimas ir manai, įskaitant duomenų ir informacijos teikimą b punkte nurodytoms duomenų bazėms ir portalams;

| d) | bendrų standartų ir praktikos nustatymas, siekiant užtikrinti procedūrų ir sistemų sąveikumą visoje Sąjungoje ir padidinti jų nuoseklumą, veiksmingumą ir efektyvumą; |
| --- | --- |

d)

bendrų standartų ir praktikos nustatymas, siekiant užtikrinti procedūrų ir sistemų sąveikumą visoje Sąjungoje ir padidinti jų nuoseklumą, veiksmingumą ir efektyvumą;

| e) | dalijimasis informacija apie pramoninės nuosavybės teises ir procedūras, įskaitant savitarpio paramą pagalbos tarnyboms ir informacijos centrams; |
| --- | --- |

e)

dalijimasis informacija apie pramoninės nuosavybės teises ir procedūras, įskaitant savitarpio paramą pagalbos tarnyboms ir informacijos centrams;

| f) | keitimasis technine patirtimi ir pagalba a–e punktuose nurodytose srityse. |
| --- | --- |

f)

keitimasis technine patirtimi ir pagalba a–e punktuose nurodytose srityse.

2.   Agentūra apibrėžia, plėtoja ir koordinuoja bendrus Sąjungos intereso

  Sąjungai ir valstybėms narėms svarbius
  projektus, susijusius su 1 dalyje nurodytomis sritimis. Apibrėžiant projektą nurodomos visų dalyvaujančių valstybių narių pramoninės nuosavybės tarnybų ir Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnybos konkrečios pareigos.
  Visais bendrų projektų etapais Agentūra konsultuojasi su naudotojų atstovais. [79 pakeit.]

3.   Valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnybos ir Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyba veiksmingai dalyvauja 2 dalyje nurodytuose bendruose projektuose, siekdamos užtikrinti jų plėtrą, veikimą, sąveikumą ir atnaujinimą.

Tačiau jei tų projektų rezultatas tas, kad sukuriamos priemonės, kurias valstybė narė motyvuotu sprendimu laiko lygiavertėmis toje valstybėje narėje jau taikomoms priemonėms, dėl dalyvavimo bendradarbiavimo projekte neatsiranda prievolė tą rezultatą minėtoje valstybėje narėje įgyvendinti. [80 pakeit.]

4.   Agentūra teikia finansinę paramą 2 dalyje nurodytiems bendriems Sąjungos intereso

  Sąjungai ir valstybėms narėms svarbiems
  projektams tiek, kiek tai būtina, siekiant užtikrinti veiksmingą valstybių narių centrinių pramoninės nuosavybės tarnybų ir Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnybos dalyvavimą, kaip apibrėžta 3 dalyje. Finansinė parama gali būti teikiama dotacijų pavidalu. Bendra finansavimo suma neviršija 10 %

  20 proc.
  agentūros metinių pajamų
  ir apima minimalią sumą, skiriamą kiekvienai valstybei narei su dalyvavimu bendruose projektuose glaudžiai susijusiais tikslais
  . Dotacijų gavėjai yra valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnybos ir Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyba. Dotacijos gali būti suteikiamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus pagal agentūrai taikomas finansines taisykles ir dotacijų procedūrų principus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos finansiniame reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (*10) ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012 (*11). [81 pakeit.]

(*7)  2001 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 6/2002 dėl Bendrijos dizaino (OL L 3, 2002 1 5, p. 1)."

(*8)  2012 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 386/2012 dėl su intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimu susijusių užduočių pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas), įskaitant Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų (OL L 129, 2012 5 16, p. 1)."

(*9)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/28/EB dėl tam tikro leistino nenustatytų autorių teisių kūrinių naudojimo (OL L 299, 2012 10 27, p. 5).
  "

(*10)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1)."

(*11)  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).“;"

| 99) | XII antraštinės dalies 2 ir 3 skirsniai pakeičiami taip:
  „2 SKIRSNIS
  Valdančioji taryba
  124 straipsnis
  Valdančiosios tarybos funkcijos
  1.   Neapribojant 5 skyriuje nurodytam Biudžeto komitetui priskirtų funkcijų, valdančioji taryba vykdo šias funkcijas:






  a) | remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies c punktą pateiktu projektu, valdančioji taryba priima agentūros kitų metų metinę darbo programą, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, ir pateikia priimtą metinę darbo programą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai; |
| --- | --- | --- |

99)

XII antraštinės dalies 2 ir 3 skirsniai pakeičiami taip:

„2 SKIRSNIS

Valdančioji taryba

124 straipsnis

Valdančiosios tarybos funkcijos

1.   Neapribojant 5 skyriuje nurodytam Biudžeto komitetui priskirtų funkcijų, valdančioji taryba vykdo šias funkcijas:

a)

remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies c punktą pateiktu projektu, valdančioji taryba priima agentūros kitų metų metinę darbo programą, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, ir pateikia priimtą metinę darbo programą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;

| b) | remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies d punktą pateiktu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, valdančioji taryba priima agentūros daugiametę strateginę programą, į kurią įtraukiama agentūros tarptautinio bendradarbiavimo strategija, vykdomajam direktoriui ir atitinkam Europos Parlamento komitetui pasikeitus nuomonėmis, ir pateikia priimtą daugiametę strateginę programą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai; |
| --- | --- |

b)

remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies d punktą pateiktu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, valdančioji taryba priima agentūros daugiametę strateginę programą, į kurią įtraukiama agentūros tarptautinio bendradarbiavimo strategija, vykdomajam direktoriui ir atitinkam Europos Parlamento komitetui pasikeitus nuomonėmis, ir pateikia priimtą daugiametę strateginę programą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;

| c) | remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies f punktą pateiktu projektu, valdančioji taryba priima metinę ataskaitą ir pateikia priimtą metinę ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams; |
| --- | --- |

c)

remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies f punktą pateiktu projektu, valdančioji taryba priima metinę ataskaitą ir pateikia priimtą metinę ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams;

| d) | remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies g punktą pateiktu projektu, valdančioji taryba priima daugiametį personalo politikos planą; |
| --- | --- |

d)

remdamasi vykdomojo direktoriaus pagal 128 straipsnio 4 dalies g punktą pateiktu projektu, valdančioji taryba priima daugiametį personalo politikos planą;

| e) | valdančioji taryba priima interesų konfliktų prevencijos ir valdymo agentūroje taisykles; |
| --- | --- |

e)

valdančioji taryba priima interesų konfliktų prevencijos ir valdymo agentūroje taisykles;

| f) | laikydamasi 2 dalies agentūros personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, suteikti Tarnybos nuostatuose ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose (paskyrimų tarnybos įgaliojimai);
  [83 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

laikydamasi 2 dalies agentūros personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, suteikti Tarnybos nuostatuose ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose (paskyrimų tarnybos įgaliojimai);
  [83 pakeit.]

| g) | valdančioji taryba priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles, laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio; |
| --- | --- |

g)

valdančioji taryba priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles, laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio;

| h) | valdančioji taryba skiria ir gali pašalinti iš pareigų vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją arba vykdomojo direktoriaus pavaduotojus pagal 129 straipsnį, taip pat skiria apeliacinių tarybų pirmininką, tarybų pirmininkus ir narius pagal 136 straipsnį; |
| --- | --- |

h)

valdančioji taryba skiria ir gali pašalinti iš pareigų vykdomąjį direktorių ir vykdomojo direktoriaus pavaduotoją arba vykdomojo direktoriaus pavaduotojus pagal 129 straipsnį, taip pat skiria apeliacinių tarybų pirmininką, tarybų pirmininkus ir narius pagal 136 straipsnį;

| i) | valdančioji taryba užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų, 165a straipsnyje nurodytų vertinimų ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktų tyrimų išvadas bei rekomendacijas; |
| --- | --- |

i)

valdančioji taryba užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų, 165a straipsnyje nurodytų vertinimų ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktų tyrimų išvadas bei rekomendacijas;

| ia) | valdančioji taryba apibrėžia ir plėtoja bendrus Sąjungai ir valstybėms narėms svarbius projektus laikydamasi 123c straipsnio; [82 pakeit.] |
| --- | --- |

ia)

valdančioji taryba apibrėžia ir plėtoja bendrus Sąjungai ir valstybėms narėms svarbius projektus laikydamasi 123c straipsnio; [82 pakeit.]

| j) | su valdančiąja taryba tariamasi prieš priimant agentūroje atliekamo patikrinimo gaires ir kitais šiame reglamente nurodytais atvejais; |
| --- | --- |

j)

su valdančiąja taryba tariamasi prieš priimant agentūroje atliekamo patikrinimo gaires ir kitais šiame reglamente nurodytais atvejais;

| k) | kai valdančioji taryba mano, kad tai būtina, ji gali teikti nuomones ir prašymus pateikti informaciją vykdomajam direktoriui ir Komisijai. |
| --- | --- |

k)

kai valdančioji taryba mano, kad tai būtina, ji gali teikti nuomones ir prašymus pateikti informaciją vykdomajam direktoriui ir Komisijai.

2.   Laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 142 straipsnio, valdančioji taryba priima sprendimą, pagrįstą Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu, dėl atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimo vykdomajam direktoriui ir apibrėžia sąlygas, kuriomis tas įgaliojimų delegavimas gali būti sustabdytas.

Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus subdeleguoti.

Kai to reikia dėl labai išimtinių aplinkybių, valdančioji taryba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimą vykdomajam direktoriui bei pastarojo įvykdytą paskyrimų tarnybos įgaliojimų subdelegavimą, kad jais naudotųsi pati arba deleguotų juos vienam iš savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius.
  [84 pakeit.]

125 straipsnis

Valdančiosios tarybos sudėtis

1.   Valdančiąją tarybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du Komisijos atstovai
  , vienas Europos Parlamento atstovas

  bei

  ir atitinkamai
  jų pakaitiniai nariai. [85 pakeit.]

2.   Pagal darbo tvarkos taisykles valdančiosios tarybos nariams gali padėti patarėjai arba ekspertai.

3.   Kadencijos trukmė yra ketveri metai. Kadencija gali būti pratęsta.

126 straipsnis

Valdančiosios tarybos pirmininkas

1.   Valdančioji taryba iš savo narių išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininko pavaduotojas ex officio pakeičia pirmininką, jeigu šis negali atlikti savo pareigų.

2.   Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencija yra ketveri metai. Kadencija gali būti pratęsta vieną kartą. Tačiau jei bet kuriuo savo kadencijos metu jie netenka valdančiosios tarybos nario statuso, tą pačią dieną automatiškai baigiasi jų kadencija.

127 straipsnis

Posėdžiai

1.   Valdančiosios tarybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas.

2.   Vykdomasis direktorius dalyvauja svarstymuose, jeigu valdančioji taryba nenusprendžia kitaip.

3.   Eiliniai valdančiosios tarybos posėdžiai šaukiami kartą

  du kartus
  per metus. Be to, ji renkasi sušaukta pirmininko iniciatyva arba Komisijos
  , Europos Parlamento
  ar vieno trečdalio valstybių narių prašymu. [87 pakeit.]

4.   Valdančioji taryba priima darbo tvarkos taisykles.

5.   Sprendimus valdančioji taryba priima absoliučiąja savo narių balsų dauguma. Tačiau sprendimams, kuriems valdančioji taryba turi 124 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, 126 straipsnio 1 dalyje ir 129 straipsnio 2 ir 4

  3
  dalyse nurodytus įgaliojimus, priimti reikalinga dviejų trečdalių narių balsų dauguma. Abiem atvejais kiekvienas narys turi vieną balsą. [88 pakeit.]

6.   Valdančioji taryba į savo posėdžius gali kviesti stebėtojus.

7.   Valdančiosios tarybos sekretoriato funkcijas vykdo agentūra.

2a SKYRIUS

Vykdomoji taryba

127a straipsnis

Įsteigimas

Valdančioji taryba gali įsteigti vykdomąją tarybą.

127b straipsnis

Funkcijos ir organizavimas

1.   Vykdomoji taryba padeda valdančiajai tarybai.

2.   Vykdomoji taryba vykdo šias funkcijas:

| a) | rengia sprendimus, kuriuos turi priimti valdančioji taryba; |
| --- | --- |

a)

rengia sprendimus, kuriuos turi priimti valdančioji taryba;

| b) | kartu su valdančiąja taryba užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų ir vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktų tyrimų išvadas bei rekomendacijas; |
| --- | --- |

b)

kartu su valdančiąja taryba užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų ir vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktų tyrimų išvadas bei rekomendacijas;

| c) | siekdama sustiprinti administracinio valdymo priežiūrą ir nepažeisdama vykdomojo direktoriaus funkcijų, kaip nustatyta 128 straipsnyje, padeda vykdomajam direktoriui įgyvendinti valdančiosios tarybos sprendimus ir tuo tikslu jį konsultuoja. |
| --- | --- |

c)

siekdama sustiprinti administracinio valdymo priežiūrą ir nepažeisdama vykdomojo direktoriaus funkcijų, kaip nustatyta 128 straipsnyje, padeda vykdomajam direktoriui įgyvendinti valdančiosios tarybos sprendimus ir tuo tikslu jį konsultuoja.

3.   Kai reikia, skubiais atvejais vykdomoji taryba valdančiosios tarybos vardu gali priimti tam tikrus laikinus sprendimus, visų pirma administracinio valdymo klausimais, įskaitant sprendimą sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimą.

4.   Vykdomąją tarybą sudaro valdančiosios tarybos pirmininkas, vienas Komisijos atstovas valdančiojoje taryboje ir trys kiti nariai, kuriuos iš savo narių skiria valdančioji taryba. Valdančiosios tarybos pirmininkas taip pat yra vykdomosios tarybos pirmininkas. Vykdomasis direktorius gali dalyvauti vykdomosios tarybos posėdžiuose, tačiau neturi teisės balsuoti.

5.   Vykdomosios tarybos narių kadencija yra ketveri metai. Vykdomosios tarybos narių kadencija baigiasi, kai baigiasi jų narystė valdančiojoje taryboje.

6.   Vykdomoji taryba surengia bent vieną eilinį posėdį kas tris mėnesius. Be to, ji susirenka pirmininko iniciatyva arba savo narių prašymu.

7.   Vykdomoji taryba laikosi valdančiosios tarybos nustatytų darbo tvarkos taisyklių.
  [86 pakeit.]

3 SKIRSNIS

Vykdomasis direktorius

128 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus funkcijos

1.   Agentūrai vadovauja vykdomasis direktorius. Vykdomasis direktorius atsiskaito valdančiajai tarybai.

2.   Nepažeidžiant Komisijos, valdančiosios tarybos ir biudžeto komiteto įgaliojimų, vykdomasis direktorius savo pareigas atlieka nepriklausomai ir nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ar kitos įstaigos nurodymų.

3.   Vykdomasis direktorius yra teisinis agentūros atstovas.

4.   Vykdomasis direktorius visų pirma vykdo šias užduotis:

| a) | imasi visų būtinų priemonių, reikalingų agentūros funkcionavimui užtikrinti; prie jų priskiriamas administracinių vidaus tvarkos taisyklių priėmimas ir pranešimų skelbimas; |
| --- | --- |

a)

imasi visų būtinų priemonių, reikalingų agentūros funkcionavimui užtikrinti; prie jų priskiriamas administracinių vidaus tvarkos taisyklių priėmimas ir pranešimų skelbimas;

| b) | įgyvendina valdančiosios tarybos priimtus sprendimus; |
| --- | --- |

b)

įgyvendina valdančiosios tarybos priimtus sprendimus;

| c) | rengia metinės darbo programos projektą, kuriame nurodo kiekvienos veiklos srities žmogiškųjų ir finansinių išteklių įverčius, ir po konsultacijos su Komisija pateikia jį valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

c)

rengia metinės darbo programos projektą, kuriame nurodo kiekvienos veiklos srities žmogiškųjų ir finansinių išteklių įverčius, ir po konsultacijos su Komisija pateikia jį valdančiajai tarybai;

| d) | rengia daugiametės strateginės programos, į kurią įtraukiama agentūros tarptautinio bendradarbiavimo strategija, projektą ir po konsultacijų su Komisija ir pasikeitimo nuomonėmis su atitinkamu Europos Parlamento komitetu pateikia jį valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

d)

rengia daugiametės strateginės programos, į kurią įtraukiama agentūros tarptautinio bendradarbiavimo strategija, projektą ir po konsultacijų su Komisija ir pasikeitimo nuomonėmis su atitinkamu Europos Parlamento komitetu pateikia jį valdančiajai tarybai;

| e) | įgyvendina metinę darbo programą ir daugiametę strateginę programą ir jų įgyvendinimo ataskaitas teikia valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

e)

įgyvendina metinę darbo programą ir daugiametę strateginę programą ir jų įgyvendinimo ataskaitas teikia valdančiajai tarybai;

| f) | rengia agentūros metinę ataskaitą ir teikia ją tvirtinti valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

f)

rengia agentūros metinę ataskaitą ir teikia ją tvirtinti valdančiajai tarybai;

| g) | rengia daugiamečio personalo politikos plano projektą ir po konsultacijos su Komisija pateikia jį valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

g)

rengia daugiamečio personalo politikos plano projektą ir po konsultacijos su Komisija pateikia jį valdančiajai tarybai;

| h) | rengia veiksmų planą, kuriuo atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų ir vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktų tyrimų išvadas, ir du kartus per metus Komisijai ir valdančiajai tarybai teikia padarytos pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

h)

rengia veiksmų planą, kuriuo atsižvelgiama į vidaus ar išorės audito ataskaitų ir vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktų tyrimų išvadas, ir du kartus per metus Komisijai ir valdančiajai tarybai teikia padarytos pažangos ataskaitas;

| i) | užtikrina, kad Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, jei nustatoma pažeidimų, ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas; |
| --- | --- |

i)

užtikrina, kad Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus, susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, jei nustatoma pažeidimų, ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas;

| j) | rengia agentūros kovos su sukčiavimu strategiją ir teikia ją tvirtinti biudžeto komitetui; |
| --- | --- |

j)

rengia agentūros kovos su sukčiavimu strategiją ir teikia ją tvirtinti biudžeto komitetui;

| k) | siekdamas užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą, jis gali pateikti teisinius klausimus išplėstinei apeliacinei tarybai, jei apeliacinės tarybos tuo klausimu priima skirtingus sprendimus; |
| --- | --- |

k)

siekdamas užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą, jis gali pateikti teisinius klausimus išplėstinei apeliacinei tarybai, jei apeliacinės tarybos tuo klausimu priima skirtingus sprendimus;

| l) | sudaro agentūros pajamų ir išlaidų sąmatas ir vykdo biudžetą; |
| --- | --- |

l)

sudaro agentūros pajamų ir išlaidų sąmatas ir vykdo biudžetą;

| la) | nedarydamas poveikio 125 ir 136 straipsniams, agentūros personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, atitinkamai suteikti Tarnybos nuostatuose ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose (paskyrimų tarnybos įgaliojimai); [91 pakeit.] |
| --- | --- |

la)

nedarydamas poveikio 125 ir 136 straipsniams, agentūros personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir tarnybai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, atitinkamai suteikti Tarnybos nuostatuose ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose (paskyrimų tarnybos įgaliojimai); [91 pakeit.]

| m) | personalo klausimais naudojasi valdančiosios tarybos pagal 124 straipsnio 1 dalies f punktą jam suteiktais įgaliojimais;
  [89 pakeit.] |
| --- | --- |

m)

personalo klausimais naudojasi valdančiosios tarybos pagal 124 straipsnio 1 dalies f punktą jam suteiktais įgaliojimais;
  [89 pakeit.]

| ma) | gali pateikti Komisijai pasiūlymą iš dalies keisti šį reglamentą, deleguotuosius aktus, priimtus pagal šį reglamentą, ir kitas taisykles, taikomas Europos prekių ženklams, pasikonsultavęs su Valdančiąja taryba, o mokesčių ir šio reglamento biudžeto nuostatų klausimais – su Biudžeto komitetu; [90 pakeit.] |
| --- | --- |

ma)

gali pateikti Komisijai pasiūlymą iš dalies keisti šį reglamentą, deleguotuosius aktus, priimtus pagal šį reglamentą, ir kitas taisykles, taikomas Europos prekių ženklams, pasikonsultavęs su Valdančiąja taryba, o mokesčių ir šio reglamento biudžeto nuostatų klausimais – su Biudžeto komitetu; [90 pakeit.]

| n) | naudojasi įgaliojimais, jam suteiktais pagal 26 straipsnio 3 dalį, 29 straipsnio 5 dalį, 30 straipsnio 2 dalį, 45 straipsnio 3 dalį, 75 straipsnio 2 dalį, 78 straipsnio 5 dalį, 79, 79b, 79c straipsnius, 87 straipsnio 3 dalį, 88, 89 straipsnius, 93 straipsnio 4 dalį, 119 straipsnio 8 dalį ir 144 straipsnį, vadovaudamasis šiame reglamente ir pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatytais kriterijais; |
| --- | --- |

n)

naudojasi įgaliojimais, jam suteiktais pagal 26 straipsnio 3 dalį, 29 straipsnio 5 dalį, 30 straipsnio 2 dalį, 45 straipsnio 3 dalį, 75 straipsnio 2 dalį, 78 straipsnio 5 dalį, 79, 79b, 79c straipsnius, 87 straipsnio 3 dalį, 88, 89 straipsnius, 93 straipsnio 4 dalį, 119 straipsnio 8 dalį ir 144 straipsnį, vadovaudamasis šiame reglamente ir pagal šį reglamentą priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatytais kriterijais;

| o) | gali deleguoti savo įgaliojimus. |
| --- | --- |

o)

gali deleguoti savo įgaliojimus.

5.   Vykdomajam direktoriui padeda vienas ar daugiau vykdomojo direktoriaus pavaduotojų. Jeigu vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali eiti savo pareigų, valdančiosios tarybos nustatyta tvarka jį pakeičia vykdomojo direktoriaus pavaduotojas arba vienas iš vykdomojo direktoriaus pavaduotojų.

129 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus paskyrimas, pašalinimas iš pareigų ir jo kadencijos pratęsimas

1.   Vykdomasis direktorius įdarbinamas kaip agentūros laikinasis darbuotojas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a dalį.

2.   Vykdomąjį direktorių skiria valdančioji taryba iš
  valstybių narių,
  Komisijos
  ir Europos Parlamento atstovų sudaryto valdančiosios tarybos išankstinės atrankos komiteto
  pasiūlytų
  bent trijų
  kandidatų sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros
  ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje bei kitur paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą
  . Prieš jį paskiriant, valdančiosios tarybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas padaryti pareiškimą kompetentingam Europos Parlamento komitetui ir atsakyti į jo narių užduotus klausimus. Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi agentūrai atstovauja valdančiosios tarybos pirmininkas.

Vykdomasis direktorius gali būti pašalintas iš pareigų tik Europos Komisijai pasiūlius priimtu valdančiosios tarybos sprendimu
  po to, kai valdančiosios tarybos arba Europos Parlamento prašymu Komisija parengia vertinimo ataskaitą
  .

3.   Vykdomasis direktorius skiriamas penkerių metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija

  valdančioji taryba
  atlieka įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo direktoriaus veiklos rezultatų įvertinimą ir į agentūros ateities uždavinius bei iššūkius.
  Valdančioji taryba gali vieną kartą ne daugiau kaip penkeriems metams pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Valdančioji taryba, priimdama sprendimą dėl vykdomojo direktoriaus kadencijos pratęsimo, atsižvelgia į Komisijos parengtą vykdomojo direktoriaus vertinimo ataskaitą ir į agentūros būsimus uždavinius bei iššūkius.

4.   Komisijos pasiūlymu, kuriame atsižvelgiama į 3 dalyje nurodytą įvertinimą, valdančioji taryba gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau nei penkeriems metams.

5.   Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, viso nurodyto laikotarpio pabaigoje negali dalyvauti kitoje atrankos į tas pačias pareigas procedūroje.

6.   Vykdomojo direktoriaus pavaduotojas arba vykdomojo direktoriaus pavaduotojai skiriami ir šalinami iš pareigų taip, kaip numatyta 2 dalyje, pasikonsultavus su vykdomuoju direktoriumi ir, kai taikoma, išrinktuoju vykdomuoju direktoriumi. Vykdomojo direktoriaus pavaduotojas skiriamas penkerių metų kadencijai. Komisijos pasiūlymu valdančioji taryba, pasikonsultavusi su vykdomuoju direktoriumi, gali vieną kartą pratęsti jo kadenciją ne ilgiau nei penkeriems metams, kaip numatyta 4

  3
  dalyje.“; [92 pakeit.]

| 100) | 130 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | departamentas, kuriam pavesta tvarkyti registrą;“ |
| --- | --- | --- | --- |

100)

130 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

departamentas, kuriam pavesta tvarkyti registrą;“

| b) | įterpiamas šis punktas:






  „f) | bet kuris kitas tuo tikslu vykdomojo direktoriaus paskirtas kitas padalinys ar asmuo.“; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamas šis punktas:

„f)

bet kuris kitas tuo tikslu vykdomojo direktoriaus paskirtas kitas padalinys ar asmuo.“;

| 101) | 132 straipsnio 2 dalies trečias sakinys pakeičiamas taip:
  „Tam tikrais konkrečiais pagal 144a straipsnio c punktą nustatytais atvejais sprendimus priima vienas narys.“; |
| --- | --- |

101)

132 straipsnio 2 dalies trečias sakinys pakeičiamas taip:

„Tam tikrais konkrečiais pagal 144a straipsnio c punktą nustatytais atvejais sprendimus priima vienas narys.“;

| 102) | 133 straipsnis pakeičiamas taip:
  „133 straipsnis
  Departamentas, kuriam pavesta tvarkyti registrą
  1.   Departamentas, kuriam pavesta tvarkyti registrą, yra atsakingas už sprendimų dėl registro įrašų priėmimą.
  2.   Be to, jis yra atsakingas už 93 straipsnio 2 dalyje nurodyto profesionalių atstovų sąrašo tvarkymą.
  3.   Departamento sprendimą priima vienas narys.“; |
| --- | --- |

102)

133 straipsnis pakeičiamas taip:

„133 straipsnis

Departamentas, kuriam pavesta tvarkyti registrą

1.   Departamentas, kuriam pavesta tvarkyti registrą, yra atsakingas už sprendimų dėl registro įrašų priėmimą.

2.   Be to, jis yra atsakingas už 93 straipsnio 2 dalyje nurodyto profesionalių atstovų sąrašo tvarkymą.

3.   Departamento sprendimą priima vienas narys.“;

| 103) | 134 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Anuliavimo skyrius yra atsakingas už sprendimus, priimamus dėl:






  a) | prašymų panaikinti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą arba paskelbti jį negaliojančiu; |
| --- | --- | --- | --- |

103)

134 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Anuliavimo skyrius yra atsakingas už sprendimus, priimamus dėl:

a)

prašymų panaikinti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą arba paskelbti jį negaliojančiu;

| b) | prašymo perduoti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą, kaip numatyta 18 straipsnyje.“; |
| --- | --- |

b)

prašymo perduoti Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą, kaip numatyta 18 straipsnyje.“;

| b) | 2 dalies trečias sakinys pakeičiamas taip:
  „Tam tikrais konkrečiais pagal 144a straipsnio c punktą nustatytais atvejais sprendimus priima vienas narys.“; |
| --- | --- |

b)

2 dalies trečias sakinys pakeičiamas taip:

„Tam tikrais konkrečiais pagal 144a straipsnio c punktą nustatytais atvejais sprendimus priima vienas narys.“;

| 104) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „134a straipsnis
  Bendroji kompetencija
  Šiame reglamente reikalaujamus sprendimus, kurie nepriklauso eksperto, protesto skyriaus, anuliavimo skyriaus arba departamento, kuriam pavesta tvarkyti registrą, kompetencijai, priima bet kuris vykdomojo direktoriaus tuo tikslu paskirtas pareigūnas ar padalinys.“; |
| --- | --- |

104)

Įterpiamas šis straipsnis:

„134a straipsnis

Bendroji kompetencija

Šiame reglamente reikalaujamus sprendimus, kurie nepriklauso eksperto, protesto skyriaus, anuliavimo skyriaus arba departamento, kuriam pavesta tvarkyti registrą, kompetencijai, priima bet kuris vykdomojo direktoriaus tuo tikslu paskirtas pareigūnas ar padalinys.“;

| 105) | 135 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Apeliacinės tarybos atsakingos už sprendimus, priimamus dėl apeliacijų, kurios paduotos dėl sprendimų, priimtų pagal 131–134a straipsnius.“; |
| --- | --- | --- |

105)

135 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Apeliacinės tarybos atsakingos už sprendimus, priimamus dėl apeliacijų, kurios paduotos dėl sprendimų, priimtų pagal 131–134a straipsnius.“;

| b) | 3 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | apeliacinių tarybų žinyba, nurodyta 136 straipsnio 4 dalies a punkte; arba“; |
| --- | --- | --- |

b)

3 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

apeliacinių tarybų žinyba, nurodyta 136 straipsnio 4 dalies a punkte; arba“;

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Išplėstinė taryba taip pat įpareigojama pareikšti pagrįstas nuomones dėl teisės klausimų, kuriuos jai pateikia vykdomasis direktorius pagal 128 straipsnio 4 dalies k punktą.“; |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Išplėstinė taryba taip pat įpareigojama pareikšti pagrįstas nuomones dėl teisės klausimų, kuriuos jai pateikia vykdomasis direktorius pagal 128 straipsnio 4 dalies k punktą.“;

| d) | 5 dalyje išbraukiamas paskutinis sakinys; |
| --- | --- |

d)

5 dalyje išbraukiamas paskutinis sakinys;

| 106) | 136 straipsnis pakeičiamas taip:
  „136 straipsnis
  Apeliacinių tarybų narių nepriklausomumas
  1.   Apeliacinių tarybų pirmininkas ir tarybų pirmininkai skiriami penkerių metų kadencijai, laikantis 129 straipsnyje nustatytos vykdomojo direktoriaus skyrimo tvarkos. Per šį laiką jie negali būti pašalinti iš pareigų, nebent tam yra svarbių priežasčių; tokį sprendimą juos paskyrusios institucijos teikimu priima Teisingumo Teismas.
  2.   Apeliacinių tarybų pirmininko kadencija gali būti kartą pratęsta papildomam penkerių metų laikotarpiui arba iki pensinio amžiaus, jei toks amžius sueina naujos kadencijos metu, po to, kai valdančioji taryba teigiamai įvertina jo veiklą.
  3.   Tarybų pirmininkų kadencija gali būti kartą pratęsta papildomiems penkerių metų laikotarpiams arba iki pensinio amžiaus, jei toks amžius sueina naujos kadencijos metu, po to, kai valdančioji taryba teigiamai įvertina jų veiklą, jei tam pritaria apeliacinių tarybų pirmininkas.
  4.   Apeliacinių tarybų pirmininkas vykdo tokias vadovaujamas ir organizacines pareigas:






  a) | pirmininkauja apeliacinių tarybų žinybai, atsakingai už tarybų taisyklių nustatymą ir darbo organizavimą; |
| --- | --- | --- |

106)

136 straipsnis pakeičiamas taip:

„136 straipsnis

Apeliacinių tarybų narių nepriklausomumas

1.   Apeliacinių tarybų pirmininkas ir tarybų pirmininkai skiriami penkerių metų kadencijai, laikantis 129 straipsnyje nustatytos vykdomojo direktoriaus skyrimo tvarkos. Per šį laiką jie negali būti pašalinti iš pareigų, nebent tam yra svarbių priežasčių; tokį sprendimą juos paskyrusios institucijos teikimu priima Teisingumo Teismas.

2.   Apeliacinių tarybų pirmininko kadencija gali būti kartą pratęsta papildomam penkerių metų laikotarpiui arba iki pensinio amžiaus, jei toks amžius sueina naujos kadencijos metu, po to, kai valdančioji taryba teigiamai įvertina jo veiklą.

3.   Tarybų pirmininkų kadencija gali būti kartą pratęsta papildomiems penkerių metų laikotarpiams arba iki pensinio amžiaus, jei toks amžius sueina naujos kadencijos metu, po to, kai valdančioji taryba teigiamai įvertina jų veiklą, jei tam pritaria apeliacinių tarybų pirmininkas.

4.   Apeliacinių tarybų pirmininkas vykdo tokias vadovaujamas ir organizacines pareigas:

a)

pirmininkauja apeliacinių tarybų žinybai, atsakingai už tarybų taisyklių nustatymą ir darbo organizavimą;

| b) | užtikrina žinybos sprendimų vykdymą; |
| --- | --- |

b)

užtikrina žinybos sprendimų vykdymą;

| c) | skiria bylas tarybai, remdamasis apeliacinių tarybų žinybos nustatytais objektyviais kriterijais; |
| --- | --- |

c)

skiria bylas tarybai, remdamasis apeliacinių tarybų žinybos nustatytais objektyviais kriterijais;

| d) | vykdomajam direktoriui perduoda tarybų išlaidų reikalavimus, kad galima būtų sudaryti išlaidų sąmatas. |
| --- | --- |

d)

vykdomajam direktoriui perduoda tarybų išlaidų reikalavimus, kad galima būtų sudaryti išlaidų sąmatas.

Išplėstinei tarybai pirmininkauja apeliacinių tarybų pirmininkas.

5.   Apeliacinių tarybų narius penkerių metų laikotarpiui skiria valdančioji taryba. Jų kadencija gali būti kartą pratęsta papildomiems penkerių metų laikotarpiams arba iki pensinio amžiaus, jei toks amžius sueina naujos kadencijos metu, po to, kai valdančioji taryba teigiamai įvertina jų veiklą, jei tam pritaria apeliacinių tarybų pirmininkas.

6.   Per šį laiką apeliacinių tarybų nariai negali būti pašalinti iš pareigų, nebent tam yra svarbių priežasčių; tokį sprendimą priima Teisingumo Teismas, kai bylą jam perduoda valdančioji taryba, remdamasi apeliacinių tarybų pirmininko rekomendacija, pateikta pasitarus su tarybos, kuriai priklauso atitinkamas narys, pirmininku.

7.   Apeliacinių tarybų pirmininkas ir apeliacinių tarybų pirmininkai bei nariai yra nepriklausomi. Priimdami sprendimus jie neprivalo vykdyti jokių nurodymų.

8.   Išplėstinės tarybos priimti sprendimai dėl apeliacijų ar nuomonės teisės klausimais, kuriuos jai pateikia vykdomasis direktorius pagal 135 straipsnį, yra privalomos 130 straipsnyje nurodytiems agentūros sprendimų priėmimo organams.

9.   Apeliacinių tarybų pirmininkas ir apeliacinių tarybų pirmininkai bei nariai negali būti ekspertais arba protestų skyrių, departamento, kuriam pavesta tvarkyti registrą, arba anuliavimo skyrių nariais.;

136a straipsnis

Tarpininkavimo ir arbitražo centras

1.
     
  Agentūra gali įsteigti tarpininkavimo ir arbitražo centrą, nepriklausomą nuo 130 straipsnyje išvardytų sprendimų priėmimo organų. Centro būstinė turi būti agentūros patalpose.

2.
     
  Bet kuris fizinis ar juridinis asmuo gali savanoriškai naudotis centro paslaugomis, siekdamas abipusiu sutarimu išspręsti ginčus, patenkančius į šio reglamento ir Direktyvos ... taikymo sritį.

3.
     
  Agentūra taikinimo procesą gali pradėti ir savo iniciatyva, siekdama suteikti ginčo šalims galimybę rasti bendrą sutarimą.

4.
     
  Centrui vadovauja direktorius, kuris yra atsakingas už jo veiklą.

5.
     
  Direktorių skiria valdančioji taryba.

6.
     
  Centras nustato tarpininkavimo ir arbitražo tvarką ir centro veiklos taisykles. Tarpininkavimo ir arbitražo tvarką ir centro veiklos taisykles turi patvirtinti valdančioji taryba.

7.
     
  Centras sudaro tarpininkų ir arbitrų, kurie padės ginčo šalims išspręsti jų ginčą, sąrašą. Jie turi būti nepriklausomi ir turėti reikiamą kompetenciją bei patirtį. Šį sąrašą turi patvirtinti valdančioji taryba.

8.
     
  Ekspertai ir Instituto skyriaus ar apeliacinių tarybų nariai negali dalyvauti jokiame tarpininkavime arba arbitraže dėl bylos, kurioje jie:

| a) | buvo anksčiau susiję su procedūromis, kurioms taikomas tarpininkavimas ar arbitražas; |
| --- | --- |

a)

buvo anksčiau susiję su procedūromis, kurioms taikomas tarpininkavimas ar arbitražas;

| b) | turi asmeninių interesų; arba |
| --- | --- |

b)

turi asmeninių interesų; arba

| c) | jau anksčiau dalyvavo kaip vienos iš šalių atstovai. |
| --- | --- |

c)

jau anksčiau dalyvavo kaip vienos iš šalių atstovai.

9.
     
  Joks asmuo, kuris buvo kviečiamas liudyti kaip arbitražo ar tarpininkavimo komisijos narys, negali dalyvauti protesto, panaikinimo procesuose ir procedūrose, dėl kurių buvo pradėtas tarpininkavimo ar arbitražo procesas.“; [93 pakeit.]

| 107) | 138 straipsnis pakeičiamas taip:
  „138 straipsnis
  Biudžeto komitetas
  1.   Biudžeto komitetas vykdo jam šiame skyriuje paskirtas pareigas.
  2.   Biudžeto komitetui mutatis mutandis taikomas 125 straipsnis, 126 straipsnis ir 127 straipsnio 1–4, 6 ir 7 dalys.
  3.   Sprendimus biudžeto komitetas priima absoliučiąja savo narių balsų dauguma. Tačiau priimant sprendimus, kuriuos Biudžeto komitetas įgaliotas priimti pagal 140 straipsnio 3 dalį ir 143 straipsnį, reikalinga dviejų trečdalių jo narių balsų dauguma. Abiem atvejais kiekvienas narys turi vieną balsą.“; |
| --- | --- |

107)

138 straipsnis pakeičiamas taip:

„138 straipsnis

Biudžeto komitetas

1.   Biudžeto komitetas vykdo jam šiame skyriuje paskirtas pareigas.

2.   Biudžeto komitetui mutatis mutandis taikomas 125 straipsnis, 126 straipsnis ir 127 straipsnio 1–4, 6 ir 7 dalys.

3.   Sprendimus biudžeto komitetas priima absoliučiąja savo narių balsų dauguma. Tačiau priimant sprendimus, kuriuos Biudžeto komitetas įgaliotas priimti pagal 140 straipsnio 3 dalį ir 143 straipsnį, reikalinga dviejų trečdalių jo narių balsų dauguma. Abiem atvejais kiekvienas narys turi vieną balsą.“;

| 108) | 139 straipsnis papildomas šiomis dalimis:
  „4.   Agentūra du kartus per metus parengia
  Europos Parlamentui, Tarybai ir
  Komisijai skirtą savo finansinės būklės ataskaitą. Remdamasi šia

  ta
  ataskaita, Komisija peržiūri agentūros finansinę būklę. [94 pakeit.]



  4a.
     
  Agentūra pasirūpina rezerviniu fondu vieniems savo veiklos išlaidų metams, kad galėtų užtikrinti savo veiklos tęstinumą.“; [95 pakeit.] |
| --- | --- |

108)

139 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„4.   Agentūra du kartus per metus parengia
  Europos Parlamentui, Tarybai ir
  Komisijai skirtą savo finansinės būklės ataskaitą. Remdamasi šia

  ta
  ataskaita, Komisija peržiūri agentūros finansinę būklę. [94 pakeit.]

4a.
     
  Agentūra pasirūpina rezerviniu fondu vieniems savo veiklos išlaidų metams, kad galėtų užtikrinti savo veiklos tęstinumą.“; [95 pakeit.]

| 109) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „141a straipsnis
  Kova su sukčiavimu
  1.   Kad būtų sudarytos palankios sąlygos kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (*12), agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir priima visiems agentūros darbuotojams taikomas tinkamas nuostatas naudodama to susitarimo priede pateiktą šabloną.
  2.   Europos Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš agentūros, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
  3.   OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, remdamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (*13) ir Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su agentūros finansuojamomis dotacijomis ar sutartimis.
  4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, agentūros bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, dotacijos susitarimuose ir dotacijos sprendimuose yra nuostatos, kuriomis Europos Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus ir tyrimus pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis.
  5.   Biudžeto komitetas priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją, atsižvelgdamas į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį.

  (*12)  1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (OL L 136, 1999 5 31, p. 1)."


  (*13)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).“;" |
| --- | --- |

109)

Įterpiamas šis straipsnis:

„141a straipsnis

Kova su sukčiavimu

1.   Kad būtų sudarytos palankios sąlygos kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 (*12), agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ir priima visiems agentūros darbuotojams taikomas tinkamas nuostatas naudodama to susitarimo priede pateiktą šabloną.

2.   Europos Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš agentūros, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

3.   OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, remdamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (*13) ir Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su agentūros finansuojamomis dotacijomis ar sutartimis.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, agentūros bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, dotacijos susitarimuose ir dotacijos sprendimuose yra nuostatos, kuriomis Europos Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus ir tyrimus pagal atitinkamas savo kompetencijos sritis.

5.   Biudžeto komitetas priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją, atsižvelgdamas į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį.

(*12)  1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (OL L 136, 1999 5 31, p. 1)."

(*13)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).“;"

| 110) | 144 straipsnis pakeičiamas taip:
  „144 straipsnis
  Mokesčiai
  1.   Be mokesčių, nurodytų 26 straipsnio 2 dalyje, 36 straipsnio 1 dalies c punkte, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 4 dalyje, 47 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 49 straipsnio 4 dalyje, 56 straipsnio 2 dalyje, 60 straipsnyje, 81 straipsnio 3 dalyje, 82 straipsnio 1 dalyje, 113 straipsnio 1 dalyje ir 147 straipsnio 5 dalyje, mokesčiai taip pat imami už:






  a) | registracijos liudijimo kopijos išdavimą; |
| --- | --- | --- |

110)

144 straipsnis pakeičiamas taip:

„144 straipsnis

Mokesčiai

1.   Be mokesčių, nurodytų 26 straipsnio 2 dalyje, 36 straipsnio 1 dalies c punkte, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 4 dalyje, 47 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 49 straipsnio 4 dalyje, 56 straipsnio 2 dalyje, 60 straipsnyje, 81 straipsnio 3 dalyje, 82 straipsnio 1 dalyje, 113 straipsnio 1 dalyje ir 147 straipsnio 5 dalyje, mokesčiai taip pat imami už:

a)

registracijos liudijimo kopijos išdavimą;

| b) | licencijos ar kitų teisių į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą registravimą; |
| --- | --- |

b)

licencijos ar kitų teisių į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą registravimą;

| c) | licencijos ar kitų teisių į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraišką registravimą; |
| --- | --- |

c)

licencijos ar kitų teisių į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraišką registravimą;

| d) | licencijos ar kitos teisės registracijos anuliavimą; |
| --- | --- |

d)

licencijos ar kitos teisės registracijos anuliavimą;

| e) | įregistruoto Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pakeitimą; |
| --- | --- |

e)

įregistruoto Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo pakeitimą;

| f) | išrašo iš registro išdavimą; |
| --- | --- |

f)

išrašo iš registro išdavimą;

| g) | susipažinimą su bylomis; |
| --- | --- |

g)

susipažinimą su bylomis;

| h) | bylose esančių dokumentų kopijų išdavimą; |
| --- | --- |

h)

bylose esančių dokumentų kopijų išdavimą;

| i) | patvirtintų paraiškos kopijų išdavimą; |
| --- | --- |

i)

patvirtintų paraiškos kopijų išdavimą;

| j) | byloje esančios informacijos suteikimą; |
| --- | --- |

j)

byloje esančios informacijos suteikimą;

| k) | sprendimo sugrąžinti procesines išlaidas peržiūrėjimą. |
| --- | --- |

k)

sprendimo sugrąžinti procesines išlaidas peržiūrėjimą.

2.   1 dalyje nurodytų mokesčių sumos nustatomos tokio

  -I priede nurodyto
  dydžio, kad iš jų gaunamų pajamų iš esmės pakaktų agentūros biudžetui subalansuoti, tačiau kad būtų išvengta didelio pertekliaus susidarymo. Nepažeidžiant 139 straipsnio 4 dalies, jei periodiškai susidarytų didelis perteklius, Komisija peržiūri mokesčių lygį. Jei atlikus šią peržiūrą mokesčiai nesumažinami ar nepakeičiami taip, kad būtų išvengta didelio pertekliaus susidarymo, po peržiūros susidaręs perteklius pervedamas į Sąjungos biudžetą. [96 pakeit.]

3.   Vadovaudamasis kriterijais, nustatytais pagal 144a straipsnio d punktą priimtais deleguotaisiais aktais, vykdomasis direktorius nustato už agentūros teikiamas paslaugas, išskyrus 1 dalyje nurodytas paslaugas, ir agentūros leidžiamus leidinius imamų rinkliavų sumas. Rinkliavos suma neviršija sumos, kuri yra būtina agentūros teikiamos konkrečios paslaugos išlaidoms padengti.

4.   Vadovaudamasis kriterijais, nustatytais pagal 144a straipsnio d punktą priimtais deleguotaisiais aktais, vykdomasis direktorius gali imtis tokių priemonių:

| a) | jis gali nustatyti, kokie mokėjimo būdai, be nustatytųjų pagal 144a straipsnio d punktą, gali būti naudojami, visų pirma įmokos į agentūroje turimas einamąsias sąskaitas; |
| --- | --- |

a)

jis gali nustatyti, kokie mokėjimo būdai, be nustatytųjų pagal 144a straipsnio d punktą, gali būti naudojami, visų pirma įmokos į agentūroje turimas einamąsias sąskaitas;

| b) | jis gali nustatyti sumas, kurių nesiekianti per didelė suma, sumokėta kaip mokestis ar rinkliava, negrąžinama; |
| --- | --- |

b)

jis gali nustatyti sumas, kurių nesiekianti per didelė suma, sumokėta kaip mokestis ar rinkliava, negrąžinama;

| c) | jis gali atsisakyti vykdyti mokėtinos sumos priverstinio išieškojimo procedūras, jei išieškotina suma yra labai maža arba jei toks išieškojimas pernelyg abejotinas. |
| --- | --- |

c)

jis gali atsisakyti vykdyti mokėtinos sumos priverstinio išieškojimo procedūras, jei išieškotina suma yra labai maža arba jei toks išieškojimas pernelyg abejotinas.

Kai galima naudoti a punkte nurodytus mokėjimo būdus, vykdomasis direktorius nustato datą, kurią laikoma, kad tokie mokėjimai agentūrai yra atlikti.“;

| 111) | Įterpiamas šis skirsnis:
  „6 SKIRSNIS
  Įgaliojimų delegavimas
  144a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma:






  a) | konkretūs 119 straipsnyje nurodytų kalbų vartojimo kriterijai; |
| --- | --- | --- |

111)

Įterpiamas šis skirsnis:

„6 SKIRSNIS

Įgaliojimų delegavimas

144a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatoma:

a)

konkretūs 119 straipsnyje nurodytų kalbų vartojimo kriterijai;

| b) | atvejai, kuriais sprendimus dėl protestų ir anuliavimo pagal 132 straipsnio 2 dalį ir 134 straipsnio 2 dalį priima vienas narys; |
| --- | --- |

b)

atvejai, kuriais sprendimus dėl protestų ir anuliavimo pagal 132 straipsnio 2 dalį ir 134 straipsnio 2 dalį priima vienas narys;

| c) | išsami informacija apie apeliacinių tarybų organizavimą, įskaitant 135 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos apeliacinių tarybų žinybos įsteigimą ir vaidmenį, išplėstinės tarybos sudėtį ir klausimų pateikimo tai tarybai, kaip nurodyta 135 straipsnio 4 dalyje, taisykles, taip pat sąlygas, kuriomis sprendimus priima vienas narys pagal 135 straipsnio 2 ir 5 dalis;
  [97 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

išsami informacija apie apeliacinių tarybų organizavimą, įskaitant 135 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos apeliacinių tarybų žinybos įsteigimą ir vaidmenį, išplėstinės tarybos sudėtį ir klausimų pateikimo tai tarybai, kaip nurodyta 135 straipsnio 4 dalyje, taisykles, taip pat sąlygas, kuriomis sprendimus priima vienas narys pagal 135 straipsnio 2 ir 5 dalis;
  [97 pakeit.]

| d) | pagal 144 straipsnį agentūrai mokėtinų mokesčių ir rinkliavų sistemą, įskaitant mokesčių sumas, mokėjimo būdus, valiutas, mokesčių ir rinkliavų mokėjimo terminus, datą, kai mokėjimas laikomas atliktu, ir nesumokėjimo ar vėlavimo sumokėti pasekmes, taip pat nepriemokas ir permokas, paslaugas, kurios gali būti nemokamos, ir kriterijus, kuriais vadovaudamasis vykdomasis direktorius gali naudotis 144 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytais įgaliojimais.“; [98 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

pagal 144 straipsnį agentūrai mokėtinų mokesčių ir rinkliavų sistemą, įskaitant mokesčių sumas, mokėjimo būdus, valiutas, mokesčių ir rinkliavų mokėjimo terminus, datą, kai mokėjimas laikomas atliktu, ir nesumokėjimo ar vėlavimo sumokėti pasekmes, taip pat nepriemokas ir permokas, paslaugas, kurios gali būti nemokamos, ir kriterijus, kuriais vadovaudamasis vykdomasis direktorius gali naudotis 144 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytais įgaliojimais.“; [98 pakeit.]

| 112) | 145 straipsnyje žodžiai „jo įgyvendinimo reglamentai“ pakeičiami žodžiais „pagal šį reglamentą priimti deleguotieji aktai“;

  straipsnis pakeičiamas taip:




  „145 straipsnis




  Nuostatų taikymas




  „Jei kitaip nenurodyta šioje antraštinėje dalyje, šis reglamentas ir pagal jį priimti deleguotieji aktai taikomi paraiškoms dėl tarptautinės registracijos, vykdomos pagal 1989 m. birželio 27 d. priimto Madrido susitarimo dėl tarptautinės ženklų registracijos protokolą (toliau atitinkamai – Tarptautinės paraiškos ir Madrido protokolas) remiantis paraiška dėl Europos Sąjungos prekių ženklo arba Europos Sąjungos prekių ženklu; jie taip pat taikomi registruojant Europos Sąjungos teritorijos ženklus tarptautiniame registre, kurį tvarko Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos tarptautinis biuras (toliau, atitinkamai, – Tarptautinė registracija ir Tarptautinis biuras).“
  ; [99 pakeit.] |
| --- | --- |

112)

145 straipsnyje žodžiai „jo įgyvendinimo reglamentai“ pakeičiami žodžiais „pagal šį reglamentą priimti deleguotieji aktai“;

  straipsnis pakeičiamas taip:

„145 straipsnis

Nuostatų taikymas

„Jei kitaip nenurodyta šioje antraštinėje dalyje, šis reglamentas ir pagal jį priimti deleguotieji aktai taikomi paraiškoms dėl tarptautinės registracijos, vykdomos pagal 1989 m. birželio 27 d. priimto Madrido susitarimo dėl tarptautinės ženklų registracijos protokolą (toliau atitinkamai – Tarptautinės paraiškos ir Madrido protokolas) remiantis paraiška dėl Europos Sąjungos prekių ženklo arba Europos Sąjungos prekių ženklu; jie taip pat taikomi registruojant Europos Sąjungos teritorijos ženklus tarptautiniame registre, kurį tvarko Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos tarptautinis biuras (toliau, atitinkamai, – Tarptautinė registracija ir Tarptautinis biuras).“
  ; [99 pakeit.]

| 113) | 147 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:
  „4.   Už tarptautinės paraiškos padavimą agentūrai sumokamas mokestis. Kai numatoma, kad tarptautinė registracija bus grindžiama Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu jį įregistravus, mokestis turi būti sumokamas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos datą. Laikoma, kad paraiška nepaduota tol, kol nesumokamas nustatytas mokestis.

  5.   Tarptautinė paraiška atitinka formalias sąlygas, nustatytas pagal 161a straipsnio a punktą.

  6.   Agentūra išnagrinėja, ar tarptautinė paraiška atitinka sąlygas, nustatytas 146 straipsnyje ir šio straipsnio 1, 3 ir 5 dalyse.
  7.   Agentūra kuo greičiau perduoda tarptautinę paraišką Tarptautiniam biurui.“; [100 pakeit.] |
| --- | --- |

113)

147 straipsnio 4, 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

„4.   Už tarptautinės paraiškos padavimą agentūrai sumokamas mokestis. Kai numatoma, kad tarptautinė registracija bus grindžiama Europos
  Sąjungos
  prekių ženklu jį įregistravus, mokestis turi būti sumokamas Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos datą. Laikoma, kad paraiška nepaduota tol, kol nesumokamas nustatytas mokestis.

5.   Tarptautinė paraiška atitinka formalias sąlygas, nustatytas pagal 161a straipsnio a punktą.

6.   Agentūra išnagrinėja, ar tarptautinė paraiška atitinka sąlygas, nustatytas 146 straipsnyje ir šio straipsnio 1, 3 ir 5 dalyse.

7.   Agentūra kuo greičiau perduoda tarptautinę paraišką Tarptautiniam biurui.“; [100 pakeit.]

| 114) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „148a straipsnis
  Pranešimas apie pagrindinės paraiškos ir registracijos pripažinimą negaliojančia
  Per penkerius metus nuo tarptautinės registracijos datos agentūra praneša Tarptautiniam biurui apie
  visus
  faktus ir sprendimus, turinčius įtakos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos arba Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos, kuria buvo pagrįsta tarptautinė registracija, galiojimui.“; [101 pakeit.] |
| --- | --- |

114)

Įterpiamas šis straipsnis:

„148a straipsnis

Pranešimas apie pagrindinės paraiškos ir registracijos pripažinimą negaliojančia

Per penkerius metus nuo tarptautinės registracijos datos agentūra praneša Tarptautiniam biurui apie
  visus
  faktus ir sprendimus, turinčius įtakos Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo paraiškos arba Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo registracijos, kuria buvo pagrįsta tarptautinė registracija, galiojimui.“; [101 pakeit.]

| 115) | 149 straipsnis papildomas šiuo sakiniu:


  „Prašymas atitinka formalias sąlygas, nustatytas pagal 161a straipsnio c punktą.“;
  [102 pakeit.] |
| --- | --- |

115)

149 straipsnis papildomas šiuo sakiniu:

„Prašymas atitinka formalias sąlygas, nustatytas pagal 161a straipsnio c punktą.“;
  [102 pakeit.]

| 116) | 154 straipsnio 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

116)

154 straipsnio 4 dalis išbraukiama.

| 117) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „154a straipsnis
  Kolektyviniai ir sertifikacijos ženklai
  Kai tarptautinė registracija pagrįsta pagrindine paraiška arba pagrindine registracija, susijusia su kolektyviniu ženklu, sertifikacijos ženklu arba garantijos ženklu, agentūra laikosi procedūrų, numatytų pagal 161a straipsnio f punktą

  tarptautinė registracija, nurodanti Europos Sąjungą, prilyginama Europos Sąjungos kolektyviniam ženklui
  .
  Tarptautinės registracijos savininkas per du mėnesius nuo tos dienos, kai Tarptautinis biuras praneša agentūrai apie tarptautinę registraciją, tiesiogiai agentūrai pateikia taisykles, kuriomis reglamentuojamas ženklo naudojimas, kaip numatyta 67 straipsnyje
  .“; [103 pakeit.] |
| --- | --- |

117)

Įterpiamas šis straipsnis:

„154a straipsnis

Kolektyviniai ir sertifikacijos ženklai

Kai tarptautinė registracija pagrįsta pagrindine paraiška arba pagrindine registracija, susijusia su kolektyviniu ženklu, sertifikacijos ženklu arba garantijos ženklu, agentūra laikosi procedūrų, numatytų pagal 161a straipsnio f punktą

  tarptautinė registracija, nurodanti Europos Sąjungą, prilyginama Europos Sąjungos kolektyviniam ženklui
  .
  Tarptautinės registracijos savininkas per du mėnesius nuo tos dienos, kai Tarptautinis biuras praneša agentūrai apie tarptautinę registraciją, tiesiogiai agentūrai pateikia taisykles, kuriomis reglamentuojamas ženklo naudojimas, kaip numatyta 67 straipsnyje
  .“; [103 pakeit.]

| 118) | 155 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

118)

155 straipsnis išbraukiamas;

| 119) | 156 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalyje žodžiai „šešių mėnesių“ pakeičiami žodžiais „vieno mėnesio“;

  dalis pakeičiama taip:


  „
  2.
     
  Protesto pareiškimas pateikiamas per tris mėnesius,

  prasidedančius

  po mėnesio nuo 152 straipsnio 1 dalyje nurodytos paskelbimo datos. Nelaikoma, kad protestas tinkamai pateiktas, kol nesumokamas protesto pateikimo mokestis.“
  ; [104 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

119)

156 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalyje žodžiai „šešių mėnesių“ pakeičiami žodžiais „vieno mėnesio“;

  dalis pakeičiama taip:

„
  2.
     
  Protesto pareiškimas pateikiamas per tris mėnesius,

  prasidedančius

  po mėnesio nuo 152 straipsnio 1 dalyje nurodytos paskelbimo datos. Nelaikoma, kad protestas tinkamai pateiktas, kol nesumokamas protesto pateikimo mokestis.“
  ; [104 pakeit.]

| b) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama;

| 120) | Įterpiami šie straipsniai:
  „158a straipsnis
  Perdavimo registracijos teisinis poveikis
  Įrašas apie Tarptautinės registracijos savininko pasikeitimą tarptautiniame registre turi tokį pat poveikį kaip įrašas apie perdavimą, padarytas pagal 17 straipsnį.
  158b straipsnis
  Licencijų ir kitų teisių registracijos teisinis poveikis
  Su tarptautine registracija susijusios licencijos arba savininko teisės disponuoti tarptautine registracija apribojimo įrašas tarptautiniame registre turi tokį pat poveikį kaip licencijos, daiktinės teisės, išieškojimo vykdymo procese arba nemokumo procedūrų įrašai registre atitinkamai pagal 19, 20, 21 ir 22 straipsnius.
  158c straipsnis
  Prašymų įregistruoti perdavimus, licencijas arba savininko disponavimo teisės apribojimus nagrinėjimas
  Agentūra jai pateiktus prašymus įregistruoti nuosavybės pasikeitimą, licenciją arba savininko disponavimo teisės apribojimus, taip pat licencijos pakeitimą ar anuliavimą arba savininko disponavimo teisės apribojimo panaikinimą pagal 161a straipsnio h punktą nustatytais atvejais perduoda Tarptautiniam biurui.“; [105 pakeit.] |
| --- | --- |

120)

Įterpiami šie straipsniai:

„158a straipsnis

Perdavimo registracijos teisinis poveikis

Įrašas apie Tarptautinės registracijos savininko pasikeitimą tarptautiniame registre turi tokį pat poveikį kaip įrašas apie perdavimą, padarytas pagal 17 straipsnį.

158b straipsnis

Licencijų ir kitų teisių registracijos teisinis poveikis

Su tarptautine registracija susijusios licencijos arba savininko teisės disponuoti tarptautine registracija apribojimo įrašas tarptautiniame registre turi tokį pat poveikį kaip licencijos, daiktinės teisės, išieškojimo vykdymo procese arba nemokumo procedūrų įrašai registre atitinkamai pagal 19, 20, 21 ir 22 straipsnius.

158c straipsnis

Prašymų įregistruoti perdavimus, licencijas arba savininko disponavimo teisės apribojimus nagrinėjimas

Agentūra jai pateiktus prašymus įregistruoti nuosavybės pasikeitimą, licenciją arba savininko disponavimo teisės apribojimus, taip pat licencijos pakeitimą ar anuliavimą arba savininko disponavimo teisės apribojimo panaikinimą pagal 161a straipsnio h punktą nustatytais atvejais perduoda Tarptautiniam biurui.“; [105 pakeit.]

| 121) | 159 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | į nuorodą į valstybę narę, kuri yra Madrido protokolo šalis, jei tą dieną, kai buvo kreiptasi su pakeitimo prašymu, buvo galima nurodyti tą valstybę narę tiesiogiai pagal Madrido protokolą. Taikomi 112, 113 ir 114 straipsniai.“; |
| --- | --- | --- | --- |

121)

159 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

į nuorodą į valstybę narę, kuri yra Madrido protokolo šalis, jei tą dieną, kai buvo kreiptasi su pakeitimo prašymu, buvo galima nurodyti tą valstybę narę tiesiogiai pagal Madrido protokolą. Taikomi 112, 113 ir 114 straipsniai.“;

| b) | 2 dalyje žodžiai „arba Madrido susitarimo“ išbraukiami;

  dalis pakeičiama taip:


  „
  2.
     
  Nacionalinio prekių ženklo paraiškai arba nuorodai į valstybę narę, kuri yra Madrido protokolo [...] šalis, pakeistoms iš nuorodos į Europos Sąjungą atliekant tarptautinę ženklo registraciją, atitinkamoje valstybėje narėje taikoma tarptautinės registracijos data pagal Madrido protokolo 3 straipsnio 4 dalį arba pratęsto taikymo Europos Sąjungoje data pagal Madrido protokolo 3b straipsnio 2 dalį, jei pastaroji yra vėlesnė negu tarptautinės registracijos data, arba šios registracijos pirmenybės data ir, atitinkamais atvejais, tos valstybės prekių ženklo viršenybė, kuriam reikalavimas pareikštas pagal 153 straipsnį.“
  ; [106 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

2 dalyje žodžiai „arba Madrido susitarimo“ išbraukiami;

  dalis pakeičiama taip:

„
  2.
     
  Nacionalinio prekių ženklo paraiškai arba nuorodai į valstybę narę, kuri yra Madrido protokolo [...] šalis, pakeistoms iš nuorodos į Europos Sąjungą atliekant tarptautinę ženklo registraciją, atitinkamoje valstybėje narėje taikoma tarptautinės registracijos data pagal Madrido protokolo 3 straipsnio 4 dalį arba pratęsto taikymo Europos Sąjungoje data pagal Madrido protokolo 3b straipsnio 2 dalį, jei pastaroji yra vėlesnė negu tarptautinės registracijos data, arba šios registracijos pirmenybės data ir, atitinkamais atvejais, tos valstybės prekių ženklo viršenybė, kuriam reikalavimas pareikštas pagal 153 straipsnį.“
  ; [106 pakeit.]

| 122) | XIII antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:
  „4 SKIRSNIS
  Įgaliojimų suteikimas
  161a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:






  a) | tarptautinės paraiškos formalios sąlygos, nurodytos 147 straipsnio 5 dalyje, tarptautinės paraiškos nagrinėjimo pagal 147 straipsnio 6 dalį procedūra ir tarptautinės paraiškos perdavimo Tarptautiniam biurui pagal 147 straipsnio 4 dalį sąlygos; [107 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

122)

XIII antraštinėje dalyje įterpiamas šis skirsnis:

„4 SKIRSNIS

Įgaliojimų suteikimas

161a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Komisijai pagal 163 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais patikslinama:

a)

tarptautinės paraiškos formalios sąlygos, nurodytos 147 straipsnio 5 dalyje, tarptautinės paraiškos nagrinėjimo pagal 147 straipsnio 6 dalį procedūra ir tarptautinės paraiškos perdavimo Tarptautiniam biurui pagal 147 straipsnio 4 dalį sąlygos; [107 pakeit.]

| b) | 148a straipsnyje numatyto pranešimo sąlygos; |
| --- | --- |

b)

148a straipsnyje numatyto pranešimo sąlygos;

| c) | prašymo išplėsti teritorinį galiojimą formalios sąlygos, kaip nurodyta 149 straipsnio 2 dalyje, tų sąlygų nagrinėjimo procedūra ir prašymo išplėsti teritorinį galiojimą perdavimo Tarptautiniam biurui sąlygos; [108 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

prašymo išplėsti teritorinį galiojimą formalios sąlygos, kaip nurodyta 149 straipsnio 2 dalyje, tų sąlygų nagrinėjimo procedūra ir prašymo išplėsti teritorinį galiojimą perdavimo Tarptautiniam biurui sąlygos; [108 pakeit.]

| d) | prašymo pripažinti viršenybę pateikimo pagal 153 straipsnį procedūra; |
| --- | --- |

d)

prašymo pripažinti viršenybę pateikimo pagal 153 straipsnį procedūra;

| e) | absoliučių atsisakymo registruoti pagrindų nagrinėjimo, nurodyto 154 straipsnyje, procedūros ir protesto padavimo ir nagrinėjimo pagal 156 straipsnį procedūros, įskaitant būtinos informacijos pateikimą Tarptautiniam biurui; |
| --- | --- |

e)

absoliučių atsisakymo registruoti pagrindų nagrinėjimo, nurodyto 154 straipsnyje, procedūros ir protesto padavimo ir nagrinėjimo pagal 156 straipsnį procedūros, įskaitant būtinos informacijos pateikimą Tarptautiniam biurui;

| f) | 154a straipsnyje nurodytos procedūros, susijusios su tarptautinėmis registracijomis; |
| --- | --- |

f)

154a straipsnyje nurodytos procedūros, susijusios su tarptautinėmis registracijomis;

| g) | atvejai, kai agentūra turi pranešti Tarptautiniam biurui apie tarptautinės registracijos paskelbimą negaliojančia pagal 158 straipsnį, ir tokiame pranešime pateikiama informacija; |
| --- | --- |

g)

atvejai, kai agentūra turi pranešti Tarptautiniam biurui apie tarptautinės registracijos paskelbimą negaliojančia pagal 158 straipsnį, ir tokiame pranešime pateikiama informacija;

| h) | 158c straipsnyje nurodyto prašymų perdavimo Tarptautiniam biurui sąlygos; |
| --- | --- |

h)

158c straipsnyje nurodyto prašymų perdavimo Tarptautiniam biurui sąlygos;

| i) | sąlygos, kurias turi atitikti pakeitimo prašymas pagal 159 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

i)

sąlygos, kurias turi atitikti pakeitimo prašymas pagal 159 straipsnio 1 dalį;

| j) | paraiškos dėl pakeitimo, nurodytos 161 straipsnyje, formalios sąlygos ir tokio pakeitimo procedūros; |
| --- | --- |

j)

paraiškos dėl pakeitimo, nurodytos 161 straipsnyje, formalios sąlygos ir tokio pakeitimo procedūros;

| k) | agentūros ir Tarptautinio biuro informacijos teikimo tvarka, įskaitant informaciją pagal 147 straipsnio 4 dalį, 148a straipsnį, 153 straipsnio 2 dalį ir 158c straipsnį.“; [109 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

agentūros ir Tarptautinio biuro informacijos teikimo tvarka, įskaitant informaciją pagal 147 straipsnio 4 dalį, 148a straipsnį, 153 straipsnio 2 dalį ir 158c straipsnį.“; [109 pakeit.]

| 123) | 162 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

123)

162 straipsnis išbraukiamas;

| 124) | 163 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

124)

163 straipsnis išbraukiamas;

| 125) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „163a straipsnis
  Įgaliojimų delegavimas
  1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  2.   24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ir 161a straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikotarpiui.
  3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti deleguotieji įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
  4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  5.   Pagal 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ir 161a straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2

  keturis
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento ar Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas 2 mėnesiams

  dviem mėnesiais
  .“; [110 pakeit.] |
| --- | --- |

125)

Įterpiamas šis straipsnis:

„163a straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ir 161a straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami neribotam laikotarpiui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti deleguotieji įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a ir 161a straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2

  keturis
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento ar Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas 2 mėnesiams

  dviem mėnesiais
  .“; [110 pakeit.]

| 126) | 164 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

126)

164 straipsnis išbraukiamas;

| 127) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „165a straipsnis
  Vertinimas ir peržiūra
  1.   Iki 2019 m., o vėliau kas penkerius metus Komisija užsako

  įvertina
  šio reglamento įgyvendinimo vertinimą

  įgyvendinimą
  . [112 pakeit.]

  2.   Atliekant vertinimą peržiūrima agentūros ir valstybių narių centrinių pramoninės nuosavybės tarnybų, įskaitant Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnybą, bendradarbiavimo teisinė tvarka, ypatingą dėmesį skiriant finansavimo mechanizmui. Taip pat įvertinamas agentūros ir jos darbo praktikos poveikis, efektyvumas ir veiksmingumas. Visų pirma įvertinamas galimas poreikis keisti agentūros įgaliojimus ir tokio pakeitimo finansinės pasekmės.
  3.   Komisija perduoda vertinimo ataskaitą kartu su savo išvadomis apie ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir valdančiajai tarybai. Įvertinimo rezultatai paviešinami.
  4.   Kas antro vertinimo metu įvertinami agentūros pasiekti rezultatai atsižvelgiant į jos tikslus, įgaliojimus ir užduotis. Jeigu Komisija mano, kad, atsižvelgiant į agentūrai priskirtus tikslus, įgaliojimus ir užduotis, agentūros egzistavimas nebepateisinamas, ji gali siūlyti panaikinti šį reglamentą.“ |
| --- | --- |

127)

Įterpiamas šis straipsnis:

„165a straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

1.   Iki 2019 m., o vėliau kas penkerius metus Komisija užsako

  įvertina
  šio reglamento įgyvendinimo vertinimą

  įgyvendinimą
  . [112 pakeit.]

2.   Atliekant vertinimą peržiūrima agentūros ir valstybių narių centrinių pramoninės nuosavybės tarnybų, įskaitant Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnybą, bendradarbiavimo teisinė tvarka, ypatingą dėmesį skiriant finansavimo mechanizmui. Taip pat įvertinamas agentūros ir jos darbo praktikos poveikis, efektyvumas ir veiksmingumas. Visų pirma įvertinamas galimas poreikis keisti agentūros įgaliojimus ir tokio pakeitimo finansinės pasekmės.

3.   Komisija perduoda vertinimo ataskaitą kartu su savo išvadomis apie ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir valdančiajai tarybai. Įvertinimo rezultatai paviešinami.

4.   Kas antro vertinimo metu įvertinami agentūros pasiekti rezultatai atsižvelgiant į jos tikslus, įgaliojimus ir užduotis. Jeigu Komisija mano, kad, atsižvelgiant į agentūrai priskirtus tikslus, įgaliojimus ir užduotis, agentūros egzistavimas nebepateisinamas, ji gali siūlyti panaikinti šį reglamentą.“

| 127a) | Įterpiamas šis priedas:




  „-I priedas




  Mokesčių dydis




  Pagal šį reglamentą ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 2868/95 agentūrai mokami tokie mokesčiai:
















  1. | Pagrindinis mokestis už paraiškos individualiam ženklui padavimą (26 straipsnio 2 dalis, 4 taisyklės a punktas) |
| --- | --- | --- |

127a)

Įterpiamas šis priedas:

„-I priedas

Mokesčių dydis

Pagal šį reglamentą ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 2868/95 agentūrai mokami tokie mokesčiai:

1.

925 EUR

| 1a. | Paieškos mokestis už paraišką Europos Sąjungos prekių ženklui (38 straipsnio 2 dalis, 4 taisyklės c punktas) |
| --- | --- |

1a.

12 EUR suma, padauginta iš centrinių pramoninės nuosavybės tarnybų skaičiaus, nurodyto Reglamento 38 straipsnio 2 dalyje; šią sumą ir tolesnius pakeitimus agentūra paskelbs Agentūros oficialiajame leidinyje

| 1b. | Pagrindinis mokestis už paraiškos individualiam ženklui padavimą elektroniniu būdu (26 straipsnio 2 dalis, 4 taisyklės a punktas) |
| --- | --- |

1b.

775 EUR

| 1c. | Pagrindinis mokestis už paraiškos individualiam ženklui padavimą elektroniniu būdu, naudojantis internetine klasifikacijos duomenų baze (26 straipsnio 2 dalis, 4 taisyklės a punktas) |
| --- | --- |

1c.

725 EUR

| 2. | Mokestis už antrą prekių ir paslaugų klasę individualiam ženklui (26 straipsnio 2 dalis, 4 taisyklės b punktas) |
| --- | --- |

2.

50 EUR

| 2a. | Mokestis už trečią prekių ir paslaugų klasę individualiam ženklui (26 straipsnio 2 dalis, 4 taisyklės b punktas) |
| --- | --- |

2a.

75 EUR

| 2b. | Klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kai individualų ženklą prašoma įregistruoti daugiau nei trims prekių ir paslaugų klasėms (26 straipsnio 2 dalis, 4 taisyklės b punktas) |
| --- | --- |

2b.

150 EUR

| 3. | Pagrindinis mokestis už paraiškos kolektyviniam ženklui padavimą (26 straipsnio 2 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 4 taisyklės a punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

3.

1 000  EUR

| 3a. | Pagrindinis mokestis už paraiškos kolektyviniam ženklui padavimą elektroniniu būdu, naudojantis internetine klasifikacijos duomenų baze (26 straipsnio 2 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 4 taisyklės a punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

3a.

950 EUR

| 4. | Mokestis už antrą prekių ir paslaugų klasę kolektyviniam ženklui (26 straipsnio 2 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 4 taisyklės b punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

4.

50 EUR

| 4a. | Mokestis už trečią prekių ir paslaugų klasę kolektyviniam ženklui (26 straipsnio 2 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 4 taisyklės b punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

4a.

75 EUR

| 4b. | Klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kai kolektyvinį ženklą prašoma įregistruoti daugiau nei trims prekių ir paslaugų klasėms (26 straipsnio 2 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 4 taisyklės b punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

4b.

150 EUR

| 5. | Mokestis už protesto padavimą (41 straipsnio 3 dalis; 17 taisyklės 1 dalis) |
| --- | --- |

5.

350 EUR

| 7. | Pagrindinis mokestis už individualaus ženklo įregistravimą (45 straipsnis) |
| --- | --- |

7.

0 EUR

| 8. | Klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kai individualų ženklą prašoma įregistruoti daugiau nei trims prekių ir paslaugų klasėms (45 straipsnis) |
| --- | --- |

8.

0 EUR

| 9. | Pagrindinis mokestis už kolektyvinio ženklo įregistravimą (45 straipsnis) |
| --- | --- |

9.

0 EUR

| 10. | Klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kai kolektyvinį ženklą prašoma įregistruoti daugiau nei trims prekių ir paslaugų klasėms (45 straipsnis ir 64 straipsnio 3 dalis) |
| --- | --- |

10.

0 EUR

| 11. | Papildomas mokestis už pavėluotą ženklo registravimo mokesčio mokėjimą (162 straipsnio 2 dalies 2 punktas) |
| --- | --- |

11.

0 EUR

| 12. | Pagrindinis mokestis už individualaus ženklo registravimo galiojimo laiko pratęsimą (47 straipsnio 1 dalis, 30 taisyklės 2 dalies a punktas) |
| --- | --- |

12.

1 150  EUR

| 12a. | Pagrindinis mokestis už individualaus ženklo registravimo galiojimo laiko pratęsimą elektroniniu būdu (47 straipsnio 1 dalis, 30 taisyklės 2 dalies a punktas) |
| --- | --- |

12a.

1 000  EUR

| 13. | Mokestis už antrą prekių ir paslaugų klasę individualaus ženklo registravimo galiojimo laikui pratęsti (47 straipsnio 1 dalis, 30 taisyklės 2 dalies b punktas) |
| --- | --- |

13.

100 EUR

| 13a. | Mokestis už trečią prekių ir paslaugų klasę individualaus ženklo registravimo galiojimo laikui pratęsti (47 straipsnio 1 dalis, 30 taisyklės 2 dalies b punktas) |
| --- | --- |

13a.

150 EUR

| 13b. | Klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kai individualaus ženklo registravimo galiojimo laiką prašoma pratęsti daugiau nei trims prekių ir paslaugų klasėms (47 straipsnio 1 dalis, 30 taisyklės 2 dalies b punktas) |
| --- | --- |

13b.

300 EUR

| 14. | Pagrindinis mokestis už kolektyvinio ženklo registravimo galiojimo laiko pratęsimą (47 straipsnio 1 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 30 taisyklės 2 dalies a punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

14.

1 275  EUR

| 15. | Mokestis už antrą prekių ir paslaugų klasę kolektyvinio ženklo registravimo galiojimo laikui pratęsti (47 straipsnio 1 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 30 taisyklės 2 dalies b punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

15.

100 EUR

| 15a. | Mokestis už trečią prekių ir paslaugų klasę kolektyvinio ženklo registravimo galiojimo laikui pratęsti (47 straipsnio 1 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 30 taisyklės 2 dalies b punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

15a.

150 EUR

| 15b. | Klasės mokestis už kiekvieną papildomą klasę, kai prašoma pratęsti kolektyvinio ženklo registravimo galiojimo laiką daugiau nei trims prekių ir paslaugų klasėms (47 straipsnio 1 dalis ir 66 straipsnio 3 dalis, 30 taisyklės 2 dalies b punktas ir 42 taisyklė) |
| --- | --- |

15b.

300 EUR

| 16. | Papildomas mokestis už pavėluotą ženklo registravimo galiojimo laiko pratęsimo mokesčio mokėjimą arba pavėluotą pratęsimo prašymo pateikimą (47 straipsnio 3 dalis, 30 taisyklės 2 dalies c punktas) |
| --- | --- |

16.

25 proc. laiku nesumokėto pratęsimo mokesčio, bet ne daugiau kaip 1 500

| 17. | Mokestis už prašymą panaikinti arba pripažinti negaliojančiu (56 straipsnio 2 dalis, 39 taisyklės 1 dalis) |
| --- | --- |

17.

700 EUR

| 18. | Apeliacijos mokestis (60 straipsnis, 49 taisyklės 3 dalis) |
| --- | --- |

18.

800 EUR

| 19. | Mokestis už paraiškos restitutio in integrum padavimą (81 straipsnio 3 dalis) |
| --- | --- |

19.

200 EUR

| 20. | Mokestis už prašymo pakeisti paraišką dėl Europos Sąjungos prekių ženklo arba pakeisti Europos Sąjungos prekių ženklą padavimą (113 straipsnio 1 dalis, taip pat kartu su 159 straipsnio 1 dalimi; 45 taisyklės 2 dalis, taip pat kartu su 123 taisyklės 2 dalimi) |
| --- | --- |

20.

200 EUR

| a) | į paraišką nacionaliniam prekių ženklui; |
| --- | --- |

a)

į paraišką nacionaliniam prekių ženklui;

| b) | į valstybių narių nuorodą pagal Madrido sutartį |
| --- | --- |

b)

į valstybių narių nuorodą pagal Madrido sutartį

| 21. | Mokestis už procedūrų pratęsimą (82 straipsnio 1 dalis) |
| --- | --- |

21.

400 EUR

| 22. | Mokestis už įregistruoto Europos Sąjungos prekių ženklo (49 straipsnio 4 dalis) arba paraiškos Europos Sąjungos prekių ženklui (44 straipsnio 4 dalis) padalijimo paskelbimą: |
| --- | --- |

22.

250 EUR

| 23. | Mokestis už paraiškos licencijos ar kitų teisių į įregistruotą Europos Sąjungos prekių ženklą registracijai (162 straipsnio 2 dalies c punktas, 33 taisyklės 2 dalis) arba paraiškos Europos Sąjungos prekių ženklui (157 straipsnio 2 dalies d punktas, 33 taisyklės 4 dalis) padavimą: |
| --- | --- |

23.

200 EUR už įregistravimą, bet kai toje pačioje paraiškoje arba tuo pačiu metu pateikiami keli prašymai, iš viso ne daugiau kaip 1 000  EUR

| a) | licencijos suteikimas; |
| --- | --- |

a)

licencijos suteikimas;

| b) | licencijos perdavimas; |
| --- | --- |

b)

licencijos perdavimas;

| c) | teisėsin rem sukūrimas; |
| --- | --- |

c)

teisėsin rem sukūrimas;

| d) | teisės in rem perdavimas; |
| --- | --- |

d)

teisės in rem perdavimas;

| e) | rinkliava už vykdymą |
| --- | --- |

e)

rinkliava už vykdymą

| 24. | Mokestis už licencijos ar kitų teisių įregistravimo panaikinimą (162 straipsnio 2 dalies e punktas, 35 taisyklės 3 dalis) |
| --- | --- |

24.

200 EUR už panaikinimą, bet kai toje pačioje paraiškoje arba tuo pačiu metu pateikiami keli prašymai, iš viso ne daugiau kaip 1 000  EUR

| 25. | Mokestis už įregistruoto Europos Sąjungos prekių ženklo pakeitimą (162 straipsnio 2 dalies f punktas, 25 taisyklės 2 dalis) |
| --- | --- |

25.

200 EUR

| 26. | Mokestis už paraiškos Europos Sąjungos prekių ženklui kopijos (162 straipsnio 2 dalies j punktas, 89 taisyklės 5 dalis), registracijos liudijimo kopijos (162 straipsnio 2 dalies b punktas, 24 taisyklės 2 dalis) arba išrašo iš registro (162 straipsnio 2 dalies g punktas, 84 taisyklės 6 dalis) išdavimą: |
| --- | --- |

26.

| a) | nepatvirtintos kopijos arba išrašo; |
| --- | --- |

a)

nepatvirtintos kopijos arba išrašo;

10 EUR

| b) | patvirtintos kopijos arba išrašo |
| --- | --- |

b)

patvirtintos kopijos arba išrašo

30 EUR

| 27. | Mokestis už susipažinimą su bylomis (162 straipsnio 2 dalies h punktas, 89 taisyklės 1 dalis) |
| --- | --- |

27.

30 EUR

| 28. | Mokestis už bylose esančių dokumentų kopijų išdavimą (162 straipsnio 2 dalies i punktas, 89 taisyklės 5 dalis): |
| --- | --- |

28.

| a) | nepatvirtintos kopijos; |
| --- | --- |

a)

nepatvirtintos kopijos;

10 EUR

| b) | patvirtintos kopijos; |
| --- | --- |

b)

patvirtintos kopijos;

30 EUR

ir papildomai už kiekvieną puslapį, kai jų skaičius viršija 10

1 EUR

| 29. | Mokestis už byloje esančios informacijos suteikimą (162 straipsnio 2 dalies k punktas, 90 taisyklė) |
| --- | --- |

29.

10 EUR

| 30. | Mokestis už sprendimų atlyginti procesinių veiksmų išlaidas peržiūrėjimą (162 straipsnio 2 dalies l punktas, 94 taisyklės 4 dalis) |
| --- | --- |

30.

100 EUR

| 31. | Mokestis už tarptautinės paraiškos pateikimą agentūroje (147 straipsnio 5 dalis)“ |
| --- | --- |

31.

300 EUR

[111 pakeit.]

1a straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 2868/95 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 4 taisyklė išbraukiama; |
| --- | --- |

1)

4 taisyklė išbraukiama;

| 2) | 30 taisyklės 2 dalis išbraukiama. [113 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

30 taisyklės 2 dalis išbraukiama. [113 pakeit.]

1b straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 2869/95 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal priede pateiktą atitikties lentelę

   (*14)
  . [114 pakeit.]

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja [nurodyti datą – 90 dienų po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje].

1 straipsnio 9 dalis, 10 dalies b punktas, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 29, 30, 31, 34, 37, 38, 41, 44, 46, 57, 58, 59, 60, 61, 63, 64, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 76, 77, 78, 79, 88, 89, 93, 94 ir 99 dalys, kiek jos susijusios su 128 straipsnio 4 dalies n punktu, 101 dalimi, 103 dalies b punktu, 105 dalies d punktu, 112, 113, 114, 115, 117, 120, 123 ir 124 dalimis, taikomos nuo [nurodyti pirmo mėnesio praėjus 18 mėnesių po pirmoje pastraipoje nurodytos datos pirmą dieną].

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  1993 m. gruodžio 20 d. Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo (OL L 11, 1994 1 14, p. 1).

2

(3)  2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (OL L 78, 2009 3 24, p. 1).

3

(4)  1988 m. gruodžio 21 d. Pirmoji tarybos Direktyva 89/104/EEB valstybių narių įstatymams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (OL L 40, 1989 2 11, p. 1).

4

(5)  2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/95/EB valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (OL L 299, 2008 11 8, p. 25).

5

(6)  COM(2008)0465.

6

(7)  OL C 140, 2010 5 29, p. 22.

7

(8)  COM(2011)0287.

8

(9)  OL L 336, 1994 12 23, p. 214.

9

(10)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (OL L 376, 2006 12 27, p. 21).

10

(11)  
  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 608/2013 dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (OL L 181, 2013 6 29, p. 15).

11

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 608/2013 dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (OL L 181, 2013 6 29, p. 15).

(12)  
  1995 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2869/95 dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) mokamų mokesčių (OL L 303, 1995 12 15, p. 33).

12

1995 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2869/95 dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) mokamų mokesčių (OL L 303, 1995 12 15, p. 33).

(13)  
  1995 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2868/95, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo (OL L 303, 1995 12 15, p. 1).

13

1995 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2868/95, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo (OL L 303, 1995 12 15, p. 1).

(14)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

14

2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

(15)  

  OL C 32, 2014 2 4, p. 23.

15

OL C 32, 2014 2 4, p. 23.

(*14)  
  Atitikties lentelė bus parengta, kai pagal šį reglamentą bus sudarytas tarpinstitucinis susitarimas.

*14

Atitikties lentelė bus parengta, kai pagal šį reglamentą bus sudarytas tarpinstitucinis susitarimas.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/262 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/262

---

P7_TA(2014)0119

Valstybių narių teisės aktai, susiję su prekių ženklais ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2017/C 285/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0162),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0088/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0088/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0032/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0032/2014),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 42.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0089

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį

  straipsnio 1 dalį
  , [1 pakeit.]

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/95/EB (3) reikia padaryti tam tikrų pakeitimų. Siekiant aiškumo ta direktyva turėtų būti išdėstyta nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/95/EB (3) reikia padaryti tam tikrų pakeitimų. Siekiant aiškumo ta direktyva turėtų būti išdėstyta nauja redakcija;

| (2) | Direktyva 2008/95/EB buvo suderintos svarbiausios materialinės prekių ženklų teisės nuostatos, kurios, kaip buvo laikoma priimant direktyvą, turėjo tiesioginį poveikį vidaus rinkos veikimui, nes sudarė kliūčių laisvam prekių judėjimui ir laisvei teikti paslaugas Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 2008/95/EB buvo suderintos svarbiausios materialinės prekių ženklų teisės nuostatos, kurios, kaip buvo laikoma priimant direktyvą, turėjo tiesioginį poveikį vidaus rinkos veikimui, nes sudarė kliūčių laisvam prekių judėjimui ir laisvei teikti paslaugas Sąjungoje;

| (3) | prekių ženklų apsauga valstybėse narėse taikoma kartu su Sąjungos lygmens apsauga, kurią suteikia Bendrijos prekių ženklai – vieningo statuso ir visoje Sąjungoje galiojančios intelektinės nuosavybės teisės, kaip nustatyta arybos reglamente (EB) Nr. 207/2009 (4). Kartu egzistuojančios nacionalinės ir Sąjungos prekių ženklų sistemos – Sąjungos požiūrio į intelektinės nuosavybės apsaugą pagrindas; |
| --- | --- |

(3)

prekių ženklų apsauga valstybėse narėse taikoma kartu su Sąjungos lygmens apsauga, kurią suteikia Bendrijos prekių ženklai – vieningo statuso ir visoje Sąjungoje galiojančios intelektinės nuosavybės teisės, kaip nustatyta arybos reglamente (EB) Nr. 207/2009 (4). Kartu egzistuojančios nacionalinės ir Sąjungos prekių ženklų sistemos – Sąjungos požiūrio į intelektinės nuosavybės apsaugą pagrindas;

| (4) | 2008 m. liepos 16 d. priėmusi Komisijos komunikatą „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“ (5) Komisija išsamiai įvertino, kaip apskritai veikia prekių ženklų sistema visoje Europoje, įskaitant Sąjungos ir nacionalinio lygmens sistemas bei jų tarpusavio sąsajas; |
| --- | --- |

(4)

2008 m. liepos 16 d. priėmusi Komisijos komunikatą „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“ (5) Komisija išsamiai įvertino, kaip apskritai veikia prekių ženklų sistema visoje Europoje, įskaitant Sąjungos ir nacionalinio lygmens sistemas bei jų tarpusavio sąsajas;

| (5) | 2010 m. gegužės 25 d. išvadose dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo (6) Taryba paragino Komisiją pateikti pasiūlymus dėl Reglamento (EB) Nr. 207/2009 ir Direktyvos 2008/95/EB peržiūros. Peržiūrint

  Persvarstant
  pastarąjį teisės aktą, reikėtų numatyti priemones, kuriomis jis būtų labiau suderintas su Reglamentu (EB) Nr. 207/2009, ir dėl to sumažėtų prekių ženklų sistemos skirtumų visoje Europoje
  , kartu išsaugant nacionalinę prekių ženklų apsaugą, kaip pareiškėjams patrauklią galimybę. Atsižvelgiant į tai turėtų būti užtikrintas papildomas Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos ir nacionalinių prekių ženklų sistemų ryšys
  ; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

2010 m. gegužės 25 d. išvadose dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo (6) Taryba paragino Komisiją pateikti pasiūlymus dėl Reglamento (EB) Nr. 207/2009 ir Direktyvos 2008/95/EB peržiūros. Peržiūrint

  Persvarstant
  pastarąjį teisės aktą, reikėtų numatyti priemones, kuriomis jis būtų labiau suderintas su Reglamentu (EB) Nr. 207/2009, ir dėl to sumažėtų prekių ženklų sistemos skirtumų visoje Europoje
  , kartu išsaugant nacionalinę prekių ženklų apsaugą, kaip pareiškėjams patrauklią galimybę. Atsižvelgiant į tai turėtų būti užtikrintas papildomas Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos ir nacionalinių prekių ženklų sistemų ryšys
  ; [2 pakeit.]

| (6) | 2011 m. gegužės 24 d. komunikate „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“ (7) Komisija padarė išvadą, kad suinteresuotosios šalys vis dažniau reikalauja greitesnių, kokybiškesnių, paprastesnių prekių ženklų registracijos sistemų, kurios labiau derėtų, būtų patogesnės, viešai prieinamos ir atitiktų technologinę pažangą; norint patenkinti šiuos reikalavimus, visą Sąjungos prekių ženklų sistemą reikia modernizuoti ir pritaikyti ją interneto amžiui; |
| --- | --- |

(6)

2011 m. gegužės 24 d. komunikate „Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka“ (7) Komisija padarė išvadą, kad suinteresuotosios šalys vis dažniau reikalauja greitesnių, kokybiškesnių, paprastesnių prekių ženklų registracijos sistemų, kurios labiau derėtų, būtų patogesnės, viešai prieinamos ir atitiktų technologinę pažangą; norint patenkinti šiuos reikalavimus, visą Sąjungos prekių ženklų sistemą reikia modernizuoti ir pritaikyti ją interneto amžiui;

| (7) | šios direktyvos tikslais surengtos konsultacijos ir atlikti vertinimai parodė, kad, nepaisant ankstesnio dalinio nacionalinių įstatymų suderinimo, Europos verslo aplinka tebėra labai nevienoda, todėl apskritai ribojamos galimybės naudotis prekių ženklų apsauga ir tai kenkia konkurencingumui ir ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

(7)

šios direktyvos tikslais surengtos konsultacijos ir atlikti vertinimai parodė, kad, nepaisant ankstesnio dalinio nacionalinių įstatymų suderinimo, Europos verslo aplinka tebėra labai nevienoda, todėl apskritai ribojamos galimybės naudotis prekių ženklų apsauga ir tai kenkia konkurencingumui ir ekonomikos augimui;

| (8) | siekiant skatinti ir kurti gerai veikiančią bendrąją rinką ir sudaryti sąlygas lengviau įsigyti ir apsaugoti Sąjungos prekių ženklus, būtina išplėsti Direktyva 2008/95/EB užtikrintą ribotą derinimo sritį ir suderinti visus aspektus, susijusius su materialine prekių ženklų teise, reglamentuojančia prekių ženklus, kurie saugomi juos įregistruojant, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 207/2009; |
| --- | --- |

(8)

siekiant skatinti ir kurti gerai veikiančią bendrąją rinką ir sudaryti sąlygas lengviau įsigyti ir apsaugoti Sąjungos prekių ženklus, būtina išplėsti Direktyva 2008/95/EB užtikrintą ribotą derinimo sritį ir suderinti visus aspektus, susijusius su materialine prekių ženklų teise, reglamentuojančia prekių ženklus, kurie saugomi juos įregistruojant, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 207/2009;

| (9) | kad visoje Sąjungoje prekių ženklus būtų lengviau įregistruoti ir administruoti, būtina suderinti ne tik materialinės teisės nuostatas, bet ir procedūrines taisykles. Todėl reikėtų suderinti pagrindines valstybių narių ir Europos prekių ženklų sistemos procedūrines taisykles, įskaitant tas, kurių skirtumai kelia esminių problemų vidaus rinkos veikimui. Pakanka nustatyti bendruosius pagal nacionalinę teisę reglamentuojamų procedūrų principus, paliekant valstybėms narėms teisę nustatyti išsamesnes taisykles; |
| --- | --- |

(9)

kad visoje Sąjungoje prekių ženklus būtų lengviau įregistruoti ir administruoti, būtina suderinti ne tik materialinės teisės nuostatas, bet ir procedūrines taisykles. Todėl reikėtų suderinti pagrindines valstybių narių ir Europos prekių ženklų sistemos procedūrines taisykles, įskaitant tas, kurių skirtumai kelia esminių problemų vidaus rinkos veikimui. Pakanka nustatyti bendruosius pagal nacionalinę teisę reglamentuojamų procedūrų principus, paliekant valstybėms narėms teisę nustatyti išsamesnes taisykles;

| (10) | labai svarbu užtikrinti, kad įregistruoti prekių ženklai būtų vienodai apsaugoti pagal visų valstybių narių teisines sistemas ir kad nacionalinio lygmens prekių ženklų apsauga būtų tokia pati kaip Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų apsauga. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje reputaciją turintiems Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams suteikiama plataus masto apsauga, tokia plataus masto apsauga taip pat turėtų būti suteikiama visiems nacionaliniu lygmeniu įregistruotiems prekių ženklams, turintiems reputaciją atitinkamoje valstybėje narėje; [3 pakeit.; šis pakeitimas galioja visam tekstui] |
| --- | --- |

(10)

labai svarbu užtikrinti, kad įregistruoti prekių ženklai būtų vienodai apsaugoti pagal visų valstybių narių teisines sistemas ir kad nacionalinio lygmens prekių ženklų apsauga būtų tokia pati kaip Europos
  Sąjungos
  prekių ženklų apsauga. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje reputaciją turintiems Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams suteikiama plataus masto apsauga, tokia plataus masto apsauga taip pat turėtų būti suteikiama visiems nacionaliniu lygmeniu įregistruotiems prekių ženklams, turintiems reputaciją atitinkamoje valstybėje narėje; [3 pakeit.; šis pakeitimas galioja visam tekstui]

| (11) | ši direktyva turėtų neatimti iš valstybių narių teisės ir toliau suteikti apsaugą prekių ženklams, įgytiems juos naudojant, tačiau turėtų į juos atsižvelgti tik įvertinant jų santykį su registravimo būdu įgytais prekių ženklais; |
| --- | --- |

(11)

ši direktyva turėtų neatimti iš valstybių narių teisės ir toliau suteikti apsaugą prekių ženklams, įgytiems juos naudojant, tačiau turėtų į juos atsižvelgti tik įvertinant jų santykį su registravimo būdu įgytais prekių ženklais;

| (12) | šio teisės aktų suderinimo tikslams pasiekti reikia, kad įregistruoto prekių ženklo įgijimo bei jo išlaikymo sąlygos visose valstybėse narėse būtų iš esmės vienodos; |
| --- | --- |

(12)

šio teisės aktų suderinimo tikslams pasiekti reikia, kad įregistruoto prekių ženklo įgijimo bei jo išlaikymo sąlygos visose valstybėse narėse būtų iš esmės vienodos;

| (13) | dėl to būtina išvardyti žymenų, galinčių sudaryti prekių ženklus, pavyzdžius su sąlyga, jog tokie žymenys gali atskirti vienos įmonės prekes ar paslaugas nuo kitos įmonės prekių ar paslaugų. Norint įgyvendinti prekių ženklų registravimo sistemos tikslus, t. y. užtikrinti teisinį tikrumą ir patikimą administravimą, taip pat svarbu reikalauti, kad žymenį
  registre
  būtų galima pavaizduoti tokiu

  aiškiu, tiksliu, užbaigtu, lengvai prieinamu, pastoviu ir objektyviu
  būdu, kuris leistų tiksliai nustatyti apsaugos objektą. Todėl žymenį turėtų būti leidžiama vaizduoti bet kokia tinkama forma, nebūtinai grafinėmis priemonėmis, jei
  naudojama paprastai prieinama technologija ir
  pakankamai patikimai užtikrinama, kad būtų pasiektas minėtas tikslas; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

dėl to būtina išvardyti žymenų, galinčių sudaryti prekių ženklus, pavyzdžius su sąlyga, jog tokie žymenys gali atskirti vienos įmonės prekes ar paslaugas nuo kitos įmonės prekių ar paslaugų. Norint įgyvendinti prekių ženklų registravimo sistemos tikslus, t. y. užtikrinti teisinį tikrumą ir patikimą administravimą, taip pat svarbu reikalauti, kad žymenį
  registre
  būtų galima pavaizduoti tokiu

  aiškiu, tiksliu, užbaigtu, lengvai prieinamu, pastoviu ir objektyviu
  būdu, kuris leistų tiksliai nustatyti apsaugos objektą. Todėl žymenį turėtų būti leidžiama vaizduoti bet kokia tinkama forma, nebūtinai grafinėmis priemonėmis, jei
  naudojama paprastai prieinama technologija ir
  pakankamai patikimai užtikrinama, kad būtų pasiektas minėtas tikslas; [4 pakeit.]

| (14) | be to, turėtų būti pateiktas baigtinis atsisakymo registruoti arba registracijos negaliojimo pagrindų, įskaitant jokio skiriamojo požymio nebuvimą arba prieštaravimą tarp prekių ženklo ir ankstesnių teisių, sąrašas, net jeigu kai kuriuos iš šių pagrindų valstybės narės gali pasirinkti savo nuožiūra ir dėl to gali palikti tuos pagrindus savo teisės aktuose arba juos įtraukti į šiuos teisės aktus; |
| --- | --- |

(14)

be to, turėtų būti pateiktas baigtinis atsisakymo registruoti arba registracijos negaliojimo pagrindų, įskaitant jokio skiriamojo požymio nebuvimą arba prieštaravimą tarp prekių ženklo ir ankstesnių teisių, sąrašas, net jeigu kai kuriuos iš šių pagrindų valstybės narės gali pasirinkti savo nuožiūra ir dėl to gali palikti tuos pagrindus savo teisės aktuose arba juos įtraukti į šiuos teisės aktus;

| (15) | siekiant užtikrinti, kad, visoje Sąjungoje nagrinėjant absoliučius ir santykinius atsisakymo registruoti prekių ženklą pagrindus, kitomis Sąjungos teisės priemonėmis užtikrinama geografinių nuorodų apsauga būtų taikoma vienodai ir išsamiai, į šią direktyvą reikėtų įtraukti tokias pačias su geografinėmis nuorodomis susijusias nuostatas, kokios įtrauktos į Reglamentą (EB) Nr. 207/2009; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti, kad, visoje Sąjungoje nagrinėjant absoliučius ir santykinius atsisakymo registruoti prekių ženklą pagrindus, kitomis Sąjungos teisės priemonėmis užtikrinama geografinių nuorodų apsauga būtų taikoma vienodai ir išsamiai, į šią direktyvą reikėtų įtraukti tokias pačias su geografinėmis nuorodomis susijusias nuostatas, kokios įtrauktos į Reglamentą (EB) Nr. 207/2009;

| (16) | apsauga, suteikiama įregistruotu prekių ženklu, kurio funkcija visų pirma yra prekių ženklu garantuoti kilmę, turėtų būti absoliuti esant tapatumui tarp ženklo ir žymens bei tarp prekių ar paslaugų. Apsauga taip pat turėtų būti suteikiama ir esant ženklo panašumui į žymenį ir prekių arba paslaugų panašumui. Būtina pateikti panašumo sąvokos išaiškinimą, siejant tai su klaidinimo galimybe. Klaidinimo galimybė, kurios įvertinimas priklauso nuo daugelio elementų, ypač nuo prekių ženklo pripažinimo rinkoje, nuo asociacijos, kuri gali būti padaryta su naudojamu ar įregistruotu žymeniu, nuo prekių ženklo bei žymens ir jais žymimų prekių ar paslaugų panašumo laipsnio, turėtų lemti specialias tokios apsaugos sąlygas. Galimybės suklaidinti nustatymo būdai, o ypač įrodinėjimo pareiga, turėtų būti reglamentuojami nacionalinių procedūrinių taisyklių, kurioms ši direktyva neturėtų daryti įtakos; |
| --- | --- |

(16)

apsauga, suteikiama įregistruotu prekių ženklu, kurio funkcija visų pirma yra prekių ženklu garantuoti kilmę, turėtų būti absoliuti esant tapatumui tarp ženklo ir žymens bei tarp prekių ar paslaugų. Apsauga taip pat turėtų būti suteikiama ir esant ženklo panašumui į žymenį ir prekių arba paslaugų panašumui. Būtina pateikti panašumo sąvokos išaiškinimą, siejant tai su klaidinimo galimybe. Klaidinimo galimybė, kurios įvertinimas priklauso nuo daugelio elementų, ypač nuo prekių ženklo pripažinimo rinkoje, nuo asociacijos, kuri gali būti padaryta su naudojamu ar įregistruotu žymeniu, nuo prekių ženklo bei žymens ir jais žymimų prekių ar paslaugų panašumo laipsnio, turėtų lemti specialias tokios apsaugos sąlygas. Galimybės suklaidinti nustatymo būdai, o ypač įrodinėjimo pareiga, turėtų būti reglamentuojami nacionalinių procedūrinių taisyklių, kurioms ši direktyva neturėtų daryti įtakos;

| (17) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su prioriteto principu, pagal kurį anksčiau įregistruotas prekių ženklas turi pirmenybę prieš vėliau įregistruotus prekių ženklus, būtina nustatyti, kad užtikrinant prekių ženklo suteikiamas teises nebūtų pažeidžiamos savininkų teisės, įgytos prieš prekių ženklo paraiškos padavimo ar prioriteto datą. Tokia nuostata atitinka 1994 m. balandžio 15 d. Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (toliau – TRIPS sutartis) (8) 16 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su prioriteto principu, pagal kurį anksčiau įregistruotas prekių ženklas turi pirmenybę prieš vėliau įregistruotus prekių ženklus, būtina nustatyti, kad užtikrinant prekių ženklo suteikiamas teises nebūtų pažeidžiamos savininkų teisės, įgytos prieš prekių ženklo paraiškos padavimo ar prioriteto datą. Tokia nuostata atitinka 1994 m. balandžio 15 d. Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (toliau – TRIPS sutartis) (8) 16 straipsnio 1 dalį;

| (18) | tikslinga numatyti, kad teisių į prekių ženklą pažeidimas gali būti nustatytas tik tuomet, jei padaroma išvada, kad teises pažeidžiantis ženklas ar žymuo naudojamas prekyboje siekiant atskirti prekes ar paslaugas pagal jų komercinę kilmę. Naudojimą kitais tikslais turėtų reglamentuoti nacionalinės teisės nuostatos; |
| --- | --- |

(18)

tikslinga numatyti, kad teisių į prekių ženklą pažeidimas gali būti nustatytas tik tuomet, jei padaroma išvada, kad teises pažeidžiantis ženklas ar žymuo naudojamas prekyboje siekiant atskirti prekes ar paslaugas pagal jų komercinę kilmę. Naudojimą kitais tikslais turėtų reglamentuoti nacionalinės teisės nuostatos;

| (19) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aiškumą, būtina paaiškinti, kad ne tik panašumo atveju, bet ir tuo atveju, jei tapatus žymuo naudojamas tapačioms prekėms ir paslaugoms žymėti, apsauga prekių ženklui turėtų būti suteikiama tik jeigu (ir tiek, kiek) neigiamai paveikiama pagrindinė prekių ženklo funkcija – garantuoti komercinę prekių ar paslaugų kilmę;
  [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aiškumą, būtina paaiškinti, kad ne tik panašumo atveju, bet ir tuo atveju, jei tapatus žymuo naudojamas tapačioms prekėms ir paslaugoms žymėti, apsauga prekių ženklui turėtų būti suteikiama tik jeigu (ir tiek, kiek) neigiamai paveikiama pagrindinė prekių ženklo funkcija – garantuoti komercinę prekių ar paslaugų kilmę;
  [5 pakeit.]

| (20) | prekių ženklo pažeidimu taip pat turėtų būti laikomas žymens kaip firmos pavadinimo ar panašios nuorodos naudojimas, jei siekiama atskirti prekes ar paslaugas pagal jų komercinę kilmę; |
| --- | --- |

(20)

prekių ženklo pažeidimu taip pat turėtų būti laikomas žymens kaip firmos pavadinimo ar panašios nuorodos naudojimas, jei siekiama atskirti prekes ar paslaugas pagal jų komercinę kilmę;

| (21) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su konkrečiais Sąjungos teisės aktais, tinkama numatyti, kad prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę uždrausti trečiajai šaliai naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje, kai tokia lyginamoji reklama prieštarauja Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/114/EB (9); |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir visišką derėjimą su konkrečiais Sąjungos teisės aktais, tinkama numatyti, kad prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę uždrausti trečiajai šaliai naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje, kai tokia lyginamoji reklama prieštarauja Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2006/114/EB (9);

| (22) | siekiant stiprinti prekių ženklų apsaugą ir efektyviau kovoti su klastojimu,
  taip pat nedarant poveikio PPO taisyklių, ypač Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos V straipsnio dėl tranzito laisvės, laikymuisi,
  įregistruoto prekių ženklo savininkui turėtų būti suteikta teisė uždrausti trečiosioms šalims įvežti į valstybės narės muitų teritoriją prekes, neišleistas į laisvą apyvartą joje, kai tos prekės įvežamos iš trečiųjų šalių ir yra neleistinai pažymėtos prekių ženklu, kuris iš esmės yra tapatus tokioms prekėms įregistruotam prekių ženklui
  . Tai turėtų vykti nedarant poveikio sklandžiam generinių vaistų tranzitui, laikantis Europos Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, ypač numatytų 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos ministrų konferencijos metu priimtoje deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos
  ; [55 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

siekiant stiprinti prekių ženklų apsaugą ir efektyviau kovoti su klastojimu,
  taip pat nedarant poveikio PPO taisyklių, ypač Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos V straipsnio dėl tranzito laisvės, laikymuisi,
  įregistruoto prekių ženklo savininkui turėtų būti suteikta teisė uždrausti trečiosioms šalims įvežti į valstybės narės muitų teritoriją prekes, neišleistas į laisvą apyvartą joje, kai tos prekės įvežamos iš trečiųjų šalių ir yra neleistinai pažymėtos prekių ženklu, kuris iš esmės yra tapatus tokioms prekėms įregistruotam prekių ženklui
  . Tai turėtų vykti nedarant poveikio sklandžiam generinių vaistų tranzitui, laikantis Europos Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, ypač numatytų 2001 m. lapkričio 14 d. PPO Dohos ministrų konferencijos metu priimtoje deklaracijoje dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos
  ; [55 pakeit.]

| (22a) | prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę imtis atitinkamų teisinių veiksmų, įskaitant teisę prašyti nacionalinių muitinės įstaigų imtis veiksmų dėl prekių, kuriomis tariamai pažeidžiamos jo teisės, pvz., sulaikyti arba sunaikinti jas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 608/2013

   (10)

  . Muitinės įstaigos teisių turėtojo prašymu ir vadovaudamosi rizikos vertinimo kriterijais turėtų atlikti atitinkamas procedūras, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 608/2013; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(22a)

prekių ženklo savininkas turėtų turėti teisę imtis atitinkamų teisinių veiksmų, įskaitant teisę prašyti nacionalinių muitinės įstaigų imtis veiksmų dėl prekių, kuriomis tariamai pažeidžiamos jo teisės, pvz., sulaikyti arba sunaikinti jas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 608/2013

   (10)

  . Muitinės įstaigos teisių turėtojo prašymu ir vadovaudamosi rizikos vertinimo kriterijais turėtų atlikti atitinkamas procedūras, nurodytas Reglamente (ES) Nr. 608/2013; [7 pakeit.]

| (22b) | Reglamento (ES) Nr. 608/2013 28 straipsnyje nustatyta, kad teisių turėtojas atsako už žalą patyrusių prekių turėtojo atžvilgiu, taip pat kai nustatoma, jog nurodytos prekės nepažeidžia intelektinės nuosavybės teisių; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(22b)

Reglamento (ES) Nr. 608/2013 28 straipsnyje nustatyta, kad teisių turėtojas atsako už žalą patyrusių prekių turėtojo atžvilgiu, taip pat kai nustatoma, jog nurodytos prekės nepažeidžia intelektinės nuosavybės teisių; [8 pakeit.]

| (22c) | valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, kad užtikrintų sklandų generinių vaistų tranzitą. Todėl prekių ženklo savininkas, remdamasis numanomu ar tikru vaisto veikliosios medžiagos tarptautinio nepatentuoto pavadinimo (angl. international non-proprietary name INN) ir įregistruoto prekių ženklo panašumu, neturėtų turėti teisės uždrausti bet kuriai trečiajai šaliai vykdant komercinę veiklą įvežti į valstybės narės muitų teritoriją prekes; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(22c)

valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, kad užtikrintų sklandų generinių vaistų tranzitą. Todėl prekių ženklo savininkas, remdamasis numanomu ar tikru vaisto veikliosios medžiagos tarptautinio nepatentuoto pavadinimo (angl. international non-proprietary name INN) ir įregistruoto prekių ženklo panašumu, neturėtų turėti teisės uždrausti bet kuriai trečiajai šaliai vykdant komercinę veiklą įvežti į valstybės narės muitų teritoriją prekes; [9 pakeit.]

| (23) | siekiant efektyviau užtikrinti, kad nebūtų įvežamos teises pažeidžiančios

  suklastotos
  prekės, visų pirma pardavimo internetu atveju,
  pristatant jas smulkiomis siuntomis, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 608/2013
  ,
  teisėtai registruoto prekių ženklo
  savininkas turėtų turėti teisę uždrausti tokias prekes importuoti į Sąjungą, jei vien tik
  suklastotų
  prekių siuntėjas veikia siekdamas komercinių tikslų

  vykdo prekybą
  .
  Tais atvejais, kai taikomos tokios priemonės, prekes užsakę fiziniai asmenys arba įmonės informuojami apie šių priemonių priežastis ir apie jų teises prekių siuntėjo atžvilgiu
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

siekiant efektyviau užtikrinti, kad nebūtų įvežamos teises pažeidžiančios

  suklastotos
  prekės, visų pirma pardavimo internetu atveju,
  pristatant jas smulkiomis siuntomis, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 608/2013
  ,
  teisėtai registruoto prekių ženklo
  savininkas turėtų turėti teisę uždrausti tokias prekes importuoti į Sąjungą, jei vien tik
  suklastotų
  prekių siuntėjas veikia siekdamas komercinių tikslų

  vykdo prekybą
  .
  Tais atvejais, kai taikomos tokios priemonės, prekes užsakę fiziniai asmenys arba įmonės informuojami apie šių priemonių priežastis ir apie jų teises prekių siuntėjo atžvilgiu
  ; [10 pakeit.]

| (24) | kad įregistruotų prekių ženklų savininkai turėtų galimybę efektyviau kovoti su klastojimu, jiems turėtų būti suteikta teisė uždrausti prekes žymėti teises pažeidžiančiu prekių ženklu ir parengiamuosius veiksmus prieš žymėjimą; |
| --- | --- |

(24)

kad įregistruotų prekių ženklų savininkai turėtų galimybę efektyviau kovoti su klastojimu, jiems turėtų būti suteikta teisė uždrausti prekes žymėti teises pažeidžiančiu prekių ženklu ir parengiamuosius veiksmus prieš žymėjimą;

| (25) | prekių ženklu suteikiamos išimtinės teisės neturėtų suteikti savininkui teisės uždrausti naudoti žymenis ar nuorodas, jeigu jie naudojami teisingai ir laikantis sąžiningos pramoninės ir komercinės veiklos praktikos. Kad būtų sukurtos vienodos sąlygos firmų pavadinimams ir prekių ženklams, atsižvelgiant į tai, kad firmų pavadinimams dažnai suteikiama neribota apsauga vėlesnių prekių ženklų atžvilgiu, turėtų būti laikoma, kad toks naudojimas apima savo asmenvardžio naudojimą. Taip pat turėtų būti numatytas bendras aprašomųjų arba skiriamųjų požymių neturinčių žymenų ar nuorodų naudojimas. Be to, savininkui neturėtų būti suteikta teisė uždrausti teisingai ir sąžiningai naudoti ženklą siekiant identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias savininkui; |
| --- | --- |

(25)

prekių ženklu suteikiamos išimtinės teisės neturėtų suteikti savininkui teisės uždrausti naudoti žymenis ar nuorodas, jeigu jie naudojami teisingai ir laikantis sąžiningos pramoninės ir komercinės veiklos praktikos. Kad būtų sukurtos vienodos sąlygos firmų pavadinimams ir prekių ženklams, atsižvelgiant į tai, kad firmų pavadinimams dažnai suteikiama neribota apsauga vėlesnių prekių ženklų atžvilgiu, turėtų būti laikoma, kad toks naudojimas apima savo asmenvardžio naudojimą. Taip pat turėtų būti numatytas bendras aprašomųjų arba skiriamųjų požymių neturinčių žymenų ar nuorodų naudojimas. Be to, savininkui neturėtų būti suteikta teisė uždrausti teisingai ir sąžiningai naudoti ženklą siekiant identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias savininkui;

| (26) | laisvo prekių judėjimo principas reiškia, kad prekių ženklo savininkas neturi turėti teisės uždrausti trečiajai šaliai naudoti prekių ženklą žymėti prekėms, kurios jo paties ar jo sutikimu buvo išleistos į apyvartą Sąjungoje pažymėtos tuo prekių ženklu, išskyrus atvejus, kai dėl pagrįstų priežasčių savininkas nesutinka su tolesniu prekių komercializavimu; |
| --- | --- |

(26)

laisvo prekių judėjimo principas reiškia, kad prekių ženklo savininkas neturi turėti teisės uždrausti trečiajai šaliai naudoti prekių ženklą žymėti prekėms, kurios jo paties ar jo sutikimu buvo išleistos į apyvartą Sąjungoje pažymėtos tuo prekių ženklu, išskyrus atvejus, kai dėl pagrįstų priežasčių savininkas nesutinka su tolesniu prekių komercializavimu;

| (27) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir neteisingai nepažeisti ankstesnio prekių ženklo savininko interesų, svarbu numatyti, kad jis negali reikalauti registracijos pripažinimo negaliojančia ir prieštarauti vėlesnių už jo turimų prekių ženklų, apie kuriuos jis žinojo pakankamai ilgą laiką ir jų naudojimui neprieštaravo, naudojimui, išskyrus atvejus, kai paraiška vėlesniems prekių ženklams buvo pateikta turint nesąžiningų ketinimų; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir neteisingai nepažeisti ankstesnio prekių ženklo savininko interesų, svarbu numatyti, kad jis negali reikalauti registracijos pripažinimo negaliojančia ir prieštarauti vėlesnių už jo turimų prekių ženklų, apie kuriuos jis žinojo pakankamai ilgą laiką ir jų naudojimui neprieštaravo, naudojimui, išskyrus atvejus, kai paraiška vėlesniems prekių ženklams buvo pateikta turint nesąžiningų ketinimų;

| (28) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir apsaugoti teisėtai įgytas prekių ženklų teises, tikslinga ir būtina nustatyti, nepažeidžiant principo, pagal kurį vėlesnio prekių ženklo teisėmis negalima pasinaudoti ankstesnio prekių ženklo atžvilgiu, kad ankstesnių prekių ženklų savininkai neturėtų turėti teisės pasiekti, kad vėlesnis prekių ženklas būtų neregistruojamas arba kad jo registracija būtų pripažinta negaliojančia, arba prieštarauti vėlesnio prekių ženklo naudojimui, jei vėlesnis prekių ženklas buvo įgytas tuo metu, kai ankstesnis prekių ženklas galėjo būti pripažintas negaliojančiu arba panaikintas, pavyzdžiui, dėl to, kad jis dar nebuvo įgijęs skiriamojo požymio dėl naudojimo, arba tuo metu, kai ankstesnio prekių ženklo teisėmis nebuvo galima pasinaudoti vėlesnio prekių ženklo atžvilgiu, nes nebuvo tenkinamos būtinos sąlygos, pavyzdžiui, ankstesnis prekių ženklas dar nebuvo įgijęs reputacijos; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir apsaugoti teisėtai įgytas prekių ženklų teises, tikslinga ir būtina nustatyti, nepažeidžiant principo, pagal kurį vėlesnio prekių ženklo teisėmis negalima pasinaudoti ankstesnio prekių ženklo atžvilgiu, kad ankstesnių prekių ženklų savininkai neturėtų turėti teisės pasiekti, kad vėlesnis prekių ženklas būtų neregistruojamas arba kad jo registracija būtų pripažinta negaliojančia, arba prieštarauti vėlesnio prekių ženklo naudojimui, jei vėlesnis prekių ženklas buvo įgytas tuo metu, kai ankstesnis prekių ženklas galėjo būti pripažintas negaliojančiu arba panaikintas, pavyzdžiui, dėl to, kad jis dar nebuvo įgijęs skiriamojo požymio dėl naudojimo, arba tuo metu, kai ankstesnio prekių ženklo teisėmis nebuvo galima pasinaudoti vėlesnio prekių ženklo atžvilgiu, nes nebuvo tenkinamos būtinos sąlygos, pavyzdžiui, ankstesnis prekių ženklas dar nebuvo įgijęs reputacijos;

| (29) | prekių ženklai atitinka savo paskirtį, t. y. atskiria prekes ar paslaugas ir suteikia galimybę vartotojams priimti informacija pagrįstus sprendimus, tik tuomet, kai jie faktiškai naudojami rinkoje. Naudojimo reikalavimas taip pat būtinas siekiant sumažinti bendrą Sąjungoje įregistruotų ir saugomų prekių ženklų skaičių ir atitinkamai tarp jų iškylančių prieštaravimų skaičių. Todėl labai svarbu reikalauti, kad įregistruoti prekių ženklai būtų faktiškai naudojami prekėms ar paslaugoms, kurioms jie įregistruoti, žymėti, arba, jeigu jie nenaudojami, kad jų registraciją būtų galima panaikinti
  per penkerius metus nuo įregistravimo datos
  ; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(29)

prekių ženklai atitinka savo paskirtį, t. y. atskiria prekes ar paslaugas ir suteikia galimybę vartotojams priimti informacija pagrįstus sprendimus, tik tuomet, kai jie faktiškai naudojami rinkoje. Naudojimo reikalavimas taip pat būtinas siekiant sumažinti bendrą Sąjungoje įregistruotų ir saugomų prekių ženklų skaičių ir atitinkamai tarp jų iškylančių prieštaravimų skaičių. Todėl labai svarbu reikalauti, kad įregistruoti prekių ženklai būtų faktiškai naudojami prekėms ar paslaugoms, kurioms jie įregistruoti, žymėti, arba, jeigu jie nenaudojami, kad jų registraciją būtų galima panaikinti
  per penkerius metus nuo įregistravimo datos
  ; [11 pakeit.]

| (30) | atitinkamai įregistruotas prekių ženklas turėtų būti saugomas tik tuomet, jei jis faktiškai naudojamas, o ankstesnis įregistruotas prekių ženklas neturėtų suteikti teisės jo savininkui prieštarauti vėlesnio prekių ženklo naudojimui ar pripažinti jo negaliojančiu, jei tas savininkas savo prekių ženklo iš tikrųjų nenaudojo. Be to, valstybės narės turėtų nustatyti, kad prekių ženklas negali būti sėkmingai panaudotas teisių pažeidimo byloje, jeigu pateikus prašymą nustatyta, kad prekių ženklas gali būti panaikintas, arba, jei ieškinys pareikštas dėl vėlesnės teisės, kad prekių ženklas galėjo būti panaikintas tuo metu, kai buvo įgyta vėlesnė teisė; |
| --- | --- |

(30)

atitinkamai įregistruotas prekių ženklas turėtų būti saugomas tik tuomet, jei jis faktiškai naudojamas, o ankstesnis įregistruotas prekių ženklas neturėtų suteikti teisės jo savininkui prieštarauti vėlesnio prekių ženklo naudojimui ar pripažinti jo negaliojančiu, jei tas savininkas savo prekių ženklo iš tikrųjų nenaudojo. Be to, valstybės narės turėtų nustatyti, kad prekių ženklas negali būti sėkmingai panaudotas teisių pažeidimo byloje, jeigu pateikus prašymą nustatyta, kad prekių ženklas gali būti panaikintas, arba, jei ieškinys pareikštas dėl vėlesnės teisės, kad prekių ženklas galėjo būti panaikintas tuo metu, kai buvo įgyta vėlesnė teisė;

| (31) | tikslinga numatyti, kad tuo atveju, jeigu buvo prašoma pripažinti nacionalinio prekių ženklo pirmenybę prieš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą ir nacionalinio prekių ženklo vėliau buvo atsisakyta arba jo galiojimo trukmei buvo leista pasibaigti, to nacionalinio prekių ženklo galiojimą vis dar galima ginčyti. Tokia galimybe turėtų būti įmanoma pasinaudoti tik tokiose situacijose, kai nacionalinis ženklas galėjo būti pripažintas negaliojančiu arba panaikintas tuo metu, kai ženklas buvo pašalintas iš registro; |
| --- | --- |

(31)

tikslinga numatyti, kad tuo atveju, jeigu buvo prašoma pripažinti nacionalinio prekių ženklo pirmenybę prieš Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą ir nacionalinio prekių ženklo vėliau buvo atsisakyta arba jo galiojimo trukmei buvo leista pasibaigti, to nacionalinio prekių ženklo galiojimą vis dar galima ginčyti. Tokia galimybe turėtų būti įmanoma pasinaudoti tik tokiose situacijose, kai nacionalinis ženklas galėjo būti pripažintas negaliojančiu arba panaikintas tuo metu, kai ženklas buvo pašalintas iš registro;

| (32) | aiškumo sumetimais ir siekiant Sąjungoje palengvinti prekių ženklų naudojimą komerciniais tikslais, taisyklės, taikomos prekių ženklams kaip nuosavybės objektams, turėtų būti suderintos su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams jau taikomomis taisyklėmis ir apimti taisykles dėl perdavimo ir perleidimo, licencijavimo, daiktinių teisių, išieškojimo vykdymo procese ir nemokumo procedūrų; |
| --- | --- |

(32)

aiškumo sumetimais ir siekiant Sąjungoje palengvinti prekių ženklų naudojimą komerciniais tikslais, taisyklės, taikomos prekių ženklams kaip nuosavybės objektams, turėtų būti suderintos su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams jau taikomomis taisyklėmis ir apimti taisykles dėl perdavimo ir perleidimo, licencijavimo, daiktinių teisių, išieškojimo vykdymo procese ir nemokumo procedūrų;

| (33) | paaiškėjo, kad kolektyviniai prekių ženklai – naudinga tam tikrų bendrų savybių turinčių prekių ar paslaugų reklamos priemonė. Todėl nacionaliniams kolektyviniams prekių ženklams tikslinga taikyti taisykles, kurios būtų panašios į Europos kolektyviniams ženklams taikomas taisykles; |
| --- | --- |

(33)

paaiškėjo, kad kolektyviniai prekių ženklai – naudinga tam tikrų bendrų savybių turinčių prekių ar paslaugų reklamos priemonė. Todėl nacionaliniams kolektyviniams prekių ženklams tikslinga taikyti taisykles, kurios būtų panašios į Europos kolektyviniams ženklams taikomas taisykles;

| (34) | siekiant sudaryti geresnes ir paprastesnes sąlygas naudotis prekių ženklų apsauga ir padidinti teisinį tikrumą bei nuspėjamumą, prekių ženklų registravimo procedūra valstybėse narėse turėtų būti veiksminga, skaidri ir pagrįsta taisyklėmis, panašiomis į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams taikomas taisykles. Siekiant užtikrinti, kad prekių ženklų sistema būtų nuosekli ir suderinta tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu, visos valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnybos per

  ex officio

  patikrinimą, ar prekių ženklo paraiška atitinka registracijos reikalavimus, tikrintų tik tai, ar nėra absoliučiųjų atsisakymo registruoti pagrindų. Tačiau tai neturėtų prieštarauti tų tarnybų teisei pareiškėjų prašymu vien informacijos tikslais atlikti ankstesnių teisių paieškas, neprieštaraujant ir nedarant jokio privalomo poveikio tolesniam registracijos procesui, įskaitant tolesnes protesto procedūras

  Valstybės narės turėtų galėti pasirinkti, ar ex officio vykdyti santykinių atsisakymo registruoti prekių ženklą pagrindų patikrinimą
  ; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

siekiant sudaryti geresnes ir paprastesnes sąlygas naudotis prekių ženklų apsauga ir padidinti teisinį tikrumą bei nuspėjamumą, prekių ženklų registravimo procedūra valstybėse narėse turėtų būti veiksminga, skaidri ir pagrįsta taisyklėmis, panašiomis į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams taikomas taisykles. Siekiant užtikrinti, kad prekių ženklų sistema būtų nuosekli ir suderinta tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu, visos valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnybos per

  ex officio

  patikrinimą, ar prekių ženklo paraiška atitinka registracijos reikalavimus, tikrintų tik tai, ar nėra absoliučiųjų atsisakymo registruoti pagrindų. Tačiau tai neturėtų prieštarauti tų tarnybų teisei pareiškėjų prašymu vien informacijos tikslais atlikti ankstesnių teisių paieškas, neprieštaraujant ir nedarant jokio privalomo poveikio tolesniam registracijos procesui, įskaitant tolesnes protesto procedūras

  Valstybės narės turėtų galėti pasirinkti, ar ex officio vykdyti santykinių atsisakymo registruoti prekių ženklą pagrindų patikrinimą
  ; [12 pakeit.]

| (35) | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą dėl prekių ženklų teisių taikymo srities ir sudaryti paprastesnes sąlygas naudotis prekių ženklų apsauga, prekių ženklo paraiškoje nurodytų prekių ir paslaugų identifikavimas ir klasifikavimas turėtų būti atliekamas pagal tokias pačias taisykles visose valstybėse narėse, ir tos taisyklės turėtų būti suderintos su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams taikomomis taisyklėmis. Kad kompetentingos institucijos ir ekonominės veiklos vykdytojai galėtų nustatyti prašomos prekių ženklo apsaugos mastą remdamiesi vien paraiška, prekių ir paslaugų identifikavimas turėtų būti pakankamai aiškus ir tikslus. Vartojami bendrieji terminai turėtų būti aiškinami kaip apimantys tik tas prekes ir paslaugas, kurias aiškiai žymi tiesiogine reikšme vartojamas terminas; |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti teisinį tikrumą dėl prekių ženklų teisių taikymo srities ir sudaryti paprastesnes sąlygas naudotis prekių ženklų apsauga, prekių ženklo paraiškoje nurodytų prekių ir paslaugų identifikavimas ir klasifikavimas turėtų būti atliekamas pagal tokias pačias taisykles visose valstybėse narėse, ir tos taisyklės turėtų būti suderintos su Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams taikomomis taisyklėmis. Kad kompetentingos institucijos ir ekonominės veiklos vykdytojai galėtų nustatyti prašomos prekių ženklo apsaugos mastą remdamiesi vien paraiška, prekių ir paslaugų identifikavimas turėtų būti pakankamai aiškus ir tikslus. Vartojami bendrieji terminai turėtų būti aiškinami kaip apimantys tik tas prekes ir paslaugas, kurias aiškiai žymi tiesiogine reikšme vartojamas terminas;

| (36) | siekdamos užtikrinti efektyvią prekių ženklų apsaugą, valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingą administracinę protesto procedūrą, kuri leistų ankstesnių prekių ženklų teisių savininkams užprotestuoti prekių ženklo paraiškos registraciją. Be to, norėdamos suteikti veiksmingų priemonių prekių ženklams panaikinti ar pripažinti negaliojančiais, valstybės narės turėtų numatyti administracinę panaikinimo ar pripažinimo negaliojančiu procedūrą, kuri būtų panaši į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams Sąjungos lygmeniu taikomą procedūrą; |
| --- | --- |

(36)

siekdamos užtikrinti efektyvią prekių ženklų apsaugą, valstybės narės turėtų nustatyti veiksmingą administracinę protesto procedūrą, kuri leistų ankstesnių prekių ženklų teisių savininkams užprotestuoti prekių ženklo paraiškos registraciją. Be to, norėdamos suteikti veiksmingų priemonių prekių ženklams panaikinti ar pripažinti negaliojančiais, valstybės narės turėtų numatyti administracinę panaikinimo ar pripažinimo negaliojančiu procedūrą, kuri būtų panaši į Europos
  Sąjungos
  prekių ženklams Sąjungos lygmeniu taikomą procedūrą;

| (37) | valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnybos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra (toliau – agentūra) visose prekių ženklų registravimo ir administravimo srityse, siekdamos skatinti praktikos ir priemonių konvergenciją, pavyzdžiui, kuriant ir atnaujinant konsultacijoms ar paieškai skirtas bendras ar sujungtas duomenų bazes ir portalus. Valstybių narių tarnybos ir agentūra turėtų toliau bendradarbiauti visose kitose veiklos srityse, kurios yra svarbios prekių ženklų apsaugai Sąjungoje užtikrinti; |
| --- | --- |

(37)

valstybių narių centrinės pramoninės nuosavybės tarnybos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra (toliau – agentūra) visose prekių ženklų registravimo ir administravimo srityse, siekdamos skatinti praktikos ir priemonių konvergenciją, pavyzdžiui, kuriant ir atnaujinant konsultacijoms ar paieškai skirtas bendras ar sujungtas duomenų bazes ir portalus. Valstybių narių tarnybos ir agentūra turėtų toliau bendradarbiauti visose kitose veiklos srityse, kurios yra svarbios prekių ženklų apsaugai Sąjungoje užtikrinti;

| (38) | ši direktyva neturėtų panaikinti galimybės prekių ženklams taikyti kitas nei valstybių narių prekių ženklų teisės aktų nuostatas, pvz., reguliuojančias nesąžiningą konkurenciją, civilinę atsakomybę arba vartotojų teisių apsaugą; |
| --- | --- |

(38)

ši direktyva neturėtų panaikinti galimybės prekių ženklams taikyti kitas nei valstybių narių prekių ženklų teisės aktų nuostatas, pvz., reguliuojančias nesąžiningą konkurenciją, civilinę atsakomybę arba vartotojų teisių apsaugą;

| (39) | visoms valstybėms narėms privaloma laikytis Paryžiaus konvencijos dėl pramoninės nuosavybės apsaugos (Paryžiaus konvencijos) ir Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba. Šios direktyvos nuostatos turi visiškai atitikti minėtos konvencijos ir sutarties nuostatas. Ši direktyva neturėtų turėti įtakos ta konvencija ir sutartimi numatytiems valstybių narių įsipareigojimams. Prireikus turėtų būti taikoma Sutarties 351 straipsnio antra pastraipa; |
| --- | --- |

(39)

visoms valstybėms narėms privaloma laikytis Paryžiaus konvencijos dėl pramoninės nuosavybės apsaugos (Paryžiaus konvencijos) ir Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba. Šios direktyvos nuostatos turi visiškai atitikti minėtos konvencijos ir sutarties nuostatas. Ši direktyva neturėtų turėti įtakos ta konvencija ir sutartimi numatytiems valstybių narių įsipareigojimams. Prireikus turėtų būti taikoma Sutarties 351 straipsnio antra pastraipa;

| (40) | pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas atsiranda pagal ankstesnę direktyvą; |
| --- | --- |

(40)

pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnės direktyvos nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas atsiranda pagal ankstesnę direktyvą;

| (41) | ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminu, numatytu Direktyvos 2008/95/EB I priedo B dalyje; |
| --- | --- |

(41)

ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminu, numatytu Direktyvos 2008/95/EB I priedo B dalyje;

| (41a) | vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001

   (11)

  28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris 2013 m. liepos 11 d. pateikė nuomonę

   (12)
  , [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(41a)

vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001

   (11)

  28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris 2013 m. liepos 11 d. pateikė nuomonę

   (12)
  , [13 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Taikymo sritis

Ši direktyva taikoma kiekvienam prekių ar paslaugų prekių ženklui, kuris yra įregistruotas arba dėl kurio gali būti paduota paraiška įregistruoti valstybėje narėje kaip individualų, kolektyvinį, garantinį ar sertifikacijos ženklą, arba kuris yra įregistruotas arba kreipiamasi dėl jo registracijos Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyboje arba yra valstybėje narėje galiojančios tarptautinės registracijos objektas.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | tarnyba – valstybės narės centrinė pramoninės nuosavybės tarnyba arba Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyba, kuriai pavesta registruoti prekių ženklus; |
| --- | --- |

a)

tarnyba – valstybės narės centrinė pramoninės nuosavybės tarnyba arba Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyba, kuriai pavesta registruoti prekių ženklus;

| b) | agentūra – Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra, įsteigta pagal Reglamento (EB) Nr. 207/2009 2 straipsnį; [15 pakeit.; šis pakeitimas galioja visam tekstui] |
| --- | --- |

b)

agentūra – Europos Sąjungos prekių ženklų ir dizaino

  intelektinės nuosavybės
  agentūra, įsteigta pagal Reglamento (EB) Nr. 207/2009 2 straipsnį; [15 pakeit.; šis pakeitimas galioja visam tekstui]

| c) | registras – tarnybos tvarkomas prekių ženklų registras; |
| --- | --- |

c)

registras – tarnybos tvarkomas prekių ženklų registras;

| ca) | ankstesni prekių ženklai:










  i) | toliau išvardyti prekių ženklai, kurių paraiškos įregistruoti padavimo data yra ankstesnė už paraiškos įregistruoti kitą ženklą padavimo datą, prireikus atsižvelgiant į jiems prašomą suteikti prioritetą:








  — | Europos Sąjungos prekių ženklai; |
| --- | --- | --- | --- |

ca)

ankstesni prekių ženklai:

i)

toliau išvardyti prekių ženklai, kurių paraiškos įregistruoti padavimo data yra ankstesnė už paraiškos įregistruoti kitą ženklą padavimo datą, prireikus atsižvelgiant į jiems prašomą suteikti prioritetą:

—

Europos Sąjungos prekių ženklai;

| — | valstybėje narėje arba, jeigu kalbama apie Belgiją, Liuksemburgą ar Nyderlandus, – Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyboje įregistruoti prekių ženklai; |
| --- | --- |

—

valstybėje narėje arba, jeigu kalbama apie Belgiją, Liuksemburgą ar Nyderlandus, – Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyboje įregistruoti prekių ženklai;

| — | pagal valstybėje narėje galiojančius tarptautinius susitarimus įregistruoti prekių ženklai; |
| --- | --- |

—

pagal valstybėje narėje galiojančius tarptautinius susitarimus įregistruoti prekių ženklai;

| ii) | Europos Sąjungos prekių ženklai, kuriems pagal Reglamentą (EB) Nr. 207/2009 teisėtai prašoma suteikti pirmenybę remiantis i punkto antroje ir trečioje įtraukose nurodytu prekių ženklu, net jeigu pastarojo prekių ženklo buvo atsisakyta arba leista pasibaigti jo galiojimo laikui; |
| --- | --- |

ii)

Europos Sąjungos prekių ženklai, kuriems pagal Reglamentą (EB) Nr. 207/2009 teisėtai prašoma suteikti pirmenybę remiantis i punkto antroje ir trečioje įtraukose nurodytu prekių ženklu, net jeigu pastarojo prekių ženklo buvo atsisakyta arba leista pasibaigti jo galiojimo laikui;

| iii) | i ir ii punktuose nurodytų prekių ženklų paraiškos priklausomai nuo jų įregistravimo; |
| --- | --- |

iii)

i ir ii punktuose nurodytų prekių ženklų paraiškos priklausomai nuo jų įregistravimo;

| iv) | prekių ženklai, kurie paraiškos įregistruoti prekių ženklą padavimo dieną arba, kai tinkama, prašymo suteikti prioritetą paraiškai įregistruoti prekių ženklą dieną yra plačiai žinomi valstybėje narėje, kai sąvoka „plačiai žinomi“ vartojama Paryžiaus konvencijos 6 bis straipsnio prasme; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

iv)

prekių ženklai, kurie paraiškos įregistruoti prekių ženklą padavimo dieną arba, kai tinkama, prašymo suteikti prioritetą paraiškai įregistruoti prekių ženklą dieną yra plačiai žinomi valstybėje narėje, kai sąvoka „plačiai žinomi“ vartojama Paryžiaus konvencijos 6 bis straipsnio prasme; [16 pakeit.]

| cb) | garantijos arba sertifikacijos ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį prekes ar paslaugas, ženklo savininko sertifikuotas atsižvelgiant į geografinę kilmę, medžiagą, prekių pagaminimo arba paslaugų teikimo būdą, kokybę, tikslumą ar kitas charakteristikas, galima atskirti nuo nesertifikuotų prekių ar paslaugų; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

cb)

garantijos arba sertifikacijos ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį prekes ar paslaugas, ženklo savininko sertifikuotas atsižvelgiant į geografinę kilmę, medžiagą, prekių pagaminimo arba paslaugų teikimo būdą, kokybę, tikslumą ar kitas charakteristikas, galima atskirti nuo nesertifikuotų prekių ar paslaugų; [17 pakeit.]

| cc) | kolektyvinis ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį asociacijos, kuri yra ženklo savininkė, narių prekes arba paslaugas galima atskirti nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių ar paslaugų. [18 pakeit.] |
| --- | --- |

cc)

kolektyvinis ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį asociacijos, kuri yra ženklo savininkė, narių prekes arba paslaugas galima atskirti nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių ar paslaugų. [18 pakeit.]

2 skyrius

Prekių ženklų teisė

1 skirsnis

Žymenys, galintys sudaryti prekių ženklą

3 straipsnis

Žymenys, galintys sudaryti prekių ženklą

Prekių ženklas gali būti sudarytas iš bet kokių žymenų, visų pirma iš žodžių, įskaitant asmenvardžius, piešinių, raidžių, skaitmenų, spalvų, išorinio prekių ar jų pakuotės vaizdo arba garsų, su sąlyga, kad
  naudojama visiems prieinama technologija ir
  tokie žymenys leidžia:

| a) | atskirti vienai įmonei priklausančias prekes arba paslaugas nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių arba paslaugų;
  ir |
| --- | --- |

a)

atskirti vienai įmonei priklausančias prekes arba paslaugas nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių arba paslaugų;
  ir

| b) | juos
  registre
  vaizduoti tokiu būdu, kad kompetentingos institucijos ir visuomenė galėtų tiksliai nustatyti savininkui suteiktos apsaugos objektą. [19 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

juos
  registre
  vaizduoti tokiu būdu, kad kompetentingos institucijos ir visuomenė galėtų tiksliai nustatyti savininkui suteiktos apsaugos objektą. [19 pakeit.]

2 skirsnis

Atsisakymo registruoti ar negaliojimo pagrindai

4 straipsnis

Absoliutūs atsisakymo registruoti ar negaliojimo pagrindai

1.   Toliau išvardyti žymenys neregistruojami arba, jeigu įregistruoti, registracija gali būti pripažinta negaliojančia:

| a) | žymenys, negalintys sudaryti prekių ženklo; |
| --- | --- |

a)

žymenys, negalintys sudaryti prekių ženklo;

| b) | prekių ženklai, neturintys jokių skiriamųjų požymių; |
| --- | --- |

b)

prekių ženklai, neturintys jokių skiriamųjų požymių;

| c) | prekių ženklai, sudaryti tiktai iš tokių žymenų arba nuorodų, kurie prekyboje gali būti naudojami žymėti rūšiai, kokybei, kiekiui, paskirčiai, vertei, geografinei kilmei arba prekių pagaminimo ar paslaugų suteikimo laikui, arba kitoms prekių ar paslaugų charakteristikoms; |
| --- | --- |

c)

prekių ženklai, sudaryti tiktai iš tokių žymenų arba nuorodų, kurie prekyboje gali būti naudojami žymėti rūšiai, kokybei, kiekiui, paskirčiai, vertei, geografinei kilmei arba prekių pagaminimo ar paslaugų suteikimo laikui, arba kitoms prekių ar paslaugų charakteristikoms;

| d) | prekių ženklai, sudaryti tiktai iš tokių žymenų arba nuorodų, kurie dabartinėje kalboje, sąžiningoje ir nusistovėjusioje prekybos praktikoje yra tapę bendriniais; |
| --- | --- |

d)

prekių ženklai, sudaryti tiktai iš tokių žymenų arba nuorodų, kurie dabartinėje kalboje, sąžiningoje ir nusistovėjusioje prekybos praktikoje yra tapę bendriniais;

| e) | žymenys, susidedantys vien tik iš:






  i) | formos, kurią nulemia pačių prekių rūšis; |
| --- | --- | --- |

e)

žymenys, susidedantys vien tik iš:

i)

formos, kurią nulemia pačių prekių rūšis;

| ii) | prekių formos, būtinos techniniam rezultatui gauti; |
| --- | --- |

ii)

prekių formos, būtinos techniniam rezultatui gauti;

| iii) | formos, kuri prekėms suteikia esminę vertę; |
| --- | --- |

iii)

formos, kuri prekėms suteikia esminę vertę;

| f) | prekių ženklai, kurie prieštarauja viešajai politikai arba nusistovėjusiems moralės principams; |
| --- | --- |

f)

prekių ženklai, kurie prieštarauja viešajai politikai arba nusistovėjusiems moralės principams;

| g) | prekių ženklai, kurie gali suklaidinti visuomenę dėl, pavyzdžiui, prekių ar paslaugų rūšies, kokybės ar geografinės kilmės; |
| --- | --- |

g)

prekių ženklai, kurie gali suklaidinti visuomenę dėl, pavyzdžiui, prekių ar paslaugų rūšies, kokybės ar geografinės kilmės;

| h) | prekių ženklai, kurių įregistravimui kompetentingos institucijos nebuvo davusios sutikimo ir kuriuos pagal Paryžiaus konvencijos dėl pramoninės nuosavybės apsaugos (toliau – Paryžiaus konvencija) 6 ter straipsnį turi būti atsisakyta registruoti arba kurių registracija turi būti pripažinta negaliojančia; |
| --- | --- |

h)

prekių ženklai, kurių įregistravimui kompetentingos institucijos nebuvo davusios sutikimo ir kuriuos pagal Paryžiaus konvencijos dėl pramoninės nuosavybės apsaugos (toliau – Paryžiaus konvencija) 6 ter straipsnį turi būti atsisakyta registruoti arba kurių registracija turi būti pripažinta negaliojančia;

| i) | prekių ženklai, kurie yra neregistruojami ir kurių nebegalima naudoti pagal Sąjungos teisės aktus ar Sąjungos pasirašytus tarptautinius susitarimus, pagal kuriuos numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga; |
| --- | --- |

i)

prekių ženklai, kurie yra neregistruojami ir kurių nebegalima naudoti pagal Sąjungos teisės aktus ar Sąjungos pasirašytus tarptautinius susitarimus, pagal kuriuos numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga;

| j) | prekių ženklai, kurie yra neregistruojami pagal Sąjungos teisės aktus ar Sąjungos pasirašytus tarptautinius susitarimus,
  kurių šalis yra Sąjunga,
  pagal kuriuos numatyta
  spiritinių gėrimų,
  tradicinių terminų, naudojamų vynui apibūdinti, ir garantuotų tradicinių gaminių apsauga; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

j)

prekių ženklai, kurie yra neregistruojami pagal Sąjungos teisės aktus ar Sąjungos pasirašytus tarptautinius susitarimus,
  kurių šalis yra Sąjunga,
  pagal kuriuos numatyta
  spiritinių gėrimų,
  tradicinių terminų, naudojamų vynui apibūdinti, ir garantuotų tradicinių gaminių apsauga; [20 pakeit.]

| ja) | prekių ženklai, kurie apima arba kuriuos sudaro ankstesnis veislės pavadinimas, įregistruotas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94

   (13)

  to paties tipo produktui. [21 pakeit.] |
| --- | --- |

ja)

prekių ženklai, kurie apima arba kuriuos sudaro ankstesnis veislės pavadinimas, įregistruotas pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2100/94

   (13)

  to paties tipo produktui. [21 pakeit.]

2.   1 dalis taikoma, net jeigu prekių ženklo neregistravimo pagrindai galioja:

| a) | kitose valstybėse narėse nei tos, kuriose paduota paraiška įregistruoti ženklą; |
| --- | --- |

a)

kitose valstybėse narėse nei tos, kuriose paduota paraiška įregistruoti ženklą;

| b) | tik tuomet, kai prekių ženklas užsienio kalba yra išverstas į valstybių narių oficialią kalbą ar transkribuotas valstybių narių oficialios kalbos rašmenimis.
  [22 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

tik tuomet, kai prekių ženklas užsienio kalba yra išverstas į valstybių narių oficialią kalbą ar transkribuotas valstybių narių oficialios kalbos rašmenimis.
  [22 pakeit.]

3.   Prekių ženklo registracija gali būti pripažinta negaliojančia, jeigu paraišką įregistruoti prekių ženklą pareiškėjas pateikė turėdamas nesąžiningų ketinimų. Bet kuri valstybė narė taip pat gali numatyti, kad toks prekių ženklas neregistruojamas.

4.   Bet kuri valstybė narė gali numatyti, jog prekių ženklas neregistruojamas arba, jeigu įregistruotas, registracija gali būti pripažinta negaliojančia, jeigu:

| a) | tokio prekių ženklo naudojimas gali būti uždraustas vadovaujantis valstybės narės ar Sąjungos kitų teisės aktų nei prekių ženklų teisės aktai nuostatomis; |
| --- | --- |

a)

tokio prekių ženklo naudojimas gali būti uždraustas vadovaujantis valstybės narės ar Sąjungos kitų teisės aktų nei prekių ženklų teisės aktai nuostatomis;

| b) | prekių ženkle yra didelę simbolinę vertę turintis žymuo, ypač jeigu tai religinis simbolis; |
| --- | --- |

b)

prekių ženkle yra didelę simbolinę vertę turintis žymuo, ypač jeigu tai religinis simbolis;

| c) | prekių ženkle yra kitokių nei Paryžiaus konvencijos 6 ter straipsnyje nurodytų ir reikšmingų visuomenei ženklų, emblemų ir herbų, išskyrus atvejus, kai kompetentinga institucija valstybės narės teisės aktų numatyta tvarka yra davusi sutikimą jų įregistravimui. |
| --- | --- |

c)

prekių ženkle yra kitokių nei Paryžiaus konvencijos 6 ter straipsnyje nurodytų ir reikšmingų visuomenei ženklų, emblemų ir herbų, išskyrus atvejus, kai kompetentinga institucija valstybės narės teisės aktų numatyta tvarka yra davusi sutikimą jų įregistravimui.

5.   Neatsisakoma registruoti prekių ženklą ar jo registracija nepripažįstama negaliojančia 1 dalies b, c arba d punktuose nurodyta tvarka, jeigu iki paraiškos įregistruoti

  registruoti
  padavimo datos arba po registracijos datos ir vėliau jį naudojant prekių ženklas įgijo skiriamąjį požymį.
  Prekių ženklo registracija nepripažįstama negaliojančia 1 dalies b, c arba d punktuose nurodyta tvarka, jeigu iki paraiškos pripažinti ženklą negaliojančiu padavimo datos jį naudojant prekių ženklas įgijo skiriamąjį požymį. [23 pakeit.]

6.   Bet kuri valstybė narė gali numatyti, jog 5 dalis taikoma ir tada, kai skiriamasis požymis buvo įgytas po paraiškos įregistruoti padavimo ir iki registravimo datos.

5 straipsnis

Santykiniai atsisakymo registruoti ar negaliojimo pagrindai

1.   Prekių ženklas neregistruojamas arba, jeigu įregistruotas, registracija gali būti pripažinta negaliojančia:

| a) | jeigu jis yra tapatus ankstesniam prekių ženklui, o prekės ir paslaugos, kurioms jis yra pareikštas įregistruoti arba yra įregistruotas, yra tapačios prekėms arba paslaugoms, kurioms ankstesnis prekių ženklas yra saugomas; |
| --- | --- |

a)

jeigu jis yra tapatus ankstesniam prekių ženklui, o prekės ir paslaugos, kurioms jis yra pareikštas įregistruoti arba yra įregistruotas, yra tapačios prekėms arba paslaugoms, kurioms ankstesnis prekių ženklas yra saugomas;

| b) | jeigu dėl savo tapatumo ar panašumo į ankstesnį prekių ženklą ir dėl prekių ar paslaugų, kurioms prekių ženklai yra skirti, tapatumo ar panašumo yra galimybė suklaidinti dalį visuomenės; suklaidinimo galimybė apima galimybę jį susieti su ankstesniu prekių ženklu. |
| --- | --- |

b)

jeigu dėl savo tapatumo ar panašumo į ankstesnį prekių ženklą ir dėl prekių ar paslaugų, kurioms prekių ženklai yra skirti, tapatumo ar panašumo yra galimybė suklaidinti dalį visuomenės; suklaidinimo galimybė apima galimybę jį susieti su ankstesniu prekių ženklu.

2.   1 dalyje nurodyti „ankstesni prekių ženklai“ reiškia:

| a) | toliau išvardytus prekių ženklus, kurių paraiškos įregistruoti padavimo data yra ankstesnė už paraiškos įregistruoti kitą ženklą padavimo datą, prireikus atsižvelgiant į jiems prašomą suteikti prioritetą:








  i) | Europos prekių ženklus; |
| --- | --- | --- |

a)

toliau išvardytus prekių ženklus, kurių paraiškos įregistruoti padavimo data yra ankstesnė už paraiškos įregistruoti kitą ženklą padavimo datą, prireikus atsižvelgiant į jiems prašomą suteikti prioritetą:

i)

Europos prekių ženklus;

| ii) | valstybėje narėje arba, jeigu kalbama apie Belgiją, Liuksemburgą ar Nyderlandus, – Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyboje įregistruotus prekių ženklus; |
| --- | --- |

ii)

valstybėje narėje arba, jeigu kalbama apie Belgiją, Liuksemburgą ar Nyderlandus, – Beniliukso intelektinės nuosavybės tarnyboje įregistruotus prekių ženklus;

| iii) | pagal valstybėje narėje galiojančius tarptautinius susitarimus įregistruotus prekių ženklus; |
| --- | --- |

iii)

pagal valstybėje narėje galiojančius tarptautinius susitarimus įregistruotus prekių ženklus;

| b) | Europos prekių ženklus, kuriems pagal Reglamentą (EB) Nr. 207/2009 teisėtai prašoma suteikti pirmenybę remiantis a punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytu prekių ženklu, net jeigu pastarojo prekių ženklo buvo atsisakyta arba leista pasibaigti jo galiojimo laikui; |
| --- | --- |

b)

Europos prekių ženklus, kuriems pagal Reglamentą (EB) Nr. 207/2009 teisėtai prašoma suteikti pirmenybę remiantis a punkto ii ir iii papunkčiuose nurodytu prekių ženklu, net jeigu pastarojo prekių ženklo buvo atsisakyta arba leista pasibaigti jo galiojimo laikui;

| c) | a ir b punktuose nurodytų prekių ženklų paraiškas priklausomai nuo jų įregistravimo; |
| --- | --- |

c)

a ir b punktuose nurodytų prekių ženklų paraiškas priklausomai nuo jų įregistravimo;

| d) | prekių ženklus, kurie paraiškos įregistruoti prekių ženklą padavimo dieną arba, kai tinkama, prašymo suteikti prioritetą paraiškai įregistruoti prekių ženklą dieną yra plačiai žinomi valstybėje narėje, kai sąvoka „plačiai žinomi“ vartojama Paryžiaus konvencijos 6

  bis

  straipsnio prasme.
  [24 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

prekių ženklus, kurie paraiškos įregistruoti prekių ženklą padavimo dieną arba, kai tinkama, prašymo suteikti prioritetą paraiškai įregistruoti prekių ženklą dieną yra plačiai žinomi valstybėje narėje, kai sąvoka „plačiai žinomi“ vartojama Paryžiaus konvencijos 6

  bis

  straipsnio prasme.
  [24 pakeit.]

3.   Prekių ženklas neregistruojamas arba, jeigu įregistruotas, jo registracija gali būti pripažinta negaliojančia:

| a) | jeigu jis yra tapatus ar panašus į ankstesnį prekių ženklą, nepriklausomai nuo to, ar prekės arba paslaugos, kurioms jis yra pareikštas įregistruoti arba kurioms jis yra įregistruotas, yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas prekes ar paslaugas, kurioms buvo įregistruotas ankstesnis prekių ženklas, jeigu ankstesnis prekių ženklas turi reputaciją valstybėje narėje
  , dėl kurios teikiama registracijos paraiška ar kurioje registruotas prekių ženklas,
  arba, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo atveju, turi reputaciją Sąjungoje ir dėl vėlesnio prekių ženklo naudojimo be tinkamos priežasties gali atsirasti galimybė nesąžiningai pasinaudoti ankstesnio prekių ženklo privalumais arba pažeisti jo skiriamuosius požymius ar pakenkti jo reputacijai; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

jeigu jis yra tapatus ar panašus į ankstesnį prekių ženklą, nepriklausomai nuo to, ar prekės arba paslaugos, kurioms jis yra pareikštas įregistruoti arba kurioms jis yra įregistruotas, yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas prekes ar paslaugas, kurioms buvo įregistruotas ankstesnis prekių ženklas, jeigu ankstesnis prekių ženklas turi reputaciją valstybėje narėje
  , dėl kurios teikiama registracijos paraiška ar kurioje registruotas prekių ženklas,
  arba, Europos
  Sąjungos
  prekių ženklo atveju, turi reputaciją Sąjungoje ir dėl vėlesnio prekių ženklo naudojimo be tinkamos priežasties gali atsirasti galimybė nesąžiningai pasinaudoti ankstesnio prekių ženklo privalumais arba pažeisti jo skiriamuosius požymius ar pakenkti jo reputacijai; [25 pakeit.]

| b) | jeigu prekių ženklo savininko atstovas ar patikėtinis savo vardu be savininko leidimo paduoda paraišką įregistruoti prekių ženklą, išskyrus atvejus, kai atstovas ar patikėtinis pagrindžia savo veiksmus; |
| --- | --- |

b)

jeigu prekių ženklo savininko atstovas ar patikėtinis savo vardu be savininko leidimo paduoda paraišką įregistruoti prekių ženklą, išskyrus atvejus, kai atstovas ar patikėtinis pagrindžia savo veiksmus;

| c) | prekių ženklas gali būti supainiotas su ankstesniu ženklu, kuris saugomas ne Sąjungoje, jeigu ženklas paraiškos padavimo datą dar buvo iš tikrųjų naudojamas ir pareiškėjas elgėsi nesąžiningai; |
| --- | --- |

c)

prekių ženklas gali būti supainiotas su ankstesniu ženklu, kuris saugomas ne Sąjungoje, jeigu ženklas paraiškos padavimo datą dar buvo iš tikrųjų naudojamas ir pareiškėjas elgėsi nesąžiningai;

| d) | jeigu jis neregistruojamas ir jo nebegalima naudoti pagal Sąjungos teisės aktus, kuriais numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga.
  [26 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

jeigu jis neregistruojamas ir jo nebegalima naudoti pagal Sąjungos teisės aktus, kuriais numatyta kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų apsauga.
  [26 pakeit.]

4.   Bet kuri valstybė narė gali numatyti, kad prekių ženklas neregistruojamas arba, jeigu įregistruotas, jo registracija gali būti pripažinta negaliojančia, jeigu:

| a) | teisės į prekyboje naudojamą neregistruotą prekių ženklą arba į kitą žymenį buvo įgytos iki paraiškos įregistruoti vėlesnį prekių ženklą padavimo datos arba iki datos, kai buvo kreiptasi dėl prioriteto suteikimo paraiškai įregistruoti vėlesnį prekių ženklą, ir jeigu neįregistruotas prekių ženklas ar kitoks žymuo suteikia jo savininkui teisę uždrausti naudoti vėlesnį prekių ženklą; |
| --- | --- |

a)

teisės į prekyboje naudojamą neregistruotą prekių ženklą arba į kitą žymenį buvo įgytos iki paraiškos įregistruoti vėlesnį prekių ženklą padavimo datos arba iki datos, kai buvo kreiptasi dėl prioriteto suteikimo paraiškai įregistruoti vėlesnį prekių ženklą, ir jeigu neįregistruotas prekių ženklas ar kitoks žymuo suteikia jo savininkui teisę uždrausti naudoti vėlesnį prekių ženklą;

| b) | prekių ženklo naudojimas gali būti uždraustas dėl ankstesnių kitų nei 2 dalyje ir šios dalies a punkte nurodytų teisių, būtent dėl:






  i) | teisės į vardą; |
| --- | --- | --- |

b)

prekių ženklo naudojimas gali būti uždraustas dėl ankstesnių kitų nei 2 dalyje ir šios dalies a punkte nurodytų teisių, būtent dėl:

i)

teisės į vardą;

| ii) | teisės į asmens atvaizdą; |
| --- | --- |

ii)

teisės į asmens atvaizdą;

| iii) | autorių teisių; |
| --- | --- |

iii)

autorių teisių;

| iv) | pramoninės nuosavybės teisių. |
| --- | --- |

iv)

pramoninės nuosavybės teisių.

5.   Valstybės narės gali leisti

  leidžia
  , kad, esant atitinkamoms aplinkybėms, jeigu ankstesnio prekių ženklo ar kitų ankstesnių teisių savininkas sutinka su vėlesnio prekių ženklo įregistravimu, nebūtina atsisakyti įregistruoti prekių ženklą arba jo registraciją pripažinti negaliojančia. [27 pakeit.]

6.   Bet kuri valstybė narė gali numatyti, kad, nukrypstant nuo 1–5 dalių, iki Direktyvą 89/104/EEB įgyvendinančių nuostatų įsigaliojimo datos numatyti atsisakymo registruoti arba registracijos pripažinimo negaliojančia pagrindai toje valstybėje bus taikomi prekių ženklams, kurių paraiškos buvo paduotos iki tos datos.

6 straipsnis

Prekių ženklo registracijos pripažinimas negaliojančia arba panaikinimas a posteriori

Jeigu prašoma pripažinti Europos prekių ženklo pirmenybę prieš nacionalinį prekių ženklą, kurio buvo atsisakyta arba kurio galiojimo trukmei buvo leista pasibaigti, galima šio nacionalinio prekių ženklo registraciją pripažinti negaliojančia arba panaikinti a posteriori, jeigu registraciją taip pat buvo galima pripažinti negaliojančia arba panaikinti tuo metu, kai ženklo buvo atsisakyta arba jo galiojimo trukmei buvo leista pasibaigti. Tokiu atveju pirmenybė nustoja galioti.

7 straipsnis

Atsisakymo registruoti ženklą ar registracijos pripažinimo negaliojančia tik tam tikroms prekėms ar paslaugoms pagrindai

Jeigu atsisakymo registruoti prekių ženklą ar registracijos pripažinimo negaliojančia pagrindai egzistuoja tik tam tikrų prekių ar paslaugų, kurioms tas prekių ženklas pareikštas įregistruoti arba įregistruotas, atžvilgiu, atsisakymas registruoti ar registracijos pripažinimas negaliojančia taikomas tik toms prekėms ar paslaugoms.

8 straipsnis

Ankstesnio prekių ženklo skiriamųjų požymių ar reputacijos nebuvimas, trukdantis įregistruotą prekių ženklą pripažinti negaliojančiu

Įregistruotas prekių ženklas nepripažįstamas negaliojančiu, remiantis ankstesniu prekių ženklu, šiais atvejais:

| a) | jei ankstesnis prekių ženklas, kurio registraciją galima pripažinti negaliojančia pagal 4 straipsnio 1 dalies b, c arba d punktus, įregistruoto prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą nebuvo įgijęs skiriamojo požymio pagal 4 straipsnio 5 dalį; |
| --- | --- |

a)

jei ankstesnis prekių ženklas, kurio registraciją galima pripažinti negaliojančia pagal 4 straipsnio 1 dalies b, c arba d punktus, įregistruoto prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą nebuvo įgijęs skiriamojo požymio pagal 4 straipsnio 5 dalį;

| b) | jei paraiška pripažinti registraciją negaliojančia pagrįsta 5 straipsnio 1 dalies b punktu, o ankstesnis prekių ženklas įregistruoto prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą nebuvo įgijęs pakankamai skiriamųjų požymių, kad būtų galima pagrįsti išvadą dėl suklaidinimo galimybės pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą; |
| --- | --- |

b)

jei paraiška pripažinti registraciją negaliojančia pagrįsta 5 straipsnio 1 dalies b punktu, o ankstesnis prekių ženklas įregistruoto prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą nebuvo įgijęs pakankamai skiriamųjų požymių, kad būtų galima pagrįsti išvadą dėl suklaidinimo galimybės pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą;

| c) | jei paraiška pripažinti registraciją negaliojančia pagrįsta 5 straipsnio 3 dalimi

  dalies a punktu
  , o ankstesnis prekių ženklas įregistruoto prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą neturėjo reputacijos, kaip apibrėžta 5 straipsnio 3 dalyje

  dalies a punkte
  . [28 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

jei paraiška pripažinti registraciją negaliojančia pagrįsta 5 straipsnio 3 dalimi

  dalies a punktu
  , o ankstesnis prekių ženklas įregistruoto prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą neturėjo reputacijos, kaip apibrėžta 5 straipsnio 3 dalyje

  dalies a punkte
  . [28 pakeit.]

9 straipsnis

Galimybės pripažinti registraciją negaliojančia nebuvimas dėl neprieštaravimo

1.   Jeigu valstybėje narėje ankstesnio prekių ženklo savininkas, kaip nurodyta 5 straipsnio 2
  dalyje
  ir
  5 straipsnio
  3 dalyse

  dalies a punkte
  , nors apie tai ir žinodamas, penkerius metus iš eilės leido naudoti toje valstybėje narėje įregistruotą vėlesnį prekių ženklą, jis netenka teisės, remdamasis ankstesniu prekių ženklu, prašyti pripažinti vėlesnio prekių ženklo registraciją negaliojančia prekėms ar paslaugoms, kurioms šis prekių ženklas iki tol buvo naudojamas, išskyrus atvejus, kada vėlesnis prekių ženklas buvo pareikštas įregistruoti turint nesąžiningų ketinimų. [29 pakeit.]

2.   Bet kuri valstybė narė gali numatyti, kad 1 dalies nuostatos taikomos bet kokių kitų ankstesnių teisių, nurodytų 5 straipsnio 4 dalies a arba b punkte, savininkui.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais vėliau įregistruoto prekių ženklo savininkas neturi teisės prieštarauti ankstesnių teisių naudojimui, net jeigu jomis nebegalima daugiau pasinaudoti vėlesnio prekių ženklo atžvilgiu.

3 skirsnis

Suteikiamos teisės ir apribojimai

10 straipsnis

Prekių ženklo suteikiamos teisės

1.   Prekių ženklo registracija suteikia savininkui išimtines teises.

2.   Nedarydamas poveikio savininkų teisėms, įgytoms iki įregistruoto prekių ženklo paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos, įregistruoto prekių ženklo savininkas turi teisę uždrausti visoms trečiosioms šalims, neturinčioms jo sutikimo, naudoti prekybos veikloje bet kokį žymenį prekėms ar paslaugoms žymėti, jeigu:

| a) | žymuo yra tapatus prekių ženklui ir juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios toms prekėms arba paslaugoms, kurioms prekių ženklas yra įregistruotas, jeigu toks naudojimas turi ar gali turėti įtakos prekių ženklo funkcijai garantuoti vartotojams prekių ir paslaugų kilmę; |
| --- | --- |

a)

žymuo yra tapatus prekių ženklui ir juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios toms prekėms arba paslaugoms, kurioms prekių ženklas yra įregistruotas, jeigu toks naudojimas turi ar gali turėti įtakos prekių ženklo funkcijai garantuoti vartotojams prekių ir paslaugų kilmę;

| b) | nedarant poveikio a punktui,
  žymuo yra tapatus prekių ženklui arba į jį panašus ir juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios prekėms ar paslaugoms, kurioms prekių ženklas yra įregistruotas, arba į jas panašios, jeigu yra galimybė suklaidinti dalį visuomenės; suklaidinimo galimybė apima galimybę susieti žymenį su prekių ženklu; |
| --- | --- |

b)

nedarant poveikio a punktui,
  žymuo yra tapatus prekių ženklui arba į jį panašus ir juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios prekėms ar paslaugoms, kurioms prekių ženklas yra įregistruotas, arba į jas panašios, jeigu yra galimybė suklaidinti dalį visuomenės; suklaidinimo galimybė apima galimybę susieti žymenį su prekių ženklu;

| c) | žymuo yra tapatus prekių ženklui arba į jį panašus, nepriklausomai nuo to, ar juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas, kurioms prekių ženklas buvo įregistruotas, jeigu pastarasis turi reputaciją valstybėje narėje ir jeigu dėl to žymens naudojimo be tinkamos priežasties nesąžiningai pasinaudojama prekių ženklo pranašumais arba pažeidžiamas skiriamasis prekių ženklo požymis ar pakenkiama jo reputacijai. |
| --- | --- |

c)

žymuo yra tapatus prekių ženklui arba į jį panašus, nepriklausomai nuo to, ar juo žymimos prekės arba paslaugos yra tapačios, panašios ar nėra panašios į tas, kurioms prekių ženklas buvo įregistruotas, jeigu pastarasis turi reputaciją valstybėje narėje ir jeigu dėl to žymens naudojimo be tinkamos priežasties nesąžiningai pasinaudojama prekių ženklo pranašumais arba pažeidžiamas skiriamasis prekių ženklo požymis ar pakenkiama jo reputacijai.

3.   Vadovaujantis 2 dalimi, visų pirma galima uždrausti:

| a) | tokiu žymeniu žymėti prekes arba jų pakuotę; |
| --- | --- |

a)

tokiu žymeniu žymėti prekes arba jų pakuotę;

| b) | siūlyti tokiu žymeniu pažymėtas prekes, išleisti jas į rinką arba tuo tikslu sandėliuoti, taip pat siūlyti ar teikti juo pažymėtas paslaugas; |
| --- | --- |

b)

siūlyti tokiu žymeniu pažymėtas prekes, išleisti jas į rinką arba tuo tikslu sandėliuoti, taip pat siūlyti ar teikti juo pažymėtas paslaugas;

| c) | importuoti ar eksportuoti tokiu žymeniu pažymėtas prekes; |
| --- | --- |

c)

importuoti ar eksportuoti tokiu žymeniu pažymėtas prekes;

| d) | naudoti žymenį kaip firmos ar bendrovės pavadinimą arba kaip tokio pavadinimo dalį; |
| --- | --- |

d)

naudoti žymenį kaip firmos ar bendrovės pavadinimą arba kaip tokio pavadinimo dalį;

| e) | naudoti tokį žymenį komercinės veiklos dokumentuose arba reklamoje; |
| --- | --- |

e)

naudoti tokį žymenį komercinės veiklos dokumentuose arba reklamoje;

| f) | naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje tokiu būdu, kuris prieštarauja Direktyvai 2006/114/EB. |
| --- | --- |

f)

naudoti žymenį lyginamojoje reklamoje tokiu būdu, kuris prieštarauja Direktyvai 2006/114/EB.

4.   Įregistruoto prekių ženklo savininkas taip pat turi teisę uždrausti
  į Sąjungą
  importuoti prekes pagal 3 dalies c punktą

  pristatant jas smulkiomis siuntomis, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 608/2013
  , jei vien tik prekių siuntėjas veikia siekdamas komercinių tikslų

  vykdo prekybos veiklą ir jei tokios prekės, įskaitant pakuotę, yra neleistinai pažymėtos prekių ženklu, kuris yra tapatus tokioms prekėms teisėtai įregistruotam prekių ženklui arba kurio pagal esminius aspektus negalima atskirti nuo to prekių ženklo
  .
  Tais atvejais, kai taikomos tokios priemonės, valstybės narės užtikrina, kad prekes užsakę fiziniai asmenys arba įmonės būtų informuojami apie šių priemonių priežastis ir apie jų teises prekių siuntėjo atžvilgiu.

5.   
  Nedarant poveikio PPO taisyklių, ypač Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos V straipsnio dėl tranzito laisvės, laikymuisi,
  įregistruoto prekių ženklo savininkas taip pat turi teisę uždrausti visoms trečiosioms šalims vykdant komercinę veiklą įvežti į valstybės narės, kurioje prekių ženklas įregistruotas, muitų teritoriją prekes, neišleistas į laisvą apyvartą toje teritorijoje, kai tokios prekės, įskaitant pakuotę, įvežamos iš trečiųjų šalių ir yra neleistinai pažymėtos prekių ženklu, kuris yra tapatus tokioms prekėms įregistruotam prekių ženklui arba kurio pagal esminius aspektus negalima atskirti nuo to prekių ženklo. [30 ir 56 pakeit.]

6.   Jei pagal valstybės narės teisę žymens naudojimas 2 dalies b arba c punkte nurodytomis sąlygomis galėjo būti neuždraustas iki Pirmąją Tarybos Direktyvą 89/104/EEB (14) įgyvendinančių nuostatų įsigaliojimo toje valstybėje narėje datos, prekių ženklo suteikiamos teisės negali būti panaudotos siekiant užkirsti kelią toliau naudoti tokį žymenį.

7.   1, 2, 3 ir 6 dalių nuostatos neturi įtakos jokios valstybės narės nuostatoms dėl apsaugos nuo žymens naudojimo kitais nei prekių ar paslaugų atskyrimo tikslais, jeigu dėl tokio žymens naudojimo be tinkamos priežasties nesąžiningai pasinaudojama prekių ženklo privalumais arba pažeidžiami prekių ženklo skiriamieji požymiai ar pakenkiama jo reputacijai.

11 straipsnis

Savininko teisių pažeidimas naudojant apipavidalinimo priemones, pakuotę arba kitas priemones

Kai tikėtina, kad bus naudojamos prekių ar paslaugų apipavidalinimo priemonės, pakuotė ar kitos priemonės, kurios yra pažymėtos ženklu, ir toks naudojimas tų prekių ar paslaugų atžvilgiu pažeistų savininko teises pagal 10 straipsnio 2 ir 3 dalis, savininkas turi teisę uždrausti:

| a) | apipavidalinimo

  pakuotę, etiketes, lipdukus, saugumo
  priemones, pakuotę

  autentiškumo patikrinimo priemones
  ar
  bet kurias
  kitas priemones, kurios gali būti pažymėtos ženklu, prekybos veikloje žymėti žymeniu, kuris
  pagal šios direktyvos 5 straipsnio 1 dalį
  yra tapatus prekių ženklui arba į jį panašus; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

apipavidalinimo

  pakuotę, etiketes, lipdukus, saugumo
  priemones, pakuotę

  autentiškumo patikrinimo priemones
  ar
  bet kurias
  kitas priemones, kurios gali būti pažymėtos ženklu, prekybos veikloje žymėti žymeniu, kuris
  pagal šios direktyvos 5 straipsnio 1 dalį
  yra tapatus prekių ženklui arba į jį panašus; [31 pakeit.]

| b) | siūlyti apipavidalinimo priemones, pakuotę
  , etiketes, lipdukus, saugumo priemones, autentiškumo patikrinimo priemones
  ar
  bet kurias
  kitas priemones, kurios yra pažymėtos ženklu, pateikti jas rinkai arba tuo tikslu jas sandėliuoti, taip pat importuoti ar eksportuoti. [32 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

siūlyti apipavidalinimo priemones, pakuotę
  , etiketes, lipdukus, saugumo priemones, autentiškumo patikrinimo priemones
  ar
  bet kurias
  kitas priemones, kurios yra pažymėtos ženklu, pateikti jas rinkai arba tuo tikslu jas sandėliuoti, taip pat importuoti ar eksportuoti. [32 pakeit.]

12 straipsnis

Prekių ženklų atgaminimas žodynuose

Jeigu prekių ženklą atgaminus žodyne, enciklopedijoje arba kitame panašiame informaciniame leidinyje susidaro įspūdis, kad tai yra bendrinis prekių ar paslaugų, kurioms prekių ženklas yra įregistruotas, pavadinimas, prekių ženklo savininko prašymu leidėjas ne vėlesniame kaip kitame leidime privalo ženklą atgaminti su nuoroda, kad tai yra įregistruotas prekių ženklas.

13 straipsnis

Draudimas naudoti atstovo ar patikėtinio vardu įregistruotą prekių ženklą

1.   Jeigu prekių ženklas yra įregistruotas to ženklo savininko patikėtinio arba atstovo vardu be savininko sutikimo, savininkas turi teisę:

| a) | prieštarauti tam, kad jo atstovas ar patikėtinis naudotų jo ženklą; |
| --- | --- |

a)

prieštarauti tam, kad jo atstovas ar patikėtinis naudotų jo ženklą;

| b) | reikalauti, kad atstovas ar patikėtinis jam perduotų teises į prekių ženklą. |
| --- | --- |

b)

reikalauti, kad atstovas ar patikėtinis jam perduotų teises į prekių ženklą.

2.   1 dalis netaikoma, jei atstovas ar patikėtinis pagrindžia savo veiksmus.

14 straipsnis

Prekių ženklo poveikio apribojimas

1.   Prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai prekybos veikloje naudoti:

| a) | savo asmenvardį arba adresą; |
| --- | --- |

a)

savo asmenvardį arba adresą;

| b) | žymenis ar nuorodas, neturinčius skiriamųjų požymių arba susijusius su prekių ar teikiamų paslaugų rūšimi, kokybe, kiekiu, paskirtimi, verte, geografine kilme, prekės pagaminimo ar paslaugos suteikimo laiku arba kitomis prekių ir paslaugų charakteristikomis; |
| --- | --- |

b)

žymenis ar nuorodas, neturinčius skiriamųjų požymių arba susijusius su prekių ar teikiamų paslaugų rūšimi, kokybe, kiekiu, paskirtimi, verte, geografine kilme, prekės pagaminimo ar paslaugos suteikimo laiku arba kitomis prekių ir paslaugų charakteristikomis;

| c) | prekių ženklą, kai siekiama identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias prekių ženklo savininkui, visų pirma kai:








  i) | naudoti prekių ženklą būtina siekiant nurodyti prekės ar paslaugos, pavyzdžiui, priedų ar atsarginių dalių, paskirtį; |
| --- | --- | --- |

c)

prekių ženklą, kai siekiama identifikuoti ar daryti nuorodą į prekes ar paslaugas kaip priklausančias prekių ženklo savininkui, visų pirma kai:

i)

naudoti prekių ženklą būtina siekiant nurodyti prekės ar paslaugos, pavyzdžiui, priedų ar atsarginių dalių, paskirtį;

| ii) | prekių ženklo naudojimas atsirado dėl lyginamosios reklamos ir atitinka visus reikalavimus, nurodytus Direktyvoje 2006/114/EB; |
| --- | --- |

ii)

prekių ženklo naudojimas atsirado dėl lyginamosios reklamos ir atitinka visus reikalavimus, nurodytus Direktyvoje 2006/114/EB;

| iii) | prekių ženklas naudojamas siekiant atkreipti vartotojų dėmesį į perparduodamas tikras prekes, kurias iš pradžių pardavė prekių ženklo savininkas arba kurios buvo parduodamos su savininko leidimu; |
| --- | --- |

iii)

prekių ženklas naudojamas siekiant atkreipti vartotojų dėmesį į perparduodamas tikras prekes, kurias iš pradžių pardavė prekių ženklo savininkas arba kurios buvo parduodamos su savininko leidimu;

| iv) | prekių ženklas naudojamas siekiant paskatinti teisėtą alternatyvų prekių ženklo savininko prekių ar paslaugų pardavimą; |
| --- | --- |

iv)

prekių ženklas naudojamas siekiant paskatinti teisėtą alternatyvų prekių ženklo savininko prekių ar paslaugų pardavimą;

| v) | prekių ženklas naudojamas parodijos, meninės išraiškos, kritikos ar komentaro tikslais. |
| --- | --- |

v)

prekių ženklas naudojamas parodijos, meninės išraiškos, kritikos ar komentaro tikslais.

Pirma pastraipa

  Ši dalis
  taikoma tik tuomet, jei trečioji šalis ženklą naudoja laikydamasi sąžiningos pramoninės ar komercinės veiklos praktikos. [33 pakeit.]

2.   Kad trečioji šalis naudoja ženklą nesilaikydama sąžiningos praktikos, laikoma visų pirma šiais atvejais:

| a) | kai


  susidaro įspūdis, kad tarp trečiosios šalies ir prekių ženklo savininko yra komercinių ryšių; |
| --- | --- |

a)

kai


  susidaro įspūdis, kad tarp trečiosios šalies ir prekių ženklo savininko yra komercinių ryšių;

| b) | kai


  trečioji šalis be tinkamos priežasties nesąžiningai pasinaudoja prekių ženklo pranašumais arba pažeidžia skiriamąjį prekių ženklo požymį ar pakenkia jo reputacijai.
  [34 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kai


  trečioji šalis be tinkamos priežasties nesąžiningai pasinaudoja prekių ženklo pranašumais arba pažeidžia skiriamąjį prekių ženklo požymį ar pakenkia jo reputacijai.
  [34 pakeit.]

2a.
     
  Prekių ženklas jo savininkui nesuteikia teisės uždrausti trečiajai šaliai dėl tinkamos priežasties nekomerciniais tikslais naudoti ženklą šiomis aplinkybėmis: [35 pakeit.]

3.   Prekių ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai prekybos veikloje naudotis ankstesnėmis tiktai tam tikroje vietovėje taikomomis teisėmis, jeigu tokią teisę pripažįsta tos valstybės teisės aktai ir jei ji taikoma tik toje teritorijoje, kurioje ji yra pripažįstama.

15 straipsnis

Prekių ženklo suteikiamų teisių pasibaigimas

1.   Prekių ženklas nesuteikia savininkui teisės uždrausti juo žymėti prekes, kurios paties ženklo savininko arba su jo sutikimu buvo su tuo ženklu išleistos į Sąjungos rinką.

2.   1 dalies nuostatos netaikomos, jeigu savininkas turi teisėtų priežasčių nesutikti su tolesniu prekių komercializavimu, ypač jei po išleidimo į rinką pasikeitė ar pablogėjo prekių kokybė.

16 straipsnis

Prekių ženklų naudojimas

1.   Jeigu per penkerius metus po registravimo datos savininkas nepradėjo valstybėje narėje iš tikrųjų prekių ženklu žymėti prekių ar paslaugų, kurioms jis buvo įregistruotas, arba jeigu ženklo naudojimas buvo sustabdytas penkerius metus iš eilės, ženklui taikomi 17 straipsnyje, 19 straipsnio 1 dalyje, 46 straipsnio 1 dalyje ir 48 straipsnio 3 bei 4 dalyse numatyti apribojimai ir sankcijos, išskyrus atvejus, kai buvo nenaudojama dėl tinkamų priežasčių.

2.   Kai valstybė narė po registracijos yra numačiusi protesto procedūrą, 1 dalyje nurodytas penkerių metų laikotarpis skaičiuojamas nuo datos, kai prekių ženklo nebegalima užprotestuoti, arba, jei paduotas protestas ir jis nebuvo atsiimtas, nuo datos, kai sprendimas, kuriuo užbaigiama protesto procedūra, tampa galutinis.

3.   Jei prekių ženklai įregistruoti pagal tarptautinius valstybėje narėje galiojančius susitarimus, 1 dalyje nurodytas penkerių metų laikotarpis skaičiuojamas nuo datos, kai prekių ženklo nebegalima atmesti arba užprotestuoti. Jei paduotas protestas ir jis nebuvo atsiimtas, tas laikotarpis skaičiuojamas nuo datos, kai sprendimas, kuriuo užbaigiama protesto procedūra, tampa galutinis.

3a.
     
  Į registrą įvedama 1, 2 ir 3 dalyse nurodyto penkerių metų laikotarpio pradžios data. [36 pakeit.]

4.   Taikant 1 dalį naudojimu taip pat laikoma:

| a) | prekių ženklo naudojimas tokia forma, kuri skiriasi savo elementais, jeigu išlieka nepakitę įregistruoto ženklo skiriamieji požymiai, nepriklausomai nuo to, ar tokios formos, kokia yra naudojamas, prekių ženklas taip pat įregistruotas savininko vardu; |
| --- | --- |

a)

prekių ženklo naudojimas tokia forma, kuri skiriasi savo elementais, jeigu išlieka nepakitę įregistruoto ženklo skiriamieji požymiai, nepriklausomai nuo to, ar tokios formos, kokia yra naudojamas, prekių ženklas taip pat įregistruotas savininko vardu;

| b) | prekių arba jų pakuočių toje valstybėje narėje žymėjimas šiuo prekių ženklu išimtinai eksporto tikslais. |
| --- | --- |

b)

prekių arba jų pakuočių toje valstybėje narėje žymėjimas šiuo prekių ženklu išimtinai eksporto tikslais.

5.   Jeigu prekių ženklas naudojamas turint jo savininko sutikimą, laikoma, kad jį naudoja pats savininkas.

17 straipsnis

Nenaudojimas kaip gynybos priemonė teisių pažeidimo byloje

Prekių ženklo savininkas turi teisę uždrausti naudoti žymenį tik jeigu jo teisių negalima panaikinti pagal 19 straipsnį tuo metu, kai iškeliama byla dėl teisių pažeidimo.

18 straipsnis

Vėlesnio įregistruoto prekių ženklo savininko įstojimo teisė kaip gynybos priemonė teisių pažeidimo byloje

1.   Teisių pažeidimo byloje prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą ženklą, jei to vėlesnio prekių ženklo registracija negali būti pripažinta negaliojančia pagal 8 straipsnį, 9 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 48 straipsnio 3 dalį.

2.   Teisių pažeidimo byloje prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą Europos
  Sąjungos
  prekių ženklą, jei to vėlesnio prekių ženklo registracija negali būti pripažinta negaliojančia pagal Reglamento (EB) Nr. 207/2009 53 straipsnio 3 ir 4 dalis, 54 straipsnio 1 ir 2 dalis arba 57 straipsnio 2 dalį.

3.   Kai prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti vėlesnį įregistruotą ženklą pagal 1 arba 2 dalį, to vėlesnio įregistruoto prekių ženklo savininkas neturi teisės uždrausti naudoti ankstesnį prekių ženklą teisių pažeidimo byloje, net jeigu ta teise nebegalima daugiau pasinaudoti vėlesnio prekių ženklo atžvilgiu.

4 skirsnis

Prekių ženklo teisių panaikinimas

19 straipsnis

Panaikinimas tuo pagrindu, kad ženklas iš tikrųjų nenaudojamas

1.   Prekių ženklas gali būti panaikintas, jeigu penkerius metus iš eilės jis nebuvo iš tikrųjų naudojamas valstybėje narėje žymėti prekėms arba paslaugoms, kurioms jis buvo įregistruotas, ir jeigu nebuvo tinkamų priežasčių jo nenaudoti.

2.   Niekas negali reikalauti, kad būtų panaikintos savininko teisės į prekių ženklą, jeigu laikotarpiu nuo penkerių metų laikotarpio pabaigos ir prašymo panaikinti registraciją pateikimo iš tikrųjų buvo pradėtas arba atnaujintas prekių ženklo naudojimas.

3.   Neatsižvelgiama į ženklo naudojimą, pradėtą ar atnaujintą per trijų mėnesių laikotarpį iki prašymo panaikinti registraciją pateikimo, kuris prasidėjo ne anksčiau nei pasibaigus nepertraukiamam penkerių metų nenaudojimo laikotarpiui, jeigu savininkas ėmėsi priemonių dėl ženklo naudojimo pradėjimo ar atnaujinimo tik sužinojęs apie galimą prašymo panaikinti registraciją pateikimą.

20 straipsnis

Panaikinimas tuo pagrindu, kad ženklas tapo bendriniu pavadinimu arba klaidinančia nuoroda

Prekių ženklas gali būti panaikintas, jeigu po registravimo datos:

| a) | dėl savininko veiksmų ar neveikimo jis tapo bendriniu pavadinimu prekyboje toms prekėms ar paslaugoms, kurioms jis buvo įregistruotas; |
| --- | --- |

a)

dėl savininko veiksmų ar neveikimo jis tapo bendriniu pavadinimu prekyboje toms prekėms ar paslaugoms, kurioms jis buvo įregistruotas;

| b) | paties savininko arba su jo sutikimu prekių ženklas buvo naudojamas žymėti prekėms ar paslaugoms, kurioms jis įregistruotas, taip, kad gali suklaidinti visuomenę, ypač dėl tų prekių ar paslaugų pobūdžio, kokybės ar geografinės kilmės. |
| --- | --- |

b)

paties savininko arba su jo sutikimu prekių ženklas buvo naudojamas žymėti prekėms ar paslaugoms, kurioms jis įregistruotas, taip, kad gali suklaidinti visuomenę, ypač dėl tų prekių ar paslaugų pobūdžio, kokybės ar geografinės kilmės.

21 straipsnis

Registracijos panaikinimas, susijęs tik su tam tikromis prekėmis ar paslaugomis

Jeigu pagrindai, dėl kurių panaikinama prekių ženklo registracija, egzistuoja tik tam tikrų prekių ar paslaugų, kurioms jis įregistruotas, atžvilgiu, registracijos panaikinimas taikomas tik toms prekėms ar paslaugoms.

5 skirsnis

Prekių ženklai kaip nuosavybės objektai

22 straipsnis

Įregistruotų prekių ženklų perdavimas

1.   Prekių ženklas gali būti perduotas atskirai nuo bet kokio įmonės perdavimo visoms prekėms ar paslaugoms, kurioms jis buvo įregistruotas, arba jų daliai žymėti.

2.   Visos įmonės perdavimas apima ir prekių ženklo perdavimą, išskyrus atvejus, kai susitarta priešingai arba kai aplinkybės akivaizdžiai rodo kitaip. Ši nuostata taikoma sutartiniam įsipareigojimui perduoti įmonę.

3.   Nepažeidžiant 2 dalies, prekių ženklo perdavimas įforminamas raštu, o perdavimo dokumentas turi būti pasirašytas sutarties šalių, išskyrus atvejus, kai tai daroma teismo sprendimu; priešingu atveju perdavimas laikomas negaliojančiu.
  [37 pakeit.]

4.   Vienos iš šalių prašymu perdavimas įrašomas į registrą ir apie jį paskelbiama,
  jei prašančioji šalis tarnybai yra pateikusi dokumentinius perdavimo įrodymus
  . [38 pakeit.]

5.   Kol registre

  tarnyba
  nėra įrašo apie perdavimą

  gavusi paraiškos dėl perdavimo registracijos
  , teisių perėmėjas negali naudotis prekių ženklo registracijos suteikiamomis teisėmis trečiųjų šalių atžvilgiu. [39 pakeit.]

6.   Jeigu tarnyba reikalauja laikytis tam tikrų terminų ir jau yra gavusi prašymą įregistruoti perdavimą, teisių perėmėjas gali pateikti jai atitinkamus pareiškimus.

23 straipsnis

Daiktinės teisės

1.   Kad ir kokia būtų įmonė, prekių ženklas gali būti pateikiamas kaip užtikrinimas arba gali būti daiktinių teisių objektas.

2.   Vienos iš šalių prašymu 1 dalyje nurodytos teisės įrašomos į registrą ir apie jas paskelbiama.

24 straipsnis

Išieškojimas vykdymo procese

1.   Prekių ženklas gali būti išieškotas vykdymo procese.

2.   Vienos iš šalių prašymu išieškojimas vykdymo procese įrašomas į registrą ir apie jį paskelbiama.

25 straipsnis

Nemokumo procedūra

Jeigu prekių ženklas yra įtraukiamas į nemokumo procedūras, kompetentingos institucijos prašymu į registrą įrašomas atitinkamas įrašas ir apie tai paskelbiama.

26 straipsnis

Licencijavimas

1.   Licencija gali būti suteikiama prekių ženklu žymėti visas arba tik kai kurias prekes ar paslaugas, kurioms jis įregistruotas, naudoti jį visoje valstybėje narėje arba tik jos dalyje. Licencijos gali būti išimtinės arba neišimtinės.

2.   Prekių ženklo savininkas gali panaudoti to ženklo suteikiamas teises prieš licencijos turėtoją, pažeidusį bet kurią sutarties dėl licencijos nuostatą, susijusią su:

| a) | jos trukme; |
| --- | --- |

a)

jos trukme;

| b) | prekių ženklo naudojimo forma, nurodyta registracijoje; |
| --- | --- |

b)

prekių ženklo naudojimo forma, nurodyta registracijoje;

| c) | prekių ar paslaugų, kurioms yra suteikta licencija, paskirtimi; |
| --- | --- |

c)

prekių ar paslaugų, kurioms yra suteikta licencija, paskirtimi;

| d) | teritorija, kurioje prekių ženklas gali būti naudojamas; arba |
| --- | --- |

d)

teritorija, kurioje prekių ženklas gali būti naudojamas; arba

| e) | licencijos turėtojo nurodytų pagamintų prekių ar suteiktų paslaugų kokybe. |
| --- | --- |

e)

licencijos turėtojo nurodytų pagamintų prekių ar suteiktų paslaugų kokybe.

3.   Nedarydamas poveikio licencinės sutarties nuostatoms, licencijos turėtojas tik gavęs savininko sutikimą gali pradėti teisminį procesą dėl teisių į prekių ženklą pažeidimo. Tačiau išimtinės licencijos turėtojas gali tokį procesą pradėti, jeigu prekių ženklo savininkas, gavęs oficialų pranešimą, per atitinkamą laiką pats nepradeda teisminio proceso dėl teisių pažeidimo.

4.   Norėdamas gauti kompensaciją už jam padarytą žalą, licencijos turėtojas turi teisę įstoti į prekių ženklo savininko pradėtą teisminį procesą dėl teisių pažeidimo.

5.   Vienos iš šalių prašymu registre padaromas įrašas apie prekių ženklo licencijos suteikimą arba perdavimą ir apie tai paskelbiama.

27 straipsnis

Prekių ženklo kaip nuosavybės objekto paraiška

Prekių ženklų paraiškoms taikomi 22–26 straipsniai.

6 skirsnis

Garantijos ženklai, sertifikacijos ženklai ir kolektyviniai ženklai

28 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame skirsnyje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | garantijos arba sertifikacijos ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį prekes ar paslaugas, ženklo savininko sertifikuotas atsižvelgiant į geografinę kilmę, medžiagą, prekių pagaminimo arba paslaugų teikimo būdą, kokybę, tikslumą ar kitas charakteristikas, galima atskirti nuo nesertifikuotų prekių ar paslaugų; |
| --- | --- |

1)

garantijos arba sertifikacijos ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį prekes ar paslaugas, ženklo savininko sertifikuotas atsižvelgiant į geografinę kilmę, medžiagą, prekių pagaminimo arba paslaugų teikimo būdą, kokybę, tikslumą ar kitas charakteristikas, galima atskirti nuo nesertifikuotų prekių ar paslaugų;

| 2) | kolektyvinis ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį asociacijos, kuri yra ženklo savininkė, narių prekes arba paslaugas galima atskirti nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių ar paslaugų.
  [40 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

kolektyvinis ženklas – prekių ženklas, kurio paraiškoje jis apibūdinamas kaip toks ir pagal kurį asociacijos, kuri yra ženklo savininkė, narių prekes arba paslaugas galima atskirti nuo kitoms įmonėms priklausančių prekių ar paslaugų.
  [40 pakeit.]

29 straipsnis

Garantijos ir sertifikacijos ženklai

1.   Valstybės narės gali numatyti galimybę registruoti garantijos arba sertifikacijos ženklus.

2.   Valstybės narės gali numatyti, kad garantijos arba sertifikacijos ženklai nėra registruojami, jų registracija panaikinama arba pripažįstama negaliojančia remiantis kitais nei 3, 19 ir 20 straipsniuose nurodytais pagrindais, jeigu to reikalauja šių ženklų atliekama funkcija.

3.   Garantijos arba sertifikacijos ženklas, sudarytas iš žymenų arba nuorodų, kuriais prekyboje galima nurodyti geografinę prekių ar paslaugų kilmę, nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai naudoti tokius žymenis ar nuorodas prekyboje, jeigu ji laikosi sąžiningos pramoninės ar komercinės veiklos praktikos. Visų pirma toks ženklas negali būti panaudotas prieš trečiąją šalį, kuri turi teisę naudoti geografinį pavadinimą.

30 straipsnis

Kolektyviniai ženklai

1.   Valstybės narės numato galimybę registruoti kolektyvinius ženklus.

2.   Kolektyvinių ženklų paraiškas gali paduoti gamintojų, paslaugų teikėjų ar prekybininkų asociacijos, kurios pagal jų veiklą reglamentuojančią teisę gali savo vardu turėti visų rūšių teises ir pareigas, sudaryti sutartis arba atlikti kitus teisinius veiksmus, būti ieškovu ir atsakovu teisme, taip pat kiti juridiniai asmenys, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė.

3.   Nukrypstant nuo 4 straipsnio 1 dalies c punkto, kolektyvinius ženklus gali sudaryti žymenys arba nuorodos, kuriais prekyboje galima nurodyti geografinę prekių ar paslaugų kilmę.

Kolektyvinis ženklas nesuteikia jo savininkui teisės uždrausti trečiajai šaliai naudoti tokius žymenis ar nuorodas prekyboje, jeigu ji laikosi sąžiningos pramoninės ar komercinės veiklos praktikos. Visų pirma toks ženklas negali būti panaudotas prieš trečiąją šalį, kuri turi teisę naudoti geografinį pavadinimą.

31 straipsnis

Kolektyvinio ženklo naudojimą reglamentuojančios taisyklės

1.   Pareiškėjas, prašantis įregistruoti kolektyvinį ženklą, pateikia
  tarnybai
  jo naudojimą reglamentuojančias taisykles. [41 pakeit.]

2.   Naudojimą reglamentuojančiose taisyklėse nurodomi asmenys, kuriems leidžiama naudoti ženklą, narystės asociacijoje sąlygos ir ženklo naudojimo sąlygos, įskaitant sankcijas. 30 straipsnio 3 dalyje nurodytos prekių ženklo naudojimą reglamentuojančios taisyklės turi leisti kiekvienam asmeniui, kurio prekės arba paslaugos yra kilusios iš aptariamos geografinės vietovės, tapti asociacijos, kuri yra ženklo savininkė, nariu.

32 straipsnis

Paraiškos atmetimas

1.   Be 4 ir 5 straipsniuose nurodytų prekių ženklo paraiškos atmetimo pagrindų, kolektyvinio ženklo paraiška atmetama, jeigu nesilaikoma 28 straipsnio 2 dalies, 30 arba 31 straipsnio reikalavimų arba jeigu naudojimą reglamentuojančios taisyklės prieštarauja viešajai politikai ar pripažintiems moralės principams.

2.   Kolektyvinio ženklo paraiška taip pat atmetama tada, kai dėl ženklo pobūdžio ar reikšmės gali būti klaidinama visuomenė ir ypač jeigu atrodo, kad jis gali būti palaikytas kuo nors kitu nei kolektyviniu ženklu.

3.   Paraiška neatmetama, jeigu pareiškėjas, pataisęs ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo 1 ir 2 dalių reikalavimus.

33 straipsnis

Prekių ženklų naudojimas

Kiekvienas asmuo, turintis teisę naudoti kolektyvinį ženklą ir iš tikrųjų jį naudojantis pagal 16 straipsnį, laikosi 16 straipsnio reikalavimų.

34 straipsnis

Kolektyvinio ženklo naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisos

1.   Kolektyvinio ženklo savininkas pateikia tarnybai visas naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisas.

2.   Pataisa nurodoma registre, išskyrus atvejus, kai pataisytos taisyklės neatitinka 31 straipsnio reikalavimų arba jeigu galioja vienas iš 32 straipsnyje nurodytų paraiškos atmetimo pagrindų.

3.   Pataisytoms ženklo naudojimą reglamentuojančioms taisyklėms taikoma 42 straipsnio 2 dalis.

4.   Taikant šią direktyvą, pataisytos naudojimą reglamentuojančios taisyklės įsigalioja tik nuo pataisos įrašymo į registrą datos.

35 straipsnis

Asmenys, turintys teisę iškelti bylą dėl teisių pažeidimo

1.   Kiekvienam asmeniui, turinčiam teisę naudoti kolektyvinį ženklą, taikomos 26 straipsnio 3 ir 4 dalys.

2.   Kolektyvinio ženklo savininkas asmenų, turinčių teisę naudoti ženklą, vardu turi teisę reikalauti kompensacijos, jeigu tie asmenys dėl neteisėto ženklo naudojimo patyrė nuostolių.

36 straipsnis

Papildomi panaikinimo pagrindai

Be 19 ir 20 straipsniuose nurodytų panaikinimo pagrindų, kolektyvinio ženklo savininko teisės panaikinamos pateikus prašymą tarnybai arba padavus priešieškinį teisių pažeidimo byloje šiuo pagrindu:

| a) | savininkas nesiima pagrįstų priemonių neleisti ženklo naudoti tokiu būdu, kuris nesuderinamas su ženklo naudojimo sąlygomis, nustatytomis naudojimą reglamentuojančiose taisyklėse, kurių pataisos, kai tinka, yra nurodytos registre; |
| --- | --- |

a)

savininkas nesiima pagrįstų priemonių neleisti ženklo naudoti tokiu būdu, kuris nesuderinamas su ženklo naudojimo sąlygomis, nustatytomis naudojimą reglamentuojančiose taisyklėse, kurių pataisos, kai tinka, yra nurodytos registre;

| b) | dėl įgaliotų asmenų naudojimosi ženklu būdo visuomenė galėjo būti klaidinama, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

b)

dėl įgaliotų asmenų naudojimosi ženklu būdo visuomenė galėjo būti klaidinama, kaip nurodyta 32 straipsnio 2 dalyje;

| c) | ženklo naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisa registre buvo įrašyta nesilaikant 34 straipsnio 2 dalies, išskyrus atvejus, kai ženklo savininkas, vėl pataisęs ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo to straipsnio reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

ženklo naudojimą reglamentuojančių taisyklių pataisa registre buvo įrašyta nesilaikant 34 straipsnio 2 dalies, išskyrus atvejus, kai ženklo savininkas, vėl pataisęs ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo to straipsnio reikalavimus.

37 straipsnis

Papildomi negaliojimo pagrindai

Be 4 ir 5 straipsniuose nurodytų negaliojimo pagrindų, kolektyvinis ženklas, įregistruotas pažeidžiant 32 straipsnio nuostatas, pripažįstamas negaliojančiu, išskyrus atvejus, kai ženklo savininkas, pataisęs ženklo naudojimą reglamentuojančias taisykles, įvykdo 32 straipsnio reikalavimus.

3 skyrius

Procedūros

1 skirsnis

Paraiška ir registracija

38 straipsnis

Reikalavimai, kuriuos turi atitikti paraiškos

1.   Paraiškoje įregistruoti prekių ženklą pateikiama
  bent
  : [42 pakeit.]

| a) | prašymas įregistruoti, |
| --- | --- |

a)

prašymas įregistruoti,

| b) | pareiškėjo identifikavimo informacija, |
| --- | --- |

b)

pareiškėjo identifikavimo informacija,

| c) | prekių ir paslaugų, kurioms prašoma įregistruoti ženklą, sąrašas; |
| --- | --- |

c)

prekių ir paslaugų, kurioms prašoma įregistruoti ženklą, sąrašas;

| d) | prekių ženklo vaizdas. |
| --- | --- |

d)

prekių ženklo vaizdas.

2.   Už prekių ženklo paraiškos padavimą imamas paraiškos padavimo mokestis ir prireikus mokestis už vieną ar daugiau prekių arba paslaugų klasių.

39 straipsnis

Paraiškos padavimo data

1.   Prekių ženklo paraiškos padavimo data laikoma ta data, kurią pareiškėjas tarnybai pateikia dokumentus su 38 straipsnyje nurodyta informacija.

2.   Be to, valstybės narės gali numatyti, kad už paraiškos padavimo datos suteikimą imamas pagrindinės paraiškos arba registracijos mokestis.

40 straipsnis

Prekių ir paslaugų identifikavimas ir klasifikavimas

1.   Prekės ir paslaugos, dėl kurių teikiama registracijos paraiška, klasifikuojamos pagal klasifikacijos sistemą, nustatytą 1957 m. birželio 15 d. Nicos sutartimi dėl tarptautinės prekių ir paslaugų ženklų registravimo klasifikacijos (toliau – Nicos klasifikacija).

2.   Pareiškėjas pakankamai aiškiai ir tiksliai identifikuoja prekes ir paslaugas, kurių atžvilgiu prašoma apsaugos, kad kompetentingos institucijos ir ekonominės veiklos vykdytojai vien tuo pagrindu galėtų nustatyti prašomos apsaugos mastą. Prekių ir paslaugų sąrašas suteikia galimybę kiekvieną objektą priskirti tik prie vienos klasės pagal Nicos klasifikaciją.

3.   Taikant 2 dalį gali būti naudojamos bendrosios nuorodos, įtrauktos į Nicos klasifikacijos klasių antraštes, arba kiti bendrieji terminai, jei jie atitinka būtinus aiškumo ir tikslumo standartus.

4.   Tarnyba atmeta paraišką, kurioje nurodyti terminai yra neaiškūs arba netikslūs, jeigu pareiškėjas per tarnybos tuo tikslu nustatytą laikotarpį nepasiūlo priimtinos formuluotės. Aiškumo ir teisinio tikrumo sumetimais tarnybos, bendradarbiaudamos tarpusavyje, sudaro sąrašą, kuriame parodoma jų atitinkama administracinė praktika prekių ir paslaugų klasifikavimo srityje.

5.   Vartojami bendrieji terminai, įskaitant bendrąsias nuorodas Nicos klasifikacijos klasių antraštėse, aiškinami kaip apimantys visas prekes ar paslaugas, kurias aiškiai žymi tiesiogine reikšme vartojama nuoroda ar terminas. Tokie vartojami terminai ar nuorodos nėra aiškinami kaip suteikiantys teisę į prekių ženklo apsaugą prekėms ar paslaugoms, kurios negali būti suprantamos kaip tokios.

6.   Kai pareiškėjas prašo registracijos daugiau nei vienai klasei, prekės

  pareiškėjas sugrupuoja prekes
  ir paslaugos grupuojamos

  paslaugas
  pagal Nicos klasifikacijos klases, prieš kiekvieną grupę nurodant klasės, kuriai ta prekių ar paslaugų grupė priklauso, numerį, ir pateikiamos

  pateikia jas
  klasių eilės tvarka. [43 pakeit.]

7.   Prekių ir paslaugų klasifikacija taikoma vien administravimo reikmėms. Prekės ir paslaugos nelaikomos panašiomis remiantis vien tuo pagrindu, kad jos priskirtos prie tos pačios klasės pagal Nicos klasifikaciją; prekės ir paslaugos taip pat nelaikomos nepanašiomis remiantis vien tuo pagrindu, kad jos priskirtos prie skirtingų klasių pagal Nicos klasifikaciją.

41 straipsnis

Ex officio

  patikrinimas

Per

  ex officio

  patikrinimą, ar prekių ženklo paraiška atitinka registracijos reikalavimus, tarnybos tikrina tik tai, ar nėra 4 straipsnyje nurodytų absoliučiųjų atsisakymo registruoti pagrindų.
  [44 pakeit.]

42 straipsnis

Trečiųjų šalių pastabos

1.   Prieš įregistruojant prekių ženklą, kiekvienas fizinis arba juridinis asmuo ir kiekviena gamintojams, paslaugų teikėjams, prekybininkams ar vartotojams atstovaujanti grupė ar įstaiga gali pateikti tarnybai rašytines pastabas, jose paaiškindami, dėl kurių 4 straipsnyje išvardytų pagrindų prekių ženklas negali būti įregistruotas ex officio. Jos nėra tarnybos vykdomų procedūrų šalys.

2.   Be 1 dalyje nurodytų pagrindų, kiekvienas fizinis arba juridinis asmuo ir kiekviena gamintojams, paslaugų teikėjams, prekybininkams ar vartotojams atstovaujanti grupė ar įstaiga gali pateikti tarnybai rašytines pastabas, paremtas konkrečiais pagrindais, dėl kurių pagal 32 straipsnio 1 ir 2 dalis turėtų būti atmesta paraiška įregistruoti kolektyvinį ženklą.

2a.
     
  Iš valstybių narių, nustačiusių protesto procedūras pagal 4 straipsnyje nurodytus absoliučius pagrindus, nereikalaujama įgyvendinti šio straipsnio. [45 pakeit.]

43 straipsnis

Paraiškų ir registracijų padalijimas

Pareiškėjas arba savininkas, pateikęs pareiškimą tarnybai, gali padalyti prekių ženklo paraišką arba registraciją į vieną ar daugiau atskirų paraiškų ar registracijų.

44 straipsnis

Mokesčiai

Prekių ženklo registracijos ir jos galiojimo pratęsimo atveju imamas papildomas mokestis už kiekvieną papildomą prekių ir paslaugų klasę po pirmos klasės.

2 skirsnis

Protesto, panaikinimo ir negaliojimo procedūros

45 straipsnis

Protesto procedūra

1.   Valstybės narės nustato veiksmingą ir operatyvią administracinę procedūrą, pagal kurią, remiantis 5 straipsnyje numatytais pagrindais, jų tarnyboms galima paduoti protestą dėl prekių ženklo paraiškos registracijos.

2.   Pagal 1 dalyje nurodytą administracinę procedūrą protestą gali paduoti bent ankstesnės teisės, nurodytos
  4 straipsnio 1 dalies i punkte,

  5 straipsnio 2


  dalyje

  ir
  5 straipsnio 3 dalies a punkte
  , savininkas.
  Protestas gali būti paduotas atsižvelgiant į vieną ar daugiau ankstesnių teisių, jeigu jos visos priklausė tam pačiam savininkui, ir atsižvelgiant į dalį prekių ar paslaugų ar visas prekes ar paslaugas, su kuriomis susijusios ankstesnės teisės įregistruotos ar dėl kurių teikiama paraiška, ir gali būti nukreiptas prieš dalį prekių ar paslaugų ar visas prekes ar paslaugas, dėl kurių teikiama paraiška ginčytinam ženklui gauti. [46 pakeit.]

3.   Prieš pradedant

  Per
  protesto nagrinėjimo procedūrą, šalims
  jų bendru prašymu
  suteikiamas bent dviejų mėnesių laikotarpis, kad būtų galima derėtis dėl galimybės protestą padavusiai šaliai ir pareiškėjui susitarti draugiškai. [47 pakeit.]

46 straipsnis

Nenaudojimas kaip gynybos priemonė protesto nagrinėjimo procedūroje

1.   Administracinėje protesto nagrinėjimo procedūroje, jei vėlesnio prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą penkerių metų laikotarpis, per kurį ankstesnis prekių ženklas turėjo būti pradėtas iš tikrųjų naudoti, kaip numatyta 16 straipsnyje, jau buvo pasibaigęs, pareiškėjo prašymu protestą padavęs ankstesnio prekių ženklo savininkas pateikia įrodymus, kad per penkerių metų laikotarpį iki vėlesnio prekių ženklo paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos ankstesnis prekių ženklas buvo pradėtas iš tikrųjų naudoti, kaip numatyta 16 straipsnyje, arba kad buvo svarbių priežasčių ženklo nenaudoti. Nepateikus tai patvirtinančių įrodymų, protestas atmetamas.

2.   Jeigu ankstesnis prekių ženklas buvo naudojamas tik daliai prekių ar paslaugų, kurioms jis buvo įregistruotas, žymėti, nagrinėjant protestą, kaip numatyta 1 dalyje, bus laikoma, kad jis yra įregistruotas tik tai prekių ar paslaugų daliai.

3.   1 ir 2 dalys taip pat taikomos, kai ankstesnis prekių ženklas yra Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas. Tokiu atveju nustatant, ar Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas iš tikrųjų naudojamas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 207/2009 15 straipsnis.

47 straipsnis

Registracijos panaikinimo arba pripažinimo negaliojančia procedūra

1.   Valstybės narės nustato
  veiksmingą ir operatyvią
  administracinę procedūrą, pagal kurią jų tarnybų galima prašyti panaikinti prekių ženklo registraciją ar pripažinti ją negaliojančia. [48 pakeit.]

2.   Pagal administracinę registracijos panaikinimo procedūrą numatoma, kad prekių ženklo registracija panaikinama remiantis 19 ir 20 straipsniuose nustatytais pagrindais.

3.   Pagal administracinę registracijos pripažinimo negaliojančia procedūrą numatoma, kad prekių ženklo registracija pripažįstama negaliojančia remiantis bent šiais pagrindais:

| a) | prekių ženklas neturėjo būti įregistruotas, nes jis neatitinka 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

prekių ženklas neturėjo būti įregistruotas, nes jis neatitinka 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų;

| b) | prekių ženklas neturėjo būti įregistruotas, nes egzistuoja ankstesnė teisė, kaip apibrėžta 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse. |
| --- | --- |

b)

prekių ženklas neturėjo būti įregistruotas, nes egzistuoja ankstesnė teisė, kaip apibrėžta 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

4.   Pagal administracinę procedūrą numatoma, kad prašymą panaikinti registraciją arba pripažinti ją negaliojančia gali pateikti bent šie subjektai:

| a) | 2 dalies ir 3 dalies a punkto atveju kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo arba kiekviena grupė ar įstaiga, įsteigta tam, kad atstovautų gamintojų, paslaugų teikėjų, prekybininkų ar vartotojų interesus, kurie pagal jų veiklą reglamentuojančią teisę savo vardu gali būti ieškovai ir atsakovai teisme; |
| --- | --- |

a)

2 dalies ir 3 dalies a punkto atveju kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo arba kiekviena grupė ar įstaiga, įsteigta tam, kad atstovautų gamintojų, paslaugų teikėjų, prekybininkų ar vartotojų interesus, kurie pagal jų veiklą reglamentuojančią teisę savo vardu gali būti ieškovai ir atsakovai teisme;

| b) | 3 dalies b punkto atveju ankstesnės teisės, nurodytos 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse, savininkas. |
| --- | --- |

b)

3 dalies b punkto atveju ankstesnės teisės, nurodytos 5 straipsnio 2 ir 3 dalyse, savininkas.

4a.
     
  Prašymas panaikinti registraciją arba pripažinti ją negaliojančia gali būti susijęs su prekėmis ar paslaugomis – jų dalimi arba jomis visomis – kurių atžvilgiu registruojamas ginčytinas ženklas. [49 pakeit.]

4b.
     
  Prašymas pripažinti registraciją negaliojančia gali būti pateiktas remiantis viena ar keliomis ankstesnėmis teisėmis, jeigu jos visos priklauso tam pačiam savininkui. [50 pakeit.]

48 straipsnis

Nenaudojimas kaip gynybos priemonė procedūroje, pagal kurią siekiama registraciją pripažinti negaliojančia

1.   Administracinėse

  Procedūrose
  dėl registracijos pripažinimo negaliojančia, remiantis įregistruotu prekių ženklu, kurio paraiškos padavimo data arba prioriteto data yra ankstesnė, vėlesnio prekių ženklo savininkui paprašius ankstesnio prekių ženklo savininkas pateikia įrodymus, kad penkerius metus iki prašymo pripažinti registraciją negaliojančia ankstesnis prekių ženklas iš tikrųjų buvo naudojamas, kaip numatyta 16 straipsnyje, žymint prekes ar paslaugas, kurioms jis įregistruotas ir kuriomis savininkas pagrindžia savo paraišką, arba kad buvo svarbių priežasčių ženklo nenaudoti, jeigu penkerių metų laikotarpis, per kurį ankstesnis prekių ženklas turėjo būti pradėtas iš tikrųjų naudoti, prašymo pripažinti registraciją negaliojančia dieną yra pasibaigęs. [51 pakeit.]

2.   Jei vėlesnio prekių ženklo paraiškos padavimo datą arba prioriteto datą penkerių metų laikotarpis, per kurį ankstesnis prekių ženklas turėjo būti pradėtas iš tikrųjų naudoti, kaip numatyta 16 straipsnyje, jau buvo pasibaigęs, ankstesnio prekių ženklo savininkas pateikia ne tik pagal 1 dalį reikalaujamus įrodymus, bet ir įrodymus, kad per penkerių metų laikotarpį iki paraiškos padavimo datos arba prioriteto datos prekių ženklas iš tikrųjų buvo pradėtas naudoti arba kad buvo svarbių priežasčių ženklo nenaudoti.

3.   Jei 1 ir 2 dalyse nurodyti įrodymai nepateikiami, prašymas pripažinti registraciją negaliojančia remiantis ankstesniu prekių ženklų yra atmetamas.

4.   Jeigu ankstesnis prekių ženklas buvo naudojamas pagal 16 straipsnį tik daliai prekių ar paslaugų, kurioms jis buvo įregistruotas, žymėti, nagrinėjant prašymą pripažinti registraciją negaliojančia bus laikoma, kad jis yra įregistruotas tik tai prekių ar paslaugų daliai.

5.   1 ir 4 dalys taip pat taikomos, kai ankstesnis prekių ženklas yra Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas. Tokiu atveju nustatant, ar Europos
  Sąjungos
  prekių ženklas iš tikrųjų naudojamas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 207/2009 15 straipsnis.

49 straipsnis

Panaikinimo ir negaliojimo pasekmės

1.   Jeigu savininko teisės buvo panaikintos, laikoma, kad įregistruotas prekių ženklas nuo prašymo panaikinti registraciją dienos neturėjo šioje direktyvoje nurodyto poveikio. Vienos iš šalių prašymu sprendime gali būti nurodyta ankstesnė data, kurią atsirado viena iš panaikinimo priežasčių.

2.   Jeigu prekių ženklo registracija buvo pripažinta negaliojančia, laikoma, kad įregistruotas prekių ženklas nuo pat pradžių neturėjo šioje direktyvoje nurodyto poveikio.

3 skirsnis

Registracijos trukmė ir galiojimo pratęsimas

50 straipsnis

Registracijos trukmė

1.   Prekių ženklai registruojami 10 metų laikotarpiui nuo paraiškos padavimo datos.

2.   Vadovaujantis 51 straipsniu, registracijos galiojimas gali būti pratęstas kitiems 10 metų laikotarpiams.

51 straipsnis

Galiojimo pratęsimas

1.   Prekių ženklo savininko arba bet kurio jo įgalioto asmens prašymu prekių ženklo registracijos galiojimas pratęsiamas, jeigu už galiojimo pratęsimą sumokami mokesčiai.

2.   Tarnyba iš anksto, likus pakankamai laiko iki registracijos galiojimo pabaigos, prekių ženklo savininkui ir bet kuriam asmeniui, turinčiam registruotas teises į prekių ženklą, praneša apie registracijos galiojimo pabaigą. Tarnyba nėra atsakinga už tokios informacijos nepateikimą.

3.   Prašymas pratęsti galiojimą pateikiamas ir mokesčiai už galiojimo pratęsimą sumokami per šešių mėnesių laikotarpį, kuris pasibaigia paskutinę to mėnesio, kurį nutrūksta apsaugos galiojimas, dieną. To nepadarius, prašymą galima paduoti per kitą šešių mėnesių laikotarpį, kuris prasideda po pirmajame sakinyje nurodytos dienos. Registracijos galiojimo pratęsimo mokesčiai ir papildomas mokestis sumokami per tą kitą laikotarpį.

4.   Jeigu prašymas pateikiamas arba mokesčiai sumokami tik už kai kurias prekes ar paslaugas, kurioms prekių ženklas yra įregistruotas, registracijos galiojimas pratęsiamas tik toms prekėms ar paslaugoms.

5.   Galiojimo pratęsimas įsigalioja kitą dieną po esamos registracijos galiojimo pabaigos datos. Registracijos galiojimo pratęsimas užregistruojamas ir paskelbiamas.

3a skirsnis

Ryšiai su tarnyba

51a straipsnis

Ryšiai su tarnyba

Procedūrose dalyvaujančios šalys arba jų atstovai – jeigu jie paskirti – nustato oficialų adresą vienoje iš valstybių narių visai oficialiai ryšių palaikymo su tarnyba veiklai vykdyti. [53 pakeit.]

4 skyrius

Administracinis bendradarbiavimas

52 straipsnis

Bendradarbiavimas prekių ženklo registracijos ir administravimo srityje

Valstybės narės užtikrina, kad tarnybos
  veiksmingai
  bendradarbiautų tarpusavyje ir su agentūra, siekdamos skatinti praktikos ir priemonių konvergenciją ir užtikrinti
  labiau
  suderintus prekių ženklų paraiškų nagrinėjimo ir registravimo rezultatus. [52 pakeit.]

53 straipsnis

Bendradarbiavimas kitose srityse

Valstybės narės užtikrina, kad tarnybos
  veiksmingai
  bendradarbiautų su agentūra ne tik 52 straipsnyje nurodytose srityse, bet ir visose kitose savo veiklos srityse, kurios yra svarbios prekių ženklų apsaugai Sąjungoje užtikrinti. [54 pakeit.]

5 skyrius

Baigiamosios nuostatos

54 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 2–6, 8–14, 16, 17, 18, 22–28 ir 30–53 straipsnių būtų laikomasi ne vėliau kaip per 24 mėnesius po šios direktyvos įsigaliojimo. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat įtraukia teiginį, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvą, kuri panaikinama šia direktyva, yra laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Nuorodos darymo tvarką ir to teiginio formuluotę nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

55 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2008/95/EB yra panaikinama [diena po datos, nustatytos šios direktyvos 54 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje] nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminu, numatytu Direktyvos 2008/95/EB I priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal priede pateiktą atitikties lentelę.

56 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1, 7, 15, 19, 20, 21 ir 54–57 straipsniai taikomi nuo [diena po datos, nustatytos šios direktyvos 54 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje].

57 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 42.

1

(2)  2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/95/EB valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (OL L 299, 2008 11 8, p. 25).

3

(4)  2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (OL L 78, 2009 3 24, p. 1).

4

(5)  COM(2008)0465.

5

(6)  OL C 140, 2010 5 29, p. 22.

6

(7)  COM(2011)0287.

7

(8)  OL L 336, 1994 12 23, p. 213.

8

(9)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/114/EB dėl klaidinančios ir lyginamosios reklamos (OL L 376, 2006 12 27, p. 21).

9

(10)  
  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 608/2013 dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (OL L 181, 2013 6 29, p. 15).

10

2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 608/2013 dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (OL L 181, 2013 6 29, p. 15).

(11)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

11

(12)  

  OL C 32, 2014 2 4, p. 23.

12

OL C 32, 2014 2 4, p. 23.

(13)  
  1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (OL L 227, 1994 9 1, p. 1).

13

1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje (OL L 227, 1994 9 1, p. 1).

(14)  1988 m. gruodžio 21 d. Pirmoji tarybos Direktyva 89/104/EEB valstybių narių įstatymams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (OL L 40, 1989 2 11, p. 1).

14

PRIEDAS

Atitikties lentelė

| Direktyva 2008/95/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| --- | 2 straipsnis |
| 2 straipsnis | 3 straipsnis |
| 3 straipsnio 1 dalies a–h punktai | 4 straipsnio 1 dalies a–h punktai |
| --- | 4 straipsnio 1 dalies i ir j punktai |
| --- | 4 straipsnio 2 ir 3 dalių pirmas sakinys |
| 3 straipsnio 2 dalies a–c punktai | 4 straipsnio 4 dalies a–c punktai |
| 3 straipsnio 2 dalies d punktas | 4 straipsnio 3 dalies antras sakinys |
| 3 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys | 4 straipsnio 5 dalis |
| 3 straipsnio 3 dalies antras sakinys | 4 straipsnio 6 dalis |
| 4 straipsnio 1 ir 2 dalys | 5 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 4 straipsnio 3 dalis ir 4 dalies a punktas | 5 straipsnio 3 dalies a punktas |
| --- | 5 straipsnio 3 dalies b punktas |
| 4 straipsnio 4 dalies g punktas | 5 straipsnio 3 dalies c punktas |
| --- | 5 straipsnio 3 dalies d punktas |
| 4 straipsnio 4 dalies b ir c punktai | 5 straipsnio 4 dalies a ir b punktai |
| 4 straipsnio 4 dalies d–f punktai | --- |
| 4 straipsnio 5 ir 6 dalys | 5 straipsnio 5 ir 6 dalys |
| --- | 8 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalies pirmas įžanginis sakinys | 10 straipsnio 1 dalis |
| 5 straipsnio 1 dalies antras įžanginis sakinys | 10 straipsnio 2 dalies įžanginis sakinys |
| 5 straipsnio 1 dalies a ir b punktai | 10 straipsnio 2 dalies a ir b punktai |
| 5 straipsnio 2 dalis | 10 straipsnio 2 dalis |
| 5 straipsnio 3 dalies a–c punktai | 10 straipsnio 3 dalies a–c punktai |
| --- | 10 straipsnio 3 dalies d punktas |
| 5 straipsnio 3 dalies d punktas | 10 straipsnio 3 dalies e punktas |
| --- | 10 straipsnio 3 dalies f punktas |
| --- | 10 straipsnio 4 ir 5 dalys |
| 5 straipsnio 4 ir 5 dalys | 10 straipsnio 6 ir 7 dalys |
| --- | 11 straipsnis |
| --- | 12 straipsnis |
| --- | 13 straipsnis |
| 6 straipsnio 1 dalies a–c punktai | 14 straipsnio 1 dalies a–c punktai |
| --- | 14 straipsnio 2 dalis |
| 6 straipsnio 2 dalis | 14 straipsnio 3 dalis |
| 7 straipsnis | 15 straipsnis |
| 8 straipsnio 1 ir 2 dalys | 26 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| --- | 26 straipsnio 3–5 dalys |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| 10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 16 straipsnio 1 dalis |
| --- | 16 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 10 straipsnio 4 dalis |
| 10 straipsnio 2 dalis | 10 straipsnio 5 dalis |
| 10 straipsnio 3 dalis | --- |
| 11 straipsnio 1 dalis | 48 straipsnio 1–3 dalys |
| 11 straipsnio 2 dalis | 46 straipsnio 1 dalis |
| 11 straipsnio 3 dalis | 17 straipsnis |
| 11 straipsnio 4 dalis | 17 straipsnis, 46 str. 2 dalis ir 48 str. 4 dalis |
| --- | 18 straipsnis |
| 12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | 19 straipsnio 1 dalis |
| 12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | 19 straipsnio 2 dalis |
| 12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | 19 straipsnio 3 dalis |
| 12 straipsnio 2 dalis | 20 straipsnis |
| 13 straipsnis | 7 straipsnis ir 21 straipsnis |
| 14 straipsnis | 6 straipsnis |
| --- | 22–25 straipsniai |
| --- | 27 straipsnis |
| --- | 28 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | 29 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 15 straipsnio 2 dalis | 29 straipsnio 3 dalis |
| --- | 30 straipsnis – 54 straipsnio 1 dalis |
| 16 straipsnis | 54 straipsnio 2 dalis |
| 17 straipsnis | 55 straipsnis |
| 18 straipsnis | 56 straipsnis |
| 19 straipsnis | 57 straipsnis |

Direktyva 2008/95/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

---

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnio 1 dalies a–h punktai

4 straipsnio 1 dalies a–h punktai

---

4 straipsnio 1 dalies i ir j punktai

---

4 straipsnio 2 ir 3 dalių pirmas sakinys

3 straipsnio 2 dalies a–c punktai

4 straipsnio 4 dalies a–c punktai

3 straipsnio 2 dalies d punktas

4 straipsnio 3 dalies antras sakinys

3 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys

4 straipsnio 5 dalis

3 straipsnio 3 dalies antras sakinys

4 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 1 ir 2 dalys

5 straipsnio 1 ir 2 dalys

4 straipsnio 3 dalis ir 4 dalies a punktas

5 straipsnio 3 dalies a punktas

---

5 straipsnio 3 dalies b punktas

4 straipsnio 4 dalies g punktas

5 straipsnio 3 dalies c punktas

---

5 straipsnio 3 dalies d punktas

4 straipsnio 4 dalies b ir c punktai

5 straipsnio 4 dalies a ir b punktai

4 straipsnio 4 dalies d–f punktai

---

4 straipsnio 5 ir 6 dalys

5 straipsnio 5 ir 6 dalys

---

8 straipsnis

5 straipsnio 1 dalies pirmas įžanginis sakinys

10 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalies antras įžanginis sakinys

10 straipsnio 2 dalies įžanginis sakinys

5 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

10 straipsnio 2 dalies a ir b punktai

5 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 3 dalies a–c punktai

10 straipsnio 3 dalies a–c punktai

---

10 straipsnio 3 dalies d punktas

5 straipsnio 3 dalies d punktas

10 straipsnio 3 dalies e punktas

---

10 straipsnio 3 dalies f punktas

---

10 straipsnio 4 ir 5 dalys

5 straipsnio 4 ir 5 dalys

10 straipsnio 6 ir 7 dalys

---

11 straipsnis

---

12 straipsnis

---

13 straipsnis

6 straipsnio 1 dalies a–c punktai

14 straipsnio 1 dalies a–c punktai

---

14 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 3 dalis

7 straipsnis

15 straipsnis

8 straipsnio 1 ir 2 dalys

26 straipsnio 1 ir 2 dalys

---

26 straipsnio 3–5 dalys

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

16 straipsnio 1 dalis

---

16 straipsnio 2 ir 3 dalys

10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

10 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 3 dalis

---

11 straipsnio 1 dalis

48 straipsnio 1–3 dalys

11 straipsnio 2 dalis

46 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 3 dalis

17 straipsnis

11 straipsnio 4 dalis

17 straipsnis, 46 str. 2 dalis ir 48 str. 4 dalis

---

18 straipsnis

12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

19 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

19 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

19 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 2 dalis

20 straipsnis

13 straipsnis

7 straipsnis ir 21 straipsnis

14 straipsnis

6 straipsnis

---

22–25 straipsniai

---

27 straipsnis

---

28 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

29 straipsnio 1 ir 2 dalys

15 straipsnio 2 dalis

29 straipsnio 3 dalis

---

30 straipsnis – 54 straipsnio 1 dalis

16 straipsnis

54 straipsnio 2 dalis

17 straipsnis

55 straipsnis

18 straipsnis

56 straipsnis

19 straipsnis

57 straipsnis

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/287 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/287

---

P7_TA(2014)0120

Pajamų iš nusikaltimų įšaldymas ir konfiskavimas ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0085),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 2 dalį ir 83 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0075/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 82 straipsnio 2 dalį ir 83 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0075/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 4 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 4 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 3 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 3 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0178/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 299, 2012 10 4, p. 128.

(2)  OL C 391, 2012 12 18, p. 134.

---

P7_TC1-COD(2012)0036

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2014/42/ES.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/288 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/288

---

P7_TA(2014)0121

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas) ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0173),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 88 straipsnį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0094/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 88 straipsnį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0094/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Belgijos atstovų rūmų, Vokietijos Bundesrato ir Ispanijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Belgijos atstovų rūmų, Vokietijos Bundesrato ir Ispanijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0096/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0096/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pabrėžia, kad pratęsiant Europolo įgaliojimą turėtų būti taikomas 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (1) 31 punktas; pabrėžia, kad kiekvienas teisėkūros institucijos sprendimas, kuriuo pritariama tokiam įgaliojimų pratęsimui, neturi daryti poveikio biudžeto valdymo institucijos sprendimams vykdant metinę biudžeto procedūrą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad pratęsiant Europolo įgaliojimą turėtų būti taikomas 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (1) 31 punktas; pabrėžia, kad kiekvienas teisėkūros institucijos sprendimas, kuriuo pritariama tokiam įgaliojimų pratęsimui, neturi daryti poveikio biudžeto valdymo institucijos sprendimams vykdant metinę biudžeto procedūrą;

| 3. | prašo Komisijos, kai dėl reglamento sutars Europos Parlamentas ir Taryba, visapusiškai atsižvelgti į susitarimą, kad būtų patenkinti Europolo biudžeto ir personalo reikalavimai ir jo naujos užduotys, ypač dėl Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro, vadovaujantis 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų 42 dalimi; |
| --- | --- |

3.

prašo Komisijos, kai dėl reglamento sutars Europos Parlamentas ir Taryba, visapusiškai atsižvelgti į susitarimą, kad būtų patenkinti Europolo biudžeto ir personalo reikalavimai ir jo naujos užduotys, ypač dėl Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro, vadovaujantis 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendro pareiškimo dėl decentralizuotų agentūrų 42 dalimi;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0091

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų Tarybos sprendimo
  2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo [1 pakeit.]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 88 straipsnį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą, [2 pakeit.]

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Europolas buvo įsteigtas Tarybos sprendimu 2009/371/TVR (2) kaip iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamas Sąjungos subjektas, kurio tikslas – remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų rūšių sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Sprendimas 2009/371/TVR pakeitė Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) K.3 straipsniu grindžiamą Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją) (3); |
| --- | --- |

(1)

Europolas buvo įsteigtas Tarybos sprendimu 2009/371/TVR (2) kaip iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamas Sąjungos subjektas, kurio tikslas – remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų rūšių sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Sprendimas 2009/371/TVR pakeitė Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) K.3 straipsniu grindžiamą Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją) (3);

| (2) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 88 straipsnyje nustatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama reglamentu, priimtu pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Be to, reikalaujama nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais
  , kaip numatyta ES sutarties 12 straipsnio c punkte ir Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 9 straipsnyje, kad būtų stiprinamas Europolo demokratinis teisėtumas ir atskaitingumas Europos piliečiams
  . Todėl Sprendimą 2009/371/TVR būtina pakeisti reglamentu, kuriame būtų nustatytos parlamentinės kontrolės taisyklės; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 88 straipsnyje nustatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama reglamentu, priimtu pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Be to, reikalaujama nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais
  , kaip numatyta ES sutarties 12 straipsnio c punkte ir Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 9 straipsnyje, kad būtų stiprinamas Europolo demokratinis teisėtumas ir atskaitingumas Europos piliečiams
  . Todėl Sprendimą 2009/371/TVR būtina pakeisti reglamentu, kuriame būtų nustatytos parlamentinės kontrolės taisyklės; [3 pakeit.]

| (3) | Europos policijos koledžas (CEPOL) buvo įsteigtas Sprendimu 2005/681/TVR

   (4)

  siekiant palengvinti nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą rengiant ir koordinuojant Europos lygmens mokymus;
  [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Europos policijos koledžas (CEPOL) buvo įsteigtas Sprendimu 2005/681/TVR

   (4)

  siekiant palengvinti nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą rengiant ir koordinuojant Europos lygmens mokymus;
  [4 pakeit.]

| (4) | dokumente „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (5) raginta tęsti Europolo plėtotę, kad jis taptų keitimosi informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta platforma. Remiantis Europolo veiklos vertinimo rezultatais, reikia toliau didinti jo veikimo efektyvumą, kad būtų galima pasiekti šį tikslą. Stokholmo programoje taip pat iškeltas tikslas plėtoti tikrą europinę teisėsaugos kultūrą sukuriant visiems suinteresuotiems teisėsaugos pareigūnams skirtas nacionalinio ir Sąjungos lygmens Europos mokymo ir mainų programas;
  [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

dokumente „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (5) raginta tęsti Europolo plėtotę, kad jis taptų keitimosi informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta platforma. Remiantis Europolo veiklos vertinimo rezultatais, reikia toliau didinti jo veikimo efektyvumą, kad būtų galima pasiekti šį tikslą. Stokholmo programoje taip pat iškeltas tikslas plėtoti tikrą europinę teisėsaugos kultūrą sukuriant visiems suinteresuotiems teisėsaugos pareigūnams skirtas nacionalinio ir Sąjungos lygmens Europos mokymo ir mainų programas;
  [5 pakeit.]

| (5) | dideli nusikaltėlių ir teroristų tinklai kelia didžiulę grėsmę Sąjungos vidaus saugumui ir jos piliečių saugumui bei pragyvenimui. Turimais šios grėsmės vertinimų duomenimis, nusikaltėlių grupių veikla apima vis daugiau nusikaltimų rūšių ir įgyja tarpvalstybinį mastą. Todėl nacionalinės valstybių narių teisėsaugos institucijos turi glaudžiau bendradarbiauti su partneriais kitose valstybėse narėse. Tokiomis aplinkybėmis būtina suteikti Europolui daugiau galimybių aktyviau remti valstybes nares Sąjungos masto nusikaltimų prevencijos, analizės ir tyrimų srityse. Tai patvirtinta ir sprendimų

  Sprendimo
  2009/371/TVR ir 2005/681/TVR vertinimuose

  vertinime
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

dideli nusikaltėlių ir teroristų tinklai kelia didžiulę grėsmę Sąjungos vidaus saugumui ir jos piliečių saugumui bei pragyvenimui. Turimais šios grėsmės vertinimų duomenimis, nusikaltėlių grupių veikla apima vis daugiau nusikaltimų rūšių ir įgyja tarpvalstybinį mastą. Todėl nacionalinės valstybių narių teisėsaugos institucijos turi glaudžiau bendradarbiauti su partneriais kitose valstybėse narėse. Tokiomis aplinkybėmis būtina suteikti Europolui daugiau galimybių aktyviau remti valstybes nares Sąjungos masto nusikaltimų prevencijos, analizės ir tyrimų srityse. Tai patvirtinta ir sprendimų

  Sprendimo
  2009/371/TVR ir 2005/681/TVR vertinimuose

  vertinime
  ; [6 pakeit.]

| (6) | atsižvelgiant į Europolo ir CEPOL uždavinių sąsajas, integravus ir racionalizavus šių dviejų agentūrų funkcijas būtų padidintas operatyvinės veiklos veiksmingumas, mokymo veiklos aktualumas ir Sąjungos policijos bendradarbiavimo veiksmingumas;
  [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į Europolo ir CEPOL uždavinių sąsajas, integravus ir racionalizavus šių dviejų agentūrų funkcijas būtų padidintas operatyvinės veiklos veiksmingumas, mokymo veiklos aktualumas ir Sąjungos policijos bendradarbiavimo veiksmingumas;
  [7 pakeit.]

| (7) | todėl sprendimus

  Sprendimą
  2009/371/TVR ir 2005/681/TVR reikėtų panaikinti ir pakeisti šiuo reglamentu, parengtu atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant šiuos sprendimus

  šį sprendimą.

  Europolas

  Europolo agentūra
  pagal šį reglamentą turėtų perimti Europolo ir CEPOL funkcijas, nustatytas dviem naikinamais sprendimais

  naikinamu sprendimu
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

todėl sprendimus

  Sprendimą
  2009/371/TVR ir 2005/681/TVR reikėtų panaikinti ir pakeisti šiuo reglamentu, parengtu atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant šiuos sprendimus

  šį sprendimą.

  Europolas

  Europolo agentūra
  pagal šį reglamentą turėtų perimti Europolo ir CEPOL funkcijas, nustatytas dviem naikinamais sprendimais

  naikinamu sprendimu
  ; [8 pakeit.]

| (8) | kadangi nusikaltimai neretai būna tarpvalstybiniai, Europolas turėtų remti ir stiprinti valstybių narių veiksmus ir jų bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Terorizmas yra viena iš didžiausių

  kelia grėsmę
  Sąjungos saugumo grėsmių

  saugumui
  , todėl Europolas turėtų padėti valstybėms narėms susidoroti su bendrais šios srities uždaviniais. Kaip ES teisėsaugos agentūra, Europolas taip pat turėtų remti ir stiprinti veiksmus ir bendradarbiavimą kovojant su ES interesus pažeidžiančiais nusikaltimais. Jis turėtų remti prevenciją ir kovą su nusikalstamomis veikomis, kuriomis siekiama gauti lėšų, palengvinti, įgyvendinti veikas, priklausančias Europolo kompetencijai, ar užtikrinti jų nebaudžiamumą; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

kadangi nusikaltimai neretai būna tarpvalstybiniai, Europolas turėtų remti ir stiprinti valstybių narių veiksmus ir jų bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Terorizmas yra viena iš didžiausių

  kelia grėsmę
  Sąjungos saugumo grėsmių

  saugumui
  , todėl Europolas turėtų padėti valstybėms narėms susidoroti su bendrais šios srities uždaviniais. Kaip ES teisėsaugos agentūra, Europolas taip pat turėtų remti ir stiprinti veiksmus ir bendradarbiavimą kovojant su ES interesus pažeidžiančiais nusikaltimais. Jis turėtų remti prevenciją ir kovą su nusikalstamomis veikomis, kuriomis siekiama gauti lėšų, palengvinti, įgyvendinti veikas, priklausančias Europolo kompetencijai, ar užtikrinti jų nebaudžiamumą; [9 pakeit.]

| (9) | Europolas turėtų užtikrinti kokybiškesnį, aiškesnį ir nuoseklesnį visų rangų teisėsaugos pareigūnų mokymą pagal aiškią sistemą ir nustatytas mokymo reikmes;
  [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

Europolas turėtų užtikrinti kokybiškesnį, aiškesnį ir nuoseklesnį visų rangų teisėsaugos pareigūnų mokymą pagal aiškią sistemą ir nustatytas mokymo reikmes;
  [10 pakeit.]

| (10) | tam tikrais atvejais, kai tarpvalstybinis bendradarbiavimas teiktų papildomos naudos, Europolui turėtų būti suteikta galimybė prašyti valstybių narių pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimus. Apie tokius prašymus Europolas turėtų informuoti Eurojustą.
  Europolas turėtų pagrįsti prašymą; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

tam tikrais atvejais, kai tarpvalstybinis bendradarbiavimas teiktų papildomos naudos, Europolui turėtų būti suteikta galimybė prašyti valstybių narių pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimus. Apie tokius prašymus Europolas turėtų informuoti Eurojustą.
  Europolas turėtų pagrįsti prašymą; [11 pakeit.]

| (10a) | Europolas dokumentuose turėtų fiksuoti savo veiklą, vykdomą kartu su jungtinėmis tyrimų grupėmis, kovojančiomis su nusikalstama veika, kuri patenka į jo kompetencijos sritį; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(10a)

Europolas dokumentuose turėtų fiksuoti savo veiklą, vykdomą kartu su jungtinėmis tyrimų grupėmis, kovojančiomis su nusikalstama veika, kuri patenka į jo kompetencijos sritį; [12 pakeit.]

| (10b) | kai nustatomas Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimas dėl konkretaus tyrimo, Europolas ir tos dalyvaujančios valstybės narės turėtų parengti aiškias nuostatas, kuriomis apibrėžiami konkrečios užduotis, kurias reikia atlikti, dalyvavimo valstybių narių tyrimo procedūrose arba teismo procesuose lygis ir atsakomybės pasidalijimas bei teisminei priežiūrai taikoma teisė; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(10b)

kai nustatomas Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimas dėl konkretaus tyrimo, Europolas ir tos dalyvaujančios valstybės narės turėtų parengti aiškias nuostatas, kuriomis apibrėžiami konkrečios užduotis, kurias reikia atlikti, dalyvavimo valstybių narių tyrimo procedūrose arba teismo procesuose lygis ir atsakomybės pasidalijimas bei teisminei priežiūrai taikoma teisė; [13 pakeit.]

| (11) | siekiant padidinti Europolo kaip Sąjungos keitimosi informacija centro veiksmingumą, reikėtų nustatyti aiškius įgaliojimus valstybėms narėms teikti Europolui duomenis, kurių jam reikia tikslams pasiekti. Naudodamosi tokiais įgaliojimais, valstybės narės itin daug dėmesio turėtų

  privalo
  skirti
  tik
  duomenų, svarbių kovai su nusikaltimais, laikomais atitinkamų Sąjungos kovos su nusikalstamumu politinių priemonių strateginiais ir operatyviniais prioritetais, teikimui. Valstybės narės turėtų pateikti Europolui informaciją, susijusią su dvišaliais ar daugiašaliais informacijos mainais su kitomis valstybėmis narėmis, jeigu ta informacija susijusi su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį
  , ir nurodyti duomenų šaltinį
  . Drauge Europolas turėtų labiau remti valstybes nares, kad būtų sustiprintas tarpusavio bendradarbiavimas ir dalijamasi informacija. Europolas visoms Sąjungos institucijoms ir nacionaliniams parlamentams turėtų

  privalo
  teikti metinę ataskaitą apie atskirų valstybių narių jam pateiktą informaciją; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

siekiant padidinti Europolo kaip Sąjungos keitimosi informacija centro veiksmingumą, reikėtų nustatyti aiškius įgaliojimus valstybėms narėms teikti Europolui duomenis, kurių jam reikia tikslams pasiekti. Naudodamosi tokiais įgaliojimais, valstybės narės itin daug dėmesio turėtų

  privalo
  skirti
  tik
  duomenų, svarbių kovai su nusikaltimais, laikomais atitinkamų Sąjungos kovos su nusikalstamumu politinių priemonių strateginiais ir operatyviniais prioritetais, teikimui. Valstybės narės turėtų pateikti Europolui informaciją, susijusią su dvišaliais ar daugiašaliais informacijos mainais su kitomis valstybėmis narėmis, jeigu ta informacija susijusi su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį
  , ir nurodyti duomenų šaltinį
  . Drauge Europolas turėtų labiau remti valstybes nares, kad būtų sustiprintas tarpusavio bendradarbiavimas ir dalijamasi informacija. Europolas visoms Sąjungos institucijoms ir nacionaliniams parlamentams turėtų

  privalo
  teikti metinę ataskaitą apie atskirų valstybių narių jam pateiktą informaciją; [14 pakeit.]

| (12) | siekiant užtikrinti veiksmingą Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimą, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti įsteigtas nacionalinis padalinys. Jis turėtų būti pagrindinis tarpininkas tarp nacionalinių teisėsaugos bei mokymo institucijų ir Europolo.

  Šiame reglamente turėtų būti išsaugotas Europolo nacionalinių padalinių, užtikrinančių ir ginančių nacionalinius interesus agentūroje, vaidmuo. Nacionaliniai padaliniai ir toliau turėtų būti Europolo ir kompetentingų institucijų ryšių palaikymo punktai, taip užtikrinant, kad visas valstybių narių bendradarbiavimas su Europolu ir per jį būtų vykdomas centralizuotai ir būtų koordinuojamas ir kad visos valstybės narės vienodai pateiktų atsakymus į Europolo prašymus.
  Kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmingas keitimasis informacija tarp Europolo ir nacionalinių padalinių ir palengvintas jų bendradarbiavimas, visi nacionaliniai padaliniai į Europolą turėtų deleguoti bent vieną ryšių palaikymo pareigūną; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti veiksmingą Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimą, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti įsteigtas nacionalinis padalinys. Jis turėtų būti pagrindinis tarpininkas tarp nacionalinių teisėsaugos bei mokymo institucijų ir Europolo.

  Šiame reglamente turėtų būti išsaugotas Europolo nacionalinių padalinių, užtikrinančių ir ginančių nacionalinius interesus agentūroje, vaidmuo. Nacionaliniai padaliniai ir toliau turėtų būti Europolo ir kompetentingų institucijų ryšių palaikymo punktai, taip užtikrinant, kad visas valstybių narių bendradarbiavimas su Europolu ir per jį būtų vykdomas centralizuotai ir būtų koordinuojamas ir kad visos valstybės narės vienodai pateiktų atsakymus į Europolo prašymus.
  Kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmingas keitimasis informacija tarp Europolo ir nacionalinių padalinių ir palengvintas jų bendradarbiavimas, visi nacionaliniai padaliniai į Europolą turėtų deleguoti bent vieną ryšių palaikymo pareigūną; [15 pakeit.]

| (13) | atsižvelgiant į decentralizavimą kai kuriose valstybėse narėse ir reikmę tam tikrais atvejais užtikrinti spartų apsikeitimą informacija, Europolui, atliekančiam konkrečius tyrimus, turėtų būti suteikta teisė bendradarbiauti tiesiogiai su valstybių narių teisėsaugos institucijomis ir apie tai informuoti atitinkamus nacionalinius padalinius; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į decentralizavimą kai kuriose valstybėse narėse ir reikmę tam tikrais atvejais užtikrinti spartų apsikeitimą informacija, Europolui, atliekančiam konkrečius tyrimus, turėtų būti suteikta teisė bendradarbiauti tiesiogiai su valstybių narių teisėsaugos institucijomis ir apie tai informuoti atitinkamus nacionalinius padalinius;

| (14) | siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lygmens teisėsaugos mokymas būtų kokybiškas, aiškus ir nuoseklus, Europolas turėtų veikti pagal Sąjungos teisėsaugos mokymo politiką. ES mokymas turėtų būti prieinamas visų rangų teisėsaugos pareigūnams. Europolas turėtų užtikrinti, kad mokymas būtų vertinamas ir kad būtų atsižvelgiama į mokymo reikmių vertinimo išvadas, siekiant sumažinti veiklos dubliavimą. Europolas turėtų skatinti Sąjungos lygmens mokymosi rezultatų pripažinimą valstybėse narėse;
  [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lygmens teisėsaugos mokymas būtų kokybiškas, aiškus ir nuoseklus, Europolas turėtų veikti pagal Sąjungos teisėsaugos mokymo politiką. ES mokymas turėtų būti prieinamas visų rangų teisėsaugos pareigūnams. Europolas turėtų užtikrinti, kad mokymas būtų vertinamas ir kad būtų atsižvelgiama į mokymo reikmių vertinimo išvadas, siekiant sumažinti veiklos dubliavimą. Europolas turėtų skatinti Sąjungos lygmens mokymosi rezultatų pripažinimą valstybėse narėse;
  [16 pakeit.]

| (15) | taip pat būtina pagerinti Europolo valdymą siekiant didesnio veiksmingumo ir derinant procedūras; |
| --- | --- |

(15)

taip pat būtina pagerinti Europolo valdymą siekiant didesnio veiksmingumo ir derinant procedūras;

| (16) | kad Europolo veikla būtų veiksmingai prižiūrima, jo valdyboje turi būti Komisijos ir valstybių narių atstovų. Siekiant atspindėti dvejopus naujosios agentūros įgaliojimus – operatyvinės veiklos rėmimą ir teisėsaugos pareigūnų mokymą, tikrieji Valdybos nariai turėtų būti skiriami remiantis jų žiniomis teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, o pakaitiniai nariai – remiantis jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymą. Pakaitinis narys veikia kaip tikrasis narys, jei tikrasis narys nedalyvauja ir jei aptariami mokymo klausimai ar priimami su mokymu susiję sprendimai. Techniniais mokymo klausimais valdybai turėtų patarti mokslinis komitetas; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

kad Europolo veikla būtų veiksmingai prižiūrima, jo valdyboje turi būti Komisijos ir valstybių narių atstovų. Siekiant atspindėti dvejopus naujosios agentūros įgaliojimus – operatyvinės veiklos rėmimą ir teisėsaugos pareigūnų mokymą, tikrieji Valdybos nariai turėtų būti skiriami remiantis jų žiniomis teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, o pakaitiniai nariai – remiantis jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymą. Pakaitinis narys veikia kaip tikrasis narys, jei tikrasis narys nedalyvauja ir jei aptariami mokymo klausimai ar priimami su mokymu susiję sprendimai. Techniniais mokymo klausimais valdybai turėtų patarti mokslinis komitetas; [17 pakeit.]

| (17) | valdybai turėtų būti suteikiami reikiami įgaliojimai, visų pirma susiję su biudžeto nustatymu

  sudarymu
  , jo vykdymu, atitinkamų finansinių taisyklių ir planų priėmimu,
  priemonių, skirtų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti ir kovoti su sukčiavimu, priėmimu, taip pat interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisyklių priėmimu,
  skaidrios Europolo vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu ir metinės veiklos ataskaitų priėmimu. Jai turėtų būti suteikiami agentūros darbuotojų, įskaitant vykdomąjį direktorių, paskyrimų tarnybos įgaliojimai. Siekiant supaprastinti sprendimų priėmimo procesą ir sustiprinti administracinio ir biudžeto valdymo priežiūrą, valdybai turėtų būti suteikta teisė steigti vykdomąją tarybą; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

valdybai turėtų būti suteikiami reikiami įgaliojimai, visų pirma susiję su biudžeto nustatymu

  sudarymu
  , jo vykdymu, atitinkamų finansinių taisyklių ir planų priėmimu,
  priemonių, skirtų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti ir kovoti su sukčiavimu, priėmimu, taip pat interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisyklių priėmimu,
  skaidrios Europolo vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu ir metinės veiklos ataskaitų priėmimu. Jai turėtų būti suteikiami agentūros darbuotojų, įskaitant vykdomąjį direktorių, paskyrimų tarnybos įgaliojimai. Siekiant supaprastinti sprendimų priėmimo procesą ir sustiprinti administracinio ir biudžeto valdymo priežiūrą, valdybai turėtų būti suteikta teisė steigti vykdomąją tarybą; [18 pakeit.]

| (18) | siekiant užtikrinti veiksmingą kasdienį Europolo funkcionavimą, vykdomasis direktorius turėtų veikti kaip jo teisinis atstovas ir valdytojas, veikiantis visiškai nepriklausomai ir užtikrinantis, kad Europolas vykdytų šiame reglamente nustatytus uždavinius. Vykdomasis direktorius visų pirma turėtų būti atsakingas už valdybai svarstyti pateikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, metinių ir daugiamečių Europolo darbo programų bei kitų planavimo dokumentų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti veiksmingą kasdienį Europolo funkcionavimą, vykdomasis direktorius turėtų veikti kaip jo teisinis atstovas ir valdytojas, veikiantis visiškai nepriklausomai ir užtikrinantis, kad Europolas vykdytų šiame reglamente nustatytus uždavinius. Vykdomasis direktorius visų pirma turėtų būti atsakingas už valdybai svarstyti pateikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, metinių ir daugiamečių Europolo darbo programų bei kitų planavimo dokumentų įgyvendinimą;

| (19) | Europolui būtina turėti kuo išsamesnę ir naujesnę informaciją, kad galėtų užkirsti kelią nusikaltimams ir kovoti su jais pagal savo kompetenciją. Todėl Europolui turėtų būti suteikiama galimybė tvarkyti duomenis, kuriuos pateikia valstybės narės, trečiosios šalys, tarptautinės organizacijos ir Sąjungos organai

  įstaigos
  , taip pat duomenis iš viešųjų šaltinių,
  jeigu Europolas gali būti laikomas teisėtu šių duomenų gavėjų,
  kad
  jis
  geriau suprastų nusikalstamumą ir jo tendencijas, kauptų žvalgybos duomenis apie nusikaltėlių tinklus ir galėtų nustatyti kelių nusikaltimų sąsajas; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

Europolui būtina turėti kuo išsamesnę ir naujesnę informaciją, kad galėtų užkirsti kelią nusikaltimams ir kovoti su jais pagal savo kompetenciją. Todėl Europolui turėtų būti suteikiama galimybė tvarkyti duomenis, kuriuos pateikia valstybės narės, trečiosios šalys, tarptautinės organizacijos ir Sąjungos organai

  įstaigos
  , taip pat duomenis iš viešųjų šaltinių,
  jeigu Europolas gali būti laikomas teisėtu šių duomenų gavėjų,
  kad
  jis
  geriau suprastų nusikalstamumą ir jo tendencijas, kauptų žvalgybos duomenis apie nusikaltėlių tinklus ir galėtų nustatyti kelių nusikaltimų sąsajas; [19 pakeit.]

| (20) | kad valstybių narių teisėsaugos institucijoms Europolo teikiamos nusikalstamumo analizės taptų tikslesnės, tvarkydamas duomenis Europolas turėtų naudotis naujosiomis technologijomis. Europolas turėtų galėti greitai susieti tyrimus ir įvairių nusikaltėlių grupių modi operandi, atlikti kryžminį duomenų tikrinimą ir susidaryti aiškų vaizdą apie tendencijas, drauge užtikrindamas aukštus pavienių asmenų asmens duomenų apsaugos standartus. Todėl Europolo duomenų bazės neturėtų būti iš anksto apibrėžtos, paliekant Europolui galimybę pasirinkti veiksmingiausią IT struktūrą. Siekiant užtikrinti griežtą duomenų apsaugą, turėtų būti nustatyti tvarkymo operacijų tikslai, prieigos teisės bei specifinės papildomos apsaugos priemonės
  . Tvarkant asmens duomenis būtina laikytis tikslo ir proporcingumo principų; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

kad valstybių narių teisėsaugos institucijoms Europolo teikiamos nusikalstamumo analizės taptų tikslesnės, tvarkydamas duomenis Europolas turėtų naudotis naujosiomis technologijomis. Europolas turėtų galėti greitai susieti tyrimus ir įvairių nusikaltėlių grupių modi operandi, atlikti kryžminį duomenų tikrinimą ir susidaryti aiškų vaizdą apie tendencijas, drauge užtikrindamas aukštus pavienių asmenų asmens duomenų apsaugos standartus. Todėl Europolo duomenų bazės neturėtų būti iš anksto apibrėžtos, paliekant Europolui galimybę pasirinkti veiksmingiausią IT struktūrą. Siekiant užtikrinti griežtą duomenų apsaugą, turėtų būti nustatyti tvarkymo operacijų tikslai, prieigos teisės bei specifinės papildomos apsaugos priemonės
  . Tvarkant asmens duomenis būtina laikytis tikslo ir proporcingumo principų; [20 pakeit.]

| (21) | kad būtų užtikrinta duomenų nuosavybė ir informacijos apsauga, valstybių narių ir trečiųjų šalių valdžios institucijos ir tarptautinės organizacijos turėtų galėti nustatyti, kokiais tikslais Europolas gali tvarkyti jų pateiktus duomenis ir apriboti prieigos teises
  . Apribojant tikslus prisidedama prie skaidrumo, teisinio tikrumo ir nuspėjamumo, tai taip pat labai svarbu policijos bendradarbiavimo srityje, kai duomenų subjektai dažnai nežino, kad jų asmens duomenys renkami ir tvarkomi, ir kai asmens duomenų naudojimas gali padaryti labai didelį poveikį asmenų gyvenimams ir laisvėms
  ; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

kad būtų užtikrinta duomenų nuosavybė ir informacijos apsauga, valstybių narių ir trečiųjų šalių valdžios institucijos ir tarptautinės organizacijos turėtų galėti nustatyti, kokiais tikslais Europolas gali tvarkyti jų pateiktus duomenis ir apriboti prieigos teises
  . Apribojant tikslus prisidedama prie skaidrumo, teisinio tikrumo ir nuspėjamumo, tai taip pat labai svarbu policijos bendradarbiavimo srityje, kai duomenų subjektai dažnai nežino, kad jų asmens duomenys renkami ir tvarkomi, ir kai asmens duomenų naudojimas gali padaryti labai didelį poveikį asmenų gyvenimams ir laisvėms
  ; [21 pakeit.]

| (22) | siekiant užtikrinti, kad prieigą prie duomenų turėtų tik tie asmenys, kuriems tokia prieiga yra būtina jų darbui atlikti, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos išsamios įvairių laipsnių prieigos prie Europolo tvarkomų duomenų taisyklės. Šiomis taisyklėmis negali būti pažeidžiami duomenų pateikėjų nustatyti prieigos apribojimai, nes turi būti laikomasi duomenų nuosavybės principo. Kad būtų veiksmingai užkirstas kelias nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojama su jais, Europolas turėtų pranešti valstybėms narėms apie su jomis susijusią informaciją; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti, kad prieigą prie duomenų turėtų tik tie asmenys, kuriems tokia prieiga yra būtina jų darbui atlikti, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos išsamios įvairių laipsnių prieigos prie Europolo tvarkomų duomenų taisyklės. Šiomis taisyklėmis negali būti pažeidžiami duomenų pateikėjų nustatyti prieigos apribojimai, nes turi būti laikomasi duomenų nuosavybės principo. Kad būtų veiksmingai užkirstas kelias nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojama su jais, Europolas turėtų pranešti valstybėms narėms apie su jomis susijusią informaciją;

| (23) | siekiant plėtoti operatyvinį agentūrų bendradarbiavimą ir visų pirma nustatyti įvairių agentūrų jau turimų duomenų sąsajas, Europolas turėtų sudaryti sąlygas Eurojustui ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) susipažinti su Europolo turimais duomenimis ir atlikti paiešką
  , taikydamas konkrečias apsaugos priemones
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

siekiant plėtoti operatyvinį agentūrų bendradarbiavimą ir visų pirma nustatyti įvairių agentūrų jau turimų duomenų sąsajas, Europolas turėtų sudaryti sąlygas Eurojustui ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) susipažinti su Europolo turimais duomenimis ir atlikti paiešką
  , taikydamas konkrečias apsaugos priemones
  ; [22 pakeit.]

| (24) | Europolas turėtų bendradarbiauti su kitais Sąjungos organais,

  įstaigomis ir
  trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir privačiais subjektais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

Europolas turėtų bendradarbiauti su kitais Sąjungos organais,

  įstaigomis ir
  trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir privačiais subjektais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti; [23 pakeit.]

| (25) | siekiant užtikrinti veikimo efektyvumą, Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis visa informacija, išskyrus asmens duomenis, su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti. Kadangi bendrovės, įmonės, verslo asociacijos, nevyriausybinės organizacijos ir kiti privatūs subjektai turi žinių ir duomenų, susijusių su sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencija ir kova su jais, Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis tais duomenimis ir su privačiomis šalimis. Siekiant užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams, susijusiems su tinklo ir informacijos saugumo incidentais, ir kovoti su jais Europolas turėtų, vadovaudamasis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [name of adopted Directive]

  [priimtos direktyvos pavadinimas]
  dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (*1), bendradarbiauti ir dalytis informacija, išskyrus asmens duomenis, su nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už tinklų ir informacinių sistemų saugumą; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti veikimo efektyvumą, Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis visa informacija, išskyrus asmens duomenis, su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti. Kadangi bendrovės, įmonės, verslo asociacijos, nevyriausybinės organizacijos ir kiti privatūs subjektai turi žinių ir duomenų, susijusių su sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencija ir kova su jais, Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis tais duomenimis ir su privačiomis šalimis. Siekiant užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams, susijusiems su tinklo ir informacijos saugumo incidentais, ir kovoti su jais Europolas turėtų, vadovaudamasis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [name of adopted Directive]

  [priimtos direktyvos pavadinimas]
  dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (*1), bendradarbiauti ir dalytis informacija, išskyrus asmens duomenis, su nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už tinklų ir informacinių sistemų saugumą; [24 pakeit.]

| (26) | Europolui turėtų būti suteikta galimybė dalytis asmens duomenimis su kitais Sąjungos organais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti
  . Kaip nurodo Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, reikėtų dalytis tik informacija apie tuos asmenis, kurie padarė arba įtariami galintys padaryti nusikaltimus, patenkančius į Europolo kompetencijos sritį
  ; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

Europolui turėtų būti suteikta galimybė dalytis asmens duomenimis su kitais Sąjungos organais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti
  . Kaip nurodo Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, reikėtų dalytis tik informacija apie tuos asmenis, kurie padarė arba įtariami galintys padaryti nusikaltimus, patenkančius į Europolo kompetencijos sritį
  ; [25 pakeit.]

| (27) | Sunkūs nusikaltimai ir terorizmas dažnai turi sąsajų su ES nepriklausančiomis šalimis. Todėl Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Interpolu, tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti
  . Keičiantis asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis būtina išlaikyti atitinkamą pusiausvyrą tarp veiksmingo persekiojimo būtinybės ir asmens duomenų apsaugos
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

Sunkūs nusikaltimai ir terorizmas dažnai turi sąsajų su ES nepriklausančiomis šalimis. Todėl Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Interpolu, tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti
  . Keičiantis asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis būtina išlaikyti atitinkamą pusiausvyrą tarp veiksmingo persekiojimo būtinybės ir asmens duomenų apsaugos
  ; [26 pakeit.]

| (28) | Europolui turėtų būti suteikta galimybė perduoti asmens duomenis trečiosios šalies valdžios institucijai ir tarptautinėms organizacijoms remiantis Komisijos sprendimu, kuriuo nustatyta, kad atitinkama šalis ar tarptautinė organizacija užtikrina pakankamą duomenų apsaugą, arba, jei tokio sprendimo nepriimta, remiantis pagal SESV 218 straipsnį Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba Europolo ir trečiosios šalies bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu iki šio reglamento įsigaliojimo. Vadovaujantis prie Sutarties pridėto 36 protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsniu, tokių susitarimų teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartį šie susitarimai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami; |
| --- | --- |

(28)

Europolui turėtų būti suteikta galimybė perduoti asmens duomenis trečiosios šalies valdžios institucijai ir tarptautinėms organizacijoms remiantis Komisijos sprendimu, kuriuo nustatyta, kad atitinkama šalis ar tarptautinė organizacija užtikrina pakankamą duomenų apsaugą, arba, jei tokio sprendimo nepriimta, remiantis pagal SESV 218 straipsnį Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba Europolo ir trečiosios šalies bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu iki šio reglamento įsigaliojimo. Vadovaujantis prie Sutarties pridėto 36 protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsniu, tokių susitarimų teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartį šie susitarimai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

| (29) | jeigu duomenų perdavimas negali būti grindžiamas Komisijos priimtu apsaugos adekvatumo sprendimu, Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba jau veikiančiu bendradarbiavimo susitarimu, valdybai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikta teisė leisti vieną ar kelis kartus perduoti duomenis, jeigu užtikrinama pakankama apsauga. Jeigu netaikomas nei vienas iš paminėtų variantų, vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta teisė leisti perduoti duomenis ypatingais atvejais, kiekvieną atvejį svarstant atskirai, jei tai būtina atitinkamos valstybės narės esminiams interesams apsaugoti, užkirsti kelią su nusikaltimais ir terorizmu susijusiems potencialiems pavojams, jei perduoti duomenis būtina ar reikalaujama įstatymais dėl svarbių visuomeninių priežasčių, duomenų subjektui sutikus arba jei kyla pavojus gyvybiškai svarbiems duomenų subjekto interesams; |
| --- | --- |

(29)

jeigu duomenų perdavimas negali būti grindžiamas Komisijos priimtu apsaugos adekvatumo sprendimu, Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba jau veikiančiu bendradarbiavimo susitarimu, valdybai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikta teisė leisti vieną ar kelis kartus perduoti duomenis, jeigu užtikrinama pakankama apsauga. Jeigu netaikomas nei vienas iš paminėtų variantų, vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta teisė leisti perduoti duomenis ypatingais atvejais, kiekvieną atvejį svarstant atskirai, jei tai būtina atitinkamos valstybės narės esminiams interesams apsaugoti, užkirsti kelią su nusikaltimais ir terorizmu susijusiems potencialiems pavojams, jei perduoti duomenis būtina ar reikalaujama įstatymais dėl svarbių visuomeninių priežasčių, duomenų subjektui sutikus arba jei kyla pavojus gyvybiškai svarbiems duomenų subjekto interesams;

| (30) | Europolui turėtų būti suteikta galimybė tvarkyti privačių šalių ir privačių asmenų asmens duomenis, kuriuos Europolui perduoda Europolo nacionaliniai padaliniai valstybėse narėse, vadovaudamiesi nacionaline teise, arba trečiosios šalies informacinis centras, su kuriuo bendradarbiaujama pagal bendradarbiavimo susitarimą, sudarytą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį iki įsigaliojant šiam reglamentui, arba trečiosios šalies valdžios institucija ar tarptautinė organizacija, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį; |
| --- | --- |

(30)

Europolui turėtų būti suteikta galimybė tvarkyti privačių šalių ir privačių asmenų asmens duomenis, kuriuos Europolui perduoda Europolo nacionaliniai padaliniai valstybėse narėse, vadovaudamiesi nacionaline teise, arba trečiosios šalies informacinis centras, su kuriuo bendradarbiaujama pagal bendradarbiavimo susitarimą, sudarytą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį iki įsigaliojant šiam reglamentui, arba trečiosios šalies valdžios institucija ar tarptautinė organizacija, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį;

| (31) | Jokia informacija, trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos gauta akivaizdžiai pažeidus žmogaus teises, netvarkoma; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

Jokia informacija, trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos gauta akivaizdžiai pažeidus žmogaus teises, netvarkoma; [27 pakeit.]

| (32) | kad būtų užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos remiantis

  ir suderintos su kitomis atitinkamomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis asmens duomenų tvarkymui Sąjungos policijos bendradarbiavimo srityje. Nors Sprendime 2009/371/TVR nustatyta tinkama Europolo duomenų apsaugos tvarka, reikėtų ją dar tobulinti, kad veiktų pagal Lisabonos sutarties reikalavimus, būtų atsižvelgta į vis didėjantį Europolo vaidmenį ir labiau užtikrintos duomenų subjektų teisės, taip pat toliau skatinamas valstybių narių ir Europolo tarpusavio pasitikėjimas, būtinas siekiant sėkmingai keistis informacija. Siekiant, kad būtų užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos ir jas nustatant turi būti remiamasi
  principais, kuriais grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (6)

  arba Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 pakeičiantis teisės aktas, taip pat kitais duomenų apsaugos principais, įskaitant atsiskaitomumo principą, duomenų apsaugos poveikio vertinimu, projektuojant numatyta privatumo apsauga ir standartizuotąja privatumo apsauga, taip pat teikiant pranešimus apie asmens duomenų apsaugos pažeidimus
  .
  Kai bus patvirtinta nauja ES institucijų ir įstaigų duomenų apsaugos sistema, ji turėtų būti taikoma Europolui
  .
  Prie Sutarties pridedamoje 21-oje deklaracijoje pripažįstamas

  pripažįstama, kad dėl
  asmens duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje specifiškumas, todėl Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti autonomiškos ir suderintos

  ypatingo pobūdžio šiose srityse gali reikėti nustatyti Europolui konkrečias taisykles dėl asmens
  duomenų apsaugos
  ir laisvo šių duomenų judėjimo, pagrįstas SESV 16 straipsniu ir suderintas
  su kitomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis policijos ir teismų bendradarbiavimo srityje, visų pirma su Europos Tarybos Konvencija Nr. 108 (7),
  jos 2001 m. lapkričio 8 d. papildomu protokolu ir Europos Tarybos
  rekomendacija Nr. R(87)15
   (8)
  ir

  bei griežta duomenų apsaugos sistema, nustatyta
  Tarybos pamatiniu sprendimu 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos
   (9)
  [to be replaced by the relevant Directive in force at the moment of adoption]

  [bus pakeista atitinkama nuoroda į reglamento priėmimo metu galiojančią direktyvą]
  .
  Skaidrumas yra itin svarbi duomenų apsaugos dalis, nes jis sudaro galimybes laikytis kitų duomenų apsaugos principų ir įgyvendinti teises. Siekdamas padidinti skaidrumą Europolas turėtų būti parengęs skaidrią duomenų apsaugos politiką, pagal kurią jis nesunkiai galėtų suprantama forma ir paprasta kalba viešai paskelbti nuostatas, susijusias su asmens duomenų tvarkymu, duomenų subjektų turimus teisių įgyvendinimo būdus, taip pat paskelbti tarptautinių ir bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis, Sąjungos įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis sąrašą
  ; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

kad būtų užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos remiantis

  ir suderintos su kitomis atitinkamomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis asmens duomenų tvarkymui Sąjungos policijos bendradarbiavimo srityje. Nors Sprendime 2009/371/TVR nustatyta tinkama Europolo duomenų apsaugos tvarka, reikėtų ją dar tobulinti, kad veiktų pagal Lisabonos sutarties reikalavimus, būtų atsižvelgta į vis didėjantį Europolo vaidmenį ir labiau užtikrintos duomenų subjektų teisės, taip pat toliau skatinamas valstybių narių ir Europolo tarpusavio pasitikėjimas, būtinas siekiant sėkmingai keistis informacija. Siekiant, kad būtų užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos ir jas nustatant turi būti remiamasi
  principais, kuriais grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (6)

  arba Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 pakeičiantis teisės aktas, taip pat kitais duomenų apsaugos principais, įskaitant atsiskaitomumo principą, duomenų apsaugos poveikio vertinimu, projektuojant numatyta privatumo apsauga ir standartizuotąja privatumo apsauga, taip pat teikiant pranešimus apie asmens duomenų apsaugos pažeidimus
  .
  Kai bus patvirtinta nauja ES institucijų ir įstaigų duomenų apsaugos sistema, ji turėtų būti taikoma Europolui
  .

Prie Sutarties pridedamoje 21-oje deklaracijoje pripažįstamas

  pripažįstama, kad dėl
  asmens duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje specifiškumas, todėl Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti autonomiškos ir suderintos

  ypatingo pobūdžio šiose srityse gali reikėti nustatyti Europolui konkrečias taisykles dėl asmens
  duomenų apsaugos
  ir laisvo šių duomenų judėjimo, pagrįstas SESV 16 straipsniu ir suderintas
  su kitomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis policijos ir teismų bendradarbiavimo srityje, visų pirma su Europos Tarybos Konvencija Nr. 108 (7),
  jos 2001 m. lapkričio 8 d. papildomu protokolu ir Europos Tarybos
  rekomendacija Nr. R(87)15
   (8)
  ir

  bei griežta duomenų apsaugos sistema, nustatyta
  Tarybos pamatiniu sprendimu 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos
   (9)
  [to be replaced by the relevant Directive in force at the moment of adoption]

  [bus pakeista atitinkama nuoroda į reglamento priėmimo metu galiojančią direktyvą]
  .
  Skaidrumas yra itin svarbi duomenų apsaugos dalis, nes jis sudaro galimybes laikytis kitų duomenų apsaugos principų ir įgyvendinti teises. Siekdamas padidinti skaidrumą Europolas turėtų būti parengęs skaidrią duomenų apsaugos politiką, pagal kurią jis nesunkiai galėtų suprantama forma ir paprasta kalba viešai paskelbti nuostatas, susijusias su asmens duomenų tvarkymu, duomenų subjektų turimus teisių įgyvendinimo būdus, taip pat paskelbti tarptautinių ir bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis, Sąjungos įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis sąrašą
  ; [28 pakeit.]

| (33) | asmens duomenys turėtų būti kuo aiškiau skirstomi pagal tikslumą ir patikimumą. Faktai turėtų

  privalo
  būti atskirti nuo asmeninio vertinimo siekiant užtikrinti tiek pavienių asmenų apsaugą, tiek Europolo tvarkomos informacijos kokybę bei patikimumą; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(33)

asmens duomenys turėtų būti kuo aiškiau skirstomi pagal tikslumą ir patikimumą. Faktai turėtų

  privalo
  būti atskirti nuo asmeninio vertinimo siekiant užtikrinti tiek pavienių asmenų apsaugą, tiek Europolo tvarkomos informacijos kokybę bei patikimumą; [29 pakeit.]

| (33a) | atsižvelgiant į ypatingą agentūros pobūdį, ji turėtų taikyti savo specialią tvarką, kuria taip pat būtų užtikrinama duomenų apsauga ir kuri jokiu būdu neturėtų būti prastesnė už bendrą tvarką, kuri taikoma Sąjungai ir jos agentūroms. Šiuo požiūriu pakeistos bendros duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti kuo anksčiau ir ne vėliau kaip dveji metai po naujų bendrų taisyklių įsigaliojimo dienos pradėtos taikyti Europolui; Europolo ir ES specialios duomenų apsaugos tvarkos taisyklės turi būti suderintos likus dvejiems metams iki bet kokių šiuo tikslu parengtų taisyklių priėmimo; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(33a)

atsižvelgiant į ypatingą agentūros pobūdį, ji turėtų taikyti savo specialią tvarką, kuria taip pat būtų užtikrinama duomenų apsauga ir kuri jokiu būdu neturėtų būti prastesnė už bendrą tvarką, kuri taikoma Sąjungai ir jos agentūroms. Šiuo požiūriu pakeistos bendros duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti kuo anksčiau ir ne vėliau kaip dveji metai po naujų bendrų taisyklių įsigaliojimo dienos pradėtos taikyti Europolui; Europolo ir ES specialios duomenų apsaugos tvarkos taisyklės turi būti suderintos likus dvejiems metams iki bet kokių šiuo tikslu parengtų taisyklių priėmimo; [30 pakeit.]

| (34) | su įvairiomis duomenų subjektų kategorijomis susiję asmens duomenys tvarkomi policijos bendradarbiavimo srityje. Europolas turėtų kuo aiškiau skirstyti asmens duomenis pagal įvairias duomenų subjektų kategorijas. Itin gerai apsaugoti turėtų būti tokių asmenų kaip aukos, liudytojai, atitinkamą informaciją turintys asmenys, taip pat mažamečiai, asmens duomenys. Todėl Europolas neturėtų jų tvarkyti, išskyrus atvejus, kai tai tikrai būtina užkertant kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojant su jais, ir kai tie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkomus asmens duomenis; |
| --- | --- |

(34)

su įvairiomis duomenų subjektų kategorijomis susiję asmens duomenys tvarkomi policijos bendradarbiavimo srityje. Europolas turėtų kuo aiškiau skirstyti asmens duomenis pagal įvairias duomenų subjektų kategorijas. Itin gerai apsaugoti turėtų būti tokių asmenų kaip aukos, liudytojai, atitinkamą informaciją turintys asmenys, taip pat mažamečiai, asmens duomenys. Todėl Europolas neturėtų jų tvarkyti, išskyrus atvejus, kai tai tikrai būtina užkertant kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojant su jais, ir kai tie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkomus asmens duomenis;

| (35) | Atsižvelgiant į pagrindinę teisę į asmens duomenų apsaugą, Europolas neturėtų laikyti asmens duomenų ilgiau nei tai būtina jo uždaviniams atlikti
  . Poreikis toliau laikyti duomenis turėtų būti peržiūrimas ne vėliau kaip po trejų metų nuo duomenų įvedimo
  ; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(35)

Atsižvelgiant į pagrindinę teisę į asmens duomenų apsaugą, Europolas neturėtų laikyti asmens duomenų ilgiau nei tai būtina jo uždaviniams atlikti
  . Poreikis toliau laikyti duomenis turėtų būti peržiūrimas ne vėliau kaip po trejų metų nuo duomenų įvedimo
  ; [32 pakeit.]

| (36) | siekdamas užtikrinti asmens duomenų apsaugą, Europolas turėtų

  turi
  įgyvendinti tinkamas technines ir organizacines

  reikalingas
  priemones; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(36)

siekdamas užtikrinti asmens duomenų apsaugą, Europolas turėtų

  turi
  įgyvendinti tinkamas technines ir organizacines

  reikalingas
  priemones; [33 pakeit.]

| (37) | bet kuriam asmeniui turėtų būti suteikta prieigos prie jo paties asmens duomenų teisė, teisė prašyti ištaisyti klaidingus savo asmens duomenis, ištrinti ar užblokuoti su juo pačiu susijusius duomenis, kurių nebereikia. Duomenų subjektui suteiktos teisės ir jų įgyvendinimas neturėtų daryti poveikio Europolo įgaliojimams ir joms turėtų būti taikomi šiuo reglamentu nustatyti apribojimai; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(37)

bet kuriam asmeniui turėtų būti suteikta prieigos prie jo paties asmens duomenų teisė, teisė prašyti ištaisyti klaidingus savo asmens duomenis, ištrinti ar užblokuoti su juo pačiu susijusius duomenis, kurių nebereikia. Duomenų subjektui suteiktos teisės ir jų įgyvendinimas neturėtų daryti poveikio Europolo įgaliojimams ir joms turėtų būti taikomi šiuo reglamentu nustatyti apribojimai; [34 pakeit.]

| (38) | šiame reglamente turi būti aiškiai paskirstyta atsakomybė, susijusi su duomenų subjektų teisių ir laisvių apsauga. Visų pirma valstybės narės turėtų būti atsakingos už Europolui perduodamų duomenų tikslumą ir atnaujinimą ir už tokio perdavimo teisėtumą. Europolas turėtų būti atsakingas už tikslumą ir duomenų, kuriuos perdavė kiti duomenų pateikėjai, atnaujinimą. Be to, Europolas turėtų

  privalo
  užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi sąžiningai ir teisėtai, būtų renkami ir tvarkomi konkrečiais tikslais, kad būtų adekvatūs, aktualūs, savo apimtimi neviršijantys tikslų, dėl kurių jie tvarkomi, ir saugomi ne ilgiau nei reikalinga tiems tikslams pasiekti; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(38)

šiame reglamente turi būti aiškiai paskirstyta atsakomybė, susijusi su duomenų subjektų teisių ir laisvių apsauga. Visų pirma valstybės narės turėtų būti atsakingos už Europolui perduodamų duomenų tikslumą ir atnaujinimą ir už tokio perdavimo teisėtumą. Europolas turėtų būti atsakingas už tikslumą ir duomenų, kuriuos perdavė kiti duomenų pateikėjai, atnaujinimą. Be to, Europolas turėtų

  privalo
  užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi sąžiningai ir teisėtai, būtų renkami ir tvarkomi konkrečiais tikslais, kad būtų adekvatūs, aktualūs, savo apimtimi neviršijantys tikslų, dėl kurių jie tvarkomi, ir saugomi ne ilgiau nei reikalinga tiems tikslams pasiekti; [35 pakeit.]

| (39) | Europolas turėtų registruoti asmens duomenų rinkimo, keitimo, prieigos, atskleidimo, sujungimo ir ištrynimo įrašus, kad būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo teisėtumą, atlikti savikontrolę ir užtikrinti tinkamą duomenų vientisumą ir saugumą. Europolas turėtų būti

  yra
  įpareigotas bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir paprašius pateikti turimus registracijos įrašus ar dokumentus, pagal kuriuos būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo operacijas; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(39)

Europolas turėtų registruoti asmens duomenų rinkimo, keitimo, prieigos, atskleidimo, sujungimo ir ištrynimo įrašus, kad būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo teisėtumą, atlikti savikontrolę ir užtikrinti tinkamą duomenų vientisumą ir saugumą. Europolas turėtų būti

  yra
  įpareigotas bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir paprašius pateikti turimus registracijos įrašus ar dokumentus, pagal kuriuos būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo operacijas; [36 pakeit.]

| (40) | Europolas turėtų paskirti duomenų apsaugos pareigūną, kuris padėtų jam stebėti, kaip laikomasi šio reglamento nuostatų. Duomenų apsaugos pareigūnui turi būti sudarytos sąlygos atlikti savo pareigas ir užduotis nepriklausomai ir veiksmingai
  . Duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikiami visi užduočių įgyvendinimui reikalingi ištekliai
  ; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(40)

Europolas turėtų paskirti duomenų apsaugos pareigūną, kuris padėtų jam stebėti, kaip laikomasi šio reglamento nuostatų. Duomenų apsaugos pareigūnui turi būti sudarytos sąlygos atlikti savo pareigas ir užduotis nepriklausomai ir veiksmingai
  . Duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikiami visi užduočių įgyvendinimui reikalingi ištekliai
  ; [37 pakeit.]

| (41) | nepriklausoma, tinkamai įgaliota, skaidri, atskaitinga ir veiksminga priežiūros sistema būtina siekiant apsaugoti asmenis užtikrinant jų duomenų apsaugą šiuos tvarkant, kaip to reikalaujama pagal Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį ir SESV 16 straipsnį.
  Už asmens duomenų tvarkymą atsakingos kompetentingos nacionalinės institucijos turėtų stebėti, ar valstybės narės asmens duomenis tvarko teisėtai. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, savo funkcijas vykdantis visiškai nepriklausomai, turėtų stebėti, ar Europolas asmens duomenis tvarko teisėtai; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(41)

nepriklausoma, tinkamai įgaliota, skaidri, atskaitinga ir veiksminga priežiūros sistema būtina siekiant apsaugoti asmenis užtikrinant jų duomenų apsaugą šiuos tvarkant, kaip to reikalaujama pagal Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį ir SESV 16 straipsnį.
  Už asmens duomenų tvarkymą atsakingos kompetentingos nacionalinės institucijos turėtų stebėti, ar valstybės narės asmens duomenis tvarko teisėtai. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, savo funkcijas vykdantis visiškai nepriklausomai, turėtų stebėti, ar Europolas asmens duomenis tvarko teisėtai; [38 pakeit.]

| (42) | tam tikrais atvejais, kai reikia valstybės narės dalyvavimo, ir siekiant užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą visoje Europos Sąjungoje, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų pagal savo kompetenciją bendradarbiauti; |
| --- | --- |

(42)

tam tikrais atvejais, kai reikia valstybės narės dalyvavimo, ir siekiant užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą visoje Europos Sąjungoje, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų pagal savo kompetenciją bendradarbiauti;

| (43) | kadangi Europolas taip pat tvarko neoperatyvinius asmens duomenis, nesusijusius su nusikalstamos veikos tyrimais,
  pavyzdžiui, Europolo darbuotojų, paslaugų teikėjų ar lankytojų asmens duomenis,
  tokių duomenų tvarkymui turėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

(43)

kadangi Europolas taip pat tvarko neoperatyvinius asmens duomenis, nesusijusius su nusikalstamos veikos tyrimais,
  pavyzdžiui, Europolo darbuotojų, paslaugų teikėjų ar lankytojų asmens duomenis,
  tokių duomenų tvarkymui turėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001; [40 pakeit.]

| (44) | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas turėtų išnagrinėti ir ištirti bet kurio duomenų subjekto pateiktą skundą. Tyrimas gavus skundą turėtų būti vykdomas paliekant galimybę jį peržiūrėti teismine tvarka, tiek, kiek tai tikslinga konkrečiu atveju
  , kai tai reikalinga siekiant visapusiško išsiaiškinimo
  . Priežiūros institucija per pagrįstą laikotarpį
  nedelsiant
  turėtų informuoti duomenų subjektą apie skundo tyrimo eigą ir rezultatą; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

(44)

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas turėtų išnagrinėti ir ištirti bet kurio duomenų subjekto pateiktą skundą. Tyrimas gavus skundą turėtų būti vykdomas paliekant galimybę jį peržiūrėti teismine tvarka, tiek, kiek tai tikslinga konkrečiu atveju
  , kai tai reikalinga siekiant visapusiško išsiaiškinimo
  . Priežiūros institucija per pagrįstą laikotarpį
  nedelsiant
  turėtų informuoti duomenų subjektą apie skundo tyrimo eigą ir rezultatą; [41 pakeit.]

| (45) | bet kuriam asmeniui turėtų būti suteikta teisė apskųsti su juo pačiu susijusius Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimus teismine tvarka; |
| --- | --- |

(45)

bet kuriam asmeniui turėtų būti suteikta teisė apskųsti su juo pačiu susijusius Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimus teismine tvarka;

| (46) | Europolui turėtų būti taikomos bendrosios sutartinės ir deliktinės atsakomybės taisyklės, kurios yra taikomos Sąjungos institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, išskyrus atsakomybę už neteisėtą duomenų tvarkymą; |
| --- | --- |

(46)

Europolui turėtų būti taikomos bendrosios sutartinės ir deliktinės atsakomybės taisyklės, kurios yra taikomos Sąjungos institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, išskyrus atsakomybę už neteisėtą duomenų tvarkymą;

| (47) | asmeniui kartais gali būti neaišku, ar jo patirtą žalą lėmė Europolo ar valstybės narės neteisėtas duomenų tvarkymas. Europolas ir valstybė narė, kurioje įvyko įvykis, dėl kurio buvo padaryta žala, turėtų atsakyti solidariai; |
| --- | --- |

(47)

asmeniui kartais gali būti neaišku, ar jo patirtą žalą lėmė Europolo ar valstybės narės neteisėtas duomenų tvarkymas. Europolas ir valstybė narė, kurioje įvyko įvykis, dėl kurio buvo padaryta žala, turėtų atsakyti solidariai;

| (48) | siekiant
  atsižvelgti į parlamentų vaidmenį vykdant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kontrolę ir į politines nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento pareigas laikytis savo teisėkūros proceso įgaliojimų ir jais naudotis, reikia
  užtikrinti, kad Europolas būtų visiškai atskaitinga ir skaidri vidaus organizacija, būtina

  . Tuo tikslu
  , atsižvelgiant į SESV 88 straipsnį,
  reikia
  nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais
  pagal Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje II antraštinės dalies nuostatas
  ,
  reglamentuojančias tarpparlamentinį bendradarbiavimą,
  tinkamai užtikrinant reikiamą operatyvinės informacijos konfidencialumą; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

(48)

siekiant
  atsižvelgti į parlamentų vaidmenį vykdant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kontrolę ir į politines nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento pareigas laikytis savo teisėkūros proceso įgaliojimų ir jais naudotis, reikia
  užtikrinti, kad Europolas būtų visiškai atskaitinga ir skaidri vidaus organizacija, būtina

  . Tuo tikslu
  , atsižvelgiant į SESV 88 straipsnį,
  reikia
  nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais
  pagal Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje II antraštinės dalies nuostatas
  ,
  reglamentuojančias tarpparlamentinį bendradarbiavimą,
  tinkamai užtikrinant reikiamą operatyvinės informacijos konfidencialumą; [42 pakeit.]

| (49) | Europolo darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (10). Europolui turėtų būti suteikta galimybė įdarbinti valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojus kaip laikinuosius darbuotojus, nustatant jų tarnybos terminą ir taip užtikrinant rotacijos principą, nes šių darbuotojų reintegracija į kompetentingą instituciją paskatintų glaudų Europolo ir valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą. Valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, kad Europole dirbantys laikinieji darbuotojai pasibaigus tarnybos laikui grįžtų į juos išsiuntusią valstybės tarnybą; |
| --- | --- |

(49)

Europolo darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (10). Europolui turėtų būti suteikta galimybė įdarbinti valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojus kaip laikinuosius darbuotojus, nustatant jų tarnybos terminą ir taip užtikrinant rotacijos principą, nes šių darbuotojų reintegracija į kompetentingą instituciją paskatintų glaudų Europolo ir valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą. Valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, kad Europole dirbantys laikinieji darbuotojai pasibaigus tarnybos laikui grįžtų į juos išsiuntusią valstybės tarnybą;

| (50) | atsižvelgiant į Europolo prievolių pobūdį bei vykdomojo direktoriaus vaidmenį, prieš paskiriant vykdomąjį direktorių, taip pat prieš galimą jo kadencijos pratęsimą, jo gali

  turėtų
  būti paprašyta

  prašoma
  perskaityti pranešimą Europos Parlamento kompetentingam komitetui

  Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei
  ir atsakyti į to komiteto į 
  tos grupės
  klausimus. Vykdomasis direktorius
  Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir Tarybai
  taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti metinę ataskaitą. Be to, Europos Parlamentui turėtų būti suteikta galimybė pakviesti vykdomąjį direktorių pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(50)

atsižvelgiant į Europolo prievolių pobūdį bei vykdomojo direktoriaus vaidmenį, prieš paskiriant vykdomąjį direktorių, taip pat prieš galimą jo kadencijos pratęsimą, jo gali

  turėtų
  būti paprašyta

  prašoma
  perskaityti pranešimą Europos Parlamento kompetentingam komitetui

  Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei
  ir atsakyti į to komiteto į 
  tos grupės
  klausimus. Vykdomasis direktorius
  Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir Tarybai
  taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti metinę ataskaitą. Be to, Europos Parlamentui turėtų būti suteikta galimybė pakviesti vykdomąjį direktorių pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą; [43 pakeit.]

| (51) | siekiant užtikrinti visišką Europolo savarankiškumą ir nepriklausomumą, jam turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto. Sąjungos biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Sąjungos bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai; |
| --- | --- |

(51)

siekiant užtikrinti visišką Europolo savarankiškumą ir nepriklausomumą, jam turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto. Sąjungos biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Sąjungos bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai;

| (52) | Europolui turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11); |
| --- | --- |

(52)

Europolui turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11);

| (53) | Europolui turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 (12); |
| --- | --- |

(53)

Europolui turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 (12);

| (54) | Europolas tvarko duomenis, kuriuos reikia itin saugoti, nes juos taip pat sudaro ES įslaptinta informacija ir neskelbtina neįslaptinta informacija. Todėl Europolas, atsižvelgdamas į Tarybos sprendime 2011/292/ES (13) nustatytus saugumo principus ir būtiniausius standartus, turėtų nustatyti tokios informacijos konfidencialumo ir tvarkymo taisykles; |
| --- | --- |

(54)

Europolas tvarko duomenis, kuriuos reikia itin saugoti, nes juos taip pat sudaro ES įslaptinta informacija ir neskelbtina neįslaptinta informacija. Todėl Europolas, atsižvelgdamas į Tarybos sprendime 2011/292/ES (13) nustatytus saugumo principus ir būtiniausius standartus, turėtų nustatyti tokios informacijos konfidencialumo ir tvarkymo taisykles;

| (55) | reikėtų reguliariai vertinti, kaip taikomas šis reglamentas; |
| --- | --- |

(55)

reikėtų reguliariai vertinti, kaip taikomas šis reglamentas;

| (56) | būtinos nuostatos dėl Europolo įkurdinimo valstybėje narėje, kurioje bus steigiama jo būstinė (Nyderlanduose), ir visiems Europolo darbuotojams bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės turėtų būti nustatytos susitarime dėl būstinės. Be to, priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti kuo geresnes tinkamam Europolo veikimui reikalingas sąlygas, įskaitant susijusias su mokyklomis ir transportu, kad būtų pritraukta reikiamos kvalifikacijos darbuotojų iš kuo platesnės geografinės teritorijos;
  [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(56)

būtinos nuostatos dėl Europolo įkurdinimo valstybėje narėje, kurioje bus steigiama jo būstinė (Nyderlanduose), ir visiems Europolo darbuotojams bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės turėtų būti nustatytos susitarime dėl būstinės. Be to, priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti kuo geresnes tinkamam Europolo veikimui reikalingas sąlygas, įskaitant susijusias su mokyklomis ir transportu, kad būtų pritraukta reikiamos kvalifikacijos darbuotojų iš kuo platesnės geografinės teritorijos;
  [44 pakeit.]

| (57) | Europolas pagal šį reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu 2009/371/TVR, ir CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR

  ir perima jo teises ir pareigas
  . Naujasis Europolas turėtų būti visų jų sutarčių, įskaitant darbo sutartis, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto teisių perėmėjas. Europolo, įsteigto Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžo (CEPOL), įsteigto Sprendimu 2005/681/TVR, sudaryti tarptautiniai susitarimai, išskyrus CEPOL sudarytą Būstinės susitarimą, turėtų likti galioti; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

(57)

Europolas pagal šį reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu 2009/371/TVR, ir CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR

  ir perima jo teises ir pareigas
  . Naujasis Europolas turėtų būti visų jų sutarčių, įskaitant darbo sutartis, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto teisių perėmėjas. Europolo, įsteigto Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžo (CEPOL), įsteigto Sprendimu 2005/681/TVR, sudaryti tarptautiniai susitarimai, išskyrus CEPOL sudarytą Būstinės susitarimą, turėtų likti galioti; [45 pakeit.]

| (58) | kad Europolas galėtų ir toliau kuo geriau atlikti užduotis, nustatytas Europolui, įsteigtam Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžui (CEPOL), įsteigtam Sprendimu 2005/681/TVR, reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones, visų pirma susijusias su valdyba
  ir
  vykdomuoju direktoriumi ir mokymui skiriama Europolo biudžeto dalimi trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

(58)

kad Europolas galėtų ir toliau kuo geriau atlikti užduotis, nustatytas Europolui, įsteigtam Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžui (CEPOL), įsteigtam Sprendimu 2005/681/TVR, reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones, visų pirma susijusias su valdyba
  ir
  vykdomuoju direktoriumi ir mokymui skiriama Europolo biudžeto dalimi trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo; [46 pakeit.]

| (59) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. įsteigti subjektą, atsakingą už teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimą ir mokymą Sąjungos lygmeniu, valstybės narės negali deramai pasiekti,
  bet
  dėl veiksmų apimties ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

(59)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. įsteigti subjektą, atsakingą už teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimą ir mokymą Sąjungos lygmeniu, valstybės narės negali deramai pasiekti,
  bet
  dėl veiksmų apimties ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; [47 pakeit.]

| (60) | [vadovaujantis prie ES sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsniu, minėtos valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] ARBA [Nepažeidžiant prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 4 straipsnio, minėtos valstybės narės nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis nebus joms privalomas ar taikomas]; |
| --- | --- |

(60)

[vadovaujantis prie ES sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsniu, minėtos valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] ARBA [Nepažeidžiant prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 4 straipsnio, minėtos valstybės narės nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis nebus joms privalomas ar taikomas];

| (61) | vadovaujantis prie ES sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nebus jai privalomas ar taikomas; |
| --- | --- |

(61)

vadovaujantis prie ES sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nebus jai privalomas ar taikomas;

| (62) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisę į privatų gyvenimą, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje, |
| --- | --- |

(62)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisę į privatų gyvenimą, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I skyrius

BENDROSIOS NUOSTATOS IR EUROPOLO TIKSLAI

1 straipsnis

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros įsteigimas [48 pakeit.]

1.   Siekiant pagerinti Europos Sąjungos teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, stiprinti ir remti jų veiksmus bei plėtoti nuoseklią europinę mokymo politiką, įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas). [49 pakeit.]

2.   Europolas pagal šį reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu 2009/371/TVR, ir CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR, bei

  ir
  perima jų

  jo
  teises ir pareigas. [50 pakeit.]

2a.
     
  Europolas palaiko ryšius su vienu nacionaliniu padaliniu, kuris kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiamas arba paskiriamas pagal 7 straipsnį. [51 pakeit.]

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | valstybių narių kompetentingos institucijos – visos valstybių narių policijos įstaigos ir kitos teisėsaugos tarnybos

  valstybėse narėse esančios valdžios institucijos
  , pagal nacionalinę teisę atsakingos už nusikalstamų veikų
  , patenkančių į Europolo atsakomybės sritį,
  prevenciją ir kovą su jomis; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

valstybių narių kompetentingos institucijos – visos valstybių narių policijos įstaigos ir kitos teisėsaugos tarnybos

  valstybėse narėse esančios valdžios institucijos
  , pagal nacionalinę teisę atsakingos už nusikalstamų veikų
  , patenkančių į Europolo atsakomybės sritį,
  prevenciją ir kovą su jomis; [52 pakeit.]

| b) | analizė – duomenų rinkimas, tvarkymas ir naudojimas siekiant padėti

  kruopštus informacijos nagrinėjimas siekiant nustatyti konkrečią jos reikšmę ir atskirus bruožus ir taip padedant
  vykdyti nusikalstamų veikų tyrimus
  ir vykdant kitus 4 straipsnyje išvardytus uždavinius
  ; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

analizė – duomenų rinkimas, tvarkymas ir naudojimas siekiant padėti

  kruopštus informacijos nagrinėjimas siekiant nustatyti konkrečią jos reikšmę ir atskirus bruožus ir taip padedant
  vykdyti nusikalstamų veikų tyrimus
  ir vykdant kitus 4 straipsnyje išvardytus uždavinius
  ; [53 pakeit.]

| c) | Sąjungos įstaigos – institucijos, subjektai, delegacijos, tarnybos ir agentūros, įsteigti ES sutartimi ir SESV arba jomis remiantis; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos įstaigos – institucijos, subjektai, delegacijos, tarnybos ir agentūros, įsteigti ES sutartimi ir SESV arba jomis remiantis;

| d) | teisėsaugos pareigūnai – policijos, muitinės ar kitų atitinkamų tarnybų, įskaitant Sąjungos įstaigas, pareigūnai, atsakingi už sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovą su jais, ir už civilinių krizių valdymą bei tarptautinę policijos veiklą didelio masto renginiuose; |
| --- | --- |

d)

teisėsaugos pareigūnai – policijos, muitinės ar kitų atitinkamų tarnybų, įskaitant Sąjungos įstaigas, pareigūnai, atsakingi už sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovą su jais, ir už civilinių krizių valdymą bei tarptautinę policijos veiklą didelio masto renginiuose;

| e) | trečiosios šalys – šalys, kurios nėra Europos Sąjungos valstybės narės; |
| --- | --- |

e)

trečiosios šalys – šalys, kurios nėra Europos Sąjungos valstybės narės;

| f) | tarptautinės organizacijos – organizacijos ir joms pavaldžios įstaigos, kurių veikla reglamentuojama pagal viešąją teisę, ir kitos įstaigos, įsteigtos dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis tokiu susitarimu; |
| --- | --- |

f)

tarptautinės organizacijos – organizacijos ir joms pavaldžios įstaigos, kurių veikla reglamentuojama pagal viešąją teisę, ir kitos įstaigos, įsteigtos dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis tokiu susitarimu;

| g) | privatūs subjektai – subjektai ir įstaigos, įsteigti pagal valstybės narės ar trečiosios šalies teisę, visų pirma bendrovės ir įmonės, verslo asociacijos, ne pelno organizacijos ir kiti juridiniai asmenys, neįtraukti į f punktą; |
| --- | --- |

g)

privatūs subjektai – subjektai ir įstaigos, įsteigti pagal valstybės narės ar trečiosios šalies teisę, visų pirma bendrovės ir įmonės, verslo asociacijos, ne pelno organizacijos ir kiti juridiniai asmenys, neįtraukti į f punktą;

| h) | privatūs asmenys – visi fiziniai asmenys; |
| --- | --- |

h)

privatūs asmenys – visi fiziniai asmenys;

| i) | asmens duomenys – bet kokia informacija, susijusi su nustatytos tapatybės fiziniu asmeniu arba asmeniu (toliau – duomenų subjektas), kurio tapatybę galima nustatyti
  (duomenų subjektas)
  ; asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, – asmuo, kurio tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma remiantis
  žymeniu, pavyzdžiui, vardu,
  asmens kodu,
  duomenimis apie vietą, remiantis unikaliu žymeniu
  arba viena ar keliomis to asmens fizinei, fiziologinei,
  genetinei,
  psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei
  ar lyties
  tapatybei būdingomis savybėmis; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

asmens duomenys – bet kokia informacija, susijusi su nustatytos tapatybės fiziniu asmeniu arba asmeniu (toliau – duomenų subjektas), kurio tapatybę galima nustatyti
  (duomenų subjektas)
  ; asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, – asmuo, kurio tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma remiantis
  žymeniu, pavyzdžiui, vardu,
  asmens kodu,
  duomenimis apie vietą, remiantis unikaliu žymeniu
  arba viena ar keliomis to asmens fizinei, fiziologinei,
  genetinei,
  psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei
  ar lyties
  tapatybei būdingomis savybėmis; [54 pakeit.]

| j) | asmens duomenų tvarkymas (toliau – tvarkymas) – bet kokia su asmens duomenimis automatinėmis arba neautomatinėmis priemonėmis atliekama operacija ar operacijos, pavyzdžiui, rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, laikymas, pritaikymas ar keitimas, atgaminimas, paieška, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat lyginimas ar sujungimas, blokavimas, ištrynimas ar naikinimas; |
| --- | --- |

j)

asmens duomenų tvarkymas (toliau – tvarkymas) – bet kokia su asmens duomenimis automatinėmis arba neautomatinėmis priemonėmis atliekama operacija ar operacijos, pavyzdžiui, rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, laikymas, pritaikymas ar keitimas, atgaminimas, paieška, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat lyginimas ar sujungimas, blokavimas, ištrynimas ar naikinimas;

| k) | duomenų gavėjas – fizinis ar juridinis asmuo, valdžios institucija, agentūra ar kita įstaiga, kuriai atskleidžiami duomenys, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra trečioji šalis, ar ne; tačiau valdžios institucijos, kurios duomenis gali gauti atlikdamos konkretų tyrimą, nėra laikomos duomenų gavėjomis;
  [55 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

duomenų gavėjas – fizinis ar juridinis asmuo, valdžios institucija, agentūra ar kita įstaiga, kuriai atskleidžiami duomenys, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra trečioji šalis, ar ne; tačiau valdžios institucijos, kurios duomenis gali gauti atlikdamos konkretų tyrimą, nėra laikomos duomenų gavėjomis;
  [55 pakeit.]

| l) | asmens duomenų perdavimas – aktyvus asmens duomenų atskleidimas ribotam skaičiui nustatytų šalių; tai darydamas duomenų siuntėjas žino, kad suteikia duomenų gavėjui galimybę susipažinti su asmens duomenimis, arba to siekia; |
| --- | --- |

l)

asmens duomenų perdavimas – aktyvus asmens duomenų atskleidimas ribotam skaičiui nustatytų šalių; tai darydamas duomenų siuntėjas žino, kad suteikia duomenų gavėjui galimybę susipažinti su asmens duomenimis, arba to siekia;

| m) | asmens duomenų susistemintas rinkinys (toliau – susistemintas rinkinys) – bet kuris susistemintas pagal specifinius kriterijus prieinamų asmens duomenų rinkinys, kuris gali būti centralizuotas, decentralizuotas arba suskirstytas funkciniu ar geografiniu pagrindu; |
| --- | --- |

m)

asmens duomenų susistemintas rinkinys (toliau – susistemintas rinkinys) – bet kuris susistemintas pagal specifinius kriterijus prieinamų asmens duomenų rinkinys, kuris gali būti centralizuotas, decentralizuotas arba suskirstytas funkciniu ar geografiniu pagrindu;

| n) | duomenų subjekto sutikimas – bet kuris konkretus
  ir aiškus
  savanoriškas informuoto duomenų subjekto sutikimas,
  kuriuos jis vienareikšmiškai ir konkrečiai patvirtina,
  kad būtų tvarkomi su juo susiję duomenys; [56 pakeit.] |
| --- | --- |

n)

duomenų subjekto sutikimas – bet kuris konkretus
  ir aiškus
  savanoriškas informuoto duomenų subjekto sutikimas,
  kuriuos jis vienareikšmiškai ir konkrečiai patvirtina,
  kad būtų tvarkomi su juo susiję duomenys; [56 pakeit.]

| o) | administraciniai asmens duomenys – visi Europolo tvarkomi asmens duomenys, išskyrus duomenis, tvarkomus 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytais tikslais. |
| --- | --- |

o)

administraciniai asmens duomenys – visi Europolo tvarkomi asmens duomenys, išskyrus duomenis, tvarkomus 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytais tikslais.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Europolas remia ir stiprina valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant
  organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų formų
  sunkių nusikaltimų,
  išdėstytų I priede ir
  darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais, kaip nustatyta 1 priede

  kai reikia bendro valstybių narių požiūrio atsižvelgiant į nusikalstamų veikų mastą, reikšmę ir pasekmes
  . [57 pakeit.]

2.   Europolas taip pat remia ir stiprina valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą nusikalstamų veikų, susijusių su 1 dalyje nurodytomis nusikalstamomis veikomis, prevencijos ir kovos su jomis srityje. Susijusiomis nusikalstamomis veikomis laikomos šios veikos:

| a) | nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama gauti lėšų nusikaltimams, priklausantiems Europolo kompetencijai; |
| --- | --- |

a)

nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama gauti lėšų nusikaltimams, priklausantiems Europolo kompetencijai;

| b) | nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama prisidėti prie nusikaltimų, priklausančių Europolo kompetencijai, arba juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama prisidėti prie nusikaltimų, priklausančių Europolo kompetencijai, arba juos įgyvendinti;

| c) | nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama užtikrinti veikų, priklausančių Europolo kompetencijai, nebaudžiamumą. |
| --- | --- |

c)

nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama užtikrinti veikų, priklausančių Europolo kompetencijai, nebaudžiamumą.

3.   Europolas remia, plėtoja, įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą.
  [58 pakeit.]

II skyrius

SU TEISĖSAUGOS BENDRADARBIAVIMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI

4 straipsnis

Uždaviniai

1.   Europolas yra Europos Sąjungos agentūra, kuri, vadovaudamasi šiuo reglamentu, sprendžia tokius uždavinius:

| a) | rinkti, kaupti, tvarkyti, analizuoti informaciją ir dalytis ja; |
| --- | --- |

a)

rinkti, kaupti, tvarkyti, analizuoti informaciją ir dalytis ja;

| b) | per Europolo nacionalinius padalinius, kaip nurodyta 7 straipsnyje,
  nedelsiant pranešti valstybėms narėms apie su jomis susijusią informaciją ir apie bet kokias nusikalstamų veikų sąsajas; [59 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

per Europolo nacionalinius padalinius, kaip nurodyta 7 straipsnyje,
  nedelsiant pranešti valstybėms narėms apie su jomis susijusią informaciją ir apie bet kokias nusikalstamų veikų sąsajas; [59 pakeit.]

| c) | koordinuoti, organizuoti ir įgyvendinti tiriamąją ir operatyvinę veiklą, vykdomą






  i) | valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų drauge
  arba valstybių narių jau pradėtus tyrimus ar tyrimus, kurie pradėti dėl to, kad Europolas valstybei narei pateikė prašymą pradėti nusikalstamų veikų tyrimą
  ; arba [60 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

c)

koordinuoti, organizuoti ir įgyvendinti tiriamąją ir operatyvinę veiklą, vykdomą

i)

valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų drauge
  arba valstybių narių jau pradėtus tyrimus ar tyrimus, kurie pradėti dėl to, kad Europolas valstybei narei pateikė prašymą pradėti nusikalstamų veikų tyrimą
  ; arba [60 pakeit.]

| ii) | jungtinių tyrimo grupių, kaip nustatyta 5 straipsnyje, prireikus kartu su Eurojustu; |
| --- | --- |

ii)

jungtinių tyrimo grupių, kaip nustatyta 5 straipsnyje, prireikus kartu su Eurojustu;

| d) | dalyvauti jungtinėse tyrimo grupėse bei siūlyti suburti tokias grupes, kaip nustatyta 5 straipsnyje; |
| --- | --- |

d)

dalyvauti jungtinėse tyrimo grupėse bei siūlyti suburti tokias grupes, kaip nustatyta 5 straipsnyje;

| e) | teikti valstybėms narėms informaciją ir analitinę pagalbą joms organizuojant didelio masto tarptautinius renginius; |
| --- | --- |

e)

teikti valstybėms narėms informaciją ir analitinę pagalbą joms organizuojant didelio masto tarptautinius renginius;

| f) | rengti grėsmės įvertinimus, strategines ir operatyvines analizes bei bendros padėties vertinimo ataskaitas; |
| --- | --- |

f)

rengti grėsmės įvertinimus, strategines ir operatyvines analizes bei bendros padėties vertinimo ataskaitas;

| g) | plėtoti, skleisti ir skatinti specialiąsias žinias apie nusikaltimų prevencijos metodus, tyrimo procedūras, techninius bei ekspertizės metodus ir konsultuoti valstybes nares; |
| --- | --- |

g)

plėtoti, skleisti ir skatinti specialiąsias žinias apie nusikaltimų prevencijos metodus, tyrimo procedūras, techninius bei ekspertizės metodus ir konsultuoti valstybes nares;

| h) | techniškai ir finansiškai remti valstybių narių tarpvalstybines operacijas ir tyrimus, įskaitant jungtines tyrimo grupes
  , vadovaujantis 5 straipsniu
  ; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

techniškai ir finansiškai remti valstybių narių tarpvalstybines operacijas ir tyrimus, įskaitant jungtines tyrimo grupes
  , vadovaujantis 5 straipsniu
  ; [61 pakeit.]

| i) | remti, plėtoti, vykdyti, koordinuoti ir įgyvendinti teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą, bendradarbiaujant su valstybių narių mokymo institucijų tinklu, kaip nustatyta III skyriuje;
  [62 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

remti, plėtoti, vykdyti, koordinuoti ir įgyvendinti teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą, bendradarbiaujant su valstybių narių mokymo institucijų tinklu, kaip nustatyta III skyriuje;
  [62 pakeit.]

| j) | teikti Sąjungos įstaigoms, įsteigtoms remiantis Sutarties V antraštine dalimi, ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) kriminalinės žvalgybos informaciją ir analitinę pagalbą jų kompetencijos srityse;
  [63 pakeit.] |
| --- | --- |

j)

teikti Sąjungos įstaigoms, įsteigtoms remiantis Sutarties V antraštine dalimi, ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) kriminalinės žvalgybos informaciją ir analitinę pagalbą jų kompetencijos srityse;
  [63 pakeit.]

| k) | teikti informaciją ir pagalbą ES krizių valdymo struktūroms ir ES krizių valdymo misijoms, įsteigtoms remiantis ES sutartimi; |
| --- | --- |

k)

teikti informaciją ir pagalbą ES krizių valdymo struktūroms ir ES krizių valdymo misijoms, įsteigtoms remiantis ES sutartimi;

| l) | kurti specializuotus Sąjungos centrus, kurie kovotų su tam tikrais nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį, visų pirma Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą; |
| --- | --- |

l)

kurti specializuotus Sąjungos centrus, kurie kovotų su tam tikrais nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį, visų pirma Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą;

| la) | padėti atlikti tyrimus valstybėse narėse, visų pirma pateikiant visą svarbią informaciją nacionaliniams padaliniams; [65 pakeit.] |
| --- | --- |

la)

padėti atlikti tyrimus valstybėse narėse, visų pirma pateikiant visą svarbią informaciją nacionaliniams padaliniams; [65 pakeit.]

2.   Europolas rengia strategines analizes ir grėsmės įvertinimus, padedančius Tarybai ir Komisijai nustatyti Sąjungos strateginius ir operatyvinius kovos su nusikalstamumu prioritetus. Europolas taip pat prisideda prie operatyvinio šių prioritetų įgyvendinimo.

3.   Europolas teikia strateginę žvalgybos informaciją siekdamas padėti racionaliai bei veiksmingai naudoti nacionalinio ir Sąjungos lygmens išteklius operatyvinei veiklai vykdyti ir remti.

4.   Europolas veikia kaip centrinis kovos su euro padirbinėjimu biuras pagal Tarybos sprendimą 2005/511/TVR (14). Europolas taip pat skatina kovos su euro padirbinėjimu priemonių, kurių imasi valstybių narių kompetentingos institucijos arba jungtinės tyrimo grupės, prireikus drauge su Sąjungos įstaigų ir trečiųjų šalių institucijomis, koordinavimą.

4a.
     
  Europolas netaiko prievartos priemonių. [65 pakeit.]

5 straipsnis

Dalyvavimas jungtinėse tyrimo grupėse

1.   Europolas gali dalyvauti jungtinių tyrimo grupių, kovojančių su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį, veikloje.

2.   Europolas gali, vadovaudamasis valstybės narės, kurioje jungtinė tyrimo grupė veikia, teisiniais apribojimais, prisidėti prie veiklos ir keistis informacija su visais tos grupės nariais.
  Europolo pareigūnai nedalyvauja taikant prievartos priemones. [Am. 66]

3.   Jei Europolas mano, kad jungtinės tyrimo grupės subūrimas teiktų papildomos naudos tyrimui, jis gali tai pasiūlyti atitinkamai valstybei narei ir imtis priemonių, kad padėtų tai valstybei narei suburti tokią grupę.

3a.
     
  Europolą sudarančių valstybių narių kompetentingos institucijos turi duoti leidimą Europolui dalyvauti jungtinės tyrimo grupės veikloje; dalyvavimas aptariamas dokumente, kurį pirmiausia pasirašo Europolo direktorius ir kuris pridedamas prie atitinkamo susitarimo dėl jungtinės tyrimo grupės kūrimo. [67 pakeit.]

3b.
     
  3a dalyje nurodytame pridedamame dokumente nustatomos Europolo pareigūnų dalyvavimo jungtinės tyrimų grupės veikloje sąlygos, įskaitant šių pareigūnų privilegijų ir imunitetų reglamentavimą ir atsakomybę, atsirandančią dėl šių pareigūnų galimų neteisėtų veiksmų. [68 pakeit.]

3c.
     
  Atsižvelgiant į pažeidimus, kurie gali būti padaryti Europolo pareigūnų atžvilgiu arba kuriuos jie gali padaryti, jungtinės tyrimų grupės veikloje dalyvaujantiems Europolo pareigūnams gali būti taikomi valstybės narės, kurioje veikia jungtinė tyrimų grupė, nacionalinės teisės aktai, taikomi jungtinės tyrimų grupės nariams, vykdantiems tokias pat funkcijas šioje valstybėje narėje. [69 pakeit.]

3d.
     
  Europolo pareigūnai, dalyvaujantys jungtinės tyrimų grupės veikloje, su grupės nariais gali dalytis informacija, gauta iš Europolo duomenų kaupimo sistemų. Palaikant tiesioginius ryšius pagal 7 straipsnį, Europolas vienu metu teikia informaciją valstybių narių, kurioms atstovaujama jungtinėje tyrimų grupėje, Europolo nacionaliniams padaliniams ir valstybių narių, kurios suteikė informaciją, Europolo nacionaliniams padaliniams. [70 pakeit.]

3e.
     
  Informacija, kurią Europolo pareigūnas gauna būdamas jungtinės tyrimų grupės narys, per Europolo nacionalinius padalinius gali būti įtraukta į tam tikras Europolo duomenų kaupimo sistemas, gavus šią informaciją suteikusios kompetentingos institucijos sutikimą ir šiai institucijai prisiimant už tai atsakomybę. [71 pakeit.]

4.   Europolas netaiko prievartos priemonių.

6 straipsnis

Europolo prašymai pradėti nusikalstamos veikos tyrimą

1.   Tais atvejais, Kai Europolas mano, kad reikėtų pradėti nusikalstamos veikos, patenkančios į Europolo kompetencijos sritį, tyrimą, jis praneša apie tai Eurojustui. [72 pakeit.]

2.   Tuo pačiu Europolas prašo

  gali
  atitinkamų valstybių narių nacionalinių padalinių, įsteigtų pagal 7 straipsnio 2 dalį,
  prašyti
  pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimą. [73 pakeit.]

2a.
     
  Jeigu įtariamas tyčinis išpuolis prieš dviejų arba daugiau valstybių narių ar Sąjungos įstaigų tinklus ir informacines sistemas, kurį padarė trečioje šalyje esantis valstybinis arba nevalstybinis subjektas, Europolas savo iniciatyva inicijuoja tyrimą. [74 pakeit.]

3.   Nacionalinis padalinys nedelsdamas praneša Europolui apie pradedamą tyrimą

  Valstybės narės tinkamai apsvarsto tokius prašymus ir per savo nacionalinius padalinius nedelsdamos informuoja Europolą, ar tyrimas bus pradėtas
  . [75 pakeit.]

4.   Jei atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia netenkinti Europolo prašymo, jos turi pateikti Europolui savo sprendimo priežastis per vieną mėnesį nuo prašymo pateikimo. Priežastys gali būti nepateikiamos, jei jų pateikimas:

| a) | pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams, arba |
| --- | --- |

a)

pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams, arba

| b) | keltų pavojų vykdomų tyrimų sėkmei ar asmenų saugumui. |
| --- | --- |

b)

keltų pavojų vykdomų tyrimų sėkmei ar asmenų saugumui.

5.   Europolas informuoja Eurojustą apie valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimą pradėti tyrimą arba atsisakyti jį pradėti.

7 straipsnis

Valstybių narių bendradarbiavimas su Europolu

1.   Atlikdamas

  Europolui atliekant
  savo užduotis, Europolas
  ir valstybės narės
  bendradarbiauja su valstybėmis narėmis

  tarpusavyje
  . [76 pakeit.]

2.   Kiekviena valstybė narė įsteigia ar paskiria nacionalinį padalinį, kuris yra Europolo ryšių su
  paskirtomis
  valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir su teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis palaikymo įstaiga. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną pareigūną nacionalinio padalinio vadovu

  vadovą
  . [77 pakeit.]

3.   Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionaliniai padaliniai būtų pajėgūs spręsti šiame reglamente nustatytus uždavinius ir visų pirma kad turėtų prieigą prie nacionalinių teisėsaugos duomenų bazių.

4.   
  Nacionalinis padalinys yra vienintelė ryšių tarp Europolo ir valstybių narių kompetentingų institucijų palaikymo įstaiga. Vis dėlto
  Europolas konkrečių tyrimų klausimais gali tiesiogiai bendradarbiauti su valstybių narių kompetentingomis institucijomis
  , šioms institucijoms atliekant konkrečius tyrimus, jeigu tiesioginiai ryšiai teikia papildomos naudos siekiant tinkamai baigti tyrimą ir laikantis nacionalinės teisės aktų
  . Tokiu atveju Europolas nedelsdamas

  apie tokio ryšio poreikį iš anksto
  praneša apie tai nacionaliniam padaliniui
  . Europolas kuo greičiau

  ir pateikia bet kokios informacijos, kuria
  buvo
  tiesiogiai keitėsi Europolas ir atitinkamos kompetentingos institucijos

  keičiamasi
  , kopiją. [78 pakeit.]

5.   Valstybės narės per savo nacionalinį padalinį ar kompetentingą instituciją visų pirma: [79 pakeit.]

| a) | savo iniciatyva
  teikia Europolui informaciją, kurios reikia jo uždaviniams spręsti. Be kita ko, Europolui nedelsiant pateikiama informacija, susijusi su nusikaltimų sritimis, kurias Sąjunga laiko prioritetinėmis. Taip pat pateikiama informacijos, susijusios su dvišaliais ar daugiašaliais mainais su kitomis valstybėmis narėmis, kopija, jei tie mainai susiję su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį)

  ir žvalgybos informaciją, kurios reikia jo funkcijoms vykdyti, ir atsako į Europolo prašymus pateikti informaciją bei žvalgybos informaciją ir suteikti konsultacijas.



  Nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su viešosios tvarkos palaikymu ir vidaus saugumo užtikrinimu, vykdymui, nacionaliniai padaliniai jokiu konkrečiu atveju neprivalo teikti informacijos ar žvalgybos informacijos, jeigu jie:









  i) | pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams; |
| --- | --- | --- |

a)

savo iniciatyva
  teikia Europolui informaciją, kurios reikia jo uždaviniams spręsti. Be kita ko, Europolui nedelsiant pateikiama informacija, susijusi su nusikaltimų sritimis, kurias Sąjunga laiko prioritetinėmis. Taip pat pateikiama informacijos, susijusios su dvišaliais ar daugiašaliais mainais su kitomis valstybėmis narėmis, kopija, jei tie mainai susiję su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį)

  ir žvalgybos informaciją, kurios reikia jo funkcijoms vykdyti, ir atsako į Europolo prašymus pateikti informaciją bei žvalgybos informaciją ir suteikti konsultacijas.

i)

pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams;

| ii) | keltų pavojų vykdomo tyrimo sėkmei ar asmenų saugumui; arba |
| --- | --- |

ii)

keltų pavojų vykdomo tyrimo sėkmei ar asmenų saugumui; arba

| iii) | atskleistų informaciją, susijusią su tarnybomis ar konkrečia žvalgybos veikla valstybės saugumo srityje
  ; [80 pakeit.] |
| --- | --- |

iii)

atskleistų informaciją, susijusią su tarnybomis ar konkrečia žvalgybos veikla valstybės saugumo srityje
  ; [80 pakeit.]

| b) | užtikrina veiksmingą valstybių narių kompetentingų institucijų ir valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų komunikaciją ir bendradarbiavimą su Europolu; [81 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

užtikrina veiksmingą valstybių narių kompetentingų institucijų ir valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų komunikaciją ir bendradarbiavimą su Europolu; [81 pakeit.]

| c) | didina informuotumą apie Europolo veiklą.
  [82 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

didina informuotumą apie Europolo veiklą.
  [82 pakeit.]

| ca) | prašo Europolo pateikti atitinkamą informaciją, kuri gali palengvinti paskirtų kompetentingų institucijų atliekamus tyrimus; [83 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

prašo Europolo pateikti atitinkamą informaciją, kuri gali palengvinti paskirtų kompetentingų institucijų atliekamus tyrimus; [83 pakeit.]

| cb) | užtikrina veiksmingą ryšių palaikymą ir bendradarbiavimą su kompetentingomis institucijomis; [84 pakeit.] |
| --- | --- |

cb)

užtikrina veiksmingą ryšių palaikymą ir bendradarbiavimą su kompetentingomis institucijomis; [84 pakeit.]

| cc) | užtikrina teisės aktų laikymąsi kiekvieną kartą keičiantis informacija su Europolu. [85 pakeit.] |
| --- | --- |

cc)

užtikrina teisės aktų laikymąsi kiekvieną kartą keičiantis informacija su Europolu. [85 pakeit.]

6.   Nacionalinių padalinių vadovai reguliariai susitinka, visų pirma kad aptartų ir spręstų problemas, kylančias operatyvinio bendradarbiavimo su Europolu srityje.

7.   Kiekviena valstybė narė nustato nacionalinio padalinio struktūrą ir personalą pagal nacionalinius teisės aktus.

8.   Nacionalinių padalinių ir valstybių narių kompetentingų institucijų išlaidas, patiriamas keičiantis informacija su Europolu, padengia valstybės narės; Europolas nedengia jokių išlaidų, išskyrus ryšio išlaidas.

9.   Valstybės narės užtikrina būtiniausią

  aukščiausią
  visų sistemų, naudojamų susisiekti su Europolu, saugumo lygį. [86 pakeit.]

10.   Europolas rengia metinę ataskaitą apie kiekvienos valstybės narės Europolui pateiktos informacijos kiekį ir kokybę

  teikiamą informaciją
  pagal 5 dalies a punktą ir apie nacionalinių padalinių veiklą. Metinė ataskaita

  Valdyba, siekdama nuolat gerinti Europolo ir valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, išnagrinėja ataskaitą. Metinė ataskaita
  siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. [229 pakeit.]

8 straipsnis

Ryšių palaikymo pareigūnai

1.   Kiekvienas nacionalinis padalinys paskiria dirbti Europole bent vieną ryšių palaikymo pareigūną. Jei šiame reglamente nenustatyta kitaip, ryšių palaikymo pareigūnams taikoma juos paskyrusios valstybės narės nacionalinė teisė.

2.   Ryšių palaikymo pareigūnai Europole sudaro nacionalinį ryšių palaikymo biurą, o jiems vadovauja Europolo nacionaliniai padaliniai pagal juos paskyrusios valstybės narės nacionalinę teisę ir Europolo administracines nuostatas.

3.   Ryšių palaikymo pareigūnai padeda

  savo nacionalinių padalinių informaciją perduoda
  Europolui ir savo valstybei narei keistis informacija

  , o Europolo informaciją – nacionaliniams padaliniams
  . [87 pakeit.]

4.   Ryšių palaikymo pareigūnai padeda savo valstybei narei ir kitų valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnams keistis informacija pagal nacionalinę teisę. Jei nacionalinė teisė leidžia, dvišaliam keitimuisi informacija apie nusikaltimus, nepatenkančius į Europolo kompetenciją, galima naudotis Europolo infrastruktūra. Ryšių palaikymo pareigūnų teises ir pareigas Europolo atžvilgiu nustato valdyba.
  Visas šis keitimasis informacija atitinka Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus, visų pirma Sprendimą 2008/977/TVR arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB

   (15)

  , kai jie taikomi. Europolas tvarko duomenis, gautus pagal šią nuostatą tik tada, kai galima manyti, jog jis yra teisėtas duomenų gavėjas pagal nacionalinę arba Sąjungos teisę. [88 pakeit.]

5.   Ryšių palaikymo pareigūnai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurių reikia jų užduotims atlikti, kaip nustatyta 65 straipsnyje.

6.   Europolas užtikrina, kad ryšių palaikymo pareigūnai būtų visapusiškai informuoti apie visą jo veiklą ir įtraukti į ją, kiek to reikia jų užduotims atlikti.

7.   Europolas padengia išlaidas, susijusias su valstybėms narėms suteikiamomis patalpomis Europolo pastate ir reikiama pagalba ryšių palaikymo pareigūnams, kad jie galėtų eiti savo pareigas. Visas kitas išlaidas, atsirandančias dėl ryšių palaikymo pareigūnų skyrimo, padengia jį skyrusi valstybė narė, įskaitant išlaidas ryšių palaikymo pareigūnams reikalingai įrangai, nebent valdybai rekomendavus biudžeto valdymo institucija nuspręstų kitaip.

III skyrius

SU TEISĖSAUGOS PAREIGŪNŲ MOKYMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI

9 straipsnis

Europolo akademija

1.   Šiuo reglamentu įsteigtas Europolo padalinys Europolo akademija remia, plėtoja, įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos pareigūnų mokymą visų pirma tokiose srityse kaip kova su sunkiais nusikaltimais, darančiais poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, ir terorizmu, didelės rizikos viešosios tvarkos ir sporto renginių valdymas, nekarinių Sąjungos misijų strateginis planavimas ir valdymas, taip pat lyderystė teisėsaugos srityje ir kalbų mokėjimas, siekdama:

| a) | didinti informuotumą ir žinias apie:








  i) | tarptautines ir Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo priemones; |
| --- | --- | --- |

a)

didinti informuotumą ir žinias apie:

i)

tarptautines ir Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo priemones;

| ii) | Sąjungos įstaigas, visų pirma Europolą, Eurojustą ir „Frontex“, jų veikimą ir vaidmenį; |
| --- | --- |

ii)

Sąjungos įstaigas, visų pirma Europolą, Eurojustą ir „Frontex“, jų veikimą ir vaidmenį;

| iii) | teisminius teisėsaugos bendradarbiavimo aspektus ir praktines žinias apie prieigą prie informacijos kanalų; |
| --- | --- |

iii)

teisminius teisėsaugos bendradarbiavimo aspektus ir praktines žinias apie prieigą prie informacijos kanalų;

| b) | skatinti regioninio ir dvišalio valstybių narių bendradarbiavimo tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis plėtotę; |
| --- | --- |

b)

skatinti regioninio ir dvišalio valstybių narių bendradarbiavimo tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis plėtotę;

| c) | nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir policijos veiklos temines sritis, kuriose Sąjungos lygmens mokymas gali teikti papildomos naudos; |
| --- | --- |

c)

nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir policijos veiklos temines sritis, kuriose Sąjungos lygmens mokymas gali teikti papildomos naudos;

| d) | sudaryti tam tikras bendras teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie būtų rengiami dalyvauti civilinėse Sąjungos misijose; |
| --- | --- |

d)

sudaryti tam tikras bendras teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie būtų rengiami dalyvauti civilinėse Sąjungos misijose;

| e) | remti valstybes nares, vykdančias dvišalę teisėsaugos pajėgumų didinimo veiklą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

e)

remti valstybes nares, vykdančias dvišalę teisėsaugos pajėgumų didinimo veiklą trečiosiose šalyse;

| f) | rengti dėstytojus ir padėti kaupti gerąją mokymo(si) patirtį ir dalytis ja. |
| --- | --- |

f)

rengti dėstytojus ir padėti kaupti gerąją mokymo(si) patirtį ir dalytis ja.

2.   Europolo akademija rengia ir reguliariai atnaujina mokymosi priemones ir metodikas bei taiko jas atsižvelgdama į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą, kad būtų pagerinti teisėsaugos pareigūnų gebėjimai. Europolo akademija vertina šių veiksmų rezultatus siekdama padidinti būsimos veiklos kokybę, nuoseklumą ir efektyvumą.

10 straipsnis

Europolo akademijos uždaviniai

1.   Europolo akademija rengia daugiametes strategines mokymo reikmių analizes ir daugiametes mokymo programas.

2.   Europolo akademija rengia ir įgyvendina mokymo veiklą ir mokymosi produktus, be kita ko:

| a) | mokymo programas, seminarus, konferencijas, internetinio ir e. mokymosi veiklą; |
| --- | --- |

a)

mokymo programas, seminarus, konferencijas, internetinio ir e. mokymosi veiklą;

| b) | bendrus mokymo planus, pagal kuriuos būtų didinamas informuotumas, užpildomos spragos ir (arba) formuojamas bendras požiūris į kovą su tarpvalstybiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

b)

bendrus mokymo planus, pagal kuriuos būtų didinamas informuotumas, užpildomos spragos ir (arba) formuojamas bendras požiūris į kovą su tarpvalstybiniais nusikaltimais;

| c) | pakopinius mokymo modulius, laipsniškai sunkėjančius atsižvelgiant į tikslinei grupei reikalingų gebėjimų lygį, itin daug dėmesio skiriant konkrečiam geografiniam regionui, konkrečiai nusikalstamos veiklos teminei sričiai arba konkretiems profesiniams gebėjimams; |
| --- | --- |

c)

pakopinius mokymo modulius, laipsniškai sunkėjančius atsižvelgiant į tikslinei grupei reikalingų gebėjimų lygį, itin daug dėmesio skiriant konkrečiam geografiniam regionui, konkrečiai nusikalstamos veiklos teminei sričiai arba konkretiems profesiniams gebėjimams;

| d) | teisėsaugos pareigūnų mainų ir komandiruočių programas pagal operatyvinio mokymo principą. |
| --- | --- |

d)

teisėsaugos pareigūnų mainų ir komandiruočių programas pagal operatyvinio mokymo principą.

3.   Siekiant užtikrinti nuoseklią Europos mokymo politiką, kad būtų remiamos civilinės misijos ir pajėgumų didinimas trečiosiose šalyse, Europolo akademija:

| a) | vertina dabartinės Sąjungos teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos ir iniciatyvų poveikį; |
| --- | --- |

a)

vertina dabartinės Sąjungos teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos ir iniciatyvų poveikį;

| b) | rengia ir įgyvendina valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie pasirengtų dalyvauti civilinėse misijose ir, be kita ko, įgytų reikiamų kalbų gebėjimų; |
| --- | --- |

b)

rengia ir įgyvendina valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie pasirengtų dalyvauti civilinėse misijose ir, be kita ko, įgytų reikiamų kalbų gebėjimų;

| c) | rengia ir įgyvendina trečiųjų šalių, visų pirma Europos Sąjungos šalių kandidačių, teisėsaugos pareigūnų mokymo programas; |
| --- | --- |

c)

rengia ir įgyvendina trečiųjų šalių, visų pirma Europos Sąjungos šalių kandidačių, teisėsaugos pareigūnų mokymo programas;

| d) | valdo specialius Sąjungos išorės pagalbos fondus, kurių lėšomis trečiosioms šalims padedama plėtoti pajėgumus atitinkamose politikos srityse, vadovaujantis Sąjungos nustatytais prioritetais. |
| --- | --- |

d)

valdo specialius Sąjungos išorės pagalbos fondus, kurių lėšomis trečiosioms šalims padedama plėtoti pajėgumus atitinkamose politikos srityse, vadovaujantis Sąjungos nustatytais prioritetais.

4.   Europolo akademija skatina teisėsaugos pareigūnų mokymo ir susijusių nustatytų Europos kokybės standartų pripažinimą valstybėse narėse.

11 straipsnis

Su mokymu susiję moksliniai tyrimai

1.   Europolo akademija prisideda prie mokslinių tyrimų, susijusių su šiame skyriuje aptariama mokymo veikla, plėtotės.

2.   Europolo akademija skatina ir palaiko partnerystę su Sąjungos institucijomis ir su valstybinėmis bei privačiomis mokymo institucijomis, taip pat skatina užmegzti tvirtesnę valstybių narių universitetų ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų partnerystę.
  [89 pakeit.]

IV skyrius

EUROPOLO VEIKLOS ORGANIZAVIMAS

12 straipsnis

Europolo administracinė ir valdymo struktūra

Europolo administracinę ir valdymo struktūrą sudaro:

| a) | valdyba, atliekanti 14 straipsnyje nustatytas funkcijas; |
| --- | --- |

a)

valdyba, atliekanti 14 straipsnyje nustatytas funkcijas;

| b) | vykdomasis direktorius, kuris atsako už 19 straipsnyje nurodytus dalykus; |
| --- | --- |

b)

vykdomasis direktorius, kuris atsako už 19 straipsnyje nurodytus dalykus;

| c) | Mokslinis mokymo komitetas pagal 20 straipsnį;
  [90 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

Mokslinis mokymo komitetas pagal 20 straipsnį;
  [90 pakeit.]

| d) | prireikus, bet koks kitas patariamasis organas, valdybos įsteigtas pagal 14 straipsnio 1 dalies p punktą; |
| --- | --- |

d)

prireikus, bet koks kitas patariamasis organas, valdybos įsteigtas pagal 14 straipsnio 1 dalies p punktą;

| e) | prireikus, vykdomoji taryba pagal 21 ir 22 straipsnius.
  [91 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

prireikus, vykdomoji taryba pagal 21 ir 22 straipsnius.
  [91 pakeit.]

1 SKIRSNIS

VALDYBA

13 straipsnis

Valdybos sudėtis

1.   Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du

  vienas
  Komisijos atstovai

  atstovas
  ; jie visi turi balso teisę. [92 pakeit.]

1a.
     
  Jungtinės parlamentinės kontrolės grupės atstovas gali stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos susirinkimuose. Toks atstovas neturi balsavimo teisės. [Am. 93]

2.   Valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų patirtį viešojo ir privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje ir žinias apie teisėsaugos bendradarbiavimą.

3.   Kiekvienam valdybos nariui atstovauja pakaitinis narys, skiriamas remiantis jo patirtimi viešojo ir privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje ir žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymo nacionalinę politiką. Pakaitinis narys veikia kaip

  kurį skiria
  tikrasis narys sprendžiant klausimus, susijusius su teisėsaugos pareigūnų mokymu

  pagal 13 straipsnio 2 dalyje nurodytus kriterijus
  . Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys. Pakaitiniam nariui nedalyvaujant, sprendžiant klausimus, susijusius su teisėsaugos pareigūnų mokymu, jam atstovauja tikrasis narys.
  [94 pakeit.]

4.   Siekdamos užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, Visos Vadyboje

  valdyboje
  atstovaujamos šalys turėtų dėti pastangas, kad jų atstovai valdyboje keistųsi kuo rečiau. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra. [95 pakeit.]

5.   Valdybos narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali būti pratęsiama. Pasibaigus narių kadencijai arba jiems atsistatydinus, nariai toliau eina savo pareigas tol, kol jų kadencija pratęsiama arba jie pakeičiami

  kadencijos trukmė priklauso nuo laiko, kurį suteikia juos paskyrusi valstybė narė
  . [96 pakeit.]

5a.
     
  Pirmininkui padeda valdybos sekretoriatas. Sekretoriatas visų pirma:

| a) | tiesiogiai ir nuolat dalyvauja organizuojant valdybos darbą, jį koordinuojant ir užtikrinant jo nuoseklumą. Pirmininkui prisiimant atsakomybę ir vadovaujant, |
| --- | --- |

a)

tiesiogiai ir nuolat dalyvauja organizuojant valdybos darbą, jį koordinuojant ir užtikrinant jo nuoseklumą. Pirmininkui prisiimant atsakomybę ir vadovaujant,

| b) | teikia valdybai administracinę paramą, būtiną jos pareigoms vykdyti. [97 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

teikia valdybai administracinę paramą, būtiną jos pareigoms vykdyti. [97 pakeit.]

5b.
     
  Kiekvienas valdybos narys savo kadencijos pradžioje pateikia savo interesų deklaraciją. [98 pakeit.]

14 straipsnis

Valdybos funkcijos

1.   Valdyba:

| a) | dviejų trečdalių balsų dauguma ir vadovaudamasi 15 straipsniu kasmet priima ateinančių metų Europolo darbo programą; |
| --- | --- |

a)

dviejų trečdalių balsų dauguma ir vadovaudamasi 15 straipsniu kasmet priima ateinančių metų Europolo darbo programą;

| b) | dviejų trečdalių balsų dauguma ir vadovaudamasi 15 straipsniu priima daugiametę darbo programą; |
| --- | --- |

b)

dviejų trečdalių balsų dauguma ir vadovaudamasi 15 straipsniu priima daugiametę darbo programą;

| c) | dviejų trečdalių balsų dauguma priima metinį Europolo biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias su Europolo biudžetu, pagal XI skyrių; |
| --- | --- |

c)

dviejų trečdalių balsų dauguma priima metinį Europolo biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias su Europolo biudžetu, pagal XI skyrių;

| d) | ne vėliau kaip kitų metų liepos 1 d.
  priima konsoliduotąją metinę Europolo veiklos ataskaitą
  , pateikia
  ir iki kitų metų liepos 1 d.

  pristato ją Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir
  nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, nacionaliniams parlamentams
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
  . Konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita paviešinama; [99 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip kitų metų liepos 1 d.
  priima konsoliduotąją metinę Europolo veiklos ataskaitą
  , pateikia
  ir iki kitų metų liepos 1 d.

  pristato ją Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir
  nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, nacionaliniams parlamentams
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
  . Konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita paviešinama; [99 pakeit.]

| e) | priima Europolui taikytinas finansines taisykles pagal 63 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

priima Europolui taikytinas finansines taisykles pagal 63 straipsnį;

| f) | gavusi Komisijos nuomonę iki sausio 31 d. priima daugiametį personalo politikos planą; |
| --- | --- |

f)

gavusi Komisijos nuomonę iki sausio 31 d. priima daugiametį personalo politikos planą;

| g) | atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją;
  [100 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją;
  [100 pakeit.]

| h) | priima savo narių, taip pat Mokslinio mokymo komiteto narių, interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles; [101 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

priima savo narių, taip pat Mokslinio mokymo komiteto narių, interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles; [101 pakeit.]

| i) | laikydamasi 2 dalies, Europolo personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti Tarnybos nuostatais ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (paskyrimų tarnybos įgaliojimai);
  [102 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

laikydamasi 2 dalies, Europolo personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti Tarnybos nuostatais ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (paskyrimų tarnybos įgaliojimai);
  [102 pakeit.]

| j) | direktoriaus pasiūlymu ir
  laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio, priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles; [103 pakeit.] |
| --- | --- |

j)

direktoriaus pasiūlymu ir
  laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio, priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles; [103 pakeit.]

| k) | skiria vykdomąjį direktorių ir jo pavaduotojus ir prireikus pratęsia jų kadenciją arba atleidžia juos iš pareigų pagal 56 ir 57 straipsnius; |
| --- | --- |

k)

skiria vykdomąjį direktorių ir jo pavaduotojus ir prireikus pratęsia jų kadenciją arba atleidžia juos iš pareigų pagal 56 ir 57 straipsnius;

| l) | nustato veiklos rodiklius ir prižiūri, kaip vykdomasis direktorius eina savo pareigas, įskaitant valdybos sprendimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

l)

nustato veiklos rodiklius ir prižiūri, kaip vykdomasis direktorius eina savo pareigas, įskaitant valdybos sprendimų įgyvendinimą;

| m) | atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, skiria apskaitos pareigūną, kuris eidamas savo pareigas veikia savarankiškai; |
| --- | --- |

m)

atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, skiria apskaitos pareigūną, kuris eidamas savo pareigas veikia savarankiškai;

| n) | skiria Mokymo mokslinio komiteto narius;
  [104 pakeit.] |
| --- | --- |

n)

skiria Mokymo mokslinio komiteto narius;
  [104 pakeit.]

| o) | gavusi įvairių vidaus ar išorės audito ataskaitų bei vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimo

  sukčiavimu
  tarnybos (OLAF)
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
  tyrimų išvadas bei rekomendacijas, užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus; [105 pakeit.] |
| --- | --- |

o)

gavusi įvairių vidaus ar išorės audito ataskaitų bei vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimo

  sukčiavimu
  tarnybos (OLAF)
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno
  tyrimų išvadas bei rekomendacijas, užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus; [105 pakeit.]

| p) | priima visus sprendimus dėl Europolo vidaus struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo;
  [106 pakeit.] |
| --- | --- |

p)

priima visus sprendimus dėl Europolo vidaus struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo;
  [106 pakeit.]

| q) | priima darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

q)

priima darbo tvarkos taisykles;

| qa) | skiria duomenų apsaugos pareigūną, kuris savo funkcijas vykdo nepriklausomai nuo valdybos ir atsako už duomenų tvarkymo sistemų parengimą ir valdymą. [107 pakeit.]


  Valdyba gali remiantis pagal 46 straipsnio 3 dalies f punktą pateikta Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno rekomendacija laikinai arba visam laikui uždrausti duomenų tvarkymą tam pritarus dviem trečdaliams valdybos narių. [108 pakeit.] |
| --- | --- |

qa)

skiria duomenų apsaugos pareigūną, kuris savo funkcijas vykdo nepriklausomai nuo valdybos ir atsako už duomenų tvarkymo sistemų parengimą ir valdymą. [107 pakeit.]

2.   Vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą dėl atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimo vykdomajam direktoriui ir tų įgaliojimų delegavimo sustabdymo sąlygų nustatymo. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus subdeleguoti.

Prireikus, dėl išskirtinių aplinkybių valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti įgaliojimų delegavimą vykdomajam direktoriui bei vykdomojo direktoriaus subdeleguotus įgaliojimus, ir jais naudotis pati arba deleguoti juos vienam savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius.
  [109 pakeit.]

15 straipsnis

Metinė darbo programa ir daugiametė darbo programa

1.   Valdyba, remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu
  ir Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei pristatytu
  projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima metinę darbo programą. Ji perduoda ją Europos Parlamentui

  Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei
  , Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
  . [110 pakeit.]

2.   Metinėje darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas finansuotinų veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo ir valdymo principus. Metinė

  Kartu su metine
  darbo programa turi derėti su daugiamete

  parengiama daugiametė
  darbo programa, kaip nurodyta 4 dalyje. Joje aiškiai nurodoma, kokie uždaviniai nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti, pakeisti ar išbraukti. [111 pakeit.]

3.   Valdyba iš dalies pakeičia priimtą metinę darbo programą, kai Europolui pavedamas naujas uždavinys.

Bet kokie esminiai Metinės darbo programos pakeitimai priimami laikantis tokios pačios tvarkos kaip priimant pirminę metinę darbo programą. Valdyba gali deleguoti vykdomajam direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo programos pakeitimus. [112 pakeit.]

4.   Valdyba, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir, nacionaliniais parlamentais
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu
  iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. priima ir atnaujina strateginę daugiametę darbo programą. [114 pakeit.]

Priimta daugiametė darbo programa perduodama Europos Parlamentui,

  ir pristatoma Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei bei perduodama
  Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui
  . [113 pakeit.]

Daugiametėje darbo programoje nustatomi strateginiai tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos rodiklius. Joje taip pat nurodoma, kokia suma ir kiek darbuotojų skiriama kiekvienam tikslui pasiekti, vadovaujantis daugiamete finansine programa ir daugiamečiu personalo politikos planu. Į ją įtraukiama ryšių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategija, kaip nustatyta 29 straipsnyje.

Daugiametė programa vykdoma įgyvendinant metines darbo programas ir, prireikus, atnaujinama atsižvelgiant į išorės ir vidaus vertinimo rezultatus. Į šių vertinimų išvadas, prireikus, atsižvelgiama ateinančių metų metinėje darbo programoje.

16 straipsnis

Valdybos pirmininkas

1.   Valdyba iš savo narių renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas renkami dviejų trečdalių balsų dauguma.

Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.

2.   Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencija – ketveri

  penkeri
  metai. Jų kadenciją galima pratęsti vieną kartą. Tačiau jei kadencijos metu pirmininkas arba pavaduotojas netenka valdybos nario statuso, tą pačią dieną jų kadencija automatiškai baigiasi. [115pakeit.]

17 straipsnis

Valdybos posėdžiai

1.   Valdybos posėdžius šaukia pirmininkas.

2.   Europolo vykdomasis direktorius dalyvauja svarstymuose.

3.   Valdyba į eilinius posėdžius renkasi bent du kartus per metus. Be to, valdyba gali posėdžiauti pirmininko iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.

4.   Valdyba gali kviesti bet kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijose, dalyvauti posėdyje kaip balso teisės neturintį stebėtoją.

4a.
     
  Jungtinės parlamentinės kontrolės komiteto atstovas gali stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos susirinkimuose. [116 pakeit.]

5.   Valdybos nariams, atsižvelgiant į jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas, gali padėti patarėjai ar ekspertai.

6.   Valdybos sekretoriato paslaugas teikia Europolas.

18 straipsnis

Balsavimo taisyklės

1.   Nepažeidžiant 14 straipsnio 1 dalies
  pirmos pastraipos
  a, b ir c punktų, 16

  14
  straipsnio 1 dalies
  1a pastraipos
  ir 56 straipsnio 8 dalies, valdyba sprendimus priima balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. [117 pakeit.]

2.   Kiekvienas narys turi vieną balsą. Nariui nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama pakaitiniam nariui.

3.   Pirmininkas balsuoja.

4.   Pirmininkas balsuoja.

4a.
     
  Jungtinės parlamentinės kontrolės komiteto atstovas nedalyvauja balsavime. [118 pakeit.]

5.   Valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu ir, prireikus, kvorumo reikalavimai.

2 SKIRSNIS

VYKDOMASIS DIREKTORIUS

19 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus atsakomybė

1.   Vykdomasis direktorius vadovauja Europolui. Jis yra atskaitingas valdybai.

2.   Nepažeisdamas Komisijos, valdybos ar vykdomosios tarybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius savo pareigas vykdo savarankiškai, nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.

3.   Vykdomasis direktorius paprašytas
  atvyksta į Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę ir nuolat
  atsiskaito Europos Parlamentui

  jai
  už įvykdytą veiklą. Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių atsiskaityti už įvykdytą veiklą. [119 pakeit.]

4.   Vykdomasis direktorius veikia kaip Europolo teisinis atstovas.

5.   Vykdomasis direktorius atsako už Europolui šiuo reglamentu nustatytų uždavinių sprendimą. Visų pirma vykdomasis direktorius atsako už:

| a) | kasdienį Europolo administravimą; |
| --- | --- |

a)

kasdienį Europolo administravimą;

| b) | valdybos priimtų sprendimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

valdybos priimtų sprendimų įgyvendinimą;

| c) | metinių ir daugiamečių darbo programų rengimą ir jų pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija

  , atsižvelgiant į Komisijos nuomonę
  ; [120 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

metinių ir daugiamečių darbo programų rengimą ir jų pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija

  , atsižvelgiant į Komisijos nuomonę
  ; [120 pakeit.]

| d) | metinių ir daugiamečių darbo programų įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jų įgyvendinimą valdybai; |
| --- | --- |

d)

metinių ir daugiamečių darbo programų įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jų įgyvendinimą valdybai;

| e) | konsoliduotosios metinės Europolo veiklos ataskaitos rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti; |
| --- | --- |

e)

konsoliduotosios metinės Europolo veiklos ataskaitos rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti;

| f) | veiksmų plano rengimą vadovaujantis išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadomis bei OLAF tyrimų ataskaitomis ir rekomendacijomis, taip pat už pažangos ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai ir reguliariai valdybai; |
| --- | --- |

f)

veiksmų plano rengimą vadovaujantis išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadomis bei OLAF tyrimų ataskaitomis ir rekomendacijomis, taip pat už pažangos ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai ir reguliariai valdybai;

| g) | Sąjungos finansinių interesų apsaugą taikant prevencines sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos priemones, nepažeidžiant OLAF kompetencijos tyrimų srityje, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, nustačius pažeidimus, susigrąžinant neteisingai sumokėtas sumas ir prireikus imantis veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir finansinių sankcijų; |
| --- | --- |

g)

Sąjungos finansinių interesų apsaugą taikant prevencines sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos priemones, nepažeidžiant OLAF kompetencijos tyrimų srityje, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, nustačius pažeidimus, susigrąžinant neteisingai sumokėtas sumas ir prireikus imantis veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir finansinių sankcijų;

| h) | Europolo kovos su sukčiavimu
  strateginės analizės ir
  strategijos
  , kaip užkirsti kelią interesų konfliktams ir juos valdyti,
  rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti; [121 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

Europolo kovos su sukčiavimu
  strateginės analizės ir
  strategijos
  , kaip užkirsti kelią interesų konfliktams ir juos valdyti,
  rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti; [121 pakeit.]

| i) | Europolui taikytinų finansinių taisyklių projekto rengimą; |
| --- | --- |

i)

Europolui taikytinų finansinių taisyklių projekto rengimą;

| j) | Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projekto rengimą ir jo biudžeto įgyvendinimą; |
| --- | --- |

j)

Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projekto rengimą ir jo biudžeto įgyvendinimą;

| k) | daugiametį personalo politikos plano projekto rengimą ir jo pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija

  , atsižvelgiant į Komisijos nuomonę
  ; [122 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

daugiametį personalo politikos plano projekto rengimą ir jo pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija

  , atsižvelgiant į Komisijos nuomonę
  ; [122 pakeit.]

| ka) | Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatais paskyrimų tarnybai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteiktų įgaliojimų (paskyrimų tarnybos įgaliojimai) naudojimąsi Europolo darbuotojų atžvilgiu nedarant poveikio 14 straipsnio 1 dalies j punktui; [123 pakeit.] |
| --- | --- |

ka)

Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatais paskyrimų tarnybai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteiktų įgaliojimų (paskyrimų tarnybos įgaliojimai) naudojimąsi Europolo darbuotojų atžvilgiu nedarant poveikio 14 straipsnio 1 dalies j punktui; [123 pakeit.]

| kb) | visų sprendimų dėl Europolo vidaus struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo priėmimą; [124 pakeit.] |
| --- | --- |

kb)

visų sprendimų dėl Europolo vidaus struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo priėmimą; [124 pakeit.]

| l) | pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis valdybos posėdžiams; |
| --- | --- |

l)

pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis valdybos posėdžiams;

| m) | reguliarų valdybos informavimą apie Sąjungos kovos su nusikalstamumu strateginių ir operatyvinių prioritetų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

m)

reguliarų valdybos informavimą apie Sąjungos kovos su nusikalstamumu strateginių ir operatyvinių prioritetų įgyvendinimą.

3 SKIRSNIS

MOKSLINIS MOKYMO KOMITETAS

20 straipsnis

Mokslinis mokymo komitetas

1.   Mokslinis mokymo komitetas yra nepriklausomas patariamasis organas, užtikrinantis ir valdantis Europolo vykdomos mokymo veiklos mokslinę kokybę. Todėl vykdomasis direktorius pasirūpina, kad Mokslinis mokymo komitetas kuo anksčiau įsitrauktų į 14 straipsnyje nurodytų dokumentų rengimą, jei jie susiję su mokymu.

2.   Mokslinį mokymo komitetą sudaro 11 asmenų – aukščiausio lygio mokslininkų ar specialistų, dirbančių šio reglamento III skyriuje nurodytose srityse. Komiteto narius valdyba skiria prieš tai

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

  paskelbusi skaidrų kvietimą teikti paraiškas ir atrankos tvarką. Valdybos nariai Mokslinio mokymo komiteto nariais neskiriami. Mokslinio mokymo komiteto nariai yra nepriklausomi. Jie nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.

3.   Mokslinio mokymo komiteto narių sąrašą Europolas paviešina savo interneto svetainėje ir prireikus atnaujina.

4.   Mokslinio mokymo komiteto narių kadencija – penkeri metai. Ji negali būti pratęsiama, o nepriklausomumo kriterijų nebetenkinantys komiteto nariai atleidžiami iš pareigų.

5.   Mokslinis mokymo komitetas išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; jų kadencija – penkeri metai. Komiteto pozicijos priimamos paprasta balsų dauguma. Pirmininkas komitetą sušaukia ne daugiau kaip keturis kartus per metus. Prireikus pirmininkas savo iniciatyva ar ne mažiau kaip keturių komiteto narių prašymu sušaukia neeilinį posėdį.

6.   Vykdomasis direktorius, vykdomojo direktoriaus pavaduotojas mokymo klausimams ar jų atstovai kviečiami į posėdžius kaip balso teisės neturintys stebėtojai.

7.   Moksliniam mokymo komitetui talkina sekretorius – komiteto pasiūlytas ir vykdomojo direktoriaus paskirtas Europolo darbuotojas.

8.   Pagrindinės Mokslinio mokymo komiteto funkcijos:

| a) | patarti vykdomajam direktoriui ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojui mokymo klausimams rengiant metinę darbo programą ir kitus strateginius dokumentus, užtikrinti, kad jie būtų aukštos mokslinės kokybės ir atitiktų atitinkamų Sąjungos politikos sričių priemones ir prioritetus; |
| --- | --- |

a)

patarti vykdomajam direktoriui ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojui mokymo klausimams rengiant metinę darbo programą ir kitus strateginius dokumentus, užtikrinti, kad jie būtų aukštos mokslinės kokybės ir atitiktų atitinkamų Sąjungos politikos sričių priemones ir prioritetus;

| b) | teikti valdybai nepriklausomą nuomonę ir rekomendacijas savo kompetencijos klausimais; |
| --- | --- |

b)

teikti valdybai nepriklausomą nuomonę ir rekomendacijas savo kompetencijos klausimais;

| c) | teikti nepriklausomą nuomonę ir rekomendacijas dėl mokymo programų, pritaikytų mokymosi metodų, mokymosi formų ir mokslinių tyrimų kokybės; |
| --- | --- |

c)

teikti nepriklausomą nuomonę ir rekomendacijas dėl mokymo programų, pritaikytų mokymosi metodų, mokymosi formų ir mokslinių tyrimų kokybės;

| d) | valdybos, vykdomojo direktoriaus ar vykdomojo direktoriaus pavaduotojo mokymo klausimams prašymu atlikti kitas su Europolo mokymo veiklos moksliniais aspektais susijusias konsultavimo užduotis. |
| --- | --- |

d)

valdybos, vykdomojo direktoriaus ar vykdomojo direktoriaus pavaduotojo mokymo klausimams prašymu atlikti kitas su Europolo mokymo veiklos moksliniais aspektais susijusias konsultavimo užduotis.

9.   Metiniam Mokslinio mokymo komiteto biudžetui skiriama atskira Europolo biudžeto eilutė.
  [125 pakeit.]

4 SKIRSNIS

VYKDOMOJI TARYBA

21 straipsnis

Įsteigimas

Valdyba gali įsteigti vykdomąją tarybą.

22 straipsnis

Funkcijos ir darbo tvarka

1.   Vykdomoji taryba talkina valdybai.

2.   Vykdomosios tarybos funkcijos:

| a) | rengti valdybos priimsimus sprendimus; |
| --- | --- |

a)

rengti valdybos priimsimus sprendimus;

| b) | kartu su valdyba užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ir išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadas ir rekomendacijas, taip pat į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų ataskaitas ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

b)

kartu su valdyba užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ir išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadas ir rekomendacijas, taip pat į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų ataskaitas ir rekomendacijas;

| c) | nepažeidžiant 19 straipsnyje nurodytų vykdomojo direktoriaus funkcijų, padėti jam įgyvendinti valdybos sprendimus ir teikti tam reikalingas konsultacijas, taip sustiprinant administracinio valdymo priežiūrą. |
| --- | --- |

c)

nepažeidžiant 19 straipsnyje nurodytų vykdomojo direktoriaus funkcijų, padėti jam įgyvendinti valdybos sprendimus ir teikti tam reikalingas konsultacijas, taip sustiprinant administracinio valdymo priežiūrą.

3.   Skubiai prireikus, vykdomoji taryba gali valdybos vardu priimti tam tikrus laikinus sprendimus, ypač administracinio valdymo klausimais, įskaitant paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimo sustabdymą.

4.   Vykdomąją tarybą sudaro valdybos pirmininkas, vienas Komisijos atstovas valdyboje ir trys kiti valdybos paskirti jos nariai. Valdybos pirmininkas yra ir vykdomosios tarybos pirmininkas. Vykdomasis direktorius dalyvauja vykdomosios tarybos posėdžiuose, bet neturi balso teisės.

5.   Vykdomosios tarybos narių kadencija – ketveri metai. Vykdomosios tarybos narių kadencija baigiasi pasibaigus jų narystei valdyboje.

6.   Eiliniai vykdomosios tarybos posėdžiai rengiami bent kartą per tris mėnesius. Be to, ji gali posėdžiauti pirmininko iniciatyva arba narių prašymu.

7.   Vykdomoji taryba laikosi valdybos nustatytų darbo tvarkos taisyklių.
  [126 pakeit.]

V skyrius

INFORMACIJOS TVARKYMAS

23 straipsnis

Informacijos šaltiniai

1.   Europolas tvarko tik informaciją, pateiktą jam:

| a) | valstybių narių pagal jų nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių pagal jų nacionalinę teisę;

| b) | Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų, kaip nurodyta VI skyriuje; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų, kaip nurodyta VI skyriuje;

| c) | privačių subjektų, kaip nurodyta 29 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

c)

privačių subjektų, kaip nurodyta 29 straipsnio 2 dalyje.

2.   Informaciją, įskaitant asmens duomenis, Europolas gali susirasti ir tvarkyti pats – viešai prieinamuose šaltiniuose, pavyzdžiui, žiniasklaidoje, įskaitant internetą ir viešai skelbiamus duomenis.

3.   Europolas gali susirasti ir tvarkyti informaciją, įskaitant asmens duomenis, iš Sąjungos ar tarptautinių informacinių sistemų, taip pat naudodamasis tiesiogine elektronine prieiga, jei tai leidžiama Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktais
  ir kai galima įrodyti šios prieigos būtinybę ir proporcingumą vykdant Europolo įgaliojimų sričiai priklausančius uždavinius
  . Šios informacijos gavimo ir naudojimo sąlygos apibrėžiamos taikytinomis tokių Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktų nuostatomis, jei jose nustatytos taisyklės yra griežtesnės už šio reglamento taisykles.

Jose nustatomi uždaviniai, asmens duomenų kategorijos ir tikslai, priemonės ir tvarka, kurios reikia laikytis ieškant informacijos ir ją tvarkant, laikantis taikytinų duomenų apsaugos teisės aktų ir principų.
  Prieiga prie tokių informacinių sistemų suteikiama tik tinkamai įgaliotiems Europolo darbuotojams ir tik tiek, kiek tai
  būtina ir proporcinga
  jų užduotims vykdyti. [127 pakeit.]

24 straipsnis

Informacijos tvarkymo veiklos tikslai

1.   Jei tai reikalinga 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse

  straipsnyje
  nustatytiems tikslams pasiekti,
  Europolas gali tvarkyti
  informaciją, įskaitant asmens duomenis.

Europolas tvarko

  Asmens duomenys gali būti tvarkomi
  išimtinai šiais tikslais:

| a) | atlikdamas

  atliekant
  kryžminę patikrą informacijos sąsajoms
  arba kitiems svarbiems ryšiams
  nustatyti
  , apsiribojant
  :








  i) | asmenimis, kurie yra įtariami padarę ar dalyvavę padarant nusikalstamą veiką, patenkančią į Europolo kompetencijos sritį, arba kurie yra nuteisti už tokią veiką
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

atlikdamas

  atliekant
  kryžminę patikrą informacijos sąsajoms
  arba kitiems svarbiems ryšiams
  nustatyti
  , apsiribojant
  :

i)

asmenimis, kurie yra įtariami padarę ar dalyvavę padarant nusikalstamą veiką, patenkančią į Europolo kompetencijos sritį, arba kurie yra nuteisti už tokią veiką
  ;

| ii) | asmenimis, dėl kurių yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys nusikalstamas veikas
  ; |
| --- | --- |

ii)

asmenimis, dėl kurių yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys nusikalstamas veikas
  ;

| b) | atlikdamas

  atliekant
  strateginę ar teminę analizę; |
| --- | --- |

b)

atlikdamas

  atliekant
  strateginę ar teminę analizę;

| c) | tam tikrais atvejais atlikdamas operatyvinę

  atliekant veiklos
  analizę. |
| --- | --- |

c)

tam tikrais atvejais atlikdamas operatyvinę

  atliekant veiklos
  analizę.

Šie uždaviniai vykdomi laikantis šių kriterijų:

| — | a punkte nurodytos patikros atliekamos laikantis būtinų duomenų apsaugos garantijų, visų pirma prašymas pateikti duomenų ir jo tikslas turi būti pakankamai pagrįstas. Taip pat priimamos priemonės, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad tik tos valdžios institucijos, kurios iš pradžių yra kompetentingos rinkti informaciją, vėliau galėtų ją keisti; |
| --- | --- |

—

a punkte nurodytos patikros atliekamos laikantis būtinų duomenų apsaugos garantijų, visų pirma prašymas pateikti duomenų ir jo tikslas turi būti pakankamai pagrįstas. Taip pat priimamos priemonės, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad tik tos valdžios institucijos, kurios iš pradžių yra kompetentingos rinkti informaciją, vėliau galėtų ją keisti;

| — | kiekvienam veiklos analizės atvejui, nurodytam c punkte, taikomos šios apsaugos priemonės:










  i) | apibrėžiamas konkretus tikslas; asmens duomenys gali būti tvarkomi tik kai jie susiję su šiuo konkrečiu tikslu; |
| --- | --- | --- |

—

kiekvienam veiklos analizės atvejui, nurodytam c punkte, taikomos šios apsaugos priemonės:

i)

apibrėžiamas konkretus tikslas; asmens duomenys gali būti tvarkomi tik kai jie susiję su šiuo konkrečiu tikslu;

| ii) | visos Europolo darbuotojų vykdomos kryžminės patikros operacijos turi būti konkrečiai motyvuotos; duomenų paieška po konsultacijų griežtai apribojama būtinais duomenimis ir konkrečiai motyvuojama; |
| --- | --- |

ii)

visos Europolo darbuotojų vykdomos kryžminės patikros operacijos turi būti konkrečiai motyvuotos; duomenų paieška po konsultacijų griežtai apribojama būtinais duomenimis ir konkrečiai motyvuojama;

| iii) | t ik įgalioti darbuotojai, atsakingi už tikslą, kuriam duomenys buvo visų pirma surinkti, gali šiuos duomenis keisti. |
| --- | --- |

iii)

t ik įgalioti darbuotojai, atsakingi už tikslą, kuriam duomenys buvo visų pirma surinkti, gali šiuos duomenis keisti.

Europolas tinkamai registruoja šias operacijas. Dokumentus pateikę prašymą gali gauti duomenų apsaugos pareigūnas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, norėdami patikrinti duomenų tvarkymo operacijų teisėtumą.

2.   Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali būti renkami siekiant kurio nors iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų specialiųjų tikslų, kategorijų sąrašas pateikiamas 2 priede.

2a.
     
  Išskirtiniais atvejais Europolas gali laikinai tvarkyti duomenis siekdamas nustatyti, ar šie duomenys susiję su jo uždaviniais ir su kuriuo nors iš 1 dalyje nurodytų tikslų. Direktoriaus pasiūlymu valdyba, pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, nustato su tokių duomenų tvarkymu susijusias sąlygas, visų pirma sąlygas, susijusias su prieiga prie duomenų ir jų naudojimu, taip pat duomenų laikymo ir sunaikinimo terminais, kurie negali viršyti šešių mėnesių, tinkamai atsižvelgdama į 34 straipsnyje nurodytus principus.

2b.
     
  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas parengia gaires, kuriose nurodomi 1 dalies a, b ir c punktuose išvardyti tikslai. [128 pakeit.]

25 straipsnis

Informacijos tvarkymo veiklos tikslo nustatymas

1.   Europolui informaciją teikianti valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar tarptautinė organizacija nustato
  konkretų ir tinkamai apibrėžtą
  tikslą, dėl kurio ji bus tvarkoma, kaip nurodyta 24 straipsnyje. Joms to nepadarius, Europolas nustato tokios informacijos aktualumą ir jos tvarkymo tikslą. Tvarkyti informaciją siekiant kito
  konkretaus ir aiškiai apibrėžto
  tikslo nei nurodytasis Europolas gali tik gavęs
  aiškų
  duomenų pateikėjo sutikimą sutikimą
  pagal taikomos teisės normas
  . [129 pakeit.]

2.   Perduodamos informaciją valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos gali nustatyti bendrų ar konkrečių prieigos prie šios informacijos ar jos naudojimo apribojimų, taip pat taikytinų jos ištrynimui ar sunaikinimui. Jei nustatyti tokius apribojimus prireikia jau perdavus informaciją, jos praneša apie tai Europolui. Europolas laikosi tokių apribojimų.

3.   Europolas gali nustatyti valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms prieigos prie informacijos, gautos iš viešųjų šaltinių, ar jos naudojimo apribojimus.

25a straipsnis

Duomenų apsaugos poveikio vertinimas

1.
     
  Prieš bet kokį asmens duomenų tvarkymą Europolas atlieka numatomų tvarkymo sistemų ir procedūrų poveikio asmens duomenų apsaugai vertinimą ir informuoja apie jį Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną.

2.
     
  Vertinime pateikiamas bent bendras numatytų duomenų tvarkymo operacijų aprašymas, rizikos duomenų subjektų teisėms ir laisvėms vertinimas, numatytos priemonės tai rizikai pašalinti, apsaugos priemonės, saugumo priemonės ir mechanizmai, kuriais užtikrinama asmens duomenų apsauga ir įrodoma, kad laikomasi šio reglamento nuostatų, atsižvelgiant į duomenų subjektų ir kitų atitinkamų asmenų teises ir teisėtus interesus. [130 pakeit.]

26 straipsnis

Valstybių narių ir Europolo darbuotojų prieiga prie Europolo saugomos informacijos

1.   Valstybės narės
  , pagrindusios, kad to reikia, kad jos galėtų teisėtai vykdyti savo užduotis,
  turi prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais tikslais pateiktos informacijos ir
  gali
  jos ieškoti, jei tai nepažeidžia valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų naudojimo apribojimų. Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas, įgaliotas atlikti tokią paiešką.

2.   Valstybės narės turi netiesioginę prieigą prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte
  konkrečiai
  nurodytu tikslu pateiktos informacijos su galimybe atlikti atitikties paiešką, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas
  informuoja informacijos teikėją ir
  pradeda procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją

  atsižvelgiant į šios informacijos teikėjo
  Europolui pateikusiai valstybei narei priėmus atitinkamą sprendimą
  , kiek tai būtina, kad atitinkama valstybė narė galėtų teisėtai vykdyti savo užduotį
  .

3.   Vykdomojo direktoriaus tinkamai įgalioti Europolo darbuotojai su Europolo tvarkoma informacija gali susipažinti tik tuomet, kai tai reikalinga jų funkcijoms atlikti.

3a.
     
  Europolas saugo detalius įrašus apie visus teigiamus atitikties paieškos rezultatus pagal 43 straipsnį. [131 pakeit.]

27 straipsnis

Eurojusto ir OLAF prieiga prie Europolo informacijos

1.   Europolas imasi visų reikiamų priemonių, kad vykdydami

  vykdydamas
  savo įgaliojimus Eurojustas ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) galėtų turėti prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais tikslais pateiktos informacijos ir atlikti jos paiešką, jei tai nepažeidžia valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų naudojimo apribojimus. Paaiškėjus, kad Eurojusto ar OLAF paieškos užklausa susijusi su Europolo tvarkoma informacija, apie tai pranešama Europolui.

2.   Europolas imasi visų reikiamų priemonių, kad vykdydami

  vykdydamas
  savo įgaliojimus Eurojustas ir OLAF turėtų netiesioginę prieigą (galimybę atlikti atitikties paiešką) prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu
  konkrečiu
  tikslu pateiktos informacijos, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas pradeda procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją Europolui pateikusiai valstybei narei, Sąjungos įstaigai, trečiajai šaliai ar tarptautinei organizacijai priėmus atitinkamą sprendimą.
  Jeigu atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Eurojustas nurodo, kokių duomenų jam reikia, o Europolas gali dalytis duomenimis tik tiek, kiek iš atitikties paieškos gautų duomenų reikia norint teisėtai vykdyti savo užduotis. Europolas registruoja, su kuria informacija buvo susipažinta.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą informacijos paiešką galima atlikti tik nustatymui, ar Eurojusto arba OLAF turima informacija atitinka Europolo tvarkomą informaciją.

4.   Atlikti 1 ir 2 dalyse nurodytą informacijos paiešką Europolas leidžia tik gavęs iš Eurojusto ir OLAF informaciją apie tai, kurie Eurojusto nacionaliniai nariai, pavaduotojai, padėjėjai bei Eurojusto darbuotojai ir OLAF darbuotojai yra paskirti atlikti tokią paiešką.

5.   Jeigu Europolui tvarkant konkrečiam tyrimui reikalingą informaciją Europolas ar valstybė narė nusprendžia, kad reikia koordinuoti veiksmus, bendradarbiauti ar prašyti paramos pagal Eurojusto ar OLAF įgaliojimus, Europolas jiems apie tai praneša ir pradeda informacijos perdavimo procedūrą, informaciją pateikusiai valstybei narei priėmus atitinkamą sprendimą. Tokiu atveju Eurojustas ar OLAF konsultuojasi su Europolu.

6.   Eurojustas, įskaitant koledžą, nacionalinius narius, pavaduotojus, padėjėjus ir kitus Eurojusto darbuotojus, bei OLAF laikosi valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų nustatytų bendrų ar konkrečių apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje.

6a.
     
  Europolas ir Eurojustas informuoja vienas kitą, jeigu jiems sulyginus turimus duomenis yra požymių, kad duomenys gali būti neteisingi arba prieštaringi. [132 pakeit.]

28 straipsnis

Pareiga pranešti valstybėms narėms

1.   Jeigu siekdamas 4 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto tikslo Europolas turi pranešti valstybei narei apie su ja susijusią informaciją, o prieigai prie šios informacijos taikomi 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti apribojimai, dėl kurių jos perduoti negalima, Europolas konsultuojasi su šiuos apribojimus nustačiusiu duomenų pateikėju ir prašo jo leidimo perduoti informaciją.

Negavus tokio

  aiškaus
  leidimo informacijos perduoti negalima.

Jeigu minėtajai informacijai netaikomi prieigos apribojimai pagal 25 straipsnį, Europolas vis tiek praneša apie informacijos perdavimą ją pateikusiai valstybei narei. [133 pakeit.]

2.   Europolas praneša valstybei narei apie su ja susijusią informaciją, nepaisydamas prieigos apribojimų, jeigu:

| a) | tai tikrai būtina siekiant išvengti gresiančio sunkaus nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų pavojaus; arba |
| --- | --- |

a)

tai tikrai būtina siekiant išvengti gresiančio sunkaus nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų pavojaus; arba

| b) | tai labai svarbu užkertant kelią tiesioginei ir didelei grėsmei tos valstybės narės viešajam saugumui. |
| --- | --- |

b)

tai labai svarbu užkertant kelią tiesioginei ir didelei grėsmei tos valstybės narės viešajam saugumui.

Tokiu atveju Europolas kuo anksčiau praneša duomenų pateikėjui apie tai, kad informacija buvo perduota, ir pagrindžia atliktą situacijos analizę.

VI skyrius

RYŠIAI SU PARTNERIAIS

1 SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

29 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Jei tai reikalinga Europolo funkcijų vykdymui, jis gali užmegzti ir plėtoti bendradarbiavimo ryšius su Sąjungos įstaigomis jų veiklos srityje, trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis, trečiųjų šalių teisėsaugos mokymo įstaigomis, tarptautinėmis organizacijomis bei privačiais subjektais.

2.   Jei tai reikalinga Europolo funkcijų vykdymui, atsižvelgdamas į 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus apribojimus, jis gali tiesiogiai dalytis su šio straipsnio 1 dalyje nurodytais subjektais bet kokia informacija, išskyrus asmens duomenis.

3.   Jei tai reikalinga

  būtina ir proporcinga teisėtų
  Europolo funkcijų vykdymui, vadovaudamasis šio skyriaus nuostatomis, jis gali gauti asmens duomenis iš

  , turimus
  šio straipsnio 1 dalyje nurodytų subjektų, išskyrus privačius subjektus, ir juos tvarkyti.

4.   Nepažeidžiant 36 straipsnio 4

  5
  dalies, perduoti asmens duomenis Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms Europolas gali tik tuomet, kai tai būtina užkertant kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo
  užduotis
  , ir kovojant su jais ir atitinka šio skyriaus nuostatas
  , taip pat jeigu duomenų gavėjas aiškiai įsipareigoja, kad jie bus naudojami tik tuo tikslu, kuriuo buvo perduoti
  . Jeigu duomenis, kuriuos reikia perduoti, pateikė valstybė narė, Europolas prašo tos valstybės narės
  aiškaus išankstinio
  sutikimo, nebent:

| a) | galima daryti prielaidą, kad valstybė narė su tuo sutinka, nes nėra tiesiogiai apribojusi galimybės toliau perduoti informaciją; arba |
| --- | --- |

a)

galima daryti prielaidą, kad valstybė narė su tuo sutinka, nes nėra tiesiogiai apribojusi galimybės toliau perduoti informaciją; arba

| b) | valstybė narė, iš esmės ar nustatydama tam tikras sąlygas, jau yra suteikusi leidimą perduoti informaciją. Toks sutikimas bet kada gali būti atšauktas. |
| --- | --- |

b)

valstybė narė, iš esmės ar nustatydama tam tikras sąlygas, jau yra suteikusi leidimą perduoti informaciją. Toks sutikimas bet kada gali būti atšauktas.

5.   Valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms perduoti asmens duomenis draudžiama, nebent Europolas tam
  iš anksto
  aiškiai pritartų
  , taip pat jeigu duomenų gavėjas aiškiai įsipareigoja, kad jie bus naudojami tik tuo tikslu, kuriuo buvo perduoti
  .

5a.
     
  Europolas užtikrina, kad remiantis šiuo reglamentu būtų detaliai registruojami visi asmens duomenų perdavimo atvejai ir jų pagrindai.

5b.
     
  Jokia informacija iš trečiosios šalies, tarptautinės organizacijos ar privataus subjekto, gauta pažeidžiant žmogaus teises, įtvirtintas ES pagrindinių teisių chartijoje, nėra tvarkoma. [134 pakeit.]

2 SKIRSNIS

KEITIMASIS ASMENS DUOMENIMIS IR JŲ PERDAVIMAS

30 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas Sąjungos įstaigoms

Nepažeisdamas pagal 25 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų
  ir 27 straipsnio
  Europolas gali perduoti asmens duomenis tiesiogiai Sąjungos įstaigoms, jei tai reikalinga jo ar gaunančiosios Sąjungos įstaigos funkcijų vykdymui.
  Europolas savo interneto svetainėje viešai paskelbia ES institucijų ir įstaigų, su kuriomis jis dalijasi informacija, sąrašą. [135 pakeit.]

31 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms

1.   Jei tai reikalinga Europolo funkcijų vykdymui, jis gali perduoti asmens duomenis trečiosios šalies valdžios institucijai ar tarptautinei organizacijai remdamasis:

| a) | Komisijos sprendimu, priimtu pagal [Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB 25 ir 31 straipsnius], kuriuo pripažįstama, kad toje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje arba tos šalies ar tarptautinės organizacijos informacijos tvarkymo sektoriuje užtikrinama tinkama duomenų apsauga (apsaugos adekvatumo sprendimas); arba |
| --- | --- |

a)

Komisijos sprendimu, priimtu pagal [Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB 25 ir 31 straipsnius], kuriuo pripažįstama, kad toje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje arba tos šalies ar tarptautinės organizacijos informacijos tvarkymo sektoriuje užtikrinama tinkama duomenų apsauga (apsaugos adekvatumo sprendimas); arba

| b) | Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal SESV 218 straipsnį, kuriuo užtikrinamas pakankamas privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis; arba |
| --- | --- |

b)

Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal SESV 218 straipsnį, kuriuo užtikrinamas pakankamas privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis; arba

| c) | bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu Europolo ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį prieš įsigaliojant šiam reglamentui. |
| --- | --- |

c)

bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu Europolo ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį prieš įsigaliojant šiam reglamentui.

Šie bendradarbiavimo susitarimai iš dalies pakeičiami per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo ir pakeičiami nauju susitarimu pagal b punktą. [136 pakeit.]

Tokiam informacijos perdavimui leidimo nereikia

  Prieš derybas dėl b punkte minimo tarptautinio susitarimo, jų metu ir ypač prieš priimant derybų įgaliojimus ir prieš sudarant susitarimą laiku konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu
  .

Europolas viešai savo interneto svetainėje paskelbia reguliariai atnaujinamą savo tarptautinių ir bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis sąrašą. [137 pakeit.]

Europolas gali susitarti dėl darbo tvarkos, pagal kurią bus įgyvendinami tokie susitarimai ar apsaugos adekvatumo sprendimai.

2.   Tam tikrais atvejais vykdomasis direktorius, nukrypdamas nuo šio straipsnio 1 dalies
  ir laikydamasis diskretiškumo
  ,
  konfidencialumo ir proporcingumo įsipareigojimų,
  gali leisti perduoti asmens duomenis trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms, jeigu:

| a) | perduoti
  duomenis perduoti tikrai būtina, kad būtų apsaugoti svarbiausi vienos ar kelių valstybių narių

  gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens
  interesai, atitinkantys Europolo tikslus

  , arba |
| --- | --- |

a)

perduoti
  duomenis perduoti tikrai būtina, kad būtų apsaugoti svarbiausi vienos ar kelių valstybių narių

  gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens
  interesai, atitinkantys Europolo tikslus

  , arba

| b) | duomenis perduoti tikrai būtina, kad būtų išvengta gresiančio nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų pavojaus

  apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai, kai tai numatyta asmens duomenis perduodančios valstybės narės ar trečiosios šalies teisės aktuose, arba |
| --- | --- |

b)

duomenis perduoti tikrai būtina, kad būtų išvengta gresiančio nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų pavojaus

  apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai, kai tai numatyta asmens duomenis perduodančios valstybės narės ar trečiosios šalies teisės aktuose, arba

| c) | duomenis perduoti būtina ar teisiškai privaloma dėl svarbaus viešojo intereso ar siekiant pagrįsti, pareikšti arba apginti teisinius reikalavimus

  , kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios šalies visuomenės saugumui,
  arba |
| --- | --- |

c)

duomenis perduoti būtina ar teisiškai privaloma dėl svarbaus viešojo intereso ar siekiant pagrįsti, pareikšti arba apginti teisinius reikalavimus

  , kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios šalies visuomenės saugumui,
  arba

| d) | konkrečiu atveju
  duomenis perduoti būtina, kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai

  siekiant vykdyti nusikalstamų veikų prevenciją
  ,
  tyrimą, nustatymą ar traukimą baudžiamojon atsakomybėn už jas arba užtikrinti baudžiamųjų sankcijų vykdymą, arba |
| --- | --- |

d)

konkrečiu atveju
  duomenis perduoti būtina, kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai

  siekiant vykdyti nusikalstamų veikų prevenciją
  ,
  tyrimą, nustatymą ar traukimą baudžiamojon atsakomybėn už jas arba užtikrinti baudžiamųjų sankcijų vykdymą, arba

| da) | atskirais atvejais perduoti duomenis būtina, kad būtų nustatyti, vykdomi ar ginami teisiniai reikalavimai, susiję su konkrečių nusikalstamų veikų prevencija, tyrimu, nustatymu ar traukimu baudžiamojon atsakomybėn už jas arba konkrečių baudžiamųjų sankcijų vykdymu. |
| --- | --- |

da)

atskirais atvejais perduoti duomenis būtina, kad būtų nustatyti, vykdomi ar ginami teisiniai reikalavimai, susiję su konkrečių nusikalstamų veikų prevencija, tyrimu, nustatymu ar traukimu baudžiamojon atsakomybėn už jas arba konkrečių baudžiamųjų sankcijų vykdymu.

Vykdomasis direktorius visais atvejais vertina atitinkamoje trečiojoje šalyje arba tarptautinėje organizacijoje taikomą duomenų apsaugos lygį, atsižvelgdamas į duomenų pobūdį, tikslus, kuriems šie duomenys skirti, numatyto tvarkymo trukmę, toje šalyje taikomas bendras ir specialias duomenų apsaugos nuostatas ir tai, ar buvo priimtos specialios Europolo nustatytos sąlygos dėl duomenų.

Nukrypti leidžiančios nuostatos netaikomos sisteminiams, itin dideliems ar struktūriniams perdavimams.

Be to, atsižvelgdama į

  nurodydamas tinkamas
  privatumo ir asmens pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos garantijas, valdyba, gavusi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sutikimą,

  pareigūnas
  gali suteikti
  leidimą arba
  daugkartinį leidimą perduoti duomenis šio straipsnio a–d punktuose nurodytais atvejais, kurio galiojimo laikotarpis negali būti ilgesnis kaip vieni metai ir kuris gali būti pratęsiamas. [138 pakeit.]

3.   Apie tai, kad buvo pritaikyta šio straipsnio 2 dalis, vykdomasis direktorius
  nedelsdamas
  informuoja valdybą ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną. [139 pakeit.]

3a.
     
  Europolas detaliai registruoja visus pagal šį straipsnį atliekamo duomenų perdavimo atvejus. [140 pakeit.]

32 straipsnis

Iš privačių subjektų gauti asmens duomenys

1.   Jeigu tai reikalinga Europolo funkcijoms atlikti, jis gali tvarkyti privačių subjektų pateiktus asmens duomenis, su sąlyga, kad jie gauti
  ne tiesiogiai
  iš
  privačių subjektų, bet tik iš
  : [141 pakeit.]

| a) | valstybės narės nacionalinio padalinio pagal nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės nacionalinio padalinio pagal nacionalinę teisę;

| b) | trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio centro; arba |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio centro; arba

| c) | trečiosios šalies valdžios institucijos ar tarptautinės organizacijos, su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

trečiosios šalies valdžios institucijos ar tarptautinės organizacijos, su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį.

2.   Jeigu gauti duomenys gali pažeisti valstybės narės interesus, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.

3.   Tiesiogiai Į privačius subjektus prašydamas asmens duomenų Europolas nesikreipia. [142 pakeit.]

4.   Per trejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios Komisija įvertina, ar reikia numatyti galimybę tiesiogiai keistis asmens duomenimis su privačiais subjektais ir kokios būtų to pasekmės. Tame vertinime, be kita ko, nurodomos priežastys, dėl kurių Europolui reikia keistis asmens duomenimis su privačiais subjektais.

33 straipsnis

Iš privačių asmenų gauta informacija

1.   Privačių asmenų pateiktą informaciją, įskaitant asmens duomenis, Europolas gali tvarkyti su sąlyga, kad ji gauta iš:

| a) | valstybės narės nacionalinio padalinio pagal nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

a)

valstybės narės nacionalinio padalinio pagal nacionalinę teisę;

| b) | trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio centro; arba |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio centro; arba

| c) | trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį, valdžios institucijos. |
| --- | --- |

c)

trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį, valdžios institucijos.

2.   Informaciją, įskaitant asmens duomenis, gautus iš trečiojoje šalyje, su kuria nėra sudarytas tarptautinis susitarimas (nei pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, nei pagal SESV 218 straipsnį), gyvenančio privataus asmens Europolas gali perduoti tik valstybei narei ar atitinkamai trečiajai šaliai, su kuria toks tarptautinis susitarimas yra sudarytas.

3.   Į privačius asmenis prašydamas informacijos Europolas nesikreipia. [143 pakeit.]

VII skyrius

DUOMENŲ APSAUGOS PRIEMONĖS

34 straipsnis

Bendrieji duomenų apsaugos principai

1.
     Asmens duomenys:

| a) | tvarkomi sąžiningai ir teisėtai
  , sąžiningai ir skaidriai, taip pat juos galima patikrinti duomenų subjekto atžvilgiu
  ; |
| --- | --- |

a)

tvarkomi sąžiningai ir teisėtai
  , sąžiningai ir skaidriai, taip pat juos galima patikrinti duomenų subjekto atžvilgiu
  ;

| b) | renkami tik nustatytais, aiškiais ir teisėtais tikslais ir negali būti toliau tvarkomi nesilaikant šių tikslų; toliau tvarkyti asmens duomenis istoriniais, statistiniais ar moksliniais tikslais galima Europolui nustačius tinkamas apsaugos priemones, visų pirma tokias, kuriomis užtikrinama, kad duomenys nebus tvarkomi kitais tikslais; |
| --- | --- |

b)

renkami tik nustatytais, aiškiais ir teisėtais tikslais ir negali būti toliau tvarkomi nesilaikant šių tikslų; toliau tvarkyti asmens duomenis istoriniais, statistiniais ar moksliniais tikslais galima Europolui nustačius tinkamas apsaugos priemones, visų pirma tokias, kuriomis užtikrinama, kad duomenys nebus tvarkomi kitais tikslais;

| c) | adekvatūs, tinkami ir ne išsamesni, nei reikia ir
  apriboti duomenimis, būtinais
  siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi;
  jie tvarkomi tik tiek ir tol, kol tikslų negalima pasiekti tvarkant asmens duomenų neapimančios informacijos; |
| --- | --- |

c)

adekvatūs, tinkami ir ne išsamesni, nei reikia ir
  apriboti duomenimis, būtinais
  siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi;
  jie tvarkomi tik tiek ir tol, kol tikslų negalima pasiekti tvarkant asmens duomenų neapimančios informacijos;

| d) | tikslūs ir prireikus atnaujinami; turi būti imamasi visų įmanomų priemonių, kad asmens duomenys, kurie nėra tikslūs atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus, būtų nedelsiant ištrinami ar ištaisomi; |
| --- | --- |

d)

tikslūs ir prireikus atnaujinami; turi būti imamasi visų įmanomų priemonių, kad asmens duomenys, kurie nėra tikslūs atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus, būtų nedelsiant ištrinami ar ištaisomi;

| e) | saugomi

  laikomi
  tokiu būdu

  pavidalu
  , kad
  duomenų subjektų tapatybę
  būtų galima nustatyti duomenų subjekto tapatybę, ir ne ilgiau nei reikia pasiekti tikslams

  tai yra reikalinga tais tikslais
  , dėl kurių asmens duomenys tvarkomi; |
| --- | --- |

e)

saugomi

  laikomi
  tokiu būdu

  pavidalu
  , kad
  duomenų subjektų tapatybę
  būtų galima nustatyti duomenų subjekto tapatybę, ir ne ilgiau nei reikia pasiekti tikslams

  tai yra reikalinga tais tikslais
  , dėl kurių asmens duomenys tvarkomi;

| ea) | tvarkomi taip, kad duomenų subjektai galėtų veiksmingai naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

ea)

tvarkomi taip, kad duomenų subjektai galėtų veiksmingai naudotis savo teisėmis;

| eb) | tvarkomi taip, kad taikant atitinkamas technines ar organizacines priemones būtų apsaugoti nuo tvarkymo be leidimo arba neteisėto tvarkymo ir nuo netyčinio praradimo, sunaikinimo ar sugadinimo; |
| --- | --- |

eb)

tvarkomi taip, kad taikant atitinkamas technines ar organizacines priemones būtų apsaugoti nuo tvarkymo be leidimo arba neteisėto tvarkymo ir nuo netyčinio praradimo, sunaikinimo ar sugadinimo;

| ec) | tvarkomi tik tinkamai įgaliotų darbuotojų, kuriems jų reikia savo užduotims vykdyti. |
| --- | --- |

ec)

tvarkomi tik tinkamai įgaliotų darbuotojų, kuriems jų reikia savo užduotims vykdyti.

1a.
     
  Europolas viešai paskelbia dokumentą, kuriame suprantamai išdėstytos nuostatos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu ir būdais, kuriais duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis. [144 pakeit.]

35 straipsnis

Skirtingi asmens duomenų tikslumo ir patikimumo laipsniai

1.   Informaciją teikianti valstybė narė kuo tiksliau įvertina valstybės narės informacijos šaltinius naudodamasi tokiais šaltinių įvertinimo kodais: [145 pakeit.]

| A: | neabejojama šaltinio autentiškumu, patikimumu ir kompetencija, arba informacija gauta iš šaltinio, kuris visada buvo patikimas; |
| --- | --- |
| B: | informacija gauta iš šaltinio, kuris dažniausiai buvo patikimas; |
| C: | informacija gauta iš šaltinio, kuris dažniausiai buvo nepatikimas; |
| X: | informacijos šaltinio patikimumo įvertinti neįmanoma. |

A:

neabejojama šaltinio autentiškumu, patikimumu ir kompetencija, arba informacija gauta iš šaltinio, kuris visada buvo patikimas;

B:

informacija gauta iš šaltinio, kuris dažniausiai buvo patikimas;

C:

informacija gauta iš šaltinio, kuris dažniausiai buvo nepatikimas;

X:

informacijos šaltinio patikimumo įvertinti neįmanoma.

2.   Informaciją teikianti valstybė narė kuo tiksliau įvertina valstybės narės informaciją naudodamasi tokiais informacijos įvertinimo kodais: [146 pakeit.]

| (1): | informacija, dėl kurios patikimumo abejonių nėra; |
| --- | --- |
| (2): | informacija, šaltiniui žinoma asmeniškai, tačiau ją perduodančiam pareigūnui asmeniškai nežinoma; |
| (3): | informacija, šaltiniui asmeniškai nežinoma, tačiau patvirtinta kitos turimos informacijos; |
| (4): | šaltiniui asmeniškai nežinoma ir nepatvirtinta informacija. |

(1):

informacija, dėl kurios patikimumo abejonių nėra;

(2):

informacija, šaltiniui žinoma asmeniškai, tačiau ją perduodančiam pareigūnui asmeniškai nežinoma;

(3):

informacija, šaltiniui asmeniškai nežinoma, tačiau patvirtinta kitos turimos informacijos;

(4):

šaltiniui asmeniškai nežinoma ir nepatvirtinta informacija.

3.   Jeigu remdamasis jau turima informacija Europolas nusprendžia, kad įvertinimą reikia patikslinti, jis praneša apie tai atitinkamoms valstybėms narėms ir pradeda tartis dėl įvertinimo pakeitimo. Kol susitarimas nepasiektas, Europolas įvertinimo keisti negali.

4.   Gavęs iš valstybės narės informaciją be jos įvertinimo, Europolas stengiasi kuo tiksliau įvertinti

  įvertina
  šaltinio patikimumą remdamasis savo jau turima informacija. Konkretūs duomenys ir informacija vertinami gavus juos pateikusios valstybės narės sutikimą. Valstybė narė taip pat gali iš esmės sutikti su Europolo tam tikrų duomenų ir šaltinių tipų vertinimu. Jei konkrečiu atveju nesusitariama, o principinio susitarimo nėra, Europolas įvertina informaciją ar duomenis ir priskiria tokiai informacijai ar duomenims šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus įvertinimo kodus „X“ ir „4“. [147 pakeit.]

5.   Šis straipsnis taip pat taikomas Europolo gaunamiems duomenims ar informacijai iš trečiosios šalies, tarptautinės organizacijos ar Sąjungos įstaigos.

6.   Iš viešųjų šaltinių gautą informaciją Europolas įvertina taikydamas šio straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktus

  (X) ir (4)
  kodus. [148 pakeit.]

36 straipsnis

Specialiųjų kategorijų asmens duomenų ir kitų kategorijų duomenų tvarkymas

1.   Nusikaltimų aukų, liudytojų ar kitų asmenų, galinčių pateikti informacijos apie nusikaltimus, taip pat asmenų iki 18 metų asmens duomenis tvarkyti draudžiama, nebent tai tikrai būtina
  ir tinkamai pagrįsta
  nusikaltimų prevencijai ar kovai su jais siekiant Europolo tikslų. [149 pakeit.]

2.   Draudžiama automatiniu ar kitais būdais tvarkyti asmens duomenis, atskleidžiančius rasinę ar, etninę
  ar socialinę
  kilmę, politines pažiūras, religiją ar tikėjimą, narystę profesinėse sąjungose, taip pat duomenis apie sveikatą ar lytinį gyvenimą, nebent tai tikrai būtina
  ir tinkamai pagrįsta
  nusikaltimų prevencijai ar kovai su jais siekiant Europolo tikslų ir tokie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkytus asmens duomenis. [150 pakeit.]

3.   Prieigą prie šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų asmens duomenų turi tik Europolas. Jei prieiga prie šių duomenų reikalinga pareigūnų funkcijų vykdymui, vykdomasis direktorius suteikia ribotam skaičiui pareigūnų atitinkamus įgaliojimus.

4.   Teisinių pasekmių turintis sprendimas negali būti priimamas remiantis vien šio straipsnio 2 dalyje nurodytais automatiškai sutvarkytais duomenimis, nebent priimti tokį sprendimą tiesiogiai leidžia nacionaliniai ar Sąjungos teisės aktai arba, jei būtina, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. [151 pakeit.]

5.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyti asmens duomenys negali būti perduodami valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms, nebent tai tikrai būtina
  ir tinkamai pagrįsta
  konkrečiu atveju siekiant Europolo tikslų.
  Toks perdavimas vykdomas pagal šio reglamento VI skyriaus nuostatas. [152 pakeit.]

6.   Kas šešis mėnesius Europolas teikia Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui visų savo tvarkytų šio straipsnio 2 dalyje nurodytų asmens duomenų apžvalgą.

37 straipsnis

Asmens duomenų saugojimo ir ištrynimo terminai

1.   Savo tvarkomus asmens duomenis Europolas saugo ne ilgiau nei
  tikrai
  būtina tikslams
  , kuriais jie tvarkomi,
  pasiekti. [153 pakeit.]

2.   Bet kuriuo atveju, ne vėliau kaip po trejų metų nuo asmens duomenų tvarkymo pradžios, Europolas iš naujo įvertina, ar reikia juos toliau saugoti. Jeigu duomenis reikia toliau saugoti, nes tai vis dar būtina Europolo funkcijų vykdymui, jis gali nuspręsti saugoti asmens duomenis iki kito vertinimo, kuris bus atliekamas dar po trejų metų. Priežastys, dėl kurių saugojimas pratęsiamas, pagrindžiamos raštu. Jei sprendimas dėl tolesnio duomenų saugojimo nepriimamas, po trejų metų duomenys automatiškai ištrinami.

3.   Jeigu 36 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų asmenų duomenys saugomi ilgiau kaip penkerius metus, apie tai pranešama Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.

4.   Jeigu perduodama duomenis valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar tarptautinė organizacija nustato kokius nors 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus apribojimus, pagal kuriuos asmens duomenys turi būti ištrinti ar sunaikinti anksčiau, Europolas ištrina juos laikydamasis šių apribojimų. Jeigu tolesnis duomenų saugojimas reikalingas Europolo funkcijų vykdymui, remdamasis išsamesne nei duomenų pateikėjo turima informacija Europolas prašo duomenų pateikėjo leidimo toliau saugoti duomenis ir pagrindžia tokį prašymą.

5.   Ištrynusi Europolui pateiktus duomenis iš savo nacionalinės duomenų bazės, valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar tarptautinė organizacija praneša apie tai Europolui. Europolas ištrina duomenis, nebent, remiantis išsamesne nei duomenų pateikėjo turima informacija, paaiškėja, kad tolesnis šių duomenų saugojimas reikalingas siekiant Europolo tikslų. Europolas praneša duomenų pateikėjui apie tolesnį tokių duomenų saugojimą ir pagrindžia, kodėl tai reikalinga.

6.   Asmens duomenys neištrinami, jeigu:

| a) | tai pažeistų duomenų subjekto, kuriam reikalinga apsauga, interesus. Tokiu atveju 
  Tokiais atvejais
  duomenys gali būti naudojami tik gavus
  aiškų rašytinį
  duomenų subjekto sutikimą; [154 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

tai pažeistų duomenų subjekto, kuriam reikalinga apsauga, interesus. Tokiu atveju 
  Tokiais atvejais
  duomenys gali būti naudojami tik gavus
  aiškų rašytinį
  duomenų subjekto sutikimą; [154 pakeit.]

| b) | duomenų subjektas teigia, kad jie netikslūs – tiek laiko, kiek valstybėms narėms ar Europolui reikia jų tikslumui patikrinti; |
| --- | --- |

b)

duomenų subjektas teigia, kad jie netikslūs – tiek laiko, kiek valstybėms narėms ar Europolui reikia jų tikslumui patikrinti;

| c) | asmens duomenis reikia išsaugoti, nes jie bus naudojami kaip įrodymas
  arba teisiniams reikalavimams nustatyti, pareikšti ar apginti
  ; [155 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

asmens duomenis reikia išsaugoti, nes jie bus naudojami kaip įrodymas
  arba teisiniams reikalavimams nustatyti, pareikšti ar apginti
  ; [155 pakeit.]

| d) | duomenų subjektas nesutinka, kad jie būtų ištrinti, ir prašo naudoti juos taikant apribojimus. |
| --- | --- |

d)

duomenų subjektas nesutinka, kad jie būtų ištrinti, ir prašo naudoti juos taikant apribojimus.

38 straipsnis

Tvarkymo saugumas

1.   Europolas imasi reikiamų techninių ir organizacinių priemonių asmens duomenų apsaugai nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo arba neteisėto atskleidimo, pakeitimo ir nutekėjimo arba bet kokio kito neteisėto tvarkymo.

2.   Automatinio duomenų tvarkymo srityje Europolas imasi priemonių, kurių tikslas:

| a) | nesuteikti neįgaliotiems asmenims prieigos prie duomenų tvarkymo įrangos, naudojamos asmens duomenims tvarkyti (prieigos prie įrangos kontrolė); |
| --- | --- |

a)

nesuteikti neįgaliotiems asmenims prieigos prie duomenų tvarkymo įrangos, naudojamos asmens duomenims tvarkyti (prieigos prie įrangos kontrolė);

| b) | užkirsti kelią neteisėtam duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui (duomenų laikmenų kontrolė); |
| --- | --- |

b)

užkirsti kelią neteisėtam duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui (duomenų laikmenų kontrolė);

| c) | užkirsti kelią neteisėtam duomenų įvedimui ir neteisėtam saugomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui ar ištrynimui (duomenų saugojimo kontrolė); |
| --- | --- |

c)

užkirsti kelią neteisėtam duomenų įvedimui ir neteisėtam saugomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui ar ištrynimui (duomenų saugojimo kontrolė);

| d) | neleisti neįgaliotiems asmenims, kurie naudoja duomenų perdavimo įrangą, naudotis automatizuoto duomenų tvarkymo sistemomis (naudotojo kontrolė); |
| --- | --- |

d)

neleisti neįgaliotiems asmenims, kurie naudoja duomenų perdavimo įrangą, naudotis automatizuoto duomenų tvarkymo sistemomis (naudotojo kontrolė);

| e) | užtikrinti, kad asmenys, turintys leidimą naudotis automatizuota duomenų tvarkymo sistema, turėtų prieigą tik prie tų duomenų, su kuriais susipažinti jiems suteiktas leidimas (susipažinimo su duomenimis kontrolė); |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad asmenys, turintys leidimą naudotis automatizuota duomenų tvarkymo sistema, turėtų prieigą tik prie tų duomenų, su kuriais susipažinti jiems suteiktas leidimas (susipažinimo su duomenimis kontrolė);

| f) | užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kokioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduoti arba buvo perduoti naudojant duomenų perdavimo įrangą (duomenų perdavimo kontrolė); |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kokioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduoti arba buvo perduoti naudojant duomenų perdavimo įrangą (duomenų perdavimo kontrolė);

| g) | užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurie asmens duomenys buvo įvesti į automatizuotas duomenų tvarkymo sistemas bei kada ir kas duomenis įvedė (duomenų įvedimo kontrolė); |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurie asmens duomenys buvo įvesti į automatizuotas duomenų tvarkymo sistemas bei kada ir kas duomenis įvedė (duomenų įvedimo kontrolė);

| ga) | užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurie darbuotojai ir kada susipažino su kuriais duomenimis (susipažinimo su duomenimis registras); [156 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurie darbuotojai ir kada susipažino su kuriais duomenimis (susipažinimo su duomenimis registras); [156 pakeit.]

| h) | užkirsti kelią neteisėtam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, pakeitimui arba ištrynimui asmens duomenų perdavimo metu arba duomenų laikmenos gabenimo metu (duomenų gabenimo kontrolė); |
| --- | --- |

h)

užkirsti kelią neteisėtam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui, pakeitimui arba ištrynimui asmens duomenų perdavimo metu arba duomenų laikmenos gabenimo metu (duomenų gabenimo kontrolė);

| i) | užtikrinti, kad pertraukties atveju būtų galima nedelsiant atkurti įdiegtų sistemų veiklą (duomenų atkūrimas); |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad pertraukties atveju būtų galima nedelsiant atkurti įdiegtų sistemų veiklą (duomenų atkūrimas);

| j) | užtikrinti, kad sistemos funkcijos nepriekaištingai veiktų, kad apie pastebėtas veikimo klaidas būtų nedelsiant pranešama (patikimumas) ir kad saugomi duomenys nebūtų sugadinami dėl sistemos klaidų (vientisumas). |
| --- | --- |

j)

užtikrinti, kad sistemos funkcijos nepriekaištingai veiktų, kad apie pastebėtas veikimo klaidas būtų nedelsiant pranešama (patikimumas) ir kad saugomi duomenys nebūtų sugadinami dėl sistemos klaidų (vientisumas).

3.   Europolas ir valstybės narės nustato mechanizmus, užtikrinančius, kad saugumo reikalavimai būtų tenkinami visoje informacinėje sistemoje.

38a straipsnis

Projektuojant numatyta ir standartizuota duomenų apsauga

1.
     
  Europolas įgyvendina tinkamas technines ir organizacines priemones ir procedūras taip, kad duomenų tvarkymas atitiktų pagal šį reglamentą priimtų nuostatų reikalavimus ir užtikrintų duomenų subjekto teisių apsaugą.

2.
     
  Europolas įgyvendina mechanizmus, kuriais užtikrinama, kad savaime būtų tvarkomi tik tie duomenys, kurie reikalingi siekiant to tvarkymo tikslų. [157 pakeit.]

38b straipsnis

Pranešimas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui apie asmens duomenų apsaugos pažeidimus

1.
     
  Jeigu pažeidžiama asmens duomenų apsauga, Europolas nedelsdamas ir, jeigu įmanoma, per 24 valandas po to, kai apie šį asmens duomenų apsaugos pažeidimą sužinojo, praneša Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. Paprašytas Europolas pateikia motyvuotą pagrindimą tais atvejais, kai pranešimas nepadaromas per 24 valandas.

2.
     
  1 dalyje nurodytame pranešime bent:

| a) | apibūdinamas asmens duomenų apsaugos pažeidimo pobūdis, įskaitant susijusių duomenų subjektų kategorijas ir jų skaičių ir susijusių duomenų įrašų kategorijas ir jų skaičių; |
| --- | --- |

a)

apibūdinamas asmens duomenų apsaugos pažeidimo pobūdis, įskaitant susijusių duomenų subjektų kategorijas ir jų skaičių ir susijusių duomenų įrašų kategorijas ir jų skaičių;

| b) | rekomenduojamos priemonės galimų asmens duomenų apsaugos pažeidimo neigiamų pasekmių sušvelninimui; |
| --- | --- |

b)

rekomenduojamos priemonės galimų asmens duomenų apsaugos pažeidimo neigiamų pasekmių sušvelninimui;

| c) | aprašomos galimos asmens duomenų apsaugos pažeidimo pasekmės; |
| --- | --- |

c)

aprašomos galimos asmens duomenų apsaugos pažeidimo pasekmės;

| d) | aprašomos priemonės, kurias siūlo arba kurių ėmėsi duomenų valdytojas, reaguodamas į asmens duomenų apsaugos pažeidimą. |
| --- | --- |

d)

aprašomos priemonės, kurias siūlo arba kurių ėmėsi duomenų valdytojas, reaguodamas į asmens duomenų apsaugos pažeidimą.

3.
     
  Europolas dokumentuoja visus asmens duomenų apsaugos pažeidimus kartu su pažeidimo aplinkybėmis, jo poveikiu ir taisomaisiais veiksmais, taip sudarydamas galimybę Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. [158 pakeit.]

38c straipsnis

Pranešimas duomenų subjektui apie asmens duomenų apsaugos pažeidimus

1.
     
  Jeigu 38b straipsnyje nurodytas asmens duomenų pažeidimas gali neigiamai paveikti duomenų subjekto asmens duomenų apsaugą arba privatumą, Europolas nedelsdamas apie šį asmens duomenų apsaugos pažeidimą praneša duomenų subjektui.

2.
     
  Pranešime 1 dalyje nurodytam duomenų subjektui apibūdinamas asmens duomenų apsaugos pažeidimo pobūdis ir pateikiami 44 straipsnyje nurodyto duomenų apsaugos pareigūno kontaktiniai duomenys.

3.
     
  Duomenų subjektui pranešti apie asmens duomenų apsaugos pažeidimą nereikia, jeigu Europolas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui įrodo, kad jis įdiegė tinkamas technologines apsaugos priemones ir kad tos priemonės buvo taikomos asmens duomenims, kurių apsauga pažeista. Dėl šių technologinių apsaugos priemonių duomenys turėtų būti nesuprantami niekam, kas neturi leidimo su jais susipažinti.

4.
     
  Pranešimas duomenų subjektui gali būti atidėtas, apribotas arba nepateiktas, jeigu tinkamai atsižvelgiant į atitinkamo asmens teisėtus interesus tai yra būtina ir proporcinga priemonė siekiant:

| a) | netrukdyti atlikti oficialius arba teisinius nagrinėjimus, tyrimus ar procedūras; |
| --- | --- |

a)

netrukdyti atlikti oficialius arba teisinius nagrinėjimus, tyrimus ar procedūras;

| b) | nepakenkti nusikalstamų veikų prevencijai, nustatymui, tyrimui ir traukimui baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymui; |
| --- | --- |

b)

nepakenkti nusikalstamų veikų prevencijai, nustatymui, tyrimui ir traukimui baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymui;

| c) | užtikrinti visuomenės saugumą ir nacionalinį saugumą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti visuomenės saugumą ir nacionalinį saugumą;

| d) | saugoti trečiųjų asmenų teises ir laisves. [159 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

saugoti trečiųjų asmenų teises ir laisves. [159 pakeit.]

39 straipsnis

Duomenų subjekto teisė susipažinti su duomenimis

1.   Bet kuris duomenų subjektas turi teisę kas tam tikrą laiką sužinoti, ar Europolas tvarko jo asmens duomenis. Jei tokie asmens duomenys tvarkomi, Europolas duomenų subjektui pateikia
  bent
  : [160 pakeit.]

| a) | informaciją, ar jo asmens duomenys tvarkomi, ar ne; |
| --- | --- |

a)

informaciją, ar jo asmens duomenys tvarkomi, ar ne;

| b) | bent jau informaciją apie tvarkymo tikslą, tvarkomų duomenų kategoriją
  , laikotarpį, per kurį duomenys bus saugomi,
  ir gavėjus, kuriems šie duomenys atskleisti; [161 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

bent jau informaciją apie tvarkymo tikslą, tvarkomų duomenų kategoriją
  , laikotarpį, per kurį duomenys bus saugomi,
  ir gavėjus, kuriems šie duomenys atskleisti; [161 pakeit.]

| c) | suprantamai išdėstytą informaciją apie tai, kokie duomenys yra tvarkomi ir visą turimą informaciją apie jų šaltinius; |
| --- | --- |

c)

suprantamai išdėstytą informaciją apie tai, kokie duomenys yra tvarkomi ir visą turimą informaciją apie jų šaltinius;

| ca) | informaciją apie teisinį pagrindą, kuriuo remiantis duomenys yra perduodami; [162 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

informaciją apie teisinį pagrindą, kuriuo remiantis duomenys yra perduodami; [162 pakeit.]

| cb) | informaciją apie tai, kad jis turi teisę prašyti Europolo duomenų subjekto asmens duomenis ištaisyti, ištrinti arba apriboti jų tvarkymą; [163 pakeit.] |
| --- | --- |

cb)

informaciją apie tai, kad jis turi teisę prašyti Europolo duomenų subjekto asmens duomenis ištaisyti, ištrinti arba apriboti jų tvarkymą; [163 pakeit.]

| cc) | tvarkomų duomenų kopiją. [164 pakeit.] |
| --- | --- |

cc)

tvarkomų duomenų kopiją. [164 pakeit.]

2.   Norėdamas pasinaudoti šia prieigos prie asmens duomenų teise
  susipažinti su duomenimis
  , bet kuris duomenų subjektas gali be didesnių išlaidų

  nemokamai
  pateikti pasirinktos valstybės narės institucijai atitinkamą prašymą. Ši institucija nedelsdama, ne vėliau kaip per mėnesį nuo prašymo gavimo, perduoda jį Europolui.
  Europolas patvirtina tokio prašymo gavimą. [165 ir 234 pakeit.]

3.   Europolas nedelsdamas, ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo
  iš nacionalinės institucijos
  gavimo, į jį atsako. [166 pakeit.]

4.   Prieš priimdamas sprendimą Europolas pasitaria su kompetentingomis atitinkamos valstybės narės institucijomis. Sprendimas dėl duomenų prieigos gali būti priimamas tik Europolui glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kurioms duomenų subjekto prieiga prie šių duomenų turėtų tiesioginį poveikį. Jeigu valstybė narė nesutinka su siūlomu Europolo atsakymu, ji praneša Europolui tokio nesutikimo priežastis.

5.   Prieiga prie asmens duomenų nesuteikiama arba suteikiama su apribojimais, jeigu tai būtina

  Atsakant į pagal 1 dalį pateiktą prašymą, atsisakoma suteikti informaciją, jei toks dalinis arba visiškas atsisakymas yra būtina priemonė siekiant
  : [167 pakeit.]

| a) | kad Europolas galėtų tinkamai atlikti savo funkcijas; |
| --- | --- |

a)

kad Europolas galėtų tinkamai atlikti savo funkcijas;

| b) | kad valstybėse narėse būtų užtikrintas saugumas ir viešoji tvarka arba užkirstas kelias nusikaltimui; |
| --- | --- |

b)

kad valstybėse narėse būtų užtikrintas saugumas ir viešoji tvarka arba užkirstas kelias nusikaltimui;

| c) | siekiant užtikrinti, kad nebus pakenkta nacionaliniams tyrimams; |
| --- | --- |

c)

siekiant užtikrinti, kad nebus pakenkta nacionaliniams tyrimams;

| d) | trečiųjų asmenų teisių ir laisvių apsaugai. |
| --- | --- |

d)

trečiųjų asmenų teisių ir laisvių apsaugai.

Priimant bet kokį sprendimą apriboti arba atsisakyti teikti informaciją, kurios prašoma, atsižvelgiama į pagrindines teises ir duomenų subjekto interesus. [168 pakeit.]

6.   Europolas raštu informuoja duomenų subjektą, kad prieiga nesuteikiama arba suteikiama su apribojimais, nurodo tokio sprendimo priežastis ir jo teisę pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. Informacijos apie faktines ir teisines priežastis, kuriomis grindžiamas sprendimas, galima neatskleisti, jeigu tokios informacijos pateikimas pažeistų šio straipsnio 5 dalyje nustatytą apribojimą.

40 straipsnis

Teisė taisyti, trinti ir blokuoti duomenis

1.   Bet kuris duomenų subjektas turi teisę prašyti Europolo ištaisyti jo asmens duomenis, jei jie neteisingi, ir – kai tai įmanoma ir reikalinga – juos papildyti ar atnaujinti. [169 pakeit.]

2.   Bet kuris duomenų subjektas turi teisę prašyti Europolo ištrinti jo asmens duomenis, jei jie nebereikalingi siekiant tikslų, kuriais jie buvo teisėtai surinkti ar teisėtai toliau tvarkomi.

3.   Jei yra pagrindo manyti, kad asmens duomenų ištrynimas gali pakenkti teisėtiems duomenų subjekto interesams, jie neištrinami, o užblokuojami. Užblokuoti duomenys tvarkomi tik siekiant tikslų, dėl kurių jie nebuvo ištrinti.

4.   Jeigu šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyti Europolo turimi duomenys buvo pateikti trečiųjų šalių, tarptautinių organizacijų arba yra paties Europolo atliktos analizės rezultatas, tokius duomenis Europolas ištaiso, ištrina arba užblokuoja
  ir prireikus informuoja šių duomenų rengėjus
  . [170 pakeit.]

5.   Jeigu šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytus Europolo turimus duomenis valstybės narės Europolui pateikė tiesiogiai, tokius duomenis atitinkamos valstybės narės, bendradarbiaudamos su Europolu, ištaiso, ištrina arba užblokuoja.

6.   Jeigu kitomis tinkamomis priemonėmis buvo perduoti neteisingi duomenys, jeigu klaidos valstybių narių pateiktuose duomenyse atsirado dėl netinkamo jų perdavimo arba perdavimo pažeidžiant šį reglamentą arba dėl to, kad duomenys buvo Europolo netinkamai, pažeidžiant šį reglamentą, įvesti, perimti ar saugomi, Europolas, bendradarbiaudamas su atitinkamomis valstybėmis narėmis, tokius duomenis ištaiso arba ištrina.

7.   Šio straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse nurodytais atvejais visiems tokių duomenų gavėjams nedelsiant apie tai pranešama. Gavėjai, vadovaudamiesi jiems taikomomis taisyklėmis, atitinkamai ištaiso, ištrina arba užblokuoja šiuos duomenis savo sistemose.

8.   Nedelsdamas ir ne vėliau kaip per tris mėnesius, Europolas raštu praneša duomenų subjektui, kad jo duomenys ištaisyti, ištrinti arba užblokuoti.

9.   Europolas raštu praneša duomenų subjektui apie atsisakymą ištaisyti, ištrinti ar užblokuoti duomenis ir apie galimybę pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pradėti teisminę procedūrą.

41 straipsnis

Atsakomybė už duomenų apsaugą

1.   Asmens duomenis Europolas saugo taip, kad būtų įmanoma nustatyti jų šaltinį, kaip nurodyta 23 straipsnyje.

1a.
     
  Europolas saugo asmens duomenis taip, kad juos būtų galima pataisyti arba ištrinti. [171 pakeit.]

2.   Atsakomybė už asmens duomenų kokybę pagal 34 straipsnio d punktą tenka asmens duomenis Europolui pateikusiai valstybei narei, o už Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų pateiktų asmens duomenų, taip pat Europolo iš viešųjų šaltinių surinktų asmens duomenų kokybę – Europolui.
  Sąjungos įstaigoms tenka atsakomybė už duomenų kokybę iki duomenų perdavimo, įskaitant jų perdavimo momentą. [172 pakeit.]

3.   Už 34 straipsnio a, b, c ir e punktuose išdėstytų principų įgyvendinimą atsako Europolas.

4.   Už perdavimo teisėtumą

  taikytinus duomenų apsaugos principus
  atsako: [173 pakeit.]

| a) | duomenis pateikusi valstybė narė, jeigu asmens duomenis Europolui pateikia valstybės narės, ir |
| --- | --- |

a)

duomenis pateikusi valstybė narė, jeigu asmens duomenis Europolui pateikia valstybės narės, ir

| b) | Europolas, jeigu asmens duomenis valstybėms narėms, trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms pateikė Europolas. |
| --- | --- |

b)

Europolas, jeigu asmens duomenis valstybėms narėms, trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms pateikė Europolas.

5.   Europolui ir Sąjungos įstaigoms keičiantis asmens duomenimis, už jų perdavimo teisėtumą atsako Europolas. Nepažeidžiant pastarojo sakinio, jeigu Europolas perduoda duomenis gavėjo prašymu, už šio perdavimo teisėtumą atsako ir Europolas, ir duomenų gavėjas. Be to, Europolas atsako už visas savo atliekamas duomenų tvarkymo operacijas.

Europolas patikrina duomenų gavėjo kompetenciją ir įvertina poreikį duomenis perduoti. Iškilus abejonių dėl poreikio, Europolas prašo duomenų gavėją pateikti daugiau informacijos. Duomenų gavėjas užtikrina, kad poreikis perduoti duomenis galėtų būti patikrintas. Duomenų gavėjas asmens duomenis tvarko tik tais tikslais, kuriais jie perduoti. [174 pakeit.]

42 straipsnis

Išankstinė patikra

1.   Išankstinė asmens duomenų, kurie bus įtraukti į naujus susistemintus rinkinius, tvarkymo patikra atliekama
  prieš bet kokias duomenų tvarkymo operacijas
  ,
  kuriomis siekiama vieno arba kelių tikslų, susijusių su jo pagrindine veikla
  , jeigu: [175 pakeit.]

| a) | tvarkytini duomenys patenka į 36 straipsnio 2 dalyje nurodytas specialiąsias kategorijas; |
| --- | --- |

a)

tvarkytini duomenys patenka į 36 straipsnio 2 dalyje nurodytas specialiąsias kategorijas;

| b) | dėl duomenų tvarkymo pobūdžio, visų pirma dėl naujų technologijų, mechanizmų ar procedūrų, kyla konkreti grėsmė duomenų subjektų pagrindinėms teisėms ir laisvėms, visų pirma jų asmens duomenų apsaugai. |
| --- | --- |

b)

dėl duomenų tvarkymo pobūdžio, visų pirma dėl naujų technologijų, mechanizmų ar procedūrų, kyla konkreti grėsmė duomenų subjektų pagrindinėms teisėms ir laisvėms, visų pirma jų asmens duomenų apsaugai.

2.   Išankstines patikras atlieka Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, remdamasis duomenų apsaugos pareigūno pranešimu, o šis, abejodamas dėl išankstinės patikros reikalingumo, konsultuojasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu.

3.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pateikia savo nuomonę per du mėnesius nuo pranešimo gavimo. Šio termino skaičiavimas gali būti
  bet kada
  sustabdytas, kol Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas negaus papildomos jo paprašytos informacijos. Be to, sudėtingais atvejais Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali pratęsti šį terminą dar dviem mėnesiais.
  Pratęsti galima ne daugiau kaip du kartus.
  Apie tokį sprendimą Europolui turi būti pranešama nesibaigus pradiniam dviejų mėnesių laikotarpiui. [176 pakeit.]

Jeigu per dviejų mėnesių arba pratęstą laikotarpį nuomonė nepateikiama, laikoma, kad ji teigiama.

Jeigu Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pareiškia nuomonę, kad duomenų tvarkymo atveju, apie kurį pranešta, gali būti pažeistos kokios nors šio reglamento nuostatos, jis, jei įmanoma, pasiūlo, kaip tų pažeidimų išvengti. Jeigu Europolas nepadaro atitinkamų tvarkymo operacijos pakeitimų, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali pasinaudoti 46 straipsnio 3 dalimi jam suteiktais įgaliojimais.

4.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas registruoja visas tvarkymo operacijas, apie kurias jam buvo pranešta pagal šio straipsnio 1 dalį. Šie registro duomenys įtraukiami į Reglamento (EB) Nr. 45/2001 27 straipsnio 5 dalyje nurodytą registrą.

43 straipsnis

Įrašų registravimas ir dokumentavimas

1.   Duomenų tvarkymo teisėtumo kontrolės, vidaus priežiūros ir duomenų vientisumo bei saugumo užtikrinimo tikslais Europolas registruoja įrašus apie asmens duomenų rinkimą, keitimą, prieigą,
  paiešką,
  atskleidimą, sujungimą ar ištrynimą. Tokie įrašai ar dokumentai ištrinami po trejų metų, nebent duomenys reikalingi tęstinei kontrolei. Įrašų negalima keisti. [177 pakeit.]

2.   Pagal šio straipsnio 1 dalį padaryti įrašai ar parengti dokumentai paprašius pateikiami Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui duomenų apsaugos kontrolei. Šią informaciją Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas naudoja tik siekdamas užtikrinti duomenų apsaugą ir tinkamą duomenų tvarkymą bei duomenų vientisumą ir saugumą.

44 straipsnis

Duomenų apsaugos pareigūnas

1.   Vieną darbuotoją Europolo valdyba skiria duomenų apsaugos pareigūnu. Savo funkcijas jis vykdo nepriklausomai.

2.   Duomenų apsaugos pareigūnas išrenkamas atsižvelgiant į asmenines ir profesines savybes, ypač į specialiąsias duomenų apsaugos žinias.

3.   Duomenų apsaugos pareigūnas turi būti atrenkamas taip, kad jam vykdant tarnybines duomenų apsaugos pareigūno pareigas, ypač taikant šio reglamento nuostatas, ir kitas oficialias funkcijas nekiltų interesų konfliktas.

4.   Duomenų apsaugos pareigūnas skiriamas dvejų–penkerių metų kadencijai. Jo kadencija gali būti pratęsiama ne ilgesniam kaip dešimties metų laikotarpiui. Jį paskyrusi Sąjungos institucija ar įstaiga, būtinai gavusi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pritarimą, gali atleisti jį iš duomenų apsaugos pareigūno pareigų, jeigu jis nebeatitinka pareigybei keliamų reikalavimų.

5.   Duomenų apsaugos pareigūno paskyrimą jį paskyrusi institucija ar įstaiga įregistruoja Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno registre.

6.   Duomenų apsaugos pareigūnui negali būti nurodoma, kaip jam vykdyti savo funkcijas.

7.   Svarbiausi duomenų apsaugos pareigūno uždaviniai, susiję su asmens duomenimis, išskyrus Europolo darbuotojų asmens duomenis ir administracinius asmens duomenis, yra:

| a) | nepriklausomai užtikrinti, kad asmens duomenys

  įstaigos viduje
  būtų tvarkomi teisėtai ir laikantis

  taikomos
  šio reglamento nuostatų

  nuostatos
  dėl asmens duomenų tvarkymo; [178 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

nepriklausomai užtikrinti, kad asmens duomenys

  įstaigos viduje
  būtų tvarkomi teisėtai ir laikantis

  taikomos
  šio reglamento nuostatų

  nuostatos
  dėl asmens duomenų tvarkymo; [178 pakeit.]

| b) | užtikrinti, kad įrašai apie asmens duomenų perdavimą ir gavimą būtų saugomi, kaip nustatyta šiame reglamente; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad įrašai apie asmens duomenų perdavimą ir gavimą būtų saugomi, kaip nustatyta šiame reglamente;

| c) | užtikrinti, kad duomenų subjektams paprašius jie būtų informuoti apie savo teises pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad duomenų subjektams paprašius jie būtų informuoti apie savo teises pagal šį reglamentą;

| d) | bendradarbiauti su Europolo darbuotojais, atsakingais už procedūras, mokymą ir konsultacijas duomenų tvarkymo klausimais; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiauti su Europolo darbuotojais, atsakingais už procedūras, mokymą ir konsultacijas duomenų tvarkymo klausimais;

| e) | bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu
  , visų pirma 42 straipsnyje nurodytų duomenų tvarkymo operacijų klausimais
  ; [179 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu
  , visų pirma 42 straipsnyje nurodytų duomenų tvarkymo operacijų klausimais
  ; [179 pakeit.]

| f) | rengti metines ataskaitas ir teikti jas valdybai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui; |
| --- | --- |

f)

rengti metines ataskaitas ir teikti jas valdybai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui;

| fa) | būti ryšių palaikymo punktu, kai prašoma susipažinti su duomenimis pagal 39 straipsnį; [180 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

būti ryšių palaikymo punktu, kai prašoma susipažinti su duomenimis pagal 39 straipsnį; [180 pakeit.]

| fb) | registruoti visas Europolo vykdomas duomenų tvarkymo operacijas, prireikus įskaitant informaciją apie tikslus, duomenų kategorijas, duomenų gavėjus, duomenų tvarkymo veiksmų sustabdymo ir jų ištrynimo terminus, perdavimą trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms ir saugumo priemones; [181 pakeit.] |
| --- | --- |

fb)

registruoti visas Europolo vykdomas duomenų tvarkymo operacijas, prireikus įskaitant informaciją apie tikslus, duomenų kategorijas, duomenų gavėjus, duomenų tvarkymo veiksmų sustabdymo ir jų ištrynimo terminus, perdavimą trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms ir saugumo priemones; [181 pakeit.]

| fc) | registruoti saugumo incidentus ir pažeidimus, darančius poveikį operatyviniams ar administraciniams asmens duomenims. [182 pakeit.] |
| --- | --- |

fc)

registruoti saugumo incidentus ir pažeidimus, darančius poveikį operatyviniams ar administraciniams asmens duomenims. [182 pakeit.]

8.   Be to, duomenų apsaugos pareigūnas vykdo Reglamente (EB) Nr. 45/2001 numatytas funkcijas, susijusias su Europolo darbuotojų asmens duomenimis ir administraciniais asmens duomenimis. [183 pakeit.]

9.   Vykdydamas savo funkcijas duomenų apsaugos pareigūnas gali susipažinti su visais Europolo tvarkomais duomenimis ir patekti į visas Europolo patalpas.
  Susipažinti su duomenimis jis gali bet kuriuo metu be išankstinio prašymo. [184 pakeit.]

10.   Jeigu duomenų apsaugos pareigūnas mano, kad nesilaikoma šio reglamento nuostatų dėl asmens duomenų tvarkymo, jis praneša apie tai vykdomajam direktoriui, prašydamas jo per nustatytą laikotarpį pašalinti pažeidimą. Vykdomajam direktoriui per nustatytą laikotarpį pažeidimo nepašalinus, duomenų apsaugos pareigūnas praneša apie tai valdybai ir suderina su ja konkretų atsakomųjų priemonių laikotarpį. Valdybai per nustatytą laikotarpį nepašalinus duomenų tvarkymo pažeidimo, duomenų apsaugos pareigūnas perduoda šį klausimą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.

11.   Valdyba priima duomenų apsaugos pareigūnui taikytinas įgyvendinimo taisykles. Šiose įgyvendinimo taisyklėse, be kita ko, nustatoma atrankos į duomenų apsaugos pareigūno pareigas ir atleidimo iš jų procedūra, duomenų apsaugos pareigūno funkcijos, pareigos ir įgaliojimai bei jo nepriklausomumo apsaugos priemonės. Europolas suteikia duomenų apsaugos pareigūnui jo funkcijoms vykdyti reikalingus darbuotojus ir išteklius. Susipažinti su Europolo tvarkomais duomenimis ir pateikti į Europolo patalpas šie darbuotojai gali tik tuomet, jei tai reikalinga jų funkcijų vykdymui.
  Susipažinti su duomenimis jis gali bet kuriuo metu be išankstinio prašymo. [185 pakeit.]

11a.
     
  Duomenų apsaugos pareigūnui suteikiami užduočių įgyvendinimui reikalingi ištekliai. [186 pakeit.]

45 straipsnis

Nacionalinės priežiūros institucijos vykdoma priežiūra

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę priežiūros instituciją, kurios uždavinys – pagal nacionalinę teisę nepriklausomai prižiūrėti atitinkamos valstybės narės vykdomo asmens duomenų perdavimo, paieškos ir pateikimo Europolui teisėtumą, ir tikrinti, ar tokiu perdavimu, paieška ar pateikimu nepažeidžiamos duomenų subjekto teisės. Nacionalinei priežiūros institucijai pagal taikytinas nacionalines procedūras suteikiama galimybė patekti į nacionalinio padalinio ar ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su atitinkamos valstybės narės Europolui pateiktais duomenimis.

2.   Kad nacionalinės priežiūros institucijos galėtų vykdyti priežiūros funkcijas, joms suteikiama galimybė patekti į atitinkamos šalies ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su jų dokumentais.

3.   Taikydamos atitinkamas nacionalines procedūras, nacionalinės priežiūros institucijos prižiūri nacionalinių padalinių ir ryšių palaikymo pareigūnų veiklą, jei ji svarbi asmens duomenų apsaugos požiūriu. Taip pat jos informuoja Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną apie visus savo veiksmus Europolo atžvilgiu.

4.   Bet kuris asmuo turi teisę kreiptis į nacionalinę priežiūros instituciją prašydamas patikrinti, ar su juo susijusių duomenų perdavimas ar pateikimas Europolui ir atitinkamos valstybės narės prieiga prie šių duomenų yra teisėti. Ši teisė įgyvendinama pagal prašymo pateikimo valstybės narės teisę.

46 straipsnis

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdoma priežiūra

1.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas atsako už šio reglamento nuostatų, susijusių su fizinių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių apsauga Europolui tvarkant asmens duomenis, taikymo stebėjimą bei užtikrinimą ir už Europolo bei duomenų subjektų konsultavimą visais asmens duomenų tvarkymo klausimais. Šiuo tikslu jis vykdo šio straipsnio 2 dalyje nurodytas pareigas ir naudojasi šio straipsnio 3 dalimi jam suteiktais įgaliojimais.

2.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pagal šį reglamentą vykdo tokias pareigas:

| a) | nagrinėja ir tiria skundus bei per pagrįstą laikotarpį informuoja duomenų subjektą apie padarytas išvadas; |
| --- | --- |

a)

nagrinėja ir tiria skundus bei per pagrįstą laikotarpį informuoja duomenų subjektą apie padarytas išvadas;

| b) | savo iniciatyva arba remdamasis skundu atlieka tyrimus ir per pagrįstą terminą

  nedelsiant
  informuoja duomenų subjektus apie jų išvadas; [187 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

savo iniciatyva arba remdamasis skundu atlieka tyrimus ir per pagrįstą terminą

  nedelsiant
  informuoja duomenų subjektus apie jų išvadas; [187 pakeit.]

| c) | stebi ir užtikrina šio reglamento ir visų kitų Sąjungos teisės aktų nuostatų dėl fizinių asmenų apsaugos Europolui tvarkant asmens duomenis taikymą; |
| --- | --- |

c)

stebi ir užtikrina šio reglamento ir visų kitų Sąjungos teisės aktų nuostatų dėl fizinių asmenų apsaugos Europolui tvarkant asmens duomenis taikymą;

| d) | savo iniciatyva arba paprašius konsultacijos pataria Europolui visais asmens duomenų tvarkymo klausimais, visų pirma prieš rengiant vidaus taisykles, susijusias su pagrindinių teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis; |
| --- | --- |

d)

savo iniciatyva arba paprašius konsultacijos pataria Europolui visais asmens duomenų tvarkymo klausimais, visų pirma prieš rengiant vidaus taisykles, susijusias su pagrindinių teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis;

| e) | nustato, pagrindžia ir viešai paskelbia 36 straipsnio 4 dalyje nurodytas išimtis, apsaugos priemones, leidimus ir sąlygas; |
| --- | --- |

e)

nustato, pagrindžia ir viešai paskelbia 36 straipsnio 4 dalyje nurodytas išimtis, apsaugos priemones, leidimus ir sąlygas;

| f) | registruoja tvarkymo operacijas, apie kurias jam pranešama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir kurios registruojamos pagal 42 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

f)

registruoja tvarkymo operacijas, apie kurias jam pranešama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir kurios registruojamos pagal 42 straipsnio 4 dalį;

| g) | atlieka išankstinę tvarkymo operacijų, apie kurias jam pranešama, patikrą. |
| --- | --- |

g)

atlieka išankstinę tvarkymo operacijų, apie kurias jam pranešama, patikrą.

3.   Pagal šį reglamentą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas gali:

| a) | patarti duomenų subjektams, kaip pasinaudoti savo teisėmis; |
| --- | --- |

a)

patarti duomenų subjektams, kaip pasinaudoti savo teisėmis;

| b) | įtarus, kad gali būti pažeidžiamos asmens duomenų tvarkymą reguliuojančios nuostatos, perduoti klausimą Europolui ir tam tikrais atvejais siūlyti galimus pažeidimų šalinimo ir duomenų subjektų apsaugos gerinimo būdus; |
| --- | --- |

b)

įtarus, kad gali būti pažeidžiamos asmens duomenų tvarkymą reguliuojančios nuostatos, perduoti klausimą Europolui ir tam tikrais atvejais siūlyti galimus pažeidimų šalinimo ir duomenų subjektų apsaugos gerinimo būdus;

| c) | nurodyti patenkinti prašymus pasinaudoti tam tikromis su duomenimis susijusiomis teisėmis, jei tokie prašymai buvo atmesti pažeidžiant 39 ir 40 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

nurodyti patenkinti prašymus pasinaudoti tam tikromis su duomenimis susijusiomis teisėmis, jei tokie prašymai buvo atmesti pažeidžiant 39 ir 40 straipsnius;

| d) | įspėti Europolą arba pareikšti jam pastabą; |
| --- | --- |

d)

įspėti Europolą arba pareikšti jam pastabą;

| e) | nurodyti ištaisyti, užblokuoti, ištrinti ar sunaikinti visus duomenis, jeigu jie

  kurie
  buvo tvarkomi pažeidžiant asmens duomenų tvarkymo nuostatas, ir pranešti apie tokius veiksmus tretiesiems asmenims, kuriems tokie duomenys buvo atskleisti; [Pakeitimas, taikomas tekstui ne visomis kalbomis] |
| --- | --- |

e)

nurodyti ištaisyti, užblokuoti, ištrinti ar sunaikinti visus duomenis, jeigu jie

  kurie
  buvo tvarkomi pažeidžiant asmens duomenų tvarkymo nuostatas, ir pranešti apie tokius veiksmus tretiesiems asmenims, kuriems tokie duomenys buvo atskleisti; [Pakeitimas, taikomas tekstui ne visomis kalbomis]

| f) | pasiūlyti valdybai
  laikinai ar galutinai uždrausti
  visiškai ar iš dalies
  tvarkyti duomenis; [189 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

pasiūlyti valdybai
  laikinai ar galutinai uždrausti
  visiškai ar iš dalies
  tvarkyti duomenis; [189 pakeit.]

| g) | perduoti klausimą Europolui, o prireikus – Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai; |
| --- | --- |

g)

perduoti klausimą Europolui, o prireikus – Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai;

| h) | Sutartyje numatytomis sąlygomis perduoti klausimą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui; |
| --- | --- |

h)

Sutartyje numatytomis sąlygomis perduoti klausimą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui;

| i) | įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nagrinėjamas bylas. |
| --- | --- |

i)

įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nagrinėjamas bylas.

4.   Pagal šį reglamentą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas įgaliojamas:

| a) | gauti Europolo leidimą susipažinti su visais asmens duomenimis ir visa kita jo tyrimams reikalinga informacija; |
| --- | --- |

a)

gauti Europolo leidimą susipažinti su visais asmens duomenimis ir visa kita jo tyrimams reikalinga informacija;

| b) | gauti leidimą patekti į visas patalpas, kuriose vykdoma Europolo veikla, jei yra pagrindo manyti, kad jose vykdoma veikla, kuriai taikomas šis reglamentas. |
| --- | --- |

b)

gauti leidimą patekti į visas patalpas, kuriose vykdoma Europolo veikla, jei yra pagrindo manyti, kad jose vykdoma veikla, kuriai taikomas šis reglamentas.

5.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas rengia metinę Europolo priežiūros veiklos ataskaitą. Ši ataskaita yra Reglamento (EB) Nr. 45/2001 48 straipsnyje nurodytos Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno metinės ataskaitos dalis.

Šioje ataskaitoje pateikiama statistinė informacija, susijusi su skundais, nagrinėjimais, tyrimais, neskelbtinos informacijos tvarkymu, asmens duomenų perdavimu trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms, išankstinėmis patikromis bei pranešimais ir 3 dalyje nurodytų įgaliojimų vykdymu.

Ši ataskaita perduodama ir pristatoma Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir perduodama Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. Remdamiesi šia ataskaita, Europos Parlamentas ir Taryba gali prašyti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno imtis papildomų veiksmų, kad būtų užtikrintas šio reglamento nuostatų taikymas. [190 pakeit.]

6.   Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui dirbantys darbuotojai laikosi konfidencialumo įsipareigojimo pagal 69 straipsnį.

47 straipsnis

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimas

1.   Iškilus specifinių klausimų, kuriems išspręsti reikia valstybių narių dalyvavimo, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas veikia glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionalinėmis priežiūros institucijomis, ypač jeigu Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas arba nacionalinė priežiūros institucija nustato rimtų skirtumų valstybių narių praktikoje, galimai neteisėtą duomenų perdavimą Europolo informacijos mainų kanalais arba vienai ar kelioms nacionalinėms priežiūros institucijoms pateikus klausimų dėl šio reglamento įgyvendinimo ir aiškinimo.

2.   
  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, vykdydamas savo 46 straipsnio 2 dalyje išdėstytas pareigas, jei reikia, gali naudotis nacionalinių duomenų apsaugos priežiūros institucijų kompetencija ir patirtimi. Vykdydami veiklą, bendradarbiaudami su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, nacionalinių duomenų apsaugos priežiūros institucijų nariai ir darbuotojai, deramai atsižvelgus į subsidiarumo ir proporcingumo principus, turi lygiaverčius įgaliojimus, kaip nustatytieji 46 straipsnio 4 dalyje, ir jiems taikomi lygiaverčiai įsipareigojimai, kaip nustatytieji 46 straipsnio 6 dalyje.

  Šio straipsnio 1 dalyje nurodytais atvejais Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos, neviršydami savo kompetencijos ribų, keičiasi svarbia informacija, teikia tarpusavio pagalbą atliekant auditą ar patikrinimus, vertina šio reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus, nagrinėja nepriklausomos priežiūros vykdymo ar duomenų subjektų teisių įgyvendinimo problemas, rengia suderintus bendrų problemų sprendimų pasiūlymus ir prireikus didina informuotumą apie teises, susijusias su duomenų apsauga. [191 pakeit.]

2a.
     
  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas visapusiškai informuoja nacionalines priežiūros institucijas visais joms aktualiais klausimais. [192 pakeit.]

2b.
     
  Tam tikrais atvejais, susijusiais su duomenimis, gautais iš vienos ar keleto valstybių narių, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas konsultuojasi su susijusiomis kompetentingomis nacionalinėmis priežiūros institucijomis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas nepriima sprendimo dėl tolesnių veiksmų, kol susijusios kompetentingos nacionalinės priežiūros institucijos nepraneša jam apie savo poziciją – tai jos turi padaryti per Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nustatytą terminą, kuris yra ne trumpesnis nei du mėnesiai. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ypač atidžiai atsižvelgia į susijusių kompetentingų nacionalinių priežiūros institucijų poziciją. Kai Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ketina nesivadovauti jų pozicija, jis apie tai joms praneša ir pateikia pagrindimą. Atvejais, kurie, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomone, yra itin skubūs, jis gali nuspręsti imtis neatidėliotinų veiksmų. Tokiais atvejais Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas nedelsdamas informuoja susijusias kompetentingas nacionalines priežiūros institucijas ir pagrindžia skubų padėties pobūdį ir veiksmus, kurių ėmėsi. [193 pakeit.]

2c.
     
  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, prieš imdamasis bet kokių veiksmų, nurodytų 46 straipsnio 3 dalies e–h punktuose, konsultuojasi su susijusiomis kompetentingomis nacionalinėmis priežiūros institucijomis Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ypač atidžiai atsižvelgia į susijusių kompetentingų nacionalinių priežiūros institucijų poziciją, pateiktą per jo nustatytą terminą, kuris yra ne trumpesnis nei du mėnesiai. Kai Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ketina nesivadovauti nacionalinių priežiūros institucijų pozicija, jis apie tai joms praneša ir pateikia pagrindimą. Atvejais, kurie, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomone, yra itin skubūs, jis gali nuspręsti imtis neatidėliotinų veiksmų. Tokiais atvejais Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas nedelsdamas informuoja susijusias kompetentingas nacionalines priežiūros institucijas ir pagrindžia skubų padėties pobūdį ir veiksmus, kurių ėmėsi. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas nesiima veiksmų, jei visos nacionalinės priežiūros institucijos jį informuoja apie savo neigiamą poziciją. [194 pakeit.]

3.   Prireikus nacionalinės

  Nacionalinių
  priežiūros institucijos

  institucijų vadovai
  ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas rengia posėdžius

  bent kartą per metus susitinka, kad aptartų strateginius ir bendrus politikos klausimus ar kitus 1 ir 2 dalyse nurodytus klausimus
  . Tokių posėdžių išlaidas padengia ir juos organizuoja Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Darbo tvarkos taisyklės priimamos pirmame posėdyje. Prireikus kartu nustatomi kiti darbo metodai. [195 pakeit.]

48 straipsnis

Administraciniai asmens duomenys ir darbuotojų duomenys
  [196 pakeit.]

Visiems Europolo darbuotojų asmens duomenims bei Europolo saugomiems administraciniams asmens duomenims taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001. [197 pakeit.]

VIII skyrius

TEISIŲ GYNIMO PRIEMONĖS IR ATSAKOMYBĖ

49 straipsnis

Teisė pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui

1.   Bet kuris duomenų subjektas, manantis, kad jo asmens duomenų tvarkymas neatitinka šio reglamento nuostatų, turi teisę pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.

2.   Jeigu skundas pateikiamas dėl 39 arba 40 straipsnyje nurodyto sprendimo, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas konsultuojasi su tos valstybės narės, kurioje yra duomenų šaltinis arba kuri yra tiesiogiai su jais susijusi, nacionalinėmis priežiūros institucijomis arba kompetentingomis teisminėmis įstaigomis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimas, kuriuo kraštutiniu atveju gali būti atsisakoma suteikti kokią nors informaciją, priimamas glaudžiai bendradarbiaujant su nacionaline priežiūros institucija arba kompetentinga teismine įstaiga.
  [198 pakeit.]

3.   Jeigu skundas susijęs su valstybės narės Europolui pateiktų duomenų tvarkymu, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad bendradarbiaujant

  , artimai bendradarbiaudamas
  su duomenis pateikusios valstybės narės nacionaline priežiūros institucija
  , užtikrina, kad duomenų tvarkymas atitinkamoje valstybėje narėje
  būtų
  teisėtas ir kad būtų
  tinkamai atlikti reikiami patikrinimai. [199 pakeit.]

4.   Jeigu skundas susijęs su ES subjektų, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų Europolui pateiktų duomenų tvarkymu, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad Europolas būtų atlikęs visus reikiamus patikrinimus.

50 straipsnis

Teisė apskųsti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimą teisme

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimus galima apskųsti Europos Sąjungos Teisingumo Teisme.

51 straipsnis

Bendrosios nuostatos dėl atsakomybės ir teisės į žalos atlyginimą

1.   Europolo sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikytina teisė.

2.   Priimti sprendimą pagal bet kurią Europolo sudarytos sutarties arbitražinę išlygą kompetentingas Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

3.   Nepažeidžiant 52 straipsnio, deliktinės atsakomybės atveju Europolas, remdamasis bendraisiais principais, nustatytais visų valstybių narių įstatymuose, atlygina bet kokią žalą, kurią jo padaliniai ar darbuotojai padaro vykdydami savo pareigas.

4.   Nagrinėti ginčus dėl šio straipsnio 3 dalyje nurodytos žalos atlyginimo kompetentingas Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

5.   Asmeninė Europolo darbuotojų atsakomybė reglamentuojama darbo tvarkos taisyklių nuostatomis arba jų įdarbinimo sąlygomis.

52 straipsnis

Atsakomybė už neteisingą asmens duomenų tvarkymą ir teisė į žalos atlyginimą

1.   Bet kuris asmuo, patyręs žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos, turi teisę reikalauti, kad tą žalą atlygintų Europolas pagal SESV 340 straipsnį arba valstybė narė, kurioje buvo padaryta žala, pagal jos nacionalinę teisę. Toks asmuo pareiškia ieškinį Europolui Europos Sąjungos Teisingumo Teisme arba valstybei narei kompetentingame tos valstybės narės teisme.

2.   Išsiskyrus Europolo ir valstybių narių nuomonei dėl to, kas turi prisiimti visą atsakomybę už asmens žalos atlyginimą pagal šio straipsnio 1 dalį, klausimas perduodamas valdybai, kuri dviejų trečdalių balsų dauguma priima sprendimą, nepažeidžiant teisės užginčyti šį sprendimą pagal SESV 263 straipsnį.

IX skyrius

PARLAMENTINĖ KONTROLĖ

53 straipsnis

Jungtinė
  parlamentinė kontrolė

1.
     
  Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais Europolo veiklą prižiūri veikdami per specializuotą Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę, kuri įsteigiama Europos Parlamento kompetentingame komitete ir kurią sudaro Europos Parlamento kompetentingo komiteto nariai ir po vieną kiekvienos valstybės narės nacionalinio parlamento kompetentingo komiteto atstovą ir pavaduojantį narį. Valstybes nares, kurių parlamentinę sistemą sudaro dviejų rūmų parlamentas, gali atstovauti po atstovą iš kiekvienų rūmų.

2.
     
  Jungtinės parlamentinės kontrolės grupės posėdžius Europos Parlamento kompetentingo komiteto pirmininkas visada sušaukia Europos Parlamento patalpose. Posėdžiams bendrai pirmininkauja Europos Parlamento kompetentingo komiteto pirmininkas ir Tarybai laikinai pirmininkaujančios valstybės narės nacionalinio parlamento atstovas.

3.
     
  Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė stebi šio reglamento nuostatų taikymą, visų pirma, jų poveikį fizinių asmenų pagrindinėms teisėms ir laisvėms.

4.
     
  Šiuo tikslu Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė vykdo tokias pareigas:

1.   
  a)
  Valdybos pirmininkas ir vykdomasis direktorius atvyksta į Europos Parlamentą jo arba nacionalinių parlamentų prašymu aptarti su Europolu susijusių klausimų atsižvelgiant į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus.
  Grupė gali nuspręsti į savo posėdžius prireikus pakviesti kitus reikiamus asmenis;

2.   
  b)

  Europolo veiklos parlamentinę kontrolę pagal šį reglamentą atlieka/vykdo Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais.

  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas atvyksta į Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę jos prašymu bent kartą per metus aptarti su fizinių asmenų pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis ir ypač su asmeninių duomenų apsauga susijusių klausimų, kiek tai apima Europolo veiklą, prireikus atsižvelgiant į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus.

Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei pateikiami šie dokumentai ir aptariami šie klausimai:

| — | 15 straipsnyje nurodytų metinių ir daugiamečių darbo programų planai; |
| --- | --- |

—

15 straipsnyje nurodytų metinių ir daugiamečių darbo programų planai;

| — | 14 straipsnyje nurodyta konsoliduotoji metinė Europolo veiklos ataskaita; |
| --- | --- |

—

14 straipsnyje nurodyta konsoliduotoji metinė Europolo veiklos ataskaita;

| — | 46 straipsnyje nurodyta Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno Europolo priežiūros veiklos ataskaita; |
| --- | --- |

—

46 straipsnyje nurodyta Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno Europolo priežiūros veiklos ataskaita;

| — | 70 straipsnyje nurodytas Komisijos rengiamas Europolo veiksmingumo ir naudingumo įvertinimas. |
| --- | --- |

—

70 straipsnyje nurodytas Komisijos rengiamas Europolo veiksmingumo ir naudingumo įvertinimas.

Į Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę jos prašymu atvyksta šie asmenys:

| — | 56 straipsnio 2 dalyje nurodyti į vykdomojo direktoriaus pareigas atrinkti kandidatai; |
| --- | --- |

—

56 straipsnio 2 dalyje nurodyti į vykdomojo direktoriaus pareigas atrinkti kandidatai;

| — | vykdomasis direktorius, kurio kadenciją ketinama pratęsti, kaip nurodyta 56 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

—

vykdomasis direktorius, kurio kadenciją ketinama pratęsti, kaip nurodyta 56 straipsnio 5 dalyje;

| — | vykdomasis direktorius, kad praneštų apie tai, kaip vykdė savo užduotis. |
| --- | --- |

—

vykdomasis direktorius, kad praneštų apie tai, kaip vykdė savo užduotis.

Prieš atleidžiant vykdomąjį direktorių iš pareigų, administracinės valdybos pirmininkas apie tai ir apie tokio sprendimo priežastis ar motyvus informuoja Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę.

3.   
  5.
  Be šiame reglamente nustatytų informavimo ir konsultavimo įsipareigojimų vykdymo, Europolas,
  prireikus
  atsižvelgdamas į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus,
  Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei
  perduoda Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams:

| a) | su Europolo tikslais susijusias grėsmių vertinimo, strateginės analizės ir bendros padėties vertinimo ataskaitas, taip pat Europolo pavedimu atliktų tyrimų ir vertinimų rezultatus; |
| --- | --- |

a)

su Europolo tikslais susijusias grėsmių vertinimo, strateginės analizės ir bendros padėties vertinimo ataskaitas, taip pat Europolo pavedimu atliktų tyrimų ir vertinimų rezultatus;

| b) | pagal 31 straipsnio 1 dalį priimtą darbo tvarką. |
| --- | --- |

b)

pagal 31 straipsnio 1 dalį priimtą darbo tvarką.

6.
     
  Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė gali prašyti pateikti bet kokį susijusį dokumentą, reikalingą jos pareigoms atlikti, kuriam taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001

   (16)

  ir konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklės.

7.
     
  Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė gali Europos Parlamentui rengti išvadų suvestines dėl Europolo priežiūros veiklos. [200 pakeit.]

54 straipsnis

Europos Parlamento prieiga prie Europolo ar per jį tvarkomos įslaptintos informacijos

1.   
  Esant reikalui gavus duomenų teikėjo sutikimą,
  53 straipsnyje numatytos Europolo veiklos parlamentinės kontrolės tikslais Europos Parlamentui ir jo

  Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir jos
  atstovams paprašius gali būti suteikta

  suteikiama
  prieiga prie Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos, kurią tvarko Europolas arba kuri tvarkoma per jį.

2.   
  Kadangi ši informacija įslaptinta ir neskelbtina,
  prieiga prie Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos suteikiama laikantis 69 straipsnyje nurodytų pagrindinių principų ir būtiniausių standartų. Šie

  Europos Parlamentui taikomų taisyklių, susijusių su įslaptintos informacijos tvarkymu

   (17)

  . Kiti
  klausimai
  gali būti
  išsamiau aptariami Europolo ir Europos Parlamento priimtoje darbo tvarkoje. [201 pakeit.]

X skyrius

DARBUOTOJAI

55 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos bei Sąjungos institucijų susitarimu priimtos šių Pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisyklės taikomos visiems Europolo darbuotojams, išskyrus darbuotojus, kurie pradėjus taikyti šį reglamentą jau dirbo pagal sutartis, Europolo sudarytas Europolo konvencijos pagrindu.

2.   Europole dirba laikinieji darbuotojai ir (arba) sutartininkai. Valdyba sprendžia, kurias etatų plane numatytas laikinąsias pareigybes užims tik iš valstybių narių kompetentingų institucijų įdarbinti darbuotojai. Į šias pareigybes paskirti asmenys yra laikinieji darbuotojai – su jais gali būti sudaromos tik terminuotosios darbo sutartys, kurias galima pratęsti vieną kartą fiksuotam laikotarpiui.

2a.
     
  Paskyrimų tarnyba naudojasi visomis Tarnybos nuostatuose išdėstytomis galimybėmis ir specializuotus darbuotojus, pavyzdžiui, informacinių technologijų ekspertus, skiria į aukštesnę pareigų grupę arba lygį, atitinkantį jų kvalifikaciją, reikalingą labai gerai vykdyti agentūros uždaviniams, nustatytiems 4 straipsnyje. [202 pakeit.]

56 straipsnis

Vykdomasis direktorius

1.   Vykdomasis direktorius įdarbinamas kaip Europolo laikinasis darbuotojas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą.

2.   Vykdomąjį direktorių skiria valdyba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros.

  pagal bendradarbiavimo procedūrą, kaip išdėstyta:

| a) | iš komiteto, kurį sudaro Komisijos atstovas valdyboje ir kiti du valdybos nariai, pasiūlytų ne mažiau kaip trijų kandidatų sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros, kandidatų, prieš paskiriant vykdomąjį direktorių, bus prašoma kreiptis į Tarybą ir Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę ir atsakyti į klausimus; |
| --- | --- |

a)

iš komiteto, kurį sudaro Komisijos atstovas valdyboje ir kiti du valdybos nariai, pasiūlytų ne mažiau kaip trijų kandidatų sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros, kandidatų, prieš paskiriant vykdomąjį direktorių, bus prašoma kreiptis į Tarybą ir Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę ir atsakyti į klausimus;

| b) | tada Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė ir Taryba pareikš savo nuomones ir pirmenybės tvarka išvardins kandidatus; |
| --- | --- |

b)

tada Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė ir Taryba pareikš savo nuomones ir pirmenybės tvarka išvardins kandidatus;

| c) | valdyba, skirdama vykdomąjį direktorių, atsižvelgs į šias nuomones . |
| --- | --- |

c)

valdyba, skirdama vykdomąjį direktorių, atsižvelgs į šias nuomones .

Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi Europolui atstovauja valdybos pirmininkas.

Prieš paskyrimą valdybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas perskaityti pranešimą kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus.
  [203 pakeit.]

3.   Vykdomojo direktoriaus kadencija – penkeri metai. Baigiantis kadencijai Komisija atlieka įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir į Europolo ateities uždavinius bei iššūkius.

4.   Komisijos siūlymu ir atsižvelgdama į šio straipsnio 3 dalyje nurodytą įvertinimą, valdyba
  , paprašiusi Jungtinės parlamentinės kontrolės grupės nuomonės,
  gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. [204 pakeit.]

5.   Jeigu valdyba ketina pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją, ji praneša apie tai Europos Parlamentui. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo vykdomasis direktorius gali būti pakviestas perkaityti

  kviečiamas perskaityti
  pranešimą kompetentingame Europos Parlamento komitete

  Jungtinėje parlamentinės kontrolės grupėje
  ir atsakyti į jo

  jos
  narių klausimus. [205 pakeit.]

6.   Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, viso laikotarpio pabaigoje kitoje atrankos į tas pačias pareigas procedūroje dalyvauti nebegali.

7.   Vykdomasis direktorius gali būti atleistas iš pareigų tik valdybos sprendimu, priimtu Komisijai pasiūlius

  paaiškinus jį Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir Tarybai
  . [206 pakeit.]

8.   Sprendimus dėl vykdomojo direktoriaus ir (arba) vykdomojo direktoriaus pavaduotojo (-jų) paskyrimo, kadencijos pratęsimo ir atleidimo iš pareigų valdyba priima dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių balsų dauguma.

57 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus pavaduotojai

1.   Vykdomajam direktoriui talkina keturi

  trys
  pavaduotojai, vienas iš kurių atsako už mokymą. Už mokymą atsakingas vykdomojo direktoriaus pavaduotojas atsako už Europolo akademiją ir jos veiklą. Kitų pavaduotojų uždavinius nustato vykdomasis direktorius. [207 pakeit.]

2.   Vykdomojo direktoriaus pavaduotojams taikomas 56 straipsnis. Prieš juos paskiriant ar atleidžiant iš pareigų konsultuojamasi su vykdomuoju direktoriumi.

58 straipsnis

Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir kiti darbuotojai

1.   Europolas gali naudotis deleguotųjų nacionalinių ekspertų ar kitų agentūros neįdarbintų darbuotojų paslaugomis.

2.   Valdyba priima sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų delegavimo į Europolą taisyklės.

XI skyrius

FINANSINĖS NUOSTATOS

59 straipsnis

Biudžetas

1.   Visų Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos sudaromos kiekvieniems finansiniams metams, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir įtraukiamos į Europolo biudžetą.

2.   Europolo biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

3.   Europolo biudžetą sudaro į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas Sąjungos įnašas, neatmetant kitų išteklių galimybės.

4.   Sąjungos finansavimas Europolui gali būti teikiamas sudarant įgaliojimo susitarimus ar ad hoc ir išskirtines dotacijas pagal taikytinų teisės aktų, kuriais siekiama Sąjungos politikos tikslų, nuostatas.

5.   Europolo išlaidas sudaro darbuotojų darbo užmokestis, administracinės ir infrastruktūros išlaidos bei veiklos išlaidos.

60 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Kiekvienais metais vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių metų Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą kartu su etatų planu ir išsiunčia jį valdybai.

2.   Remdamasi šiuo projektu valdyba sudaro kitų finansinių metų preliminarų Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą. Preliminarus Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projektas kiekvienais metais iki [Finansiniame pagrindų reglamente nustatyta data] siunčiamas Komisijai. Iki kovo 31 d. valdyba išsiunčia Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai galutinį sąmatos projektą, kuriame taip pat pateikiamas etatų plano projektas
  išsiunčia ir pateikia Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei, Komisijai, Tarybai ir nacionaliniams parlamentams
  . [208 pakeit.]

3.   Sąmatą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu Komisija išsiunčia Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).

4.   Remdamasi šia sąmata Komisija į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį SESV 313 ir 314 straipsniuose nustatyta tvarka pateikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos nuomone, reikalingas etatų planui, ir įnašo, kuris bus mokamas iš bendrojo biudžeto, sumą.

5.   Biudžeto valdymo institucija patvirtina asignavimus Europolui skirtam įnašui.

6.   Biudžeto valdymo institucija priima Europolo etatų planą.

7.   Europolo biudžetą priima valdyba. Jis tampa galutinis galutinai priėmus bendrąjį Sąjungos biudžetą. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.

8.   Visiems projektams, ypač statybos, kurie greičiausiai smarkiai paveiks biudžetą, taikomos [Finansinio pagrindų reglamento] nuostatos.

61 straipsnis

Biudžeto vykdymas

1.   Europolo biudžetą vykdo vykdomasis direktorius.

2.   Kiekvienais metais vykdomasis direktorius siunčia biudžeto valdymo institucijai visą informaciją, svarbią vertinimo procedūrų išvadoms.

62 straipsnis

Finansinių ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas

1.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, Europolo apskaitos pareigūnas iki kovo 1 d. perduoda Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams laikinąsias finansines ataskaitas.

2.   Iki kitų finansinių metų kovo 31 d. Europolas išsiunčia Europos Parlamentui,

  ir pateikia Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei,
  Tarybai ir Audito Rūmams biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą. [209 pakeit.]

3.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, Komisijos apskaitos pareigūnas iki kovo 31 d. išsiunčia Europolo laikinąsias finansines ataskaitas, drauge su Komisijos finansinėmis ataskaitomis, Audito Rūmams.

4.   Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Europolo laikinųjų finansinių ataskaitų pagal Finansinio reglamento 148 straipsnį, apskaitos pareigūnas parengia galutines Europolo finansines ataskaitas. Vykdomasis direktorius pateikia jas valdybai, kad ji pareikštų savo nuomonę.

5.   Valdyba pateikia nuomonę dėl Europolo galutinių finansinių ataskaitų.

6.   Pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, vykdomasis direktorius iki liepos 1 d. išsiunčia galutines finansines ataskaitas kartu su valdybos nuomone Europos Parlamentui

  išsiunčia ir pateikia Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei
  , Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. [210 pakeit.]

7.   Galutinės finansinės ataskaitos paviešinamos.

8.   Vykdomasis direktorius iki [Finansiniame pagrindų reglamente nustatyta data] išsiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų metinėje ataskaitoje pateiktas pastabas. Šį atsakymą jis išsiunčia ir valdybai.

9.   Europos Parlamento prašymu vykdomasis direktorius pateikia jam visą informaciją, kurios reikia, kad būtų užtikrinta sklandi atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, kaip nustatyta Finansinio reglamento 165 straipsnio 3 dalyje.

10.   Atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją, Europos Parlamentas kvalifikuota balsų dauguma iki N + 2 metų gegužės 15 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė N metų biudžetą.

63 straipsnis

Finansinės taisyklės

1.   Europolui taikytinas finansines taisykles, pasitarusi su Komisija, priima valdyba. Jos negali nukrypti nuo [Finansinio pagrindų reglamento], išskyrus atvejus, kai to konkrečiai reikia Europolo veiklai ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas.
  Europos Parlamentui pranešama apie kiekvieną nukrypimo atvejį. [211 pakeit.]

2.   Dėl specifikos, būdingos nacionalinių mokymo institucijų tinklo narėms – vienintelėms įstaigoms, turinčioms tam tikrų ypatumų ir techninių pajėgumų vykdyti mokymo veiklą šioje srityje, remiantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012

   (18)

  190 straipsnio 1 dalies d punktu dotacijos joms gali būti skiriamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus.
  [212 pakeit.]

XII skyrius

ĮVAIRIOS NUOSTATOS

64 straipsnis

Teisinis statusas

1.   Europolas yra Sąjungos įstaiga. Jis turi juridinio asmens statusą.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje Europolas naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tų valstybių narių teisės aktus. Europolas gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.

3.   Europolo būstinė yra Hagoje, Nyderlanduose.

65 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

1.   Europolui ir jo darbuotojams taikomas Europos Sąjungos protokolas dėl privilegijų ir imuniteto.

2.   Ryšių palaikymo pareigūnų ir jų šeimos narių privilegijos ir imunitetai yra Nyderlandų Karalystės ir kitų valstybių narių susitarimo dalykas. Tame susitarime nustatomos privilegijos ir imunitetai, reikalingi ryšių palaikymo pareigūnams tinkamai atlikti savo užduotis.

66 straipsnis

Kalbos

1.   Europolui taikomos Reglamento Nr. 1 (19) nuostatos.

2.   Europolo veiklai reikalingas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

67 straipsnis

Skaidrumas

1.   
  Visiems
  Europolo saugomiems
  administraciniams
  dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/200143. [213 pakeit.]

2.   Remdamasi vykdomojo direktoriaus pasiūlymu, ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo, valdyba priima išsamias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo Europolo dokumentams taisykles.

3.   Dėl Europolo sprendimų, priimtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, galima pateikti skundą ombudsmenui arba pareikšti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis SESV 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.

3a.
     
  Europolas savo interneto svetainėje skelbia savo valdybos narių ir išorės ir vidaus ekspertų sąrašą, taip pat jų interesų deklaracijas ir gyvenimo aprašymus. Valdybos posėdžių protokolai skelbiami reguliariai. Europolas gali laikinai arba visam laikui apriboti dokumentų skelbimą, jeigu dėl šio skelbimo gali iškilti grėsmė Europolo užduočių vykdymui, atsižvelgiant į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus. [214 pakeit.]

67a straipsnis

Išankstinio pranešimo ir įspėjimo mechanizmas

Komisija pradeda taikyti perspėjimo sistemą, jeigu ji turi rimtų priežasčių manyti, kad valdyba ketina priimti sprendimus, kurie galėtų neatitikti Europolo įgaliojimų, pažeistų Sąjungos teisę arba prieštarautų Sąjungos politikos tikslams. Tokiais atvejais Komisija oficialiai kelia klausimą valdyboje ir prašo jos susilaikyti nuo atitinkamo sprendimo priėmimo. Jei valdyba neatsižvelgia šį prašymą, Komisija apie tai oficialiai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą, siekdama greitai sureaguoti. Komisija gali prašyti valdybos susilaikyti nuo ginčytino sprendimo įgyvendinimo iki tol, kol institucijų atstovai svarsto minėtą klausimą. [215 pakeit.]

68 straipsnis

Kova su sukčiavimu

1.   Siekdamas palengvinti Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 numatytą kovą su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, per šešis mėnesius nuo veiklos pradžios Europolas prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (20) ir priima atitinkamas visam agentūros personalui taikytinas nuostatas naudodamas to susitarimo priede pateiktą šabloną.

2.   Europos Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš Europolo, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

3.   Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 bei Tarybos reglamentao (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (21) nuostatomis ir procedūromis, OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir patikrinimus vietoje, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su Europolo finansuojamomis dotacijomis ar sutartimis.

4.   Nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių nuostatų, Europolo bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, dotacijų susitarimuose ir dotacijų sprendimuose Europos Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal savo kompetenciją atlikti tokį auditą ir tyrimus.

69 straipsnis

Įslaptintos informacijos apsaugai taikytinos saugumo taisyklės

Europolas, atsižvelgdamas į Sprendimu 2011/292/ES nustatytus pagrindinius principus ir būtiniausius standartus, pats priima nuostatas dėl diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimų ir dėl Europos Sąjungos įslaptintos informacijos ir neįslaptintos konfidencialios informacijos apsaugos. Jomis, be kita ko, nustatoma tokios informacijos mainų, tvarkymo ir saugojimo tvarka.

70 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip po penkerių metų nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos] ir toliau kas penkerius metus Komisija paveda atlikti Europolo ir jo darbo metodų poveikio, veiksmingumo ir naudingumo įvertinimą
  , taip pat įvertinti, kaip veikia Europos Parlamento kartu su nacionaliniais parlamentais taikomi Europolo veiklos kontrolės mechanizmai
  . Visų pirma vertinama, ar reikia keisti Europolo tikslus ir, jei taip, koks būtų tokių pakeitimų finansinis poveikis. [216 pakeit.]

2.   Vertinimo ataskaitą kartu su savo išvadomis
  ir, prireikus, pasiūlymu iš dalies pakeisti šį reglamentą
  Komisija perduoda Europos Parlamentui

  ir pateikia Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei
  , Tarybai, nacionaliniams parlamentams ir valdybai.
  Be to, pareikalavus, Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir nacionaliniams parlamentams bet kokią kitą informaciją apie vertinimą. [217 pakeit.]

3.   Kas antroje tokioje ataskaitoje Komisija taip pat įvertina Europolo rezultatus siekiant tikslų, vykdant įgaliojimus ir atliekant užduotis. Komisijai nusprendus, kad, atsižvelgiant į Europolo tikslus ir užduotis, jo veikla nebetikslinga, ji gali siūlyti šį reglamentą atitinkamai pakeisti arba panaikinti
  taikydama įprastinę teisėkūros procedūrą
  . [218 pakeit.]

71 straipsnis

Administraciniai tyrimai

Europolo veiklą pagal SESV 228 straipsnį prižiūri Europos ombudsmenas.

72 straipsnis

Būstinė

1.   Susitarime dėl būstinės, kurį, pritarus valdybai, Europolas ne vėliau kaip [per dvejus metus nuo šios reglamento įsigaliojimo] sudaro su būstinės valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl įkūrimo ir patalpų Europolui suteikimo priimančiojoje valstybėje narėje, taip pat priimančiojoje valstybėje narėje vykdomajam direktoriui, valdybos nariams, Europolo darbuotojams ir jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės.

2.   Priimančioji valstybė narė sudaro kuo geresnes sąlygas Europolo veiklai, įskaitant daugiakalbes europines mokymo įstaigas ir reikiamą transporto infrastruktūrą.

XIII skyrius

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

73 straipsnis

Bendras teisių perėmimas

1.   Šiuo sprendimu

  reglamentu
  įsteigiamas Europolas yra Sprendimu 2009/371/TVR įsteigto Europolo ir Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL sudarytų sutarčių, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto bendras teisių perėmėjas. [219 pakeit.]

2.   Šis reglamentas nekeičia Sprendimu 2009/371/TVR įsteigto Europolo prieš įsigaliojant šiam reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios.

3.   Šis reglamentas nekeičia Sprendimu 2005/681/TVR įsteigto CEPOL prieš įsigaliojant šiam reglamentui sudarytų susitarimų teisinės galios.
  [220 pakeit.]

4.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 3 dalies, Sprendimo 2005/681/TVR pagrindu sudarytas susitarimas dėl būstinės nustoja galioti šio reglamento įsigaliojimo pirmą šio reglamento taikymo dieną.
  [221 pakeit.]

74 straipsnis

Valdybai taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Sprendimo 2005/681/TVR 10 straipsnio pagrindu įsteigtos CEPOL valdybos narių kadencija baigiasi [šio reglamento įsigaliojimo dieną].
  [222 pakeit.]

2.   Sprendimo 2009/371/TVR 37 straipsnio pagrindu įsteigtos Europolo valdybos narių kadencija baigiasi [pirmą šio reglamento taikymo dieną].

3.   Laikotarpiu nuo reglamento įsigaliojimo dienos iki pirmos jo taikymo dienos Sprendimo 2009/371/TVR 37 straipsnio pagrindu įsteigta valdyba:

| a) | vykdo valdybos funkcijas pagal šio reglamento 14 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

vykdo valdybos funkcijas pagal šio reglamento 14 straipsnį;

| b) | rengia šio reglamento 69 straipsnyje nurodytas nuostatas dėl diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimų ir dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos; |
| --- | --- |

b)

rengia šio reglamento 69 straipsnyje nurodytas nuostatas dėl diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimų ir dėl ES įslaptintos informacijos apsaugos;

| c) | rengia visas šio reglamento taikymui reikalingas priemones ir |
| --- | --- |

c)

rengia visas šio reglamento taikymui reikalingas priemones ir

| d) | peržiūri su teisėkūra nesusijusias priemones, kuriomis įgyvendinamas Sprendimas 2009/371/TVR, kad šio reglamento 13 straipsniu įsteigta valdyba galėtų priimti sprendimą pagal 78 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

d)

peržiūri su teisėkūra nesusijusias priemones, kuriomis įgyvendinamas Sprendimas 2009/371/TVR, kad šio reglamento 13 straipsniu įsteigta valdyba galėtų priimti sprendimą pagal 78 straipsnio 2 dalį.

4.   Komisija imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad įsigaliojus šiam reglamentui jo 13 straipsniu įsteigta valdyba pradėtų dirbti [pirmą šio reglamento taikymo dieną].

5.   Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo valstybės narės praneša Komisijai asmenų, pagal 13 straipsnį jų paskirtų valdybos nariais ir pakaitiniais nariais, vardus ir pavardes.

6.   Pirmas pagal šio reglamento 13 straipsnį įsteigtos valdybos posėdis surengiamas [pirmą šio reglamento taikymo dieną]. Prireikus šiame posėdyje priimamas 78 straipsnio 2 dalyje nurodytas sprendimas.

6a.
     
  Valdyba parengia išsamias nuostatas, kuriomis reglamentuojama 67a straipsnyje numatyta procedūra, ir pateikia jas Komisijai patvirtinti. [223 pakeit.]

75 straipsnis

Vykdomajam direktoriui ir direktoriaus pavaduotojams taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Remiantis Sprendimo 2009/371/TVR 38 straipsniu paskirtam vykdomajam direktoriui likusios jo kadencijos laikotarpiu suteikiami šio reglamento 19 straipsnyje nustatyti direktoriaus įgaliojimai. Kitos jo sutarties sąlygos nesikeičia. Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio reglamento įsigaliojimo dienos], bet prieš [pirmą šio reglamento taikymo dieną], ji automatiškai pratęsiama iki vienų metų nuo pirmos šio reglamento taikymo dienos.

2.   Jeigu vykdomasis direktorius nenori arba negali tęsti veiklos pagal šio straipsnio 1 dalį, Komisija paskiria savo pareigūną eiti laikinojo vykdomojo direktoriaus pareigas ir vykdyti vykdomojo direktoriaus funkcijas ne ilgiau kaip 18 mėnesių, kol pagal 56 straipsnį bus paskirtas naujas vykdomasis direktorius.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos direktorių pavaduotojams, paskirtiems remiantis Sprendimo 2009/371/TVR 38 straipsniu.

4.   Remiantis Sprendimo 2005/681/TVR 11 straipsnio 1 dalimi paskirtam CEPOL direktoriui likusios jo kadencijos laikotarpiu pavedama vykdyti Europolo vykdomojo direktoriaus pavaduotojo mokymo klausimams funkcijas. Kitos jo sutarties sąlygos nesikeičia. Jeigu jo kadencija baigiasi po [šio reglamento įsigaliojimo dienos], bet prieš [pirmą šio reglamento taikymo dieną], ji automatiškai pratęsiama iki vienų metų nuo pirmos šio reglamento taikymo dienos.
  [224 pakeit.]

76 straipsnis

Biudžetui taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Per pirmus trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo bent 8 mln. EUR Europolo veiklos išlaidų kasmet turi būti skiriama mokymui, kaip išdėstyta III skyriuje.
  [225 pakeit.]

2.   Pagal Sprendimo 2009/371/TVR 42 straipsnį patvirtintų biudžetų įvykdymo procedūra užbaigiama pagal Sprendimo 2009/371/TVR 43 straipsnyje nustatytas taisykles ir Europolo finansines taisykles.

XIV skyrius

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

77 straipsnis

Pakeitimas

Šiuo reglamentu pakeičiami ir panaikinami sprendimai 2005/681/TVR ir

  pakeičiamas ir panaikinamas Sprendimas
  2009/371/TVR.

Nuorodos į pakeistus sprendimus į 
  pakeistą sprendimą
  laikomos nuorodomis į šį reglamentą. [226 pakeit.]

78 straipsnis

Panaikinimas

1.   Visos Sprendimui 2005/681/TVR ir Sprendimui 2009/371/TVR įgyvendinti skirtos teisėkūros priemonės panaikinamos nuo pirmos šio reglamento taikymo dienos.

2.   Visos Sprendimui 2009/371/TVR, kuriuo įsteigiamas Europos policijos biuras (Europolas), ir Sprendimui 2005/681/TVR, kuriuo įsteigiamas CEPOL, įgyvendinti skirtos teisėkūros priemonės lieka galioti iki [pirmos šio reglamento taikymo dienos], nebent įgyvendindama šį reglamentą Europolo valdyba nuspręstų kitaip. [227 pakeit.]

79 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas nuo [taikymo pradžios data].

73, 74 ir 75 straipsniai taikomi nuo [šio reglamento įsigaliojimo data].

Priimta

Europos Parlamento vardu

Tarybos vardu

Pirmininkas

Pirmininkas

---

(1)  2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimas 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (OL L 121, 2009 5 15, p. 37).

2

(3)  OL C 316, 1995 11 27, p. 1.

3

(4)  
  OL L 256, 2005 10 1, p. 63.

4

OL L 256, 2005 10 1, p. 63.

(5)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

5

(*1)  Pasiūlymas COM(2013)0048.

*1

(6)  
  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo
  (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

6

2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo

(7)  Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, Strasbūras, 1981 1 28.

7

(8)  Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija Nr. R(87)15 valstybėms narėms, reglamentuojanti asmens duomenų naudojimą policijos sektoriuje, 1987 9 17.

8

(9)  
  2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (

  OL L 350, 2008 12 30, p. 60).

9

2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (

(10)  1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones (OL L 56, 1968 3 4, p. 1).

10

(11)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

11

(12)  1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (OL L 136, 1999 5 31, p. 1).

12

(13)  2011 m. kovo 31 d. Tarybos sprendimas 2011/292/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 141, 2011 5 27, p. 17).

13

(14)  2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas 2005/511/TVR, dėl euro apsaugos nuo padirbinėjimo paskiriant Europolą centriniu biuru kovoje su euro padirbinėjimu (OL L 185, 2005 7 16, p. 35).

14

(15)  
  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (95/46/EB) dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

15

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (95/46/EB) dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

(16)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

16

2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

(17)  
  Kaip nurodyta 2013 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento Biuro sprendime.

17

Kaip nurodyta 2013 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento Biuro sprendime.

(18)  
  OL L 362, 2012 12 31, p. 1.

18

OL L 362, 2012 12 31, p. 1.

(19)  Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385/58).

19

(20)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

20

(21)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

21

I PRIEDAS

Nusikalstamų veikų, kurių atžvilgiu taikomas kompetentingų valstybių narių institucijų priemones ir jų tarpusavio bendradarbiavimą pagal šio reglamento 3 straipsnio 1 dalį remia Europolas, sąrašas

| — | terorizmas, |
| --- | --- |

—

terorizmas,

| — | organizuotas nusikalstamumas, |
| --- | --- |

—

organizuotas nusikalstamumas,

| — | neteisėta prekyba narkotikais, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba narkotikais,

| — | neteisėta pinigų plovimo veikla, |
| --- | --- |

—

neteisėta pinigų plovimo veikla,

| — | nusikaltimai, susiję su branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis, |
| --- | --- |

—

nusikaltimai, susiję su branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis,

| — | neteisėtas imigrantų gabenimas, |
| --- | --- |

—

neteisėtas imigrantų gabenimas,

| — | prekyba žmonėmis, |
| --- | --- |

—

prekyba žmonėmis,

| — | su transporto priemonėmis susiję nusikaltimai, |
| --- | --- |

—

su transporto priemonėmis susiję nusikaltimai,

| — | nužudymas, sunkus kūno sužalojimas, |
| --- | --- |

—

nužudymas, sunkus kūno sužalojimas,

| — | neteisėta prekyba žmogaus organais ir audiniais, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba žmogaus organais ir audiniais,

| — | pagrobimas, neteisėtas sulaikymas ir įkaitų grobimas, |
| --- | --- |

—

pagrobimas, neteisėtas sulaikymas ir įkaitų grobimas,

| — | rasizmas ir ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizmas ir ksenofobija,

| — | plėšimas, |
| --- | --- |

—

plėšimas,

| — | neteisėta prekyba kultūros objektais, įskaitant antikvarinius objektus ir meno kūrinius, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba kultūros objektais, įskaitant antikvarinius objektus ir meno kūrinius,

| — | apgaulė ir sukčiavimas, įskaitant Sąjungos interesams kenkiantį sukčiavimą, |
| --- | --- |

—

apgaulė ir sukčiavimas, įskaitant Sąjungos interesams kenkiantį sukčiavimą,

| — | reketas ir turto prievartavimas, |
| --- | --- |

—

reketas ir turto prievartavimas,

| — | klastojimas ir gaminių piratavimas, |
| --- | --- |

—

klastojimas ir gaminių piratavimas,

| — | administracinių dokumentų klastojimas ir prekyba jais, |
| --- | --- |

—

administracinių dokumentų klastojimas ir prekyba jais,

| — | pinigų ir mokėjimo priemonių klastojimas, |
| --- | --- |

—

pinigų ir mokėjimo priemonių klastojimas,

| — | elektroniniai nusikaltimai, |
| --- | --- |

—

elektroniniai nusikaltimai,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis,

| — | neteisėta prekyba nykstančių rūšių gyvūnais, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba nykstančių rūšių gyvūnais,

| — | neteisėta prekyba nykstančių rūšių ir veislių augalais, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba nykstančių rūšių ir veislių augalais,

| — | ekologiniai nusikaltimai, įskaitant vandens taršą iš laivų, |
| --- | --- |

—

ekologiniai nusikaltimai, įskaitant vandens taršą iš laivų,

| — | neteisėta prekyba hormoninėmis ir kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis, |
| --- | --- |

—

neteisėta prekyba hormoninėmis ir kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis,

| — | seksualinė prievarta prieš
  asmenis, ypač
  moteris ir vaikus ir jų seksualinis išnaudojimas. [228 pakeit.] |
| --- | --- |

—

seksualinė prievarta prieš
  asmenis, ypač
  moteris ir vaikus ir jų seksualinis išnaudojimas. [228 pakeit.]

II PRIEDAS

Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali būti renkami ir tvarkomi kryžminės patikros tikslais pagal 24 straipsnio 1 dalies a punktą, kategorijų sąrašas

| 1. | Kryžminės patikros tikslais gali būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:






  a) | asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę įtariami padarę ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą veiką; |
| --- | --- | --- |

1.

Kryžminės patikros tikslais gali būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:

a)

asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę įtariami padarę ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą veiką;

| b) | asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas. |
| --- | --- |

b)

asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas.

| 2. | Duomenis apie 1 dalyje nurodytus asmenis gali sudaryti tik tokie asmens duomenys:






  a) | pavardė, mergautinė pavardė, vardai ir, jei yra, slapyvardžiai ar išgalvoti vardai; |
| --- | --- | --- |

2.

Duomenis apie 1 dalyje nurodytus asmenis gali sudaryti tik tokie asmens duomenys:

a)

pavardė, mergautinė pavardė, vardai ir, jei yra, slapyvardžiai ar išgalvoti vardai;

| b) | gimimo data ir vieta; |
| --- | --- |

b)

gimimo data ir vieta;

| c) | pilietybė; |
| --- | --- |

c)

pilietybė;

| d) | lytis; |
| --- | --- |

d)

lytis;

| e) | asmens gyvenamoji vieta, profesija ir buvimo vieta; |
| --- | --- |

e)

asmens gyvenamoji vieta, profesija ir buvimo vieta;

| f) | socialinio draudimo numeriai, vairuotojo pažymėjimų, tapatybės dokumentų ir paso duomenys; ir |
| --- | --- |

f)

socialinio draudimo numeriai, vairuotojo pažymėjimų, tapatybės dokumentų ir paso duomenys; ir

| g) | prireikus kiti požymiai/duomenys, galintys padėti nustatyti asmens tapatybę, įskaitant būdingus objektyvius fizinius požymius, kurių negalima pakeisti, pavyzdžiui, daktiloskopinius duomenis ir DNR duomenis (nustatytus remiantis nekoduojama DNR dalimi). |
| --- | --- |

g)

prireikus kiti požymiai/duomenys, galintys padėti nustatyti asmens tapatybę, įskaitant būdingus objektyvius fizinius požymius, kurių negalima pakeisti, pavyzdžiui, daktiloskopinius duomenis ir DNR duomenis (nustatytus remiantis nekoduojama DNR dalimi).

| 3. | Be 2 dalyje nurodytų duomenų, taip pat gali būti renkami ir tvarkomi tokie 1 dalyje nurodytų asmenų asmens duomenys:






  a) | duomenys apie nusikalstamas veikas, taip pat nusikalstamas veikas, kurių padarymu asmenys yra įtariami, bei informacija apie tai, kur ir kaip jos (įtariama) buvo padarytos; |
| --- | --- | --- |

3.

Be 2 dalyje nurodytų duomenų, taip pat gali būti renkami ir tvarkomi tokie 1 dalyje nurodytų asmenų asmens duomenys:

a)

duomenys apie nusikalstamas veikas, taip pat nusikalstamas veikas, kurių padarymu asmenys yra įtariami, bei informacija apie tai, kur ir kaip jos (įtariama) buvo padarytos;

| b) | informacija apie priemones, kurios buvo ar gali būti naudojamos toms nusikalstamoms veikoms padaryti, įskaitant informaciją apie juridinius asmenis; |
| --- | --- |

b)

informacija apie priemones, kurios buvo ar gali būti naudojamos toms nusikalstamoms veikoms padaryti, įskaitant informaciją apie juridinius asmenis;

| c) | informacija apie bylą tiriančias įstaigas ir jų užvestų bylų numeriai; |
| --- | --- |

c)

informacija apie bylą tiriančias įstaigas ir jų užvestų bylų numeriai;

| d) | informacija apie įtariamą dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje; |
| --- | --- |

d)

informacija apie įtariamą dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje;

| e) | informacija apie apkaltinamuosius nuosprendžius, patenkančius į Europolo kompetenciją; |
| --- | --- |

e)

informacija apie apkaltinamuosius nuosprendžius, patenkančius į Europolo kompetenciją;

| f) | informacija apie duomenis įvedusią šalį. |
| --- | --- |

f)

informacija apie duomenis įvedusią šalį.

Šie duomenys Europolui gali būti pateikiami net ir tuo atveju, jei konkretūs asmenys juose neminimi.

| 4. | Europolo ar nacionalinių padalinių turima papildoma informacija apie 1 dalyje nurodytus asmenis gali būti perduodama bet kuriam nacionaliniam padaliniui arba Europolui, jeigu jie to paprašo. Nacionaliniai padaliniai perduoda šią informaciją pagal savo nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

4.

Europolo ar nacionalinių padalinių turima papildoma informacija apie 1 dalyje nurodytus asmenis gali būti perduodama bet kuriam nacionaliniam padaliniui arba Europolui, jeigu jie to paprašo. Nacionaliniai padaliniai perduoda šią informaciją pagal savo nacionalinę teisę.

| 5. | Jei atitinkamam asmeniui iškelta byla galutinai nutraukiama arba jei tas asmuo galutinai išteisinamas, tokios bylos duomenys, nepriklausomai nuo sprendimo, sunaikinami. |
| --- | --- |

5.

Jei atitinkamam asmeniui iškelta byla galutinai nutraukiama arba jei tas asmuo galutinai išteisinamas, tokios bylos duomenys, nepriklausomai nuo sprendimo, sunaikinami.

III PRIEDAS

Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali būti renkami ir tvarkomi strateginės ir bendro pobūdžio analizės arba operatyvinės analizės tikslais (kaip nurodyta 24 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose), kategorijų sąrašas

| 1. | Strateginės ir bendro pobūdžio analizės arba operatyvinės analizės tikslais gali būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:






  a) | asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę įtariami padarę ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą veiką; |
| --- | --- | --- |

1.

Strateginės ir bendro pobūdžio analizės arba operatyvinės analizės tikslais gali būti renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:

a)

asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę įtariami padarę ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią nusikalstamą veiką;

| b) | asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas; |
| --- | --- |

b)

asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas;

| c) | asmenis, kurie gali būti kviečiami liudyti tyrimuose, susijusiuose su tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose bylose; |
| --- | --- |

c)

asmenis, kurie gali būti kviečiami liudyti tyrimuose, susijusiuose su tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose bylose;

| d) | asmenis, kurie yra nukentėję dėl vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam tikrų faktų, gali būti tokios nusikalstamos veikos aukos; |
| --- | --- |

d)

asmenis, kurie yra nukentėję dėl vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam tikrų faktų, gali būti tokios nusikalstamos veikos aukos;

| e) | kontaktinius asmenis ir bendrininkus; ir |
| --- | --- |

e)

kontaktinius asmenis ir bendrininkus; ir

| f) | asmenis, kurie gali suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas veikas. |
| --- | --- |

f)

asmenis, kurie gali suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas veikas.

| 2. | Gali būti tvarkomi tokie 1 dalies a ir b punktuose nurodytų kategorijų asmenų asmens duomenys, įskaitant susijusius administracinius duomenis:






  a) | asmens duomenys:






  i) | dabartinės ir ankstesnės pavardės; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Gali būti tvarkomi tokie 1 dalies a ir b punktuose nurodytų kategorijų asmenų asmens duomenys, įskaitant susijusius administracinius duomenis:

a)

asmens duomenys:

i)

dabartinės ir ankstesnės pavardės;

| ii) | dabartiniai ir ankstesni vardai; |
| --- | --- |

ii)

dabartiniai ir ankstesni vardai;

| iii) | mergautinė pavardė; |
| --- | --- |

iii)

mergautinė pavardė;

| iv) | tėvo vardas ir pavardė (jei reikia tapatybės nustatymui); |
| --- | --- |

iv)

tėvo vardas ir pavardė (jei reikia tapatybės nustatymui);

| v) | motinos vardas ir pavardė (jei reikia tapatybės nustatymui); |
| --- | --- |

v)

motinos vardas ir pavardė (jei reikia tapatybės nustatymui);

| vi) | lytis; |
| --- | --- |

vi)

lytis;

| vii) | gimimo data; |
| --- | --- |

vii)

gimimo data;

| viii) | gimimo vieta; |
| --- | --- |

viii)

gimimo vieta;

| ix) | pilietybė; |
| --- | --- |

ix)

pilietybė;

| x) | civilinė būklė; |
| --- | --- |

x)

civilinė būklė;

| xi) | slapyvardžiai; |
| --- | --- |

xi)

slapyvardžiai;

| xii) | pravardė; |
| --- | --- |

xii)

pravardė;

| xiii) | išgalvotas ar netikras vardas; |
| --- | --- |

xiii)

išgalvotas ar netikras vardas;

| xiv) | dabartinė ir ankstesnė gyvenamoji vieta ir (arba) faktinė gyvenamoji vieta; |
| --- | --- |

xiv)

dabartinė ir ankstesnė gyvenamoji vieta ir (arba) faktinė gyvenamoji vieta;

| b) | fizinių savybių apibūdinimas:






  i) | fizinių savybių apibūdinimas; |
| --- | --- | --- |

b)

fizinių savybių apibūdinimas:

i)

fizinių savybių apibūdinimas;

| ii) | išskirtiniai požymiai (žymos, randai, tatuiruotės ir pan.) |
| --- | --- |

ii)

išskirtiniai požymiai (žymos, randai, tatuiruotės ir pan.)

| c) | tapatybės nustatymo priemonės:






  i) | asmens tapatybės dokumentai/vairuotojo pažymėjimas; |
| --- | --- | --- |

c)

tapatybės nustatymo priemonės:

i)

asmens tapatybės dokumentai/vairuotojo pažymėjimas;

| ii) | nacionalinės tapatybės kortelės/paso numeris; |
| --- | --- |

ii)

nacionalinės tapatybės kortelės/paso numeris;

| iii) | nacionalinis tapatybės numeris/socialinio draudimo numeris, jei yra; |
| --- | --- |

iii)

nacionalinis tapatybės numeris/socialinio draudimo numeris, jei yra;

| iv) | atvaizdai ir kita informacija apie išvaizdą; |
| --- | --- |

iv)

atvaizdai ir kita informacija apie išvaizdą;

| v) | teismo ekspertizės informacija apie asmens tapatybę, pavyzdžiui, pirštų atspaudai, DNR analitė (nustatyta iš nekoduojamos DNR dalies), balso ypatybės, kraujo grupė, odontologinė informacija; |
| --- | --- |

v)

teismo ekspertizės informacija apie asmens tapatybę, pavyzdžiui, pirštų atspaudai, DNR analitė (nustatyta iš nekoduojamos DNR dalies), balso ypatybės, kraujo grupė, odontologinė informacija;

| d) | profesija ir gebėjimai:






  i) | dabartinė darbovietė ir profesija; |
| --- | --- | --- |

d)

profesija ir gebėjimai:

i)

dabartinė darbovietė ir profesija;

| ii) | ankstesnė darbovietė ir profesija; |
| --- | --- |

ii)

ankstesnė darbovietė ir profesija;

| iii) | išsilavinimas (vidurinis/universitetinis/profesinis); |
| --- | --- |

iii)

išsilavinimas (vidurinis/universitetinis/profesinis);

| iv) | kvalifikacijos; |
| --- | --- |

iv)

kvalifikacijos;

| v) | gebėjimai ir kitos žinios (kalba ir kt.); |
| --- | --- |

v)

gebėjimai ir kitos žinios (kalba ir kt.);

| e) | Ekonominė ir finansinė informacija:






  i) | finansiniai duomenys (banko sąskaitos ir kodai, kreditinės kortelės ir t. t.); |
| --- | --- | --- |

e)

Ekonominė ir finansinė informacija:

i)

finansiniai duomenys (banko sąskaitos ir kodai, kreditinės kortelės ir t. t.);

| ii) | grynieji pinigai; |
| --- | --- |

ii)

grynieji pinigai;

| iii) | akcijos/kitas turtas; |
| --- | --- |

iii)

akcijos/kitas turtas;

| iv) | duomenys apie nuosavybę; |
| --- | --- |

iv)

duomenys apie nuosavybę;

| v) | ryšiai su įmonėmis; |
| --- | --- |

v)

ryšiai su įmonėmis;

| vi) | kontaktai su bankais ir kredito įstaigomis; |
| --- | --- |

vi)

kontaktai su bankais ir kredito įstaigomis;

| vii) | mokestinė padėtis; |
| --- | --- |

vii)

mokestinė padėtis;

| viii) | kita informacija apie tai, kaip asmuo tvarko finansinius reikalus; |
| --- | --- |

viii)

kita informacija apie tai, kaip asmuo tvarko finansinius reikalus;

| f) | duomenys apie elgesį:






  i) | gyvenimo būdas (pavyzdžiui, gyvenimas ne pagal išgales) ir įpročiai; |
| --- | --- | --- |

f)

duomenys apie elgesį:

i)

gyvenimo būdas (pavyzdžiui, gyvenimas ne pagal išgales) ir įpročiai;

| ii) | judėjimas; |
| --- | --- |

ii)

judėjimas;

| iii) | dažnai lankomos vietos; |
| --- | --- |

iii)

dažnai lankomos vietos;

| iv) | ginklai ir kiti pavojingi instrumentai; |
| --- | --- |

iv)

ginklai ir kiti pavojingi instrumentai;

| v) | pavojingumo įvertinimas; |
| --- | --- |

v)

pavojingumo įvertinimas;

| vi) | specifinė rizika, pavyzdžiui, pabėgimo galimybė, dvigubų agentų naudojimas, ryšiai su teisėsaugos pareigūnais; |
| --- | --- |

vi)

specifinė rizika, pavyzdžiui, pabėgimo galimybė, dvigubų agentų naudojimas, ryšiai su teisėsaugos pareigūnais;

| vii) | su nusikalstamumu susiję bruožai ir charakteristikos; |
| --- | --- |

vii)

su nusikalstamumu susiję bruožai ir charakteristikos;

| viii) | narkotikų vartojimas; |
| --- | --- |

viii)

narkotikų vartojimas;

| g) | kontaktiniai asmenys ir bendrininkai, nurodant kontaktų ir bendrininkavimo rūšį ir pobūdį; |
| --- | --- |

g)

kontaktiniai asmenys ir bendrininkai, nurodant kontaktų ir bendrininkavimo rūšį ir pobūdį;

| h) | naudojamos komunikacijos priemonės, pavyzdžiui, telefonas (stacionarus/mobilusis), faksas, pranešimų gaviklis, elektroninis paštas, pašto adresai, interneto ryšio priemonė (-ės); |
| --- | --- |

h)

naudojamos komunikacijos priemonės, pavyzdžiui, telefonas (stacionarus/mobilusis), faksas, pranešimų gaviklis, elektroninis paštas, pašto adresai, interneto ryšio priemonė (-ės);

| i) | naudojamos transporto priemonės, pavyzdžiui, sausumos transporto priemonės, laivai, orlaiviai, įskaitant šių transporto priemonių identifikavimo informaciją (registracijos numerius); |
| --- | --- |

i)

naudojamos transporto priemonės, pavyzdžiui, sausumos transporto priemonės, laivai, orlaiviai, įskaitant šių transporto priemonių identifikavimo informaciją (registracijos numerius);

| j) | informacija apie nusikalstamą elgesį:






  i) | ankstesnis teistumas; |
| --- | --- | --- |

j)

informacija apie nusikalstamą elgesį:

i)

ankstesnis teistumas;

| ii) | įtariamas dalyvavimas nusikalstamoje veikloje; |
| --- | --- |

ii)

įtariamas dalyvavimas nusikalstamoje veikloje;

| iii) | modi operandi; |
| --- | --- |

iii)

modi operandi;

| iv) | priemonės, kurios buvo arba gali būti naudojamos pasiruošti nusikaltimų vykdymui ir (arba) juos vykdyti; |
| --- | --- |

iv)

priemonės, kurios buvo arba gali būti naudojamos pasiruošti nusikaltimų vykdymui ir (arba) juos vykdyti;

| v) | priklausymas nusikalstamoms grupuotėms/organizacijoms ir padėtis grupuotėje/organizacijoje; |
| --- | --- |

v)

priklausymas nusikalstamoms grupuotėms/organizacijoms ir padėtis grupuotėje/organizacijoje;

| vi) | vaidmuo nusikalstamoje organizacijoje; |
| --- | --- |

vi)

vaidmuo nusikalstamoje organizacijoje;

| vii) | geografinė nusikalstamos veiklos zona; |
| --- | --- |

vii)

geografinė nusikalstamos veiklos zona;

| viii) | tyrimo metu surinkta medžiaga, pavyzdžiui, filmuota medžiaga ir fotografijos; |
| --- | --- |

viii)

tyrimo metu surinkta medžiaga, pavyzdžiui, filmuota medžiaga ir fotografijos;

| k) | nuorodos į kitas duomenų bazes, kuriose saugoma informacija apie asmenį:






  i) | Europolas; |
| --- | --- | --- |

k)

nuorodos į kitas duomenų bazes, kuriose saugoma informacija apie asmenį:

i)

Europolas;

| ii) | policijos/muitinės įstaigos; |
| --- | --- |

ii)

policijos/muitinės įstaigos;

| iii) | kitos teisėsaugos įstaigos; |
| --- | --- |

iii)

kitos teisėsaugos įstaigos;

| iv) | tarptautinės organizacijos; |
| --- | --- |

iv)

tarptautinės organizacijos;

| v) | viešieji subjektai; |
| --- | --- |

v)

viešieji subjektai;

| vi) | privatieji subjektai; |
| --- | --- |

vi)

privatieji subjektai;

| l) | informacija apie juridinius asmenis, susijusius su e ir j punktuose nurodytais duomenimis:






  i) | juridinio asmens pavadinimas; |
| --- | --- | --- |

l)

informacija apie juridinius asmenis, susijusius su e ir j punktuose nurodytais duomenimis:

i)

juridinio asmens pavadinimas;

| ii) | vieta; |
| --- | --- |

ii)

vieta;

| iii) | įsisteigimo data ir vieta; |
| --- | --- |

iii)

įsisteigimo data ir vieta;

| iv) | administracinis registracijos numeris; |
| --- | --- |

iv)

administracinis registracijos numeris;

| v) | teisinė forma; |
| --- | --- |

v)

teisinė forma;

| vi) | kapitalas; |
| --- | --- |

vi)

kapitalas;

| vii) | veiklos sritis; |
| --- | --- |

vii)

veiklos sritis;

| viii) | nacionalinės ir tarptautinės patronuojamosios bendrovės; |
| --- | --- |

viii)

nacionalinės ir tarptautinės patronuojamosios bendrovės;

| ix) | direktoriai; |
| --- | --- |

ix)

direktoriai;

| x) | ryšiai su bankais. |
| --- | --- |

x)

ryšiai su bankais.

| 3. | Šio straipsnio 1 dalies e punkte nurodyti kontaktiniai asmenys ir bendrininkai – asmenys, iš kurių, yra pakankamai pagrindo manyti, galima gauti informacijos apie šio priedo 1 dalies a ir b punktuose nurodytus asmenis, kuri svarbi atliekant analizę, su sąlyga, kad šie asmenys nepatenka į 1 dalies a, b, c, d ir f punktuose nurodytas kategorijas. Kontaktiniai asmenys – tai asmenys, retkarčiais susisiekiantys su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis. Bendrininkai – asmenys, reguliariai palaikantys kontaktus su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis. Kontaktinių asmenų ir bendrininkų atveju duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui, gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų kaip kontaktinių asmenų ar bendrininkų vaidmeniui analizuoti.
  Todėl laikomasi tokių nuostatų:






  a) | turi būti kuo greičiau išaiškinti šių asmenų santykiai/ryšiai su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis; |
| --- | --- | --- |

3.

Šio straipsnio 1 dalies e punkte nurodyti kontaktiniai asmenys ir bendrininkai – asmenys, iš kurių, yra pakankamai pagrindo manyti, galima gauti informacijos apie šio priedo 1 dalies a ir b punktuose nurodytus asmenis, kuri svarbi atliekant analizę, su sąlyga, kad šie asmenys nepatenka į 1 dalies a, b, c, d ir f punktuose nurodytas kategorijas. Kontaktiniai asmenys – tai asmenys, retkarčiais susisiekiantys su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis. Bendrininkai – asmenys, reguliariai palaikantys kontaktus su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis. Kontaktinių asmenų ir bendrininkų atveju duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui, gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų kaip kontaktinių asmenų ar bendrininkų vaidmeniui analizuoti.

Todėl laikomasi tokių nuostatų:

a)

turi būti kuo greičiau išaiškinti šių asmenų santykiai/ryšiai su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis;

| b) | paaiškėjus, kad prielaida apie šių asmenų ir 1 straipsnio a ir b punktuose nurodytų asmenų santykius/ryšius buvo nepagrįsta, duomenys nedelsiant ištrinami; |
| --- | --- |

b)

paaiškėjus, kad prielaida apie šių asmenų ir 1 straipsnio a ir b punktuose nurodytų asmenų santykius/ryšius buvo nepagrįsta, duomenys nedelsiant ištrinami;

| c) | jeigu tokie asmenys įtariami padarę Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba yra nuteisti už tokią nusikalstamą veiką, arba jeigu pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie tokią nusikalstamą veiką padarys, visi duomenys gali būti toliau saugomi, kaip nurodyta 2 dalyje; |
| --- | --- |

c)

jeigu tokie asmenys įtariami padarę Europolo kompetencijai priskiriamą nusikalstamą veiką arba yra nuteisti už tokią nusikalstamą veiką, arba jeigu pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie tokią nusikalstamą veiką padarys, visi duomenys gali būti toliau saugomi, kaip nurodyta 2 dalyje;

| d) | duomenys apie kontaktinius asmenis ir kontaktinių asmenų bendrininkus, taip pat apie bendrininkų kontaktinius asmenis ir bendrininkus, nesaugomi, išskyrus duomenis apie kontaktų ir bendrininkavimo su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis rūšį ir pobūdį; |
| --- | --- |

d)

duomenys apie kontaktinius asmenis ir kontaktinių asmenų bendrininkus, taip pat apie bendrininkų kontaktinius asmenis ir bendrininkus, nesaugomi, išskyrus duomenis apie kontaktų ir bendrininkavimo su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis rūšį ir pobūdį;

| e) | jeigu ankstesniuose punktuose nurodytų dalykų išsiaiškinti neįmanoma, į tai atsižvelgiama priimant sprendimą, ar reikia ir kokius duomenis reikia saugoti tolesnės analizės tikslais. |
| --- | --- |

e)

jeigu ankstesniuose punktuose nurodytų dalykų išsiaiškinti neįmanoma, į tai atsižvelgiama priimant sprendimą, ar reikia ir kokius duomenis reikia saugoti tolesnės analizės tikslais.

| 4. | Jeigu asmenys, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, yra nukentėję nuo vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam tikrų faktų, gali būti tokios nusikalstamos veikos aukos, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat tokių kategorijų duomenys:






  a) | nukentėjusiojo identifikavimo duomenys; |
| --- | --- | --- |

4.

Jeigu asmenys, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, yra nukentėję nuo vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš tam tikrų faktų, gali būti tokios nusikalstamos veikos aukos, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat tokių kategorijų duomenys:

a)

nukentėjusiojo identifikavimo duomenys;

| b) | priežastys, dėl kurių asmuo nukentėjo; |
| --- | --- |

b)

priežastys, dėl kurių asmuo nukentėjo;

| c) | žala (fizinė/finansinė/psichologinė/kita); |
| --- | --- |

c)

žala (fizinė/finansinė/psichologinė/kita);

| d) | ar reikia užtikrinti anonimiškumą; |
| --- | --- |

d)

ar reikia užtikrinti anonimiškumą;

| e) | galimybė dalyvauti teismo posėdyje; |
| --- | --- |

e)

galimybė dalyvauti teismo posėdyje;

| f) | iš 1 dalies d punkte nurodytų asmenų arba per juos gauta informacija apie nusikalstamas veikas, įskaitant informaciją apie jų santykius su kitais asmenimis, kai tai reikalinga 1 dalies a ir b punktuose nurodytų asmenų tapatybei nustatyti. |
| --- | --- |

f)

iš 1 dalies d punkte nurodytų asmenų arba per juos gauta informacija apie nusikalstamas veikas, įskaitant informaciją apie jų santykius su kitais asmenimis, kai tai reikalinga 1 dalies a ir b punktuose nurodytų asmenų tapatybei nustatyti.

Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui, gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokio asmens kaip nukentėjusiojo ar potencialios aukos vaidmeniui analizuoti.

Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia, sunaikinami.

| 5. | Jeigu asmenys, kaip nurodyta 1 dalies c punkte, gali būti pakviesti liudyti tyrimuose, susijusiuose su tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose bylose, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:






  a) | tokių asmenų suteikta informacija apie nusikaltimus, įskaitant informaciją apie jų santykius su kitais asmenimis, kurių duomenys saugomi analizei skirtoje darbo byloje; |
| --- | --- | --- |

5.

Jeigu asmenys, kaip nurodyta 1 dalies c punkte, gali būti pakviesti liudyti tyrimuose, susijusiuose su tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose bylose, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:

a)

tokių asmenų suteikta informacija apie nusikaltimus, įskaitant informaciją apie jų santykius su kitais asmenimis, kurių duomenys saugomi analizei skirtoje darbo byloje;

| b) | ar reikia užtikrinti anonimiškumą; |
| --- | --- |

b)

ar reikia užtikrinti anonimiškumą;

| c) | ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją turi užtikrinti; |
| --- | --- |

c)

ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją turi užtikrinti;

| d) | nauja tapatybė; |
| --- | --- |

d)

nauja tapatybė;

| e) | galimybė dalyvauti teismo posėdyje. |
| --- | --- |

e)

galimybė dalyvauti teismo posėdyje.

Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui, gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų kaip liudytojų vaidmeniui analizuoti.

Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia, sunaikinami.

| 6. | Jeigu asmenys, kaip nurodyta 1 dalies f punkte, gali suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas veikas, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:






  a) | užkoduoti asmens duomenys; |
| --- | --- | --- |

6.

Jeigu asmenys, kaip nurodyta 1 dalies f punkte, gali suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas veikas, gali būti saugomi jų duomenys, nurodyti šio priedo 2 dalies a punkto i) įtraukoje – 2 dalies c punkto iii) įtraukoje, taip pat šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:

a)

užkoduoti asmens duomenys;

| b) | suteiktos informacijos tipas; |
| --- | --- |

b)

suteiktos informacijos tipas;

| c) | ar reikia užtikrinti anonimiškumą; |
| --- | --- |

c)

ar reikia užtikrinti anonimiškumą;

| d) | ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją užtikrina; |
| --- | --- |

d)

ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją užtikrina;

| e) | nauja tapatybė; |
| --- | --- |

e)

nauja tapatybė;

| f) | galimybė dalyvauti teismo posėdyje. |
| --- | --- |

f)

galimybė dalyvauti teismo posėdyje.

| g) | neigiama patirtis; |
| --- | --- |

g)

neigiama patirtis;

| h) | atlygis (finansinis atlygis ar privilegijos). |
| --- | --- |

h)

atlygis (finansinis atlygis ar privilegijos).

Kiti duomenys pagal 2 dalį, esant reikalui, gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų kaip informatorių vaidmeniui analizuoti.

Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia, sunaikinami.

| 7. | Jeigu atliekant analizę kuriuo nors metu gavus patikimos ir pagrįstos informacijos paaiškėja, kad asmuo turi būti priskirtas kitai šiame priede apibrėžtai asmenų kategorijai nei jis buvo iš pradžių priskirtas, Europolas gali tvarkyti tik tuos tokio asmens duomenis, kuriuos leidžiama tvarkyti šioje naujoje kategorijoje, o visi kiti duomenys sunaikinami.
  Jeigu gavus tokios informacijos paaiškėja, kad asmuo turi būti priskirtas dviem ar daugiau skirtingoms šiame priede nurodytoms kategorijoms, Europolas gali tvarkyti visus duomenis, kuriuos leidžiama tvarkyti šiose kategorijose. |
| --- | --- |

7.

Jeigu atliekant analizę kuriuo nors metu gavus patikimos ir pagrįstos informacijos paaiškėja, kad asmuo turi būti priskirtas kitai šiame priede apibrėžtai asmenų kategorijai nei jis buvo iš pradžių priskirtas, Europolas gali tvarkyti tik tuos tokio asmens duomenis, kuriuos leidžiama tvarkyti šioje naujoje kategorijoje, o visi kiti duomenys sunaikinami.

Jeigu gavus tokios informacijos paaiškėja, kad asmuo turi būti priskirtas dviem ar daugiau skirtingoms šiame priede nurodytoms kategorijoms, Europolas gali tvarkyti visus duomenis, kuriuos leidžiama tvarkyti šiose kategorijose.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/348 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/348

---

P7_TA(2014)0122

Trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo sąlygos ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo „Au pair“ programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2017/C 285/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0151),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 79 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0080/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 79 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0080/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Graikijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Graikijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2013 m. rugsėjo 20 d. laišką Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto 2013 m. rugsėjo 20 d. laišką Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0377/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0377/2013),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 341, 2013 11 21, p. 50.

(2)  OL C 114, 2014 4 15, p. 42.

(3)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0081

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir dalyvavimo „Au pair“ programoje tikslais sąlygų (nauja redakcija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 79 straipsnio 2 dalies a ir b punktus,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Tarybos direktyvoje 2004/114/EB (4) ir Tarybos direktyvoje 2005/71/EB (5) reikia padaryti keletą pakeitimų. Dėl aiškumo tos direktyvos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos direktyvoje 2004/114/EB (4) ir Tarybos direktyvoje 2005/71/EB (5) reikia padaryti keletą pakeitimų. Dėl aiškumo tos direktyvos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija;

| (2) | šia direktyva turėtų būti tenkinamas dviejų direktyvų (6) įgyvendinimo ataskaitose nustatytas poreikis ištaisyti nustatytus trūkumus
  , užtikrinti skaidrumą
  ir
  teisinį tikrumą, taip pat

  ir pasiūlyti nuoseklią teisės sistemą skirtingų grupių asmenims, atvykstantiems į Sąjungą iš trečiųjų šalių. Todėl viename teisės akte turėtų būti supaprastintos ir racionalizuotos skirtingoms grupėms taikomos esamos nuostatos. Nepaisant grupių, kurioms taikoma ši direktyva, skirtumų, joms būdingos tam tikros bendros savybės, dėl kurių įmanoma jas reglamentuoti naudojant bendrą Sąjungos lygmens teisinę sistemą; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

šia direktyva turėtų būti tenkinamas dviejų direktyvų (6) įgyvendinimo ataskaitose nustatytas poreikis ištaisyti nustatytus trūkumus
  , užtikrinti skaidrumą
  ir
  teisinį tikrumą, taip pat

  ir pasiūlyti nuoseklią teisės sistemą skirtingų grupių asmenims, atvykstantiems į Sąjungą iš trečiųjų šalių. Todėl viename teisės akte turėtų būti supaprastintos ir racionalizuotos skirtingoms grupėms taikomos esamos nuostatos. Nepaisant grupių, kurioms taikoma ši direktyva, skirtumų, joms būdingos tam tikros bendros savybės, dėl kurių įmanoma jas reglamentuoti naudojant bendrą Sąjungos lygmens teisinę sistemą; [1 pakeit.]

| (3) | ši direktyva turėtų padėti siekti Stokholmo programos tikslo suderinti nacionalinę teisę dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo šalyje sąlygų. Imigracija į Sąjungą iš kitų šalių yra vienas iš aukštos kvalifikacijos specialistų šaltinių; vis dažniau siekiama pritraukti studentus ir tyrėjus. Jie yra svarbūs, nes padeda formuoti pagrindinį Sąjungos turtą – žmogiškąjį kapitalą, ir taip užtikrinamas pažangus, tvarus ir įtraukus augimas ir padedama siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

(3)

ši direktyva turėtų padėti siekti Stokholmo programos tikslo suderinti nacionalinę teisę dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo šalyje sąlygų. Imigracija į Sąjungą iš kitų šalių yra vienas iš aukštos kvalifikacijos specialistų šaltinių; vis dažniau siekiama pritraukti studentus ir tyrėjus. Jie yra svarbūs, nes padeda formuoti pagrindinį Sąjungos turtą – žmogiškąjį kapitalą, ir taip užtikrinamas pažangus, tvarus ir įtraukus augimas ir padedama siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| (4) | dviejų direktyvų įgyvendinimo ataskaitose pabrėžti trūkumai daugiausiai susiję su priėmimo sąlygomis, teisėmis, procedūrinėmis apsaugos priemonėmis, studentų galimybėmis įsidarbinti studijų metu, nuostatomis dėl judumo Sąjungoje ir suderinimo trūkumu, kadangi valstybės narės neprivalėjo jų taikyti tam tikroms grupėms, kaip antai savanoriams, mokiniams ir neatlyginamiems stažuotojams. Be to, iš tolesnių platesnių konsultacijų paaiškėjo, kad tyrėjams ir studentams reikia geresnių darbo paieškos galimybių ir geresnės apsaugos au pair auklėms ir atlyginamiems stažuotojams, kuriems netaikomos dabartinės priemonės; |
| --- | --- |

(4)

dviejų direktyvų įgyvendinimo ataskaitose pabrėžti trūkumai daugiausiai susiję su priėmimo sąlygomis, teisėmis, procedūrinėmis apsaugos priemonėmis, studentų galimybėmis įsidarbinti studijų metu, nuostatomis dėl judumo Sąjungoje ir suderinimo trūkumu, kadangi valstybės narės neprivalėjo jų taikyti tam tikroms grupėms, kaip antai savanoriams, mokiniams ir neatlyginamiems stažuotojams. Be to, iš tolesnių platesnių konsultacijų paaiškėjo, kad tyrėjams ir studentams reikia geresnių darbo paieškos galimybių ir geresnės apsaugos au pair auklėms ir atlyginamiems stažuotojams, kuriems netaikomos dabartinės priemonės;

| (5) | siekiant palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, Sutartyje numatomos priemonės, kurias reikia priimti prieglobsčio, imigracijos ir trečiųjų šalių piliečių teisių apsaugos srityse; |
| --- | --- |

(5)

siekiant palaipsniui sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, Sutartyje numatomos priemonės, kurias reikia priimti prieglobsčio, imigracijos ir trečiųjų šalių piliečių teisių apsaugos srityse;

| (6) | šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir judumą, nes tai yra svarbūs Sąjungos išorės politikos elementai, visų pirma, kiek tai susiję su Europos kaimynystės politikos šalimis arba Sąjungos strateginiais partneriais. Ji turėtų padėti geriau įgyvendinti visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą ir su juo susijusias judumo partnerystes, kuriomis sudaroma konkreti valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogo ir bendradarbiavimo sistema, įskaitant teisėtos migracijos supaprastinimą ir organizavimą; |
| --- | --- |

(6)

šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir judumą, nes tai yra svarbūs Sąjungos išorės politikos elementai, visų pirma, kiek tai susiję su Europos kaimynystės politikos šalimis arba Sąjungos strateginiais partneriais. Ji turėtų padėti geriau įgyvendinti visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą ir su juo susijusias judumo partnerystes, kuriomis sudaroma konkreti valstybių narių ir trečiųjų šalių dialogo ir bendradarbiavimo sistema, įskaitant teisėtos migracijos supaprastinimą ir organizavimą;

| (7) | šioje direktyvoje nustatytais tikslais migracija turėtų būti skatinama kurti ir įgyti naujas žinias ir įgūdžius. Migracija padeda migrantams praturtinti vieniems kitus, jų kilmės šalis ir jų priimančiąsias valstybes nares ir padeda skatinti geresnį kultūrų tarpusavio pažinimą

  , kartu stiprinant kultūrinius ryšius ir didinant kultūros įvairovę
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

šioje direktyvoje nustatytais tikslais migracija turėtų būti skatinama kurti ir įgyti naujas žinias ir įgūdžius. Migracija padeda migrantams praturtinti vieniems kitus, jų kilmės šalis ir jų priimančiąsias valstybes nares ir padeda skatinti geresnį kultūrų tarpusavio pažinimą

  , kartu stiprinant kultūrinius ryšius ir didinant kultūros įvairovę
  ; [3 pakeit.]

| (8) | ši direktyva turėtų padėti didinti Sąjungos patrauklumą moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir sudaryti geresnes sąlygas Sąjungai varžytis dėl talentų pasaulyje
  , taigi ir užtikrinti bendro Sąjungos konkurencingumo stiprinimą ir augimo tempą, kartu kuriant darbo vietas, kuriomis dar labiau prisidedama prie BVP augimo
  . Siekis pritraukti į Sąjungą trečiųjų šalių piliečius, kurie gali būti priimami mokslinių tyrimų tikslais taip pat yra pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ dalis. Be to, buvo patvirtinta, kad vienas iš pagrindinių Europos mokslinių tyrimų erdvės – jungtinės erdvės, kurioje laisvai juda tyrėjai, cirkuliuoja mokslinės žinios ir technologijos – tikslų yra sukurti atvirą darbo rinką Sąjungos tyrėjams ir trečiųjų šalių tyrėjams; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

ši direktyva turėtų padėti didinti Sąjungos patrauklumą moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir sudaryti geresnes sąlygas Sąjungai varžytis dėl talentų pasaulyje
  , taigi ir užtikrinti bendro Sąjungos konkurencingumo stiprinimą ir augimo tempą, kartu kuriant darbo vietas, kuriomis dar labiau prisidedama prie BVP augimo
  . Siekis pritraukti į Sąjungą trečiųjų šalių piliečius, kurie gali būti priimami mokslinių tyrimų tikslais taip pat yra pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ dalis. Be to, buvo patvirtinta, kad vienas iš pagrindinių Europos mokslinių tyrimų erdvės – jungtinės erdvės, kurioje laisvai juda tyrėjai, cirkuliuoja mokslinės žinios ir technologijos – tikslų yra sukurti atvirą darbo rinką Sąjungos tyrėjams ir trečiųjų šalių tyrėjams; [4 pakeit.]

| (9) | tikslinga supaprastinti tyrėjų priėmimą nustatant priėmimo tvarką, kuri nepriklauso nuo jų teisinių santykių su priimančiąja mokslinių tyrimų organizacija, ir nebereikalaujant leidimo dirbti, o tik leidimo gyventi arba ilgalaikės vizos . Ši tvarka turėtų būti grindžiama mokslinių tyrimų organizacijų ir valstybių narių imigracijos tarnybų bendradarbiavimu. Pagal ją taikant priėmimo tvarką šioms organizacijoms turėtų tekti svarbiausias vaidmuo siekiant supaprastinti ir paspartinti trečiųjų šalių tyrėjų atvykimą ir gyvenimą Sąjungoje, išsaugant valstybių narių prerogatyvas imigracijos politikos srityje. Valstybių narių iš anksto patvirtintos mokslinių tyrimų organizacijos turėtų galėti pasirašyti su trečiosios šalies piliečiais priėmimo susitarimus mokslinių tyrimų projektui vykdyti. Valstybės narės turėtų išduoti leidimą remdamosi priėmimo susitarimu, jei įvykdomos atvykimo ir gyvenimo sąlygos; |
| --- | --- |

(9)

tikslinga supaprastinti tyrėjų priėmimą nustatant priėmimo tvarką, kuri nepriklauso nuo jų teisinių santykių su priimančiąja mokslinių tyrimų organizacija, ir nebereikalaujant leidimo dirbti, o tik leidimo gyventi arba ilgalaikės vizos . Ši tvarka turėtų būti grindžiama mokslinių tyrimų organizacijų ir valstybių narių imigracijos tarnybų bendradarbiavimu. Pagal ją taikant priėmimo tvarką šioms organizacijoms turėtų tekti svarbiausias vaidmuo siekiant supaprastinti ir paspartinti trečiųjų šalių tyrėjų atvykimą ir gyvenimą Sąjungoje, išsaugant valstybių narių prerogatyvas imigracijos politikos srityje. Valstybių narių iš anksto patvirtintos mokslinių tyrimų organizacijos turėtų galėti pasirašyti su trečiosios šalies piliečiais priėmimo susitarimus mokslinių tyrimų projektui vykdyti. Valstybės narės turėtų išduoti leidimą remdamosi priėmimo susitarimu, jei įvykdomos atvykimo ir gyvenimo sąlygos;

| (10) | kadangi daugiausia pastangų, kurių reikia tikslui – investuoti 3 proc. BVP į mokslinius tyrimus – pasiekti, turi dėti privatus sektorius, kuris ilgainiui turi įdarbinti daugiau tyrėjų, mokslinių tyrimų organizacijos, kurios gali būti patvirtintos pagal šią direktyvą, turėtų priklausyti arba valstybiniam, arba privačiam sektoriui; |
| --- | --- |

(10)

kadangi daugiausia pastangų, kurių reikia tikslui – investuoti 3 proc. BVP į mokslinius tyrimus – pasiekti, turi dėti privatus sektorius, kuris ilgainiui turi įdarbinti daugiau tyrėjų, mokslinių tyrimų organizacijos, kurios gali būti patvirtintos pagal šią direktyvą, turėtų priklausyti arba valstybiniam, arba privačiam sektoriui;

| (11) | siekiant, kad Sąjunga taptų patrauklesnė trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams
  ir studentams
  , tyrėjų
  ir studentų
  šeimos nariai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 2003/86/EB (7), turėtų būti priimami kartu. Jiems turėtų būti taikomos judumo Sąjungoje nuostatos ir jie taip pat turėtų turėti galimybę įsidarbinti; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

siekiant, kad Sąjunga taptų patrauklesnė trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams
  ir studentams
  , tyrėjų
  ir studentų
  šeimos nariai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 2003/86/EB (7), turėtų būti priimami kartu. Jiems turėtų būti taikomos judumo Sąjungoje nuostatos ir jie taip pat turėtų turėti galimybę įsidarbinti; [5 pakeit.]

| (12) | prireikus reikėtų skatinti valstybes nares traktuoti doktorantus kaip tyrėjus; |
| --- | --- |

(12)

prireikus reikėtų skatinti valstybes nares traktuoti doktorantus kaip tyrėjus;

| (13) | direktyvos įgyvendinimas neturėtų paskatinti protų nutekėjimo iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių arba iš besivystančių šalių. Priemonių, kuriomis siekiama padėti tyrėjams iš naujo integruotis savo kilmės šalyse, turėtų būti imamasi kartu su kilmės šalimis, kad būtų suformuota visa apimanti migracijos politika; |
| --- | --- |

(13)

direktyvos įgyvendinimas neturėtų paskatinti protų nutekėjimo iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių arba iš besivystančių šalių. Priemonių, kuriomis siekiama padėti tyrėjams iš naujo integruotis savo kilmės šalyse, turėtų būti imamasi kartu su kilmės šalimis, kad būtų suformuota visa apimanti migracijos politika;

| (14) | siekiant populiarinti Europą kaip pasaulinio lygio pavyzdinį švietimo ir mokymo centrą, reikia pagerinti
  , supaprastinti ir palengvinti
  atvykimo ir gyvenimo sąlygas tiems, kas norėtų šiais tikslais atvykti į Sąjungą. Tai atitinka Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkės tikslus (8), visų pirma siekiant suteikti Europos aukštajam mokslui tarptautinį pobūdį. Valstybių narių atitinkamų nacionalinių teisės aktų derinimas
  siekiant palankesnių taisyklių trečiųjų šalių piliečiams
  yra šio uždavinio dalis; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

siekiant populiarinti Europą kaip pasaulinio lygio pavyzdinį švietimo ir mokymo centrą, reikia pagerinti
  , supaprastinti ir palengvinti
  atvykimo ir gyvenimo sąlygas tiems, kas norėtų šiais tikslais atvykti į Sąjungą. Tai atitinka Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkės tikslus (8), visų pirma siekiant suteikti Europos aukštajam mokslui tarptautinį pobūdį. Valstybių narių atitinkamų nacionalinių teisės aktų derinimas
  siekiant palankesnių taisyklių trečiųjų šalių piliečiams
  yra šio uždavinio dalis; [6 pakeit.]

| (15) | dėl Bolonijos deklaracija (9) pradėto Bolonijos proceso plėtojimo ir stiprinimo dalyvaujančių ir kitų šalių aukštojo mokslo sistemos laipsniškai supanašėjo. Taip atsitiko todėl, kad nacionalinės valdžios institucijos rėmė studentų ir akademinių darbuotojų judumą, o aukštojo mokslo įstaigos įtraukė jį į savo mokymo programas. Todėl reikia taikyti geresnes studentų judėjimo Sąjungoje nuostatas. Vienas iš Bolonijos deklaracijos tikslų – siekti, kad Europos aukštasis mokslas būtų patrauklus ir konkurencingas. Įgyvendinant Bolonijos procesą sukurta Europos aukštojo mokslo erdvė. Optimizavus Europos aukštojo mokslo sektorių, Europa, kaip studijų vieta, tapo patrauklesnė trečiųjų šalių pilietybę turintiems studentams
  . Kadangi Bolonijos procese ir studentų judumui skirtose Sąjungos programose dalyvauja daugybė trečiųjų šalių, reikalingos suderintos ir supaprastintos šių šalių piliečių judumo taisyklės
  ; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

dėl Bolonijos deklaracija (9) pradėto Bolonijos proceso plėtojimo ir stiprinimo dalyvaujančių ir kitų šalių aukštojo mokslo sistemos laipsniškai supanašėjo. Taip atsitiko todėl, kad nacionalinės valdžios institucijos rėmė studentų ir akademinių darbuotojų judumą, o aukštojo mokslo įstaigos įtraukė jį į savo mokymo programas. Todėl reikia taikyti geresnes studentų judėjimo Sąjungoje nuostatas. Vienas iš Bolonijos deklaracijos tikslų – siekti, kad Europos aukštasis mokslas būtų patrauklus ir konkurencingas. Įgyvendinant Bolonijos procesą sukurta Europos aukštojo mokslo erdvė. Optimizavus Europos aukštojo mokslo sektorių, Europa, kaip studijų vieta, tapo patrauklesnė trečiųjų šalių pilietybę turintiems studentams
  . Kadangi Bolonijos procese ir studentų judumui skirtose Sąjungos programose dalyvauja daugybė trečiųjų šalių, reikalingos suderintos ir supaprastintos šių šalių piliečių judumo taisyklės
  ; [7 pakeit.]

| (16) | studentų, kuriems taikoma ši direktyva, parengiamųjų kursų trukmę ir kitas sąlygas turėtų nustatyti valstybės narės pagal savo nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

(16)

studentų, kuriems taikoma ši direktyva, parengiamųjų kursų trukmę ir kitas sąlygas turėtų nustatyti valstybės narės pagal savo nacionalinės teisės aktus;

| (17) | studento priėmimo į aukštojo mokslo įstaigą įrodymu, be kitokių galimų variantų, galėtų būti jo priėmimą patvirtinantis raštas ar pažyma; |
| --- | --- |

(17)

studento priėmimo į aukštojo mokslo įstaigą įrodymu, be kitokių galimų variantų, galėtų būti jo priėmimą patvirtinantis raštas ar pažyma;

| (18) | vertinant, ar turima pakankamai lėšų, turėtų būti atsižvelgiama į stipendijas; |
| --- | --- |

(18)

vertinant, ar turima pakankamai lėšų, turėtų būti atsižvelgiama į stipendijas;

| (19) | valstybės narės turėjo galimybę rinktis, ar taikyti Direktyvą 2004/114/EB mokiniams, savanoriams ir neatlyginamiems stažuotojams, bet dabar šių grupių asmenys turėtų patekti į šios direktyvos taikymo sritį, kad galėtų paprasčiau atvykti ir gyventi ir kad būtų užtikrintos jų teisės. Ši direktyva taip pat turėtų būti taikoma au pair auklėms ir atlyginamiems stažuotojams, kad būtų užtikrintos jų teisės ir apsauga; |
| --- | --- |

(19)

valstybės narės turėjo galimybę rinktis, ar taikyti Direktyvą 2004/114/EB mokiniams, savanoriams ir neatlyginamiems stažuotojams, bet dabar šių grupių asmenys turėtų patekti į šios direktyvos taikymo sritį, kad galėtų paprasčiau atvykti ir gyventi ir kad būtų užtikrintos jų teisės. Ši direktyva taip pat turėtų būti taikoma au pair auklėms ir atlyginamiems stažuotojams, kad būtų užtikrintos jų teisės ir apsauga;

| (20) | direktyva neturėtų būti taikoma atlyginamiems stažuotojams, atvykusiems dirbti į Sąjungą dėl perkėlimo bendrovės viduje, nes jiems taikoma [Direktyva 2013/xx/ES dėl perkėlimo bendrovės viduje]; |
| --- | --- |

(20)

direktyva neturėtų būti taikoma atlyginamiems stažuotojams, atvykusiems dirbti į Sąjungą dėl perkėlimo bendrovės viduje, nes jiems taikoma [Direktyva 2013/xx/ES dėl perkėlimo bendrovės viduje];

| (21) | kadangi šiuo metu Sąjungos lygmeniu nėra trečiųjų šalių pilietybę turinčioms au pair auklėms taikytinos teisinės sistemos, kuri užtikrintų joms palankų režimą, turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su jų konkrečiais poreikiais, nes tai itin pažeidžiama grupė. Šioje direktyvoje turėtų būti numatytos sąlygos, kurias turi įvykdyti tiek au pair auklė, tiek priimančioji šeima, visų pirma kiek tai susiję su jų tarpusavio susitarimu, į kurį turėtų būti įtraukti tokie elementai, kaip gautini kišenpinigiai (10); |
| --- | --- |

(21)

kadangi šiuo metu Sąjungos lygmeniu nėra trečiųjų šalių pilietybę turinčioms au pair auklėms taikytinos teisinės sistemos, kuri užtikrintų joms palankų režimą, turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su jų konkrečiais poreikiais, nes tai itin pažeidžiama grupė. Šioje direktyvoje turėtų būti numatytos sąlygos, kurias turi įvykdyti tiek au pair auklė, tiek priimančioji šeima, visų pirma kiek tai susiję su jų tarpusavio susitarimu, į kurį turėtų būti įtraukti tokie elementai, kaip gautini kišenpinigiai (10);

| (22) | įvykdžius visas bendrąsias ir specialiąsias priėmimo sąlygas valstybės narės turėtų per nustatytą terminą išduoti leidimą, t. y. ilgalaikę vizą ir (arba) leidimą gyventi
  , ir neturėtų būti trukdoma ar visai neleidžiama gauti tokį leidimą numatant papildomus reikalavimus
  . Jeigu valstybė narė išduoda leidimą gyventi tik savo teritorijoje, o visos šioje direktyvoje nustatytos su priėmimu susijusios sąlygos yra įvykdytos, valstybė narė turėtų išduoti atitinkamam trečiosios šalies piliečiui reikalingas vizas; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

įvykdžius visas bendrąsias ir specialiąsias priėmimo sąlygas valstybės narės turėtų per nustatytą terminą išduoti leidimą, t. y. ilgalaikę vizą ir (arba) leidimą gyventi
  , ir neturėtų būti trukdoma ar visai neleidžiama gauti tokį leidimą numatant papildomus reikalavimus
  . Jeigu valstybė narė išduoda leidimą gyventi tik savo teritorijoje, o visos šioje direktyvoje nustatytos su priėmimu susijusios sąlygos yra įvykdytos, valstybė narė turėtų išduoti atitinkamam trečiosios šalies piliečiui reikalingas vizas; [8 pakeit.]

| (23) | leidime turėtų būti nurodytas atitinkamo trečiosios šalies piliečio statusas ir atitinkamos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones. Valstybės narės popieriuje arba elektroniškai gali nurodyti papildomą informaciją, su sąlyga, kad tuo nebus nustatomos papildomos sąlygos; |
| --- | --- |

(23)

leidime turėtų būti nurodytas atitinkamo trečiosios šalies piliečio statusas ir atitinkamos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones. Valstybės narės popieriuje arba elektroniškai gali nurodyti papildomą informaciją, su sąlyga, kad tuo nebus nustatomos papildomos sąlygos;

| (24) | skirtingi leidimų galiojimo laikotarpiai pagal šią direktyvą turėtų atitikti kiekvienos grupės asmenų buvimo specifinį pobūdį; |
| --- | --- |

(24)

skirtingi leidimų galiojimo laikotarpiai pagal šią direktyvą turėtų atitikti kiekvienos grupės asmenų buvimo specifinį pobūdį;

| (25) | valstybės narės gali imti iš prašytojų prašymo išduoti leidimą tvarkymo mokestį. Mokesčiai

  turėtų apsvarstyti mokesčių, susijusių su trečiųjų šalių piliečių atvykimu ir gyvenimu, panaikinimą šios direktyvos tikslais
  .
  Jeigu valstybės narės reikalautų, kad trečiųjų šalių piliečiai sumokėtų mokesčius, jie
  turėtų būti proporcingi buvimo tikslui
  ir neturėtų sudaryti kliūčių siekti direktyvos tikslų
  ; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

valstybės narės gali imti iš prašytojų prašymo išduoti leidimą tvarkymo mokestį. Mokesčiai

  turėtų apsvarstyti mokesčių, susijusių su trečiųjų šalių piliečių atvykimu ir gyvenimu, panaikinimą šios direktyvos tikslais
  .
  Jeigu valstybės narės reikalautų, kad trečiųjų šalių piliečiai sumokėtų mokesčius, jie
  turėtų būti proporcingi buvimo tikslui
  ir neturėtų sudaryti kliūčių siekti direktyvos tikslų
  ; [9 pakeit.]

| (26) | pagal šią direktyvą trečiųjų šalių piliečiams suteiktos teisės neturėtų priklausyti nuo to, ar leidimas yra ilgalaikė viza ar leidimas gyventi; |
| --- | --- |

(26)

pagal šią direktyvą trečiųjų šalių piliečiams suteiktos teisės neturėtų priklausyti nuo to, ar leidimas yra ilgalaikė viza ar leidimas gyventi;

| (27) | terminas „priėmimas“ apima trečiųjų šalių piliečių atvykimą į valstybę narę ir gyvenimą joje šioje direktyvoje nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

(27)

terminas „priėmimas“ apima trečiųjų šalių piliečių atvykimą į valstybę narę ir gyvenimą joje šioje direktyvoje nustatytais tikslais;

| (28) | priimti asmenį gali būti atsisakyta dėl deramai pagrįstų priežasčių. Visų pirma, valstybė narė gali atsisakyti priimti asmenį, jei, remdamasi faktais pagrįstu įvertinimu, ji mano, kad konkrečiu atveju atitinkamas trečiosios šalies pilietis kelia potencialią grėsmę viešajai tvarkai,
  arba
  visuomenės saugumui arba visuomenės sveikatai; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(28)

priimti asmenį gali būti atsisakyta dėl deramai pagrįstų priežasčių. Visų pirma, valstybė narė gali atsisakyti priimti asmenį, jei, remdamasi faktais pagrįstu įvertinimu, ji mano, kad konkrečiu atveju atitinkamas trečiosios šalies pilietis kelia potencialią grėsmę viešajai tvarkai,
  arba
  visuomenės saugumui arba visuomenės sveikatai; [10 pakeit.]

| (29) | iškilus abejonėms dėl prašymo priimti pagrindimo, valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę reikalauti visų įrodymų, kurių reikia jo vientisumui įvertinti, ypač remiantis pareiškėjo numatomomis studijomis, siekiant kovoti su piktnaudžiavimu šioje direktyvoje nustatyta tvarka ir netinkamu jos taikymu; |
| --- | --- |

(29)

iškilus abejonėms dėl prašymo priimti pagrindimo, valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę reikalauti visų įrodymų, kurių reikia jo vientisumui įvertinti, ypač remiantis pareiškėjo numatomomis studijomis, siekiant kovoti su piktnaudžiavimu šioje direktyvoje nustatyta tvarka ir netinkamu jos taikymu;

| (30) | nacionalinės valdžios institucijos turėtų pranešti trečiųjų šalių piliečiams, pateikusiems prašymus priimti juos valstybėse narėse pagal šią direktyvą, apie sprendimą, priimtą dėl jų prašymo. Jos turėtų pranešti raštu kuo greičiau – vėliausiai per 60 dienų arba vėliausiai per 30 dienų

  30 dienų
  po prašymo pateikimo dienos. tyrėjų ir studentų, kuriems taikomos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, atveju

  . Valstybės narės turėtų kuo greičiau pranešti prašytojui, kokios papildomos informacijos joms reikia prašymui tvarkyti. Jeigu nacionalinėje teisėje numatyta galimybė neigiamą sprendimą skųsti administracine tvarka, nacionalinės institucijos turėtų paaiškinti pareiškėjui apie savo sprendimą per 30 dienų po skundo pateikimo dienos
  ; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

nacionalinės valdžios institucijos turėtų pranešti trečiųjų šalių piliečiams, pateikusiems prašymus priimti juos valstybėse narėse pagal šią direktyvą, apie sprendimą, priimtą dėl jų prašymo. Jos turėtų pranešti raštu kuo greičiau – vėliausiai per 60 dienų arba vėliausiai per 30 dienų

  30 dienų
  po prašymo pateikimo dienos. tyrėjų ir studentų, kuriems taikomos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, atveju

  . Valstybės narės turėtų kuo greičiau pranešti prašytojui, kokios papildomos informacijos joms reikia prašymui tvarkyti. Jeigu nacionalinėje teisėje numatyta galimybė neigiamą sprendimą skųsti administracine tvarka, nacionalinės institucijos turėtų paaiškinti pareiškėjui apie savo sprendimą per 30 dienų po skundo pateikimo dienos
  ; [11 pakeit.]

| (31) | turėtų būti supaprastintas trečiosiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų, studentų ir atlyginamų stažuotojų judumas Sąjungoje. Šia direktyva turėtų būti patobulintos tyrėjams taikomos taisyklės, susijusios su tuo, kad laikotarpiu, kuriam pirmoji valstybė narė suteikia leidimą, tyrėjas gali būti antroje valstybėje narėje ir jam tam nereikės naujo priėmimo susitarimo. Turėtų būti pagerinta studentų ir naujos – atlyginamų stažuotojų – grupės padėtis – jiems turėtų būti leidžiama būti antrojoje valstybėje narėje nuo trijų iki šešių mėnesių, jeigu jie atitinka šioje direktyvoje nustatytas bendrąsias sąlygas. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems stažuotojams, kurie atvyksta į Sąjungą kaip bendrovės viduje perkeliami asmenys, turėtų būti taikomos [Direktyvos 2013/xx/ES dėl perkėlimo bendrovės viduje] specialiosios judumo Sąjungoje nuostatos, kurios parengtos, kad atitiktų jų perkėlimo pobūdį; |
| --- | --- |

(31)

turėtų būti supaprastintas trečiosiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų, studentų ir atlyginamų stažuotojų judumas Sąjungoje. Šia direktyva turėtų būti patobulintos tyrėjams taikomos taisyklės, susijusios su tuo, kad laikotarpiu, kuriam pirmoji valstybė narė suteikia leidimą, tyrėjas gali būti antroje valstybėje narėje ir jam tam nereikės naujo priėmimo susitarimo. Turėtų būti pagerinta studentų ir naujos – atlyginamų stažuotojų – grupės padėtis – jiems turėtų būti leidžiama būti antrojoje valstybėje narėje nuo trijų iki šešių mėnesių, jeigu jie atitinka šioje direktyvoje nustatytas bendrąsias sąlygas. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems stažuotojams, kurie atvyksta į Sąjungą kaip bendrovės viduje perkeliami asmenys, turėtų būti taikomos [Direktyvos 2013/xx/ES dėl perkėlimo bendrovės viduje] specialiosios judumo Sąjungoje nuostatos, kurios parengtos, kad atitiktų jų perkėlimo pobūdį;

| (32) | Sąjungos imigracijos taisyklės ir Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, turėtų labiau vienos kitas papildyti. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams, ir studentams,
  savanoriams, stažuotojams,
  kuriems taikomos tokios Sąjungos programos

  taikoma ši direktyva
  , turėtų būti leidžiama judėti į 
  skirtingas
  valstybes nares, numatytas

  remiantis
  pirmosios valstybės narės išduotame leidime, su sąlyga, kad išsamus šių valstybių narių sąrašas bus žinomas prieš jiems atvykstant į Sąjungą

  išduotu leidimu
  . Toks leidimas turėtų jiems padėti naudotis judumo teise ir nebūtų reikalaujama pateikti papildomos informacijos arba teikti kitus prašymus. Valstybės narės raginamos supaprastinti trečiųjų šalių pilietybę turinčių savanorių judėjimą Sąjungoje, jeigu savanoriškos veiklos programos vykdomos daugiau nei vienoje valstybėje narėje; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

Sąjungos imigracijos taisyklės ir Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, turėtų labiau vienos kitas papildyti. Trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams, ir studentams,
  savanoriams, stažuotojams,
  kuriems taikomos tokios Sąjungos programos

  taikoma ši direktyva
  , turėtų būti leidžiama judėti į 
  skirtingas
  valstybes nares, numatytas

  remiantis
  pirmosios valstybės narės išduotame leidime, su sąlyga, kad išsamus šių valstybių narių sąrašas bus žinomas prieš jiems atvykstant į Sąjungą

  išduotu leidimu
  . Toks leidimas turėtų jiems padėti naudotis judumo teise ir nebūtų reikalaujama pateikti papildomos informacijos arba teikti kitus prašymus. Valstybės narės raginamos supaprastinti trečiųjų šalių pilietybę turinčių savanorių judėjimą Sąjungoje, jeigu savanoriškos veiklos programos vykdomos daugiau nei vienoje valstybėje narėje; [12 pakeit.]

| (33) | kad trečiųjų šalių pilietybę turintys studentai galėtų padengti daugiau savo studijų išlaidų, jiems turėtų būti suteikta didesnė galimybė

  suteiktos visos galimybės
  įsidarbinti, vadovaujantis šioje direktyvoje išdėstytomis sąlygomis, t. y. turėtų teisę dirbti mažiausiai 20 valandų per savaitę. Studentų patekimo į darbo rinką principas turėtų būti
  taikomas kaip
  bendra taisyklė. Tačiau išimtinėmis aplinkybėmis valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę atsižvelgti į savo nacionalinių darbo rinkų padėtį, bet tai neturi būti priežastis visiškai nesuteikti teisės dirbti; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(33)

kad trečiųjų šalių pilietybę turintys studentai galėtų padengti daugiau savo studijų išlaidų, jiems turėtų būti suteikta didesnė galimybė

  suteiktos visos galimybės
  įsidarbinti, vadovaujantis šioje direktyvoje išdėstytomis sąlygomis, t. y. turėtų teisę dirbti mažiausiai 20 valandų per savaitę. Studentų patekimo į darbo rinką principas turėtų būti
  taikomas kaip
  bendra taisyklė. Tačiau išimtinėmis aplinkybėmis valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę atsižvelgti į savo nacionalinių darbo rinkų padėtį, bet tai neturi būti priežastis visiškai nesuteikti teisės dirbti; [13 pakeit.]

| (34) | norėdamos ateityje turėti aukštos kvalifikacijos darbuotojų valstybės narės turėtų leisti studentams

  ir gerbti bei pripažinti studentų
  , kurie baigia studijas Sąjungoje,
  darbo vertę ir bendrą jų indėlį, valstybės narės turėtų leisti tiems studentams
  pasilikti savo teritorijoje 12 mėnesių po to, kai baigia galioti pirminis leidimas, kad studentai galėtų išsiaiškinti įsidarbinimo galimybes arba imtis verslo. Jos taip pat turėtų tą patį leisti tyrėjams, užbaigusiems priėmimo susitarime nurodytą mokslinių tyrimų projektą. Tai neturėtų reikšti automatinės teisės įsidarbinti arba imtis verslo. Jų gali būti prašoma pateikti įrodymų, kaip nustatyta 24 straipsnyje; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

norėdamos ateityje turėti aukštos kvalifikacijos darbuotojų valstybės narės turėtų leisti studentams

  ir gerbti bei pripažinti studentų
  , kurie baigia studijas Sąjungoje,
  darbo vertę ir bendrą jų indėlį, valstybės narės turėtų leisti tiems studentams
  pasilikti savo teritorijoje 12 mėnesių po to, kai baigia galioti pirminis leidimas, kad studentai galėtų išsiaiškinti įsidarbinimo galimybes arba imtis verslo. Jos taip pat turėtų tą patį leisti tyrėjams, užbaigusiems priėmimo susitarime nurodytą mokslinių tyrimų projektą. Tai neturėtų reikšti automatinės teisės įsidarbinti arba imtis verslo. Jų gali būti prašoma pateikti įrodymų, kaip nustatyta 24 straipsnyje; [14 pakeit.]

| (35) | šios direktyvos nuostatos nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai reglamentuoti darbo tikslais atvykstančių trečiųjų šalių piliečių skaičių; |
| --- | --- |

(35)

šios direktyvos nuostatos nedaro poveikio valstybių narių kompetencijai reglamentuoti darbo tikslais atvykstančių trečiųjų šalių piliečių skaičių;

| (36) | kad Sąjunga būtų patrauklesnė trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams, studentams, mokiniams, stažuotojams, savanoriams ir au pair auklėms, svarbu užtikrinti jiems palankų režimą, kaip nustatyta Sutarties 79 straipsnyje. Šių grupių asmenys pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/98/ES (11) turi teisę į vienodą požiūrį – tokį patį, kuris taikomas priimančiosios valstybės narės piliečiams. Be Direktyva 2011/98/ES suteiktų teisių, trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams turėtų būti suteikiamos palankesnės teisės į vienodą požiūrį – tokį patį, kuris taikomas priimančiosios šalies piliečiams, kiek tai susiję su socialinės apsaugos sritimis, apibrėžtomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
  (EB)
  Nr. 883/2004 (12). Šiuo metu Direktyvoje 2011/98/ES nustatyta, kad valstybės narės gali apriboti teisę į vienodą požiūrį, kiek tai susiję su socialinės apsaugos sritimis, įskaitant šeimos išmokas, ir šie apribojimai gali daryti poveikį tyrėjams. Be to, nepriklausomai nuo to, ar pagal Sąjungos arba priimančiosios valstybės narės nacionalinę teisę trečiųjų šalių pilietybę turintiems
  studentams
  , mokiniams, savanoriams, neatlyginamiems stažuotojams ir au pair auklėms suteikiama teisė įsidarbinti, jiems turėtų būti suteikiama teisė į vienodą požiūrį – tokį patį, kuris taikomas priimančiosios valstybės narės piliečiams, kiek tai susiję su galimybe naudotis prekėmis bei paslaugomis ir visuomenei tiekiamomis prekėmis ir teikiamomis paslaugomis; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(36)

kad Sąjunga būtų patrauklesnė trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams, studentams, mokiniams, stažuotojams, savanoriams ir au pair auklėms, svarbu užtikrinti jiems palankų režimą, kaip nustatyta Sutarties 79 straipsnyje. Šių grupių asmenys pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/98/ES (11) turi teisę į vienodą požiūrį – tokį patį, kuris taikomas priimančiosios valstybės narės piliečiams. Be Direktyva 2011/98/ES suteiktų teisių, trečiųjų šalių pilietybę turintiems tyrėjams turėtų būti suteikiamos palankesnės teisės į vienodą požiūrį – tokį patį, kuris taikomas priimančiosios šalies piliečiams, kiek tai susiję su socialinės apsaugos sritimis, apibrėžtomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
  (EB)
  Nr. 883/2004 (12). Šiuo metu Direktyvoje 2011/98/ES nustatyta, kad valstybės narės gali apriboti teisę į vienodą požiūrį, kiek tai susiję su socialinės apsaugos sritimis, įskaitant šeimos išmokas, ir šie apribojimai gali daryti poveikį tyrėjams. Be to, nepriklausomai nuo to, ar pagal Sąjungos arba priimančiosios valstybės narės nacionalinę teisę trečiųjų šalių pilietybę turintiems
  studentams
  , mokiniams, savanoriams, neatlyginamiems stažuotojams ir au pair auklėms suteikiama teisė įsidarbinti, jiems turėtų būti suteikiama teisė į vienodą požiūrį – tokį patį, kuris taikomas priimančiosios valstybės narės piliečiams, kiek tai susiję su galimybe naudotis prekėmis bei paslaugomis ir visuomenei tiekiamomis prekėmis ir teikiamomis paslaugomis; [15 pakeit.]

| (37) | ši direktyva jokiomis aplinkybėmis neturėtų daryti poveikio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1030/2002 (13) taikymui; |
| --- | --- |

(37)

ši direktyva jokiomis aplinkybėmis neturėtų daryti poveikio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1030/2002 (13) taikymui;

| (38) | šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

(38)

šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje;

| (39) | valstybės narės turėtų įgyvendinti šios direktyvos nuostatas nediskriminuodamos asmenų dėl lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

(39)

valstybės narės turėtų įgyvendinti šios direktyvos nuostatas nediskriminuodamos asmenų dėl lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;

| (40) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(40)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (41) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, neatlyginamo ar atlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos arba dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygas, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi, dėl jos masto arba poveikio, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(41)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, neatlyginamo ar atlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos arba dalyvavimo Au pair programoje tikslais sąlygas, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi, dėl jos masto arba poveikio, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (42) | kiekviena valstybė narė turėtų užtikrinti, kad plačiajai visuomenei, ypač internete, būtų teikiama kiek įmanoma daugiau reguliariai atnaujinamos informacijos apie pagal šią direktyvą patvirtintas mokslinių tyrimų organizacijas, su kuriomis tyrėjai galėtų sudaryti priėmimo susitarimus, ir apie atvykimo į teritoriją ir gyvenimo joje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais sąlygas ir tvarką, kaip priimta pagal šią direktyvą, taip pat informacijos apie šioje direktyvoje nurodytas įstaigas, mokymo kursus, į kuriuos gali būti priimti trečiųjų šalių piliečiai, ir atvykimo bei gyvenimo jos teritorijoje šiais tikslais sąlygas ir tvarką; |
| --- | --- |

(42)

kiekviena valstybė narė turėtų užtikrinti, kad plačiajai visuomenei, ypač internete, būtų teikiama kiek įmanoma daugiau reguliariai atnaujinamos informacijos apie pagal šią direktyvą patvirtintas mokslinių tyrimų organizacijas, su kuriomis tyrėjai galėtų sudaryti priėmimo susitarimus, ir apie atvykimo į teritoriją ir gyvenimo joje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais sąlygas ir tvarką, kaip priimta pagal šią direktyvą, taip pat informacijos apie šioje direktyvoje nurodytas įstaigas, mokymo kursus, į kuriuos gali būti priimti trečiųjų šalių piliečiai, ir atvykimo bei gyvenimo jos teritorijoje šiais tikslais sąlygas ir tvarką;

| (42a) | kiekviena valstybė narė turi pareigą pranešti trečiosios šalies piliečiams apie jų konkrečiu atveju taikomas taisykles, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir teisinis tikrumas ir tokiu būdu šie piliečiai būtų skatinami atvykti į Sąjungą. Todėl visa informacija, susijusi su procedūra, įskaitant bendruosius dokumentus apie studijas, mainų ar mokslinių tyrimų programas, taip pat specifinė informacija apie prašytojų teises ir pareigas turėtų būti pateikta trečiosios šalies piliečiams lengvai prieinamu ir suprantamu būdu; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(42a)

kiekviena valstybė narė turi pareigą pranešti trečiosios šalies piliečiams apie jų konkrečiu atveju taikomas taisykles, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir teisinis tikrumas ir tokiu būdu šie piliečiai būtų skatinami atvykti į Sąjungą. Todėl visa informacija, susijusi su procedūra, įskaitant bendruosius dokumentus apie studijas, mainų ar mokslinių tyrimų programas, taip pat specifinė informacija apie prašytojų teises ir pareigas turėtų būti pateikta trečiosios šalies piliečiams lengvai prieinamu ir suprantamu būdu; [16 pakeit.]

| (43) | [pagal Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio minėto protokolo 4 straipsniui, tos valstybės narės nedalyvauja priimant šią direktyvą ir dėl to ji nėra joms privaloma ar taikytina]; |
| --- | --- |

(43)

[pagal Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 1 ir 2 straipsnius ir nedarant poveikio minėto protokolo 4 straipsniui, tos valstybės narės nedalyvauja priimant šią direktyvą ir dėl to ji nėra joms privaloma ar taikytina];

| (44) | pagal Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą, ir dėl to ji nėra jai privaloma ar taikytina; |
| --- | --- |

(44)

pagal Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius, Danija nedalyvauja priimant šią direktyvą, ir dėl to ji nėra jai privaloma ar taikytina;

| (45) | įpareigojama į nacionalinę teisę perkelti tik tas šios direktyvos nuostatas, kurios iš esmės pakeistos, palyginti su ankstesnių direktyvų nuostatomis. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnių direktyvų; |
| --- | --- |

(45)

įpareigojama į nacionalinę teisę perkelti tik tas šios direktyvos nuostatas, kurios iš esmės pakeistos, palyginti su ankstesnių direktyvų nuostatomis. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas kyla iš ankstesnių direktyvų;

| (46) | ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių prievolėms, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais ir taikymo pradžios datomis, nustatytomis I priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(46)

ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių prievolėms, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais ir taikymo pradžios datomis, nustatytomis I priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomos:

| a) | trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo valstybių narių teritorijoje ilgesnį nei 90 dienų laikotarpį mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir Au pair programos tikslais sąlygos; |
| --- | --- |

a)

trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir gyvenimo valstybių narių teritorijoje ilgesnį nei 90 dienų laikotarpį mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo ir neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos ir Au pair programos tikslais sąlygos;

| b) | trečiųjų šalių pilietybę turinčių studentų ir atlyginamų stažuotojų atvykimo ir gyvenimo ilgesnį nei 90 dienų laikotarpį kitose valstybėse narėse nei ta, kuri, remdamasi šia direktyva, pirma suteikė trečiosios šalies piliečiui leidimą; |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių pilietybę turinčių studentų ir atlyginamų stažuotojų atvykimo ir gyvenimo ilgesnį nei 90 dienų laikotarpį kitose valstybėse narėse nei ta, kuri, remdamasi šia direktyva, pirma suteikė trečiosios šalies piliečiui leidimą;

| c) | trečiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų atvykimo ir gyvenimo kitose valstybėse narėse nei ta, kuri, remdamasi šia direktyva, pirma suteikė trečiosios šalies piliečiui leidimą. |
| --- | --- |

c)

trečiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų atvykimo ir gyvenimo kitose valstybėse narėse nei ta, kuri, remdamasi šia direktyva, pirma suteikė trečiosios šalies piliečiui leidimą.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma trečiosiųjų šalių piliečiams, kurie kreipiasi dėl įleidimo į valstybės narės teritoriją mokslinių tyrimų, studijų, mokinių mainų, atlyginamo arba neatlyginamo stažavimosi, savanoriškos tarnybos arba dalyvavimo Au pair programoje tikslais.

2.   Ši direktyva netaikoma trečiųjų šalių piliečiams:

| a) | kurie gyvena valstybėje narėje kaip prieglobsčio prašytojai arba kurie naudojasi papildoma apsauga arba kuriems taikomos laikinosios apsaugos schemos; |
| --- | --- |

a)

kurie gyvena valstybėje narėje kaip prieglobsčio prašytojai arba kurie naudojasi papildoma apsauga arba kuriems taikomos laikinosios apsaugos schemos;

| b) | kurių išsiuntimas buvo sustabdytas dėl faktinių ar teisinių priežasčių; |
| --- | --- |

b)

kurių išsiuntimas buvo sustabdytas dėl faktinių ar teisinių priežasčių;

| c) | kurie yra Sąjungos piliečių, kurie naudojasi laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje teise, šeimos nariai; |
| --- | --- |

c)

kurie yra Sąjungos piliečių, kurie naudojasi laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje teise, šeimos nariai;

| d) | kurie turi ilgalaikio gyventojo statusą valstybėje narėje pagal Tarybos direktyvą 2003/109/EB (14) ir naudojasi teise gyventi kitoje valstybėje narėje, kad studijuotų arba įgytų profesinį išsilavinimą; |
| --- | --- |

d)

kurie turi ilgalaikio gyventojo statusą valstybėje narėje pagal Tarybos direktyvą 2003/109/EB (14) ir naudojasi teise gyventi kitoje valstybėje narėje, kad studijuotų arba įgytų profesinį išsilavinimą;

| e) | kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus laikomiems savarankiškai dirbančiais asmenimis; |
| --- | --- |

e)

kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus laikomiems savarankiškai dirbančiais asmenimis;

| f) | kurie kartu su savo šeimos nariais, nepriklausomai nuo jų pilietybės, pagal Sąjungos ir valstybių narių arba Sąjungos ir trečiųjų šalių susitarimus naudojasi tokiomis pačiomis teisėmis laisvai judėti, kaip ir Sąjungos piliečiai; |
| --- | --- |

f)

kurie kartu su savo šeimos nariais, nepriklausomai nuo jų pilietybės, pagal Sąjungos ir valstybių narių arba Sąjungos ir trečiųjų šalių susitarimus naudojasi tokiomis pačiomis teisėmis laisvai judėti, kaip ir Sąjungos piliečiai;

| g) | kurie yra stažuotojai, atvykstantys į Sąjungą dėl perkėlimo bendrovės viduje pagal [Direktyvą 2013/xx/ES dėl perkėlimo bendrovės viduje]. |
| --- | --- |

g)

kurie yra stažuotojai, atvykstantys į Sąjungą dėl perkėlimo bendrovės viduje pagal [Direktyvą 2013/xx/ES dėl perkėlimo bendrovės viduje].

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

| a) | trečiosios šalies pilietis – asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip apibrėžta Sutarties 20 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

trečiosios šalies pilietis – asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip apibrėžta Sutarties 20 straipsnio 1 dalyje;

| b) | tyrėjas – trečiosios šalies pilietis, turintis atitinkamą aukštojo mokslo kvalifikaciją, suteikiančią teisę dalyvauti doktorantūros programose, kurį mokslinių tyrimų organizacija pasirenka mokslinių tyrimų projektui, kuriam paprastai reikia nurodytos kvalifikacijos, vykdyti; |
| --- | --- |

b)

tyrėjas – trečiosios šalies pilietis, turintis atitinkamą aukštojo mokslo kvalifikaciją, suteikiančią teisę dalyvauti doktorantūros programose, kurį mokslinių tyrimų organizacija pasirenka mokslinių tyrimų projektui, kuriam paprastai reikia nurodytos kvalifikacijos, vykdyti;

| c) | studentas – trečiosios šalies pilietis, priimtas į aukštojo mokslo įstaigą ir į valstybės narės teritoriją užsiimti savo pagrindine veikla – dieninėmis studijomis, suteikiama valstybės narės pripažįstama aukštojo mokslo kvalifikacija, įskaitant diplomus, pažymėjimus arba daktaro laipsnį, gaunamus aukštojo mokslo įstaigoje, kuri pagal savo šalies nacionalinės teisės aktus gali rengti tokioms studijoms skirtus parengiamuosius kursus; |
| --- | --- |

c)

studentas – trečiosios šalies pilietis, priimtas į aukštojo mokslo įstaigą ir į valstybės narės teritoriją užsiimti savo pagrindine veikla – dieninėmis studijomis, suteikiama valstybės narės pripažįstama aukštojo mokslo kvalifikacija, įskaitant diplomus, pažymėjimus arba daktaro laipsnį, gaunamus aukštojo mokslo įstaigoje, kuri pagal savo šalies nacionalinės teisės aktus gali rengti tokioms studijoms skirtus parengiamuosius kursus;

| d) | mokinys – trečiosios šalies pilietis, pagal mainų programą priimtas į valstybės narės teritoriją mokytis pagal pripažįstamą viduriniojo mokslo programą, kurią vykdo pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus ar administracinę praktiką pripažinta organizacija; |
| --- | --- |

d)

mokinys – trečiosios šalies pilietis, pagal mainų programą priimtas į valstybės narės teritoriją mokytis pagal pripažįstamą viduriniojo mokslo programą, kurią vykdo pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus ar administracinę praktiką pripažinta organizacija;

| e) | neatlyginamas stažuotojas – trečiosios šalies pilietis, priimtas į valstybės narės teritoriją neatlyginamos stažuotės laikotarpiui pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

e)

neatlyginamas stažuotojas – trečiosios šalies pilietis, priimtas į valstybės narės teritoriją neatlyginamos stažuotės laikotarpiui pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus;

| f) | atlyginamas stažuotojas – trečiosios šalies pilietis, priimtas į valstybės narės teritoriją stažuotei, už kurią jis gauna atlygį pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

f)

atlyginamas stažuotojas – trečiosios šalies pilietis, priimtas į valstybės narės teritoriją stažuotei, už kurią jis gauna atlygį pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinės teisės aktus;

| g) | savanoris – trečiosios šalies pilietis, priimtas į valstybės narės teritoriją dalyvauti pripažįstamoje savanoriškos tarnybos programoje; |
| --- | --- |

g)

savanoris – trečiosios šalies pilietis, priimtas į valstybės narės teritoriją dalyvauti pripažįstamoje savanoriškos tarnybos programoje;

| ga) | savanoriškos veiklos paslaugų teikėjas – organizacija, atsakinga už savanoriškos tarnybos programą, kuriai priskiriamas trečiosios šalies pilietis. Tokios organizacijos ir grupės yra nepriklausomos ir veikia savarankiškai kaip ir kitos ne pelno įmonės, pvz., valdžios institucijos. Jos aktyviai veikia viešojoje erdvėje, ir jų veikla skirta bent iš dalies prisidėti prie viešojo gėrio

   (15)

  ; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

savanoriškos veiklos paslaugų teikėjas – organizacija, atsakinga už savanoriškos tarnybos programą, kuriai priskiriamas trečiosios šalies pilietis. Tokios organizacijos ir grupės yra nepriklausomos ir veikia savarankiškai kaip ir kitos ne pelno įmonės, pvz., valdžios institucijos. Jos aktyviai veikia viešojoje erdvėje, ir jų veikla skirta bent iš dalies prisidėti prie viešojo gėrio

   (15)

  ; [17 pakeit.]

| h) | savanoriškos tarnybos programa – praktinio solidarumo veiksmų programa, paremta valstybės narės arba Sąjungos pripažįstama programa, kuria siekiama visuotinės svarbos tikslų
  nesiekiant pelno
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

savanoriškos tarnybos programa – praktinio solidarumo veiksmų programa, paremta valstybės narės arba Sąjungos pripažįstama programa, kuria siekiama visuotinės svarbos tikslų
  nesiekiant pelno
  ; [18 pakeit.]

| i) | au pair auklė – trečiosios šalies pilietė arba pilietis, valstybės narės teritorijoje laikinai priimamas, kad galėtų tobulinti savo kalbinius įgūdžius ir geriau susipažinti su priimančiąja šalimi, šeimos, kurioje jis mainais dirba nesunkius namų ruošos darbus ir rūpinasi vaikais; |
| --- | --- |

i)

au pair auklė – trečiosios šalies pilietė arba pilietis, valstybės narės teritorijoje laikinai priimamas, kad galėtų tobulinti savo kalbinius įgūdžius ir geriau susipažinti su priimančiąja šalimi, šeimos, kurioje jis mainais dirba nesunkius namų ruošos darbus ir rūpinasi vaikais;

| j) | moksliniai tyrimai – sistemingas kūrybinis darbas, kuriuo siekiama padidinti žinių visumą, įskaitant žmogaus, kultūros ir visuomenės pažinimą, ir šios žinių visumos naudojimas naujovėms kurti; |
| --- | --- |

j)

moksliniai tyrimai – sistemingas kūrybinis darbas, kuriuo siekiama padidinti žinių visumą, įskaitant žmogaus, kultūros ir visuomenės pažinimą, ir šios žinių visumos naudojimas naujovėms kurti;

| k) | mokslinių tyrimų organizacija – mokslinius tyrimus atliekanti vieša arba privati organizacija, valstybės narės patvirtinta šios direktyvos taikymo tikslais pagal tos valstybės narės teisės aktus ar administracinę praktiką; |
| --- | --- |

k)

mokslinių tyrimų organizacija – mokslinius tyrimus atliekanti vieša arba privati organizacija, valstybės narės patvirtinta šios direktyvos taikymo tikslais pagal tos valstybės narės teisės aktus ar administracinę praktiką;

| l) | švietimo įstaiga – vieša arba privati įstaiga, kuri yra pripažinta priimančiosios valstybės narės ir (arba) kurios studijos yra pripažįstamos vadovaujantis nacionalinės teisės aktais arba administracine praktika šioje direktyvoje nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

l)

švietimo įstaiga – vieša arba privati įstaiga, kuri yra pripažinta priimančiosios valstybės narės ir (arba) kurios studijos yra pripažįstamos vadovaujantis nacionalinės teisės aktais arba administracine praktika šioje direktyvoje nustatytais tikslais;

| la) | priimančioji įstaiga – mokslo įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, įmonė arba profesinio mokymo institucija, mokinių mainus vykdanti organizacija ar organizacija, atsakinga už savanoriškos tarnybos programą, kuriai priskirtas trečiosios šalies pilietis, neatsižvelgiant į jos teisinę formą, ir įsteigta pagal nacionalinę teisę valstybės narės teritorijoje; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

la)

priimančioji įstaiga – mokslo įstaiga, mokslinių tyrimų organizacija, įmonė arba profesinio mokymo institucija, mokinių mainus vykdanti organizacija ar organizacija, atsakinga už savanoriškos tarnybos programą, kuriai priskirtas trečiosios šalies pilietis, neatsižvelgiant į jos teisinę formą, ir įsteigta pagal nacionalinę teisę valstybės narės teritorijoje; [20 pakeit.]

| lb) | priimančioji šeima – šeima, kuri laikinai priima Au pair programoje dalyvaujančią auklę ir sudaro jam (jai) sąlygas dalyvauti kasdieniame šeimos gyvenime valstybės narės teritorijoje pagal priimančiosios šeimos ir au pair auklės sudarytą susitarimą; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

lb)

priimančioji šeima – šeima, kuri laikinai priima Au pair programoje dalyvaujančią auklę ir sudaro jam (jai) sąlygas dalyvauti kasdieniame šeimos gyvenime valstybės narės teritorijoje pagal priimančiosios šeimos ir au pair auklės sudarytą susitarimą; [21 pakeit.]

| m) | atlyginimas – bet kokio pavidalo užmokestis, gaunamas už suteiktas paslaugas ir pagal nacionalinės teisės aktus arba nusistovėjusią praktiką laikomas sudedamąja darbinių santykių dalimi; |
| --- | --- |

m)

atlyginimas – bet kokio pavidalo užmokestis, gaunamas už suteiktas paslaugas ir pagal nacionalinės teisės aktus arba nusistovėjusią praktiką laikomas sudedamąja darbinių santykių dalimi;

| n) | užimtumas – vertimasis veikla, apimančia bet kokios

  tam tikros
  formos darbą, reglamentuojamą pagal nacionalinės teisės aktus
  , taikytiną kolektyvinę sutartį
  arba nusistovėjusia praktika

  nusistovėjusią praktiką
  , darbdavio naudai, jam vadovaujant ir prižiūrint; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

n)

užimtumas – vertimasis veikla, apimančia bet kokios

  tam tikros
  formos darbą, reglamentuojamą pagal nacionalinės teisės aktus
  , taikytiną kolektyvinę sutartį
  arba nusistovėjusia praktika

  nusistovėjusią praktiką
  , darbdavio naudai, jam vadovaujant ir prižiūrint; [22 pakeit.]

| na) | darbdavys – bet koks fizinis arba juridinis asmuo, kurio naudai, jam vadovaujant ir prižiūrint vykdomas darbas; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

na)

darbdavys – bet koks fizinis arba juridinis asmuo, kurio naudai, jam vadovaujant ir prižiūrint vykdomas darbas; [23 pakeit.]

| nb) | šeimos nariai – trečiųjų šalių piliečiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/86/EB 4 straipsnyje; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

nb)

šeimos nariai – trečiųjų šalių piliečiai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/86/EB 4 straipsnyje; [24 pakeit.]

| o) | pirmoji valstybė narė – valstybė narė, kuri, vadovaudamasi šia direktyva, pirma suteikia trečiosios šalies piliečiui leidimą; |
| --- | --- |

o)

pirmoji valstybė narė – valstybė narė, kuri, vadovaudamasi šia direktyva, pirma suteikia trečiosios šalies piliečiui leidimą;

| p) | antroji valstybė narė – bet kuri valstybė narė, kuri nėra pirmoji valstybė narė; |
| --- | --- |

p)

antroji valstybė narė – bet kuri valstybė narė, kuri nėra pirmoji valstybė narė;

| q) | Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones – Sąjungos finansuojamos programos, kuriomis trečiųjų šalių piliečiai skatinami vykti į Sąjungą; |
| --- | --- |

q)

Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones – Sąjungos finansuojamos programos, kuriomis trečiųjų šalių piliečiai skatinami vykti į Sąjungą;

| r) | leidimas – valstybės narės valdžios institucijų išduodamas leidimas gyventi, kuriuo trečiosios šalies piliečiui leidžiama teisėtai būti jos teritorijoje, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1030/2002 1 straipsnio 2 dalies a punkte, arba ilgalaikė viza; |
| --- | --- |

r)

leidimas – valstybės narės valdžios institucijų išduodamas leidimas gyventi, kuriuo trečiosios šalies piliečiui leidžiama teisėtai būti jos teritorijoje, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1030/2002 1 straipsnio 2 dalies a punkte, arba ilgalaikė viza;

| s) | ilgalaikė viza – leidimas, kurį valstybė narė išduoda vadovaudamasi Šengeno konvencijos 18 straipsniu arba kuris išduodamas vadovaujantis valstybių narių, kurios nevisapusiškai įgyvendina Šengeno acquis, nacionaline teise. |
| --- | --- |

s)

ilgalaikė viza – leidimas, kurį valstybė narė išduoda vadovaudamasi Šengeno konvencijos 18 straipsniu arba kuris išduodamas vadovaujantis valstybių narių, kurios nevisapusiškai įgyvendina Šengeno acquis, nacionaline teise.

4 straipsnis

Palankesnės nuostatos

1.   Šia direktyva nedaroma poveikio palankesnėms šių susitarimų nuostatoms:

| a) | dvišalių arba daugiašalių Sąjungos arba Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos arba kelių trečiųjų šalių sudarytų susitarimų arba |
| --- | --- |

a)

dvišalių arba daugiašalių Sąjungos arba Sąjungos bei jos valstybių narių ir vienos arba kelių trečiųjų šalių sudarytų susitarimų arba

| b) | dvišalių arba daugiašalių vienos ar kelių valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių sudarytų susitarimų. |
| --- | --- |

b)

dvišalių arba daugiašalių vienos ar kelių valstybių narių ir vienos ar kelių trečiųjų šalių sudarytų susitarimų.

2.   Šia direktyva nedaroma poveikio valstybių narių teisei priimti arba toliau taikyti nuostatas, kurios yra palankesnės asmenims, kuriems ji yra taikoma, dėl
  16, 17, 18, 19, 20,
  21, 22, 23, 24, 25, ir 29

  26, 27, 28,
  29
  , 30, 31, 32, 33 ir 34
  straipsnių, ypač kiek tai susiję su judumo partnerystėmis. [25 pakeit.]

II SKYRIUS

PRIĖMIMAS

5 straipsnis

Principas

1.   Priimant trečiosios šalies pilietį pagal šią direktyvą patikrinami dokumentais paremti įrodymai, kad jis atitinka 6 straipsnyje nustatytas bendrąsias sąlygas ir, priklausomai nuo to, kuris straipsnis taikomas atitinkamai kategorijai, 7–14 straipsniuose nustatytas konkrečias sąlygas.

2.   Visas bendrąsias ir specialiąsias priėmimo sąlygas įvykdę prašytojai įgyja teisę gauti ilgalaikę vizą ir (arba) leidimą gyventi. Jeigu valstybė narė išduoda leidimus gyventi tik savo teritorijoje ir niekur kitur, o visos priėmimo sąlygos, nustatytos šioje direktyvoje yra įvykdytos, atitinkama valstybė narė išduoda trečiosios šalies piliečiui reikalingą vizą.

6 straipsnis

Bendrosios sąlygos

Trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo šioje direktyvoje nurodytais tikslais:

| a) | pateikia nacionalinės teisės aktuose nustatytą galiojantį kelionės dokumentą. Valstybės narės gali reikalauti, kad kelionės dokumentas galiotų bent numatomą buvimo laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

pateikia nacionalinės teisės aktuose nustatytą galiojantį kelionės dokumentą. Valstybės narės gali reikalauti, kad kelionės dokumentas galiotų bent numatomą buvimo laikotarpį;

| b) | pateikia tėvų sutikimą arba lygiavertį dokumentą numatomam buvimui, jei jis pagal priimančiosios valstybės narės nacionalinės teisės aktus yra nepilnametis; |
| --- | --- |

b)

pateikia tėvų sutikimą arba lygiavertį dokumentą numatomam buvimui, jei jis pagal priimančiosios valstybės narės nacionalinės teisės aktus yra nepilnametis;

| c) | turi sveikatos draudimą nuo visų rūšių rizikos, nuo kurios paprastai draudžiami atitinkamos valstybės narės piliečiai; |
| --- | --- |

c)

turi sveikatos draudimą nuo visų rūšių rizikos, nuo kurios paprastai draudžiami atitinkamos valstybės narės piliečiai;

| d) | nėra laikomas keliančiu grėsmę

  nekelia grėsmės
  viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

nėra laikomas keliančiu grėsmę

  nekelia grėsmės
  viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar sveikatai; [26 pakeit.]

| e) | pateikia įrodymą, jei to reikalauja valstybė narė, kad jis sumokėjo mokestį už prašymo tvarkymą pagal 31 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

pateikia įrodymą, jei to reikalauja valstybė narė, kad jis sumokėjo mokestį už prašymo tvarkymą pagal 31 straipsnį;

| f) | pateikia valstybės narės reikalaujamus įrodymus, kad savo buvimo šalyje laikotarpiu turės pakankamai lėšų pragyvenimo, mokymosi ir grįžimo kelionės išlaidoms padengti; tai nedaro poveikio konkrečiam kiekvieno atvejo nagrinėjimui.
  Tokių įrodymų pateikimas nėra būtinas, jeigu atitinkamas trečiosios šalies pilietis gali įrodyti, jog jis gauna subsidijas ar stipendiją, jeigu jis gavo įsipareigojimą dėl rėmimo iš priimančiosios šeimos arba konkretų pasiūlymą dėl darbo arba jeigu mokinių mainus vykdanti organizacija ar organizacija, atsakinga už savanoriškos tarnybos programą, pareiškia, kad ji pati prisiima atsakomybę už mokinį ar savanorį visą jo buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį. [27 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

pateikia valstybės narės reikalaujamus įrodymus, kad savo buvimo šalyje laikotarpiu turės pakankamai lėšų pragyvenimo, mokymosi ir grįžimo kelionės išlaidoms padengti; tai nedaro poveikio konkrečiam kiekvieno atvejo nagrinėjimui.
  Tokių įrodymų pateikimas nėra būtinas, jeigu atitinkamas trečiosios šalies pilietis gali įrodyti, jog jis gauna subsidijas ar stipendiją, jeigu jis gavo įsipareigojimą dėl rėmimo iš priimančiosios šeimos arba konkretų pasiūlymą dėl darbo arba jeigu mokinių mainus vykdanti organizacija ar organizacija, atsakinga už savanoriškos tarnybos programą, pareiškia, kad ji pati prisiima atsakomybę už mokinį ar savanorį visą jo buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį. [27 pakeit.]

7 straipsnis

Specialiosios sąlygos tyrėjams

1.   Be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo mokslinių tyrimų vykdymo tikslais:

| a) | pateikia su mokslinių tyrimų organizacija pagal 9 straipsnio 1 ir 2 dalis pasirašytą susitarimą dėl priėmimo; |
| --- | --- |

a)

pateikia su mokslinių tyrimų organizacija pagal 9 straipsnio 1 ir 2 dalis pasirašytą susitarimą dėl priėmimo;

| b) | kai tinkama, pateikia mokslinių tyrimų organizacijos pagal 9 straipsnio 3 dalį išduotą pareiškimą dėl finansinės atsakomybės. |
| --- | --- |

b)

kai tinkama, pateikia mokslinių tyrimų organizacijos pagal 9 straipsnio 3 dalį išduotą pareiškimą dėl finansinės atsakomybės.

2.   Valstybės narės gali patikrinti sąlygas, kuriomis grindžiamas susitarimas dėl priėmimo ir kuriomis jis buvo sudarytas.

3.   Atlikus 1 ir 2 dalyse nurodytus patikrinimus, kurių rezultatas yra teigiamas, tyrėjams leidžiama atvykti į valstybės narės teritoriją susitarimui dėl priėmimo vykdyti.

4.   Trečiųjų šalių piliečių, pageidaujančių vykdyti mokslinius tyrimus Sąjungoje, prašymai svarstomi ir nagrinėjami, kai atitinkamas trečiosios šalies pilietis gyvena ne tos valstybės narės, į kurią jis prašo būti priimtas, teritorijoje.

5.   Valstybės narės pagal savo nacionalinės teisės aktus gali priimti

  nagrinėja
  prašymą, pateikiamą atitinkamam trečiosios šalies piliečiui jau esant jų teritorijoje. [28 pakeit.]

6.   Valstybės narė nustato, ar prašymą išduoti leidimą turi pateikti tyrėjas, ar atitinkama mokslinių tyrimų organizacija.

8 straipsnis

Mokslinių tyrimų organizacijų patvirtinimas

1.   Bet kurią mokslinių tyrimų organizaciją, pageidaujančią priimti tyrėją pagal šioje direktyvoje nustatytą priėmimo tvarką, pirmiausia turi tuo tikslu patvirtinti atitinkama valstybė narė.

2.   Mokslinių tyrimų organizacijos patvirtinamos laikantis valstybės narės nacionalinėje teisėje arba administracinėje praktikoje nustatytos tvarkos. Viešųjų ir privačiųjų organizacijų prašymai dėl patvirtinimo pateikiami laikantis tos tvarkos ir grindžiamos atitinkamai teisės aktais nustatytais jų uždaviniais arba bendrovės tikslais ir įrodymais, kad jos vykdo mokslinius tyrimus.

Mokslinių tyrimų organizacijos patvirtinimos ne trumpesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Išimtiniais atvejais valstybės narės gali suteikti patvirtinimą trumpesniam laikotarpiui.

3.   Valstybės narės pagal nacionalinės teisės aktus gali iš mokslinių tyrimų organizacijos reikalauti rašytinio įsipareigojimo, kad tais atvejais, kai tyrėjas neteisėtai pasilieka atitinkamos valstybės narės teritorijoje, minėta organizacija turi kompensuoti su jo buvimu ir grįžimu susijusias išlaidas, kurios buvo apmokėtos iš valstybės lėšų. Mokslinių tyrimų organizacijos finansinės atsakomybės laikotarpis baigiasi vėliausiai po šešių mėnesių nuo susitarimo dėl priėmimo galiojimo pabaigos.

4.   Valstybės narės gali numatyti, kad per du mėnesius nuo susitarimo dėl priėmimo galiojimo pabaigos patvirtinta organizacija pateikia valstybės narės tuo tikslu paskirtoms kompetentingoms institucijoms patvirtinimą, jog buvo atliktas darbas, susijęs su kiekvienu iš mokslinių tyrimų projektų, dėl kurių pagal 9 straipsnį buvo pasirašytas susitarimas dėl priėmimo.

5.   Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos paskelbia ir atnaujina šios direktyvos tikslais patvirtintų mokslinių tyrimų organizacijų sąrašus, kai šiuose sąrašuose daroma pakeitimų.

6.   Valstybė narė, be kitų priemonių, gali atsisakyti pratęsti arba gali nuspręsti panaikinti mokslinių tyrimų organizacijos patvirtinimą, jei ši nebesilaiko 2, 3 ir 4 dalyse nustatytų sąlygų, jei patvirtinimas buvo gautas apgaulės būdu arba jei mokslinių tyrimų organizacija susitarimą dėl priėmimo su trečiosios šalies piliečiu pasirašė apgaulės būdu arba aplaidžiai . Jei atsisakoma patvirtinti arba patvirtinimas panaikinamas, atitinkamai organizacijai gali būti draudžiama pakartotinai teikti paraiškas patvirtinimui gauti laikotarpiu, kurio trukmė gali būti iki penkerių metų nuo sprendimo dėl patvirtinimo panaikinimo arba atsisakymo pratęsti paskelbimo dienos.

7.   Valstybės narės savo nacionalinės teisės aktuose gali nustatyti patvirtinimo panaikinimo arba atsisakymo jį pratęsti pasekmes esamiems priėmimo susitarimams, sudarytiems pagal 9 straipsnį, taip pat pasekmes atitinkamų tyrėjų leidimams gyventi.

9 straipsnis

Priėmimo susitarimas

1.   Mokslinių tyrimų organizacija, pageidaujanti priimti tyrėją, pasirašo su juo priėmimo susitarimą, jeigu laikomasi sąlygų, nustatytų 6 ir 7 straipsniuose.

Į priėmimo susitarimą turi būti įtraukti bent šie elementai:

| a) | mokslinių tyrimų projekto pavadinimas ir tikslas; |
| --- | --- |

a)

mokslinių tyrimų projekto pavadinimas ir tikslas;

| b) | tyrėjo įsipareigojimas užbaigti mokslinių tyrimų projektą; |
| --- | --- |

b)

tyrėjo įsipareigojimas užbaigti mokslinių tyrimų projektą;

| c) | organizacijos patvirtinmas, kad ji įsipareigoja priimti tyrėją, kad jis galėtų užbaigti mokslinių tyrimų projektą; |
| --- | --- |

c)

organizacijos patvirtinmas, kad ji įsipareigoja priimti tyrėją, kad jis galėtų užbaigti mokslinių tyrimų projektą;

| d) | mokslinių tyrimų projekto pradžios ir pabaigos datos; |
| --- | --- |

d)

mokslinių tyrimų projekto pradžios ir pabaigos datos;

| e) | informacija apie mokslinių tyrimų organizacijos ir tyrėjo teisinį santykį; |
| --- | --- |

e)

informacija apie mokslinių tyrimų organizacijos ir tyrėjo teisinį santykį;

| f) | informacija apie tyrėjo darbo sąlygas. |
| --- | --- |

f)

informacija apie tyrėjo darbo sąlygas.

2.   Mokslinių tyrimų organizacijos gali pasirašyti priėmimo susitarimus tik jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | atitinkami organizacijos padaliniai patvirtino mokslinių tyrimų projektą, apsvarstę:






  i) | mokslinių tyrimų tikslą ir trukmę, taip pat, ar yra būtinų finansinių išteklių jiems atlikti; |
| --- | --- | --- |

a)

atitinkami organizacijos padaliniai patvirtino mokslinių tyrimų projektą, apsvarstę:

i)

mokslinių tyrimų tikslą ir trukmę, taip pat, ar yra būtinų finansinių išteklių jiems atlikti;

| ii) | tyrėjo kvalifikaciją atsižvelgiant į mokslinių tyrimų tikslus, kurią įrodo patvirtinta jo kvalifikaciją įrodančio dokumento kopija pagal 2 straipsnio b punktą. |
| --- | --- |

ii)

tyrėjo kvalifikaciją atsižvelgiant į mokslinių tyrimų tikslus, kurią įrodo patvirtinta jo kvalifikaciją įrodančio dokumento kopija pagal 2 straipsnio b punktą.

3.   Pasirašius priėmimo susitarimą, pagal nacionalinės teisės aktus gali būti reikalaujama, kad mokslinių tyrimų organizacija pateiktų tyrėjui individualų pareiškimą, jog ji prisiima finansinę atsakomybę už 8 straipsnio 3 dalyje nurodytas išlaidas.

4.   Priėmimo susitarimas automatiškai netenka galios, kai tyrėjui neleidžiama atvykti arba kai tyrėjo ir mokslinių tyrimų organizacijos teisiniai santykiai nutraukiami.

5.   Mokslinių tyrimų organizacijos nedelsdamos informuoja valstybių narių tuo tikslu paskirtą instituciją apie bet kokį įvykį, kuris gali sukliudyti įgyvendinti priėmimo susitarimą .

10 straipsnis

Specialiosios sąlygos studentams

1.   Be 6 straipsnyje numatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris kreipiasi dėl priėmimo studijų tikslais:

| a) | turi pateikti įrodymus, kad jis yra aukštojo mokslo įstaigos priimtas mokytis pagal studijų programą; |
| --- | --- |

a)

turi pateikti įrodymus, kad jis yra aukštojo mokslo įstaigos priimtas mokytis pagal studijų programą;

| b) | pateikia įrodymus, jei to reikalauja valstybė narė, kad jis sumokėjo įstaigos nustatytus mokesčius; |
| --- | --- |

b)

pateikia įrodymus, jei to reikalauja valstybė narė, kad jis sumokėjo įstaigos nustatytus mokesčius;

| c) | pateikia įrodymus apie pakankamas kalbos, kuria studentas mokysis, mokėjimą, jei to reikalauja valstybė narė. |
| --- | --- |

c)

pateikia įrodymus apie pakankamas kalbos, kuria studentas mokysis, mokėjimą, jei to reikalauja valstybė narė.

2.   Studentai, kurie automatiškai, dėl įstojimo į įstaigą, draudžiami sveikatos draudimu nuo visų rūšių rizikos, nuo kurios paprastai draudžiami atitinkamos valstybės narės piliečiai, laikomi atitinkančiais 6 straipsnio 1 dalies c punkto sąlygą.

11 straipsnis

Specialiosios sąlygos mokiniams

1.   Trečiosios šalies pilietis, kuris kreipiasi dėl priėmimo pagal mokinių mainų programą, be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų:

| a) | turi būti ne jaunesnio kaip minimalus ir ne vyresnio kaip maksimalus atitinkamos valstybės narės nustatytas amžius; |
| --- | --- |

a)

turi būti ne jaunesnio kaip minimalus ir ne vyresnio kaip maksimalus atitinkamos valstybės narės nustatytas amžius;

| b) | pateikia priėmimo į vidurinio ugdymo įstaigą įrodymus; |
| --- | --- |

b)

pateikia priėmimo į vidurinio ugdymo įstaigą įrodymus;

| c) | pateikia įrodymus apie dalyvavimą pagal atitinkamos valstybės narės teisės aktus ar administracinę praktiką tam tikslui pripažintos organizacijos vykdomoje pripažintoje mokinių mainų programoje; |
| --- | --- |

c)

pateikia įrodymus apie dalyvavimą pagal atitinkamos valstybės narės teisės aktus ar administracinę praktiką tam tikslui pripažintos organizacijos vykdomoje pripažintoje mokinių mainų programoje;

| d) | pateikia įrodymus, kad mokinių mainus vykdanti organizacija prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, mokymosi, sveikatos priežiūros ir grįžimo kelionės išlaidomis; |
| --- | --- |

d)

pateikia įrodymus, kad mokinių mainus vykdanti organizacija prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, mokymosi, sveikatos priežiūros ir grįžimo kelionės išlaidomis;

| e) | yra apgyvendinamas visą jo buvimo laikotarpį šeimoje, kuri tenkina atitinkamos valstybės narės nustatytas sąlygas ir yra parinkta pagal mokinių mainų programos, kurioje jis dalyvauja, taisykles. |
| --- | --- |

e)

yra apgyvendinamas visą jo buvimo laikotarpį šeimoje, kuri tenkina atitinkamos valstybės narės nustatytas sąlygas ir yra parinkta pagal mokinių mainų programos, kurioje jis dalyvauja, taisykles.

2.   Valstybės narės gali nuspręsti priimti mainų programoje dalyvaujančius mokinius tik iš tų trečiųjų šalių, kurios numato tą pačią galimybę jų pačių piliečiams.
  [29 pakeit.]

12 straipsnis

Specialiosios sąlygos
  neatlyginamiems ir atlyginamiems
  stažuotojams [30 pakeit.]

1.   Trečiosios šalies pilietis, kuris kreipiasi dėl priėmimo neatlyginamo arba atlyginamo stažavimosi tikslais, be 6 straipsnyje numatytų bendrųjų sąlygų:

| a) | turi būti pasirašęs

  pateikti įrodymą, kad pasirašė
  stažuotės susitarimą
  arba darbo sutartį
  , prireikus patvirtintą atitinkamos valdžios institucijos atitinkamoje valstybėje narėje pagal jos teisės aktus ar administracinę praktiką, dėl paskyrimo į valstybinio ar privataus sektoriaus įmonę arba profesinio mokymo įstaigą, pripažintą valstybės narės pagal jos teisės aktus ar administracinę praktiką; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

turi būti pasirašęs

  pateikti įrodymą, kad pasirašė
  stažuotės susitarimą
  arba darbo sutartį
  , prireikus patvirtintą atitinkamos valdžios institucijos atitinkamoje valstybėje narėje pagal jos teisės aktus ar administracinę praktiką, dėl paskyrimo į valstybinio ar privataus sektoriaus įmonę arba profesinio mokymo įstaigą, pripažintą valstybės narės pagal jos teisės aktus ar administracinę praktiką; [31 pakeit.]

| b) | įrodo, jei to reikalauja valstybė narė, kad jis turi įgijęs atitinkamą išsilavinimą arba kvalifikaciją, arba profesinės patirties, kad darbo patirtis jiems būtų naudinga. [32 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

įrodo, jei to reikalauja valstybė narė, kad jis turi įgijęs atitinkamą išsilavinimą arba kvalifikaciją, arba profesinės patirties, kad darbo patirtis jiems būtų naudinga. [32 pakeit.]

| c) | bus mokomas kalbos pagrindų, kad įgytų paskyrimui reikiamų žinių, jei to reikalauja valstybė narė. |
| --- | --- |

c)

bus mokomas kalbos pagrindų, kad įgytų paskyrimui reikiamų žinių, jei to reikalauja valstybė narė.

Susitarime, nurodytame a punkte, apibūdinama stažuotės programa, nurodoma jos trukmė, sąlygos, kuriomis stažuotojas yra prižiūrimas programos vykdymo metu, jo darbo valandos, teisinis santykis su priimančiąja įstaiga ir, atlyginamo stažuotojo atveju, jam mokamas atlyginimas.

2.   Valstybės narės gali pareikalauti, kad priimančioji įstaiga patvirtintų, kad trečiosios šalies pilietis neužima darbo vietos.

13 straipsnis

Specialiosios sąlygos savanoriams

Trečiosios šalies pilietis, kuris kreipiasi dėl priėmimo pagal savanoriškos tarnybos programą, be 6 straipsnyje numatytų bendrųjų sąlygų:

| a) | pateikia susitarimą su atitinkamos valstybės narės už savanoriškos tarnybos programą, kurioje jis

  ar projektą
  ,
  kuriame
  dalyvauja, atsakinga organizacija, kuriame nurodomos

  nurodomas savanoriškos veiklos projekto pavadinimas ir tikslas, pradžios ir pabaigos datos, savanorio
  užduotys, sąlygos, kuriomis prižiūrima, kaip jis atlieka tas užduotis, darbo valandos, turimos lėšos jo kelionės, pragyvenimo, apgyvendinimo išlaidoms padengti ir kišenpinigiai jo buvimo metu bei prireikus mokymas, kuris jam bus suteiktas, kad padėtų atlikti tarnybą; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

pateikia susitarimą su atitinkamos valstybės narės už savanoriškos tarnybos programą, kurioje jis

  ar projektą
  ,
  kuriame
  dalyvauja, atsakinga organizacija, kuriame nurodomos

  nurodomas savanoriškos veiklos projekto pavadinimas ir tikslas, pradžios ir pabaigos datos, savanorio
  užduotys, sąlygos, kuriomis prižiūrima, kaip jis atlieka tas užduotis, darbo valandos, turimos lėšos jo kelionės, pragyvenimo, apgyvendinimo išlaidoms padengti ir kišenpinigiai jo buvimo metu bei prireikus mokymas, kuris jam bus suteiktas, kad padėtų atlikti tarnybą; [33 pakeit.]

| b) | pateikia įrodymus, kad už savanoriškos tarnybos programą, kurioje jis dalyvauja, atsakinga organizacija sumokėjo už civilinės atsakomybės draudimą |
| --- | --- |

b)

pateikia įrodymus, kad už savanoriškos tarnybos programą, kurioje jis dalyvauja, atsakinga organizacija sumokėjo už civilinės atsakomybės draudimą

| c) | ir, jei to konkrečiai reikalauja priimančioji valstybė narė, išklauso tos valstybės narės kalbos, istorijos bei politinės ir socialinės struktūros įvadą. |
| --- | --- |

c)

ir, jei to konkrečiai reikalauja priimančioji valstybė narė, išklauso tos valstybės narės kalbos, istorijos bei politinės ir socialinės struktūros įvadą.

14 straipsnis

Specialiosios sąlygos au pair auklėms

Be 6 straipsnyje nustatytų bendrųjų sąlygų, trečiosios šalies pilietis, kuris teikia prašymą dėl priėmimo dalyvavimo Au pair programoje tikslais:

| a) | turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų; |
| --- | --- |

a)

turi būti bent 17 metų, bet ne vyresnis kaip 30 metų, arba, išskyrus konkrečius pagrįstus atvejus, vyresnis kaip 30 metų;

| b) | pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

pateikia įrodymus, kad priimančioji šeima prisiima atsakomybę už jį visą buvimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje laikotarpį, visų pirma susijusią su pragyvenimo, apgyvendinimo, sveikatos priežiūros, motinystės arba nelaimingo atsitikimo rizika; [34 pakeit.]

| c) | pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą

  dėl valandų, skirtų dalyvavimui
  atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų
  , nurodant didžiausią valandų, kurios gali būti skirtos dalyvavimui atliekant tokius darbus, skaičių per dieną, taip pat užtikrinant bent vieną visą laisvą dieną per savaitę ir leidimą lankyti kursus
  . [35 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

pateikia au pair auklės ir priimančiosios šeimos susitarimą, kuriame apibūdinamos jo teisės ir pareigos, įskaitant konkrečius duomenis apie gautinus kišenpinigius ir tinkamą tvarką, pagal kurią jis galės lankyti kursus, ir dalyvavimą

  dėl valandų, skirtų dalyvavimui
  atliekant dalį kasdienės namų ruošos darbų
  , nurodant didžiausią valandų, kurios gali būti skirtos dalyvavimui atliekant tokius darbus, skaičių per dieną, taip pat užtikrinant bent vieną visą laisvą dieną per savaitę ir leidimą lankyti kursus
  . [35 pakeit.]

III SKYRIUS

LEIDIMAI IR GYVENIMO ŠALYJE TRUKMĖ

15 straipsnis

Leidimai

Ilgalaikėse vizose ir leidimuose gyventi įrašomi pavadinimai „tyrėjas“, „studentas“, „savanoris“, „mokinys“, „atlyginamas stažuotojas“, „neatlyginamas stažuotojas“ arba „au pair auklė“. Trečiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų ir studentų, atvykstančių į Sąjungą pagal konkrečią programą, įskaitant judumo priemones, leidimuose įrašoma konkreti programa.

Kai suteikiamas leidimas ir išduodama viza, priimančioji įstaiga registruojama akreditacijos sistemoje, kad būtų sudarytos paprastesnės sąlygos būsimoms prašymų teikimo procedūroms atlikti. [36 pakeit.]

16 straipsnis

Gyvenimo šalyje trukmė

1.   Valstybės narės
  studentams
  išduoda leidimą tyrėjams mažiausiai vienerių metų laikotarpiui
  arba, jeigu studijų trukmė ilgesnė nei vieneri metai, visai jų trukmei
  ir
  prireikus
  pratęsia jį, jei tebesilaikoma 6, 7 ir 9 straipsniuose nustatytų sąlygų. Jei numatoma mokslinių tyrimų projekto trukmė yra mažesnė nei vieneri metai, leidimas išduodamas projekto vykdymo laikotarpiui.
  [37 pakeit.]

2.   Valstybės narės išduoda leidimą mažiausiai vienerių metų laikotarpiui
  arba, jei studijų trukmė yra trumpesnė nei vieneri metai, visam studijų laikotarpiui
  ir
  prireikus
  pratęsia jį, jei tebesilaikoma 6 ir 10 straipsniuose nustatytų sąlygų. Jei numatoma studijų trukmė yra mažesnė nei vieneri metai, leidimas išduodamas studijų laikotarpiui.
  [37 pakeit.]

3.   Mokiniams ir au pair auklėms valstybės narės išduoda leidimus
  mažiausiai visam mokinių mainų programos vykdymo laikotarpiui arba priimančiosios šeimos ir au pair auklės susitarimo galiojimo laikotarpiui, kurio trukmė –
  daugiausiai vieneriems metams

  vieneri metai
  . [38 pakeit.]

4.   Stažuotojams išduoto leidimo galiojimo laikas atitinka paskyrimo trukmę arba yra ne ilgesnis kaip vieneri metai. Išimtiniais atvejais jis gali būti vieną kartą pratęstas leidimo gyventi forma ir tik tam laikotarpiui, kuris reikalingas įgyti valstybės narės pagal jos teisės aktus ar administracinę praktiką pripažįstamą profesinę kvalifikaciją, jeigu leidimo turėtojas toliau tenkina 6 ir 12 straipsniuose nustatytas sąlygas.

5.   Leidimas savanoriams išduodamas ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui. Išimtiniais atvejais, jei atitinkama programa trunka ilgiau nei vienerius metus, reikiamo leidimo galiojimo laikas gali atitikti tą laikotarpį.

6.   Tai atvejais, kai valstybės narės leidžia atvykti ir gyventi šalyje ilgalaikės vizos pagrindu, leidimas gyventi išduodamas pirmą kartą pratęsiant pradinio buvimo laikotarpį. Jeigu ilgalaikė viza galioja trumpiau nei leidžiama būti šalyje, ilgalaikė viza pakeičiama leidimu gyventi be papildomų formalumų prieš baigiant galioti vizai.

17 straipsnis

Papildoma informacija

Valstybės narės gali pateikti papildomos informacijos, susijusios su trečiosios šalies piliečio buvimu, pavyzdžiui, išsamų valstybių narių,
  kurias pagal 27 straipsnio 1 dalies a punktą nurodė ir
  į kurias ketina vykti tyrėjas arba studentas, sąrašą, spausdinta forma arba saugoti tokius duomenis elektroniniu formatu, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1030/2002 4 straipsnyje ir jo priedo a punkto 16 papunktyje. [39 pakeit.]

IV SKYRIUS

Atsisakymo išduoti leidimus, jų panaikinimo arba atsisakymo pratęsti leidimus motyvai

18 straipsnis

Prašymo atmetimo

  Atsisakymo išduoti leidimą
  priežastys

1.   Valstybės narės atmeta prašymą

  atsisako išduoti leidimą
  šiais atvejais:

| a) | kai neįvykdomos 6 straipsnyje nustatytos bendrosios sąlygos ir

  arba
  atitinkamos specialiosios sąlygos, nustatytos 7 ir 10–16 straipsniuose; |
| --- | --- |

a)

kai neįvykdomos 6 straipsnyje nustatytos bendrosios sąlygos ir

  arba
  atitinkamos specialiosios sąlygos, nustatytos 7 ir 10–16 straipsniuose;

| b) | kai pateikti dokumentai gauti apgaule, yra suklastoti arba padirbti; |
| --- | --- |

b)

kai pateikti dokumentai gauti apgaule, yra suklastoti arba padirbti;

| c) | kai priimančioji arba švietimo įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu; |
| --- | --- |

c)

kai priimančioji arba švietimo įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu;

| d) | kai priimančioji įstaiga pagal nacionalinę teisę buvo bausta už nedeklaruotą darbą ir (arba) neteisėtą darbą arba nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais, arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki; |
| --- | --- |

d)

kai priimančioji įstaiga pagal nacionalinę teisę buvo bausta už nedeklaruotą darbą ir (arba) neteisėtą darbą arba nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais, arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki;

| e) | kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant

  au pair

  aukles, pagal nacionalinę teisę buvo bausta už

  au pair

  auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą ir (arba) neteisėtą darbą. |
| --- | --- |

e)

kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant

  au pair

  aukles, pagal nacionalinę teisę buvo bausta už

  au pair

  auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą ir (arba) neteisėtą darbą.

2.   Valstybės narės gali atmesti prašymą, jeigu paaiškėja, kad priimančioji įstaiga per 12 mėnesių iki prašymo datos sąmoningai atlaisvino etatus, kuriuos ketina užpildyti pateikdama naują prašymą.

  atsisakyti išduoti leidimą šiais atvejais:

| a) | kai priimančioji įstaiga pagal nacionalinę teisę buvo bausta už nedeklaruotą darbą ir (arba) neteisėtą darbą arba nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais, arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki; |
| --- | --- |

a)

kai priimančioji įstaiga pagal nacionalinę teisę buvo bausta už nedeklaruotą darbą ir (arba) neteisėtą darbą arba nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais, arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki;

| b) | kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant au pair aukles, pagal nacionalinę teisę buvo bausta už au pair auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą ir (arba) neteisėtą darbą; |
| --- | --- |

b)

kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant au pair aukles, pagal nacionalinę teisę buvo bausta už au pair auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą ir (arba) neteisėtą darbą;

| c) | kai priimančioji arba švietimo įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu. [40 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

kai priimančioji arba švietimo įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu. [40 pakeit.]

19 straipsnis

Leidimo panaikinimo
  arba atsisakymo pratęsti
  motyvai

1.   Valstybės narės panaikina
  arba atsisako atnaujinti
  leidimą šiais atvejais:

| a) | kai nebevykdomos 6 straipsnyje nustatytos bendrosios sąlygos ir atitinkamos specialiosios sąlygos, nustatytos 7 ir 10–14 arba 16 straipsniuose; |
| --- | --- |

a)

kai nebevykdomos 6 straipsnyje nustatytos bendrosios sąlygos ir atitinkamos specialiosios sąlygos, nustatytos 7 ir 10–14 arba 16 straipsniuose;

| a

  b
  ) | kai pateikti leidimai ir dokumentai gauti apgaule, yra suklastoti arba padirbti; |
| --- | --- |

a

  b
  )

kai pateikti leidimai ir dokumentai gauti apgaule, yra suklastoti arba padirbti;

| b) | kai trečiosios šalies pilietis gyvena šalyje kitu tikslu nei tas, kuriuo jam išduotas leidimas; |
| --- | --- |

b)

kai trečiosios šalies pilietis gyvena šalyje kitu tikslu nei tas, kuriuo jam išduotas leidimas;

| c) | kai priimančioji įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu; |
| --- | --- |

c)

kai priimančioji įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu;

2.
     
  Valstybės narės gali panaikinti arba atsisakyti pratęsti leidimą šiais atvejais:

| d

  a
  ) | kai priimančioji įstaiga nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki.
  Jei tai atsitinka studijų metu, reikėtų suteikti pagrįstą laikotarpį, per kurį studentas (-ė) galėtų rasti lygiavertį kursą siekdamas (-a) užbaigti savo studijas; |
| --- | --- |

d

  a
  )

kai priimančioji įstaiga nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki.
  Jei tai atsitinka studijų metu, reikėtų suteikti pagrįstą laikotarpį, per kurį studentas (-ė) galėtų rasti lygiavertį kursą siekdamas (-a) užbaigti savo studijas;

| e

  b
  ) | kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant

  au pair

  aukles,

  įstaiga
  pagal nacionalinę teisę buvo bausta už
  au pair

  auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą

  nedeklaruotą darbą
  ir (arba) neteisėtą darbą
  arba nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais, arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki; |
| --- | --- |

e

  b
  )

kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant

  au pair

  aukles,

  įstaiga
  pagal nacionalinę teisę buvo bausta už
  au pair

  auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą

  nedeklaruotą darbą
  ir (arba) neteisėtą darbą
  arba nevykdo nacionalinėje teisėje nustatytų teisinių prievolių, susijusių su socialine apsauga ir (arba) mokesčiais, arba paskelbė bankrotą, arba yra nemoki;

| c) | kai priimančioji įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu; |
| --- | --- |

c)

kai priimančioji įstaiga įsteigta tik supaprastinto atvykimo tikslu;

| d) | kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant au pair aukles, pagal nacionalinę teisę buvo bausta už au pair auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą ir (arba) neteisėtą darbą; |
| --- | --- |

d)

kai priimančioji šeima arba, jei taikoma, tarpininkavimo organizacija, dalyvaujanti įdarbinant au pair aukles, pagal nacionalinę teisę buvo bausta už au pair auklių įdarbinimo sąlygų ir (arba) tikslų pažeidimą ir (arba) neteisėtą darbą;

| e) | kai trečiosios šalies pilietis gyvena šalyje kitu tikslu nei tas, kuriuo jam išduotas leidimas; |
| --- | --- |

e)

kai trečiosios šalies pilietis gyvena šalyje kitu tikslu nei tas, kuriuo jam išduotas leidimas;

| f) | kai studentai nesilaiko galimybei užsiimti ekonomine veikla pagal 23 straipsnį nustatytų terminų; arba jeigu atitinkamo studento atitinkamų studijų pažanga yra nepriimtina pagal nacionalinę teisę arba administracinę praktiką. |
| --- | --- |

f)

kai studentai nesilaiko galimybei užsiimti ekonomine veikla pagal 23 straipsnį nustatytų terminų; arba jeigu atitinkamo studento atitinkamų studijų pažanga yra nepriimtina pagal nacionalinę teisę arba administracinę praktiką.

| g) | kai studentų
  atitinkamų studijų pažanga yra nepriimtina pagal nacionalinę teisę arba administracinę praktiką.
  Atitinkama valstybė narė gali panaikinti arba atsisakyti pratęsti leidimą šiuo pagrindu tik remdamasi sprendimu, kuriame nurodytos konkrečios priežastys, atsižvelgdama į mokslo įstaigos, su kuria turi būti konsultuojamasi dėl studento pažangos, nuomonę, išskyrus atvejus, kai įstaiga neatsako į prašymą pateikti nuomonę per pagrįstą laikotarpį; |
| --- | --- |

g)

kai studentų
  atitinkamų studijų pažanga yra nepriimtina pagal nacionalinę teisę arba administracinę praktiką.
  Atitinkama valstybė narė gali panaikinti arba atsisakyti pratęsti leidimą šiuo pagrindu tik remdamasi sprendimu, kuriame nurodytos konkrečios priežastys, atsižvelgdama į mokslo įstaigos, su kuria turi būti konsultuojamasi dėl studento pažangos, nuomonę, išskyrus atvejus, kai įstaiga neatsako į prašymą pateikti nuomonę per pagrįstą laikotarpį;

2.   Valstybės narės gali panaikinti leidimą

| h) | viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar visuomenės sveikatos sumetimais.
  Viešosios tvarkos ar visuomenės sveikatos sumetimai grindžiami tik susijusio trečiosios šalies piliečio asmeniniu elgesiu. Visuomenės sveikatos sumetimai grindžiami tikro pavojaus įvertinimu ir taikomi nediskriminuojant valstybių narių piliečių atžvilgiu. |
| --- | --- |

h)

viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar visuomenės sveikatos sumetimais.
  Viešosios tvarkos ar visuomenės sveikatos sumetimai grindžiami tik susijusio trečiosios šalies piliečio asmeniniu elgesiu. Visuomenės sveikatos sumetimai grindžiami tikro pavojaus įvertinimu ir taikomi nediskriminuojant valstybių narių piliečių atžvilgiu.

2a.
     
  Kai valstybė narė panaikina leidimą, remdamasi vienu iš pagrindų, nurodytų 2 dalies a, b arba c punktuose, trečiosios šalies pilietis turi teisę pasilikti valstybės narės teritorijoje, jeigu jis (ji) susiranda kitą priimančiąją įstaigą ar priimančiąją šeimą, kad užbaigtų savo studijas ar tyrimą, ar kitais tikslais, kuriais buvo išduotas leidimas. [41 pakeit.]

20 straipsnis

Atsisakymo pratęsti leidimą motyvai

1.   Valstybės narės gali atsisakyti pratęsti leidimą šiais atvejais:

| a) | kai leidimas ir pateikti dokumentai yra gauti apgaule, suklastoti arba padirbti; |
| --- | --- |

a)

kai leidimas ir pateikti dokumentai yra gauti apgaule, suklastoti arba padirbti;

| b) | kai paaiškėja, kad leidimo turėtojas nebeatitinka bendrųjų atvykimo ir gyvenimo šalyje sąlygų, nustatytų 6 straipsnyje, ir atitinkamų specialiųjų sąlygų, nustatytų 7, 9 ir 10 straipsniuose; |
| --- | --- |

b)

kai paaiškėja, kad leidimo turėtojas nebeatitinka bendrųjų atvykimo ir gyvenimo šalyje sąlygų, nustatytų 6 straipsnyje, ir atitinkamų specialiųjų sąlygų, nustatytų 7, 9 ir 10 straipsniuose;

| c) | kai studentai nesilaiko galimybei užsiimti ekonomine veikla pagal 23 straipsnį nustatytų apribojimų arba jeigu atitinkamo studento atitinkamų studijų pažanga yra nepriimtina pagal nacionalinę teisę arba administracinę praktiką. |
| --- | --- |

c)

kai studentai nesilaiko galimybei užsiimti ekonomine veikla pagal 23 straipsnį nustatytų apribojimų arba jeigu atitinkamo studento atitinkamų studijų pažanga yra nepriimtina pagal nacionalinę teisę arba administracinę praktiką.

2.   Valstybės narės gali atsisakyti pratęsti leidimą viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar visuomenės sveikatos sumetimais.
  [42 pakeit.]

V SKYRIUS

TEISĖS

21 straipsnis

Vienodas požiūris

1.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2011/98/ES 12 straipsnio 2 dalies
  a ir
  b punkto trečiųjų šalių pilietybę turintys tyrėjai
  ir studentai
  turi teisę į vienodą požiūrį – tokį patį, kuris taikomas priimančiosios šalies piliečiams, kiek tai susiję su
  švietimu ir profesiniu mokymu ir
  socialinės apsaugos sritimis, įskaitant šeimos išmokas, apibrėžtomis Reglamente
  (EB)
  Nr. 883/2004. [43 pakeit.]

2.   
  Studentai, m
  okiniai, savanoriai, neatlyginami stažuotojai ir au pair auklės, nepriklausomai nuo to, ar pagal Sąjungos arba nacionalinę teisę jiems leidžiama dirbti, turi teisę į vienodą požiūrį, kiek tai susiję su galimybe naudotis prekėmis bei paslaugomis ir visuomenei tiekiamomis prekėmis ir teikiamomis paslaugomis, išskyrus būsto įsigijimo tvarką, nustatytą nacionalinėje teisėje. [44 pakeit.]

2a.
     
  Trečiosios šalies piliečiai, kuriems taikoma ši direktyva ir kuriems suteiktas leidimas atvykti ir pasilikti valstybės narės teritorijoje su ilgalaike viza, turi teisę į tai, kad su jais būtų elgiamasi vienodai kaip ir su priimančiosios valstybės narės piliečiais šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytų teisių atžvilgiu. [45 pakeit.]

22 straipsnis

Tyrėjų dėstymas

Tyrėjai, kurie priimami pagal šią direktyvą, gali dėstyti pagal nacionalinės teisės aktuose nustatytą tvarką. Valstybės narės gali nustatyti didžiausią dėstymo veiklai skirtų valandų ar dienų skaičių.

23 straipsnis

Studentų vykdoma ekonominė veikla

1.   Ne studijų laiku ir pagal priimančiojoje valstybėje narėje atitinkamai veiklai taikomas taisykles ir sąlygas studentai turi teisę vykdyti ekonominę veiklą dirbdami pagal darbo sutartį, ir jiems gali būti suteikta teisė užsiimti savarankiška ekonomine veikla kaip savarankiškai dirbantiems asmenims. Gali būti atsižvelgiama į darbo rinkos padėtį priimančiojoje valstybėje narėje
  , bet ne sistemingai, nes dėl to studentai gali būti pašalinami iš darbo rinkos
  . [46 pakeit.]

2.   Prireikus valstybės narės suteikia studentams ir (arba) darbdaviams išankstinį leidimą pagal nacionalinės teisės aktus.

3.   Kiekviena valstybė narė nustato didžiausią valandų skaičių per savaitę arba dienų ar mėnesių skaičių per metus, kuriomis leidžiama užsiimti tokia veikla, bet ne mažiau kaip 20 valandų per savaitę arba atitinkamą dienų ar mėnesių skaičių per metus.

4.   Valstybės narės gali reikalauti, kad studentai atitinkamos valstybės narės paskirtai valdžios institucijai iš anksto arba kitokiu būdu praneštų apie tai, kad jie užsiima ekonomine veikla. Darbdaviai taip pat gali būti įpareigojami pranešti iš anksto arba kitokiu būdu.

24 straipsnis

Tyrėjų ir studentų darbo paieškos ir verslo galimybės

1.
     Mokslinius tyrimus arba studijas valstybėje narėje užbaigę trečiųjų šalių piliečiai turi teisę būti valstybės narės teritorijoje 12

  18
  mėnesių, kad ieškotųsi darbo arba imtųsi verslo, jeigu tebetenkinamos 6 straipsnio a ir c–f punktuose nustatytos sąlygos. Ne anksčiau kaip po 3 mėnesių

  šešių mėnesių
  ir ne vėliau kaip po 6 mėnesių

  devynių mėnesių
  , valstybės narės gali prašyti trečiųjų šalių piliečių pateikti dokumentus

  įrodymus
  , kad jie toliau ieško darbo arba imasi verslo. Po 6 mėnesių

  devynių mėnesių
  trečiųjų šalių piliečių gali būti papildomai prašoma pateikti įrodymų, kad jie iš tikrųjų turi galimybę įsidarbinti arba pradėti verslą.

2.
     
  Valstybės narės išduoda leidimą atitinkamam trečiosios šalies piliečiui ir, prireikus, jo šeimos, pagal jų nacionalinę teisę, nariams šio straipsnio 1 dalies tikslais, jeigu tenkinamos 6 straipsnio a ir c–f punktuose nustatytos sąlygos. [47 pakeit.]

25 straipsnis

Tyrėjų
  ir studentų
  šeimos nariai

1.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/86/EB 3 straipsnio 1 dalies ir 8 straipsnio šeimos susijungimas nepriklauso nuo to, ar leidimo būti mokslinių tyrimų
  ar studijų
  tikslais turėtojas turi pagrįstų galimybių įgyti teisę nuolat gyventi ir ar yra išgyvenęs šalyje minimalų laikotarpį.

2.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/86/EB 4 straipsnio 1 dalies paskutinės pastraipos ir 7 straipsnio 2 dalies integracijos sąlygos ir priemonės, nurodytos šiose nuostatose, gali būti taikomos tik po to, kai atitinkamiems asmenims suteikiama teisė į šeimos susijungimą.

3.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/86/EB 5 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos leidimai šeimos nariams suteikiami, jei įvykdomos šeimos susijungimo sąlygos, per 90 dienų po prašymo pateikimo dienos ir per 60 dienų po pirminio prašymo dėl trečiųjų šalių pilietybę turinčių tyrėjų
  ir studentų
  , kuriems taikomos atitinkamos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, šeimos narių.

4.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/86/EB 13 straipsnio 2 ir 3 dalių, šeimos narių leidimo galiojimo trukmė yra tokia pati kaip ir tyrėjui
  arba studentui
  suteikto leidimo, jeigu jų kelionės dokumentų galiojimo laikotarpis nėra trumpesnis.

5.   Nukrypstant nuo Direktyvos 2003/86/EB 14 straipsnio 2 dalies antro sakinio valstybės narės nenustato jokio termino, susijusio su teise įsidarbinti. [48 pakeit.]

VI SKYRIUS

JUDUMAS TARP VALSTYBIŲ NARIŲ

26 straipsnis

Tyrėjų, studentų
  , savanorių
  ir atlyginamų stažuotojų teisė į judumą tarp valstybių narių

1.   Trečiosios šalies piliečiui, kuriam pagal šią direktyvą buvo leista atvykti kaip tyrėjui, šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis leidžiama atlikti dalį mokslinių tyrimų kitoje valstybėje narėje.

Jei tyrėjas būna kitoje valstybėje narėje mažiau kaip šešis mėnesius, moksliniai tyrimai gali būti atliekami remiantis pirmojoje valstybėje narėje sudarytu susitarimu dėl priėmimo, jei tyrėjas kitoje valstybėje narėje turi pakankamai lėšų ir kitoje valstybėje narėje nėra laikomas keliančiu

  keliantis
  grėsmę viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ar visuomenės sveikatai.

Jei tyrėjas būna kitoje valstybėje ilgiau kaip šešis mėnesius, valstybė narė gali reikalauti, kad būtų sudarytas naujas priėmimo susitarimas moksliniams tyrimams atitinkamoje valstybėje narėje atlikti.Jeigu valstybės narės judumui reikalauja leidimo, tokie leidimai suteikiami laikantis procedūrinių garantijų, nustatytų 30

  29
  straipsnyje. Valstybės narės nereikalauja, kad tyrėjai išvyktų iš jų teritorijos tam, kad pateiktų prašymą išduoti leidimus.

2.   Laikotarpiais, viršijančiais tris mėnesius, bet neviršijančiais šešių mėnesių, trečiosios šalies piliečiui, kuris buvo priimtas kaip studentas
  , savanoris
  arba atlyginamas stažuotojas pagal šią direktyvą, leidžiama dalį studijų, ir (arba) stažuotės
  ir (arba) savanoriško darbo
  atlikti kitoje valstybėje narėje, jeigu prieš persikeldamas į tą valstybę narę jis pateikia antrosios valstybės narės kompetentingai institucijai:

| a) | galiojantį kelionės dokumentą; |
| --- | --- |

a)

galiojantį kelionės dokumentą;

| b) | sveikatos draudimo, apimančio visą riziką, kuri paprastai numatoma apdraudžiant atitinkamos valstybės narės piliečius, įrodymą; |
| --- | --- |

b)

sveikatos draudimo, apimančio visą riziką, kuri paprastai numatoma apdraudžiant atitinkamos valstybės narės piliečius, įrodymą;

| c) | įrodymą, kad jį priima aukštojo mokslo įstaiga arba stažuotės
  ar savanoriško darbo
  priimančioji įstaiga; |
| --- | --- |

c)

įrodymą, kad jį priima aukštojo mokslo įstaiga arba stažuotės
  ar savanoriško darbo
  priimančioji įstaiga;

| d) | įrodymus, kad buvimo laikotarpiu turės pakankamai lėšų pragyvenimui, studijoms ir grįžimo kelionės išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

d)

įrodymus, kad buvimo laikotarpiu turės pakankamai lėšų pragyvenimui, studijoms ir grįžimo kelionės išlaidoms padengti.

3.   Studentų
  , savanorių
  ir stažuotojų judumo iš pirmosios valstybės narės į antrąją klausimu, antrosios valstybės narės valdžios institucijos informuoja pirmosios valstybės narės valdžios institucijas apie savo sprendimą. Taikomos 32 straipsnyje nustatytos bendradarbiavimo procedūros.

4.   Trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra priimti kaip studentai, gali būti leidžiama persikelti į antrąją valstybę narę, viršijant šešių mėnesių laikotarpį, tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos judumui laikotarpiu, viršijančiu tris mėnesius, bet neviršijančiu šešių mėnesių. Jeigu valstybės narės reikalauja pateikti naują prašymą suteikti judumo leidimą laikotarpiu, viršijančiu šešis mėnesius, tokie leidimai suteikiami, vadovaujantis 29 straipsniu.

5.   Valstybės narės nereikalauja, kad studentai
  , savanoriai arba stažuotojai
  išvyktų iš jų teritorijos tam, kad pateiktų prašymą suteikti judumo tarp valstybių narių leidimą. [49 pakeit.]

27 straipsnis

Tyrėjų
  , savanorių, neatlyginamų ir atlyginamų stažuotojų
  ir studentų, kuriems taikomos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, teisės

1.   Valstybės narės suteikia trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra priimti kaip tyrėjai,
  savanoriai, neatlyginami ar atlyginami stažuotojai
  arba studentai pagal šią direktyvą ir kuriems taikomos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, leidimus, galiojančius visą jų buvimo atitinkamose valstybėse narėse laikotarpį, jeigu:

| a) | išsamus valstybių narių, į kurias tyrėjas
  savanoris, neatlyginamas ar atlyginamas stažuotojas
  arba studentas ketina
  ar nurodė ketinąs
  vykti, sąrašas yra žinomas prieš jam atvykstant į pirmąją valstybę narę; |
| --- | --- |

a)

išsamus valstybių narių, į kurias tyrėjas
  savanoris, neatlyginamas ar atlyginamas stažuotojas
  arba studentas ketina
  ar nurodė ketinąs
  vykti, sąrašas yra žinomas prieš jam atvykstant į pirmąją valstybę narę;

| b) | studentų atveju prašytojas gali pateikti įrodymus, kad aukštojo atitinkama mokslo įstaiga jį priėmė mokytis pagal studijų programą. |
| --- | --- |

b)

studentų atveju prašytojas gali pateikti įrodymus, kad aukštojo atitinkama mokslo įstaiga jį priėmė mokytis pagal studijų programą.

| ba) | savanorių atveju prašytojas gali pateikti įrodymus, kad jį priėmė atitinkama savanoriškos veiklos paslaugų teikėjų organizacija ar programa, pvz., Europos savanorių tarnyba; |
| --- | --- |

ba)

savanorių atveju prašytojas gali pateikti įrodymus, kad jį priėmė atitinkama savanoriškos veiklos paslaugų teikėjų organizacija ar programa, pvz., Europos savanorių tarnyba;

| bb) | stažuotojų atveju prašytojas gali pateikti įrodymus, kad jį priėmė atitinkama priimančioji įstaiga. |
| --- | --- |

bb)

stažuotojų atveju prašytojas gali pateikti įrodymus, kad jį priėmė atitinkama priimančioji įstaiga.

2.   Leidimą suteikia pirmoji valstybė narė, kurioje tyrėjas
  , savanoris, neatlyginamas ar atlyginamas stažuotojas
  arba studentas gyvena.

3.   Jeigu išsamus valstybių narių, į kurias ketinama vykti, sąrašas prieš atvykstant į pirmąją valstybę narę nežinomas:

| a) | tyrėjams taikomos 26 straipsnyje nustatytos sąlygos, taikytinos buvimui kitose valstybėse narėse laikotarpiais iki šešių mėnesių; |
| --- | --- |

a)

tyrėjams taikomos 26 straipsnyje nustatytos sąlygos, taikytinos buvimui kitose valstybėse narėse laikotarpiais iki šešių mėnesių;

| b) | studentams
  , neatlyginamiems ar atlyginamiems stažuotojams ir savanoriams
  taikomos 26 straipsnyje nustatytos sąlygos, taikytinos buvimui kitose valstybėse narėse laikotarpiais nuo trijų iki šešių mėnesių. [50 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

studentams
  , neatlyginamiems ar atlyginamiems stažuotojams ir savanoriams
  taikomos 26 straipsnyje nustatytos sąlygos, taikytinos buvimui kitose valstybėse narėse laikotarpiais nuo trijų iki šešių mėnesių. [50 pakeit.]

28 straipsnis

Šeimos narių gyvenimas antrojoje valstybėje narėje

1.   Kai tyrėjas persikelia į antrąją valstybę narę pagal 26 ir 27 straipsnius ir kai jam gyvenant pirmojoje valstybėje narėje jau buvo sukurta šeima, jo šeimos nariams leidžiama jį lydėti arba atvykti gyventi kartu su juo.

2.   Ne vėliau kaip per mėnesį po atvykimo į antrosios valstybės narės teritoriją atitinkami šeimos nariai arba tyrėjas pagal nacionalinės teisės aktus pateikia tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms prašymą dėl leidimo gyventi šeimos nariui.

Tais atvejais, kai procedūros metu nustoja galioti šeimos nariams pirmosios valstybės narės išduotas leidimas gyventi arba juo turėtojui nebesuteikiama teisė teisėtai būti antrosios valstybės narės teritorijoje, valstybės narės leidžia asmeniui būti jų teritorijoje, prireikus išduodamos nacionalinius laikinus leidimus gyventi arba lygiaverčius leidimus, kuriais prašytojui leidžiama toliau teisėtai būti jų teritorijoje su tyrėju, kol antrosios valstybės narės kompetentingos institucijos priims sprendimą dėl prašymo.

3.   Antroji valstybė narė gali reikalauti, kad atitinkami šeimos nariai kartu su prašymu išduoti leidimą gyventi pateiktų:

| a) | leidimą gyventi pirmojoje valstybėje narėje ir galiojantį kelionės dokumentą arba patvirtintas jų kopijas ir vizą, jei reikalaujama; |
| --- | --- |

a)

leidimą gyventi pirmojoje valstybėje narėje ir galiojantį kelionės dokumentą arba patvirtintas jų kopijas ir vizą, jei reikalaujama;

| b) | įrodymus, kad pirmojoje valstybėje narėje jie gyveno kaip tyrėjo šeimos nariai; |
| --- | --- |

b)

įrodymus, kad pirmojoje valstybėje narėje jie gyveno kaip tyrėjo šeimos nariai;

| c) | įrodymus, kad turi sveikatos draudimą, kuriuo dengiamos visos rizikos rūšys antrojoje valstybėje narėje, arba kad tokį draudimą jų atžvilgiu turi tyrėjas. |
| --- | --- |

c)

įrodymus, kad turi sveikatos draudimą, kuriuo dengiamos visos rizikos rūšys antrojoje valstybėje narėje, arba kad tokį draudimą jų atžvilgiu turi tyrėjas.

4.   Antroji valstybė narė gali reikalauti, kad tyrėjas pateiktų įrodymų, jog turėtojas:

| a) | turi panašiai šeimai tame pačiame regione normaliomis laikomas gyvenamąsias patalpas, atitinkančias atitinkamos valstybės narės bendrus sveikatos ir saugos standartus; |
| --- | --- |

a)

turi panašiai šeimai tame pačiame regione normaliomis laikomas gyvenamąsias patalpas, atitinkančias atitinkamos valstybės narės bendrus sveikatos ir saugos standartus;

| b) | turi stabilių ir nuolatinių išteklių, kurių pakanka jam ir jo šeimos nariams išlaikyti negaunant atitinkamos valstybės narės socialinės paramos. |
| --- | --- |

b)

turi stabilių ir nuolatinių išteklių, kurių pakanka jam ir jo šeimos nariams išlaikyti negaunant atitinkamos valstybės narės socialinės paramos.

Valstybės narės vertina šiuos išteklius atsižvelgdamos į jų pobūdį bei reguliarumą ir gali atsižvelgti į minimalaus nacionalinio darbo užmokesčio ir pensijų lygį, taip pat į šeimos narių skaičių.

VII SKYRIUS

TVARKA IR SKAIDRUMAS

29 straipsnis

Procedūrinės garantijos ir skaidrumas

1.   Valstybės narės kompetentingos institucijos priima sprendimą dėl viso prašymo suteikti leidimą ir, laikydamosi pranešimo procedūrų, nustatytų atitinkamos valstybės narės nacionalinėje teisėje, apie jį raštu praneša prašytojui kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 60

  30
  dienų oo

  nuo
  prašymo pateikimo dienos. (per 30 dienų trečiosios šalies pilietybę turinčių tyrėjų ir studentų, kuriems taikomos Sąjungos programos, įskaitant judumo priemones, atveju).

  Jeigu nacionalinėje teisėje numatyta galimybė neigiamą sprendimą skųsti administracine tvarka, valstybių narių kompetentingos institucijos priima sprendimą dėl skundo per 30 dienų po jo pateikimo dienos
  . [53 pakeit.]

2.   Jei pateikta prašymą patvirtinanti informacija neatitinka reikalavimų, kompetentingos institucijos praneša prašytojui, kokios papildomos informacijos joms reikia, ir
  , registruodamos prašymą,
  nurodo pagrįstą terminą, per kurį prašymas turi būti papildytas. 1 dalyje nurodytas laikotarpis sustabdomas, kol valdžios institucijos negauna reikiamos papildomos informacijos. [54 pakeit.]

3.   Atitinkamam trečiosios šalies piliečiui, vadovaujantis pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus numatytomis pranešimo procedūromis, pranešama apie bet kurį sprendimą atmesti prašymą dėl leidimo

  atsisakyti išduoti leidimą
  . Pranešime nurodomos galimos teisių gynimo procedūros, nacionalinis teismas arba nacionalinė institucija, kuriai atitinkamas asmuo gali pateikti skundą, bei terminas, per kurį galima imtis veiksmų
  , ir visa susijusi praktinė informacija, dėl kurios jam sudaromos paprastesnės sąlygos naudotis savo teise
  . [55 pakeit.]

4.   Kai prašymas yra atmetamas

  atsisakoma išduoti leidimą
  arba panaikinamas pagal šią direktyvą išduotas leidimas, atitinkamas asmuo turi teisę imtis teisinių veiksmų atitinkamos valstybės narės valdžios institucijose. [56 pakeit.]

29a straipsnis

Pagreitinta leidimų gyventi arba vizų išdavimo studentams, mokiniams ir tyrėjams tvarka

Valstybės narės valdžios institucija, atsakinga už studentų, mokinių arba tyrėjų, kurie yra trečiosios šalies piliečiai, atvykimą bei gyvenimą, ir švietimo įstaiga, šiuo tikslu pripažinta mokinių mainų programą vykdanti organizacija arba mokslinių tyrimų organizacija, kurią patvirtino atitinkama valstybė narė pagal savo teisės aktus ar administracinę praktiką, gali sudaryti susitarimą dėl pagreitintos tvarkos, pagal kurią galima išduoti leidimus gyventi arba vizas atitinkamo trečiosios šalies piliečio vardu, nustatymo. [57 pakeit.]

30 straipsnis

Skaidrumas ir galimybė susipažinti su informacija

Valstybės narės teikia
  lengvai prieinamą ir suprantamą
  informaciją apie trečiųjų šalių piliečių, kuriems taikoma ši direktyva, atvykimo ir gyvenimo sąlygas, įskaitant mažiausias būtinas mėnesines lėšas, teises, visus teikiant prašymą būtinus dokumentinius įrodymus ir taikytinus mokesčius. Valstybės narės teikia informaciją apie mokslinių tyrimų organizacijas, patvirtintas pagal 8 straipsnį. [58 pakeit.]

31 straipsnis

Mokesčiai

Valstybės narės gali pareikalauti prašytojų sumokėti mokesčius už prašymų
  tvarkymą
  pagal šią direktyvą nagrinėjimą. Tokių mokesčių dydis neturėtų
  būti pernelyg didelis ar neproporcingas ir neturėtų
  trukdyti siekti direktyvos tikslų.
  Kai tokius mokesčius sumoka trečiosios šalies pilietis, toks trečiosios šalies pilietis turi teisę gauti kompensaciją atitinkamai iš priimančiosios įstaigos ar priimančiosios šeimos. [59 pakeit.]

VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

32 straipsnis

Ryšių centrai

1.   Valstybės narės paskiria ryšių centrus, kurie yra atsakingi už informacijos, būtinos 26 ir 27 straipsniams įgyvendinti, gavimą ir perdavimą.

2.   Valstybės narės tinkamai bendradarbiauja keičiantis 1 dalyje nurodyta informacija.

2a.
     
  Valstybės narės sudaro paprastesnes sąlygas prašymų teikimo procedūrai, leisdamos trečiosios šalies piliečiams kreiptis į bet kurią valstybę narę ir turėti galimybę užbaigti procedūrą tos valstybės narės, kuri yra patogiausia prašytojui, ambasadoje ar konsulate. [60 pakeit.]

33 straipsnis

Statistiniai duomenys

Kasmet, o pirmą kartą ne vėliau kaip [...] valstybės narės, laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 862/2007 (16), perduoda Komisijai statistinius duomenis dėl trečiųjų šalių piliečių, kuriems suteikti leidimai, skaičiaus. Be to, kiek įmanoma, Komisijai teikiami statistiniai duomenys apie trečiųjų šalių piliečių, kurių leidimai praėjusiais kalendoriniais metais buvo pratęsti arba panaikinti, skaičių nurodant jų pilietybę. Statistiniai duomenys apie priimtus tyrėjų šeimos narius teikiami tokiu pačiu būdu.

1 dalyje nurodytų statistinių duomenų ataskaitiniai laikotarpiai – vieneri kalendoriniai metai; jie pateikiami Komisijai per šešis mėnesius po ataskaitinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra [...].

34 straipsnis

Pranešimas

Periodiškai, o pirmą kartą [praėjus penkeriems metams po šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę], Komisija įvertina šios direktyvos taikymą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šios direktyvos taikymo valstybėse narėse ataskaitą ir prireikus pasiūlo pakeitimus.

35 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais, įsigaliojusiais ne vėliau kaip iki [dveji metai po įsigaliojimo], įgyvendinama ši direktyva. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat turi įtraukti teiginį, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvas, kurios panaikinamos šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Valstybės narės nustato nuorodos darymo tvarką ir suformuluoja minėtą teiginį.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

36 straipsnis

Panaikinimas

Direktyvos 2005/71/EB ir 2004/114/EB panaikinamos nuo [diena po šios direktyvos 35 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytos dienos] ir tai nedaro poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, nustatytais I priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.

37 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

38 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva pagal Sutartis skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 341, 2013 11 21, p. 50.

1

(2)  OL C 114, 2014 4 15, p. 42.

2

(3)  2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlyginamo stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų (OL L 375, 2004 12 23, p. 12).

4

(5)  2005 m. spalio 12 d. Tarybos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos (OL L 289, 2005 11 3, p. 15).

5

(6)  COM(2011)0587 ir COM(2011)0901.

6

(7)  2003 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 2003/86/EB dėl teisės į šeimos susijungimą (OL L 251, 2003 10 3, p. 12).

7

(8)  COM(2011)0567.

8

(9)  1999 m. birželio 19 d. Europos švietimo ministrų bendroji deklaracija.

9

(10)  Europos Tarybos Europos susitarimo dėl au pair įdarbinimo 8 straipsnis.

10

au pair

(11)  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/98/ES dėl vienos prašymų išduoti vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir dėl valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų bendrų teisių (OL L 343, 2011 12 23, p. 1).

11

(12)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (OL L 166, 2004 4 30, p. 1).

12

(13)  2002 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1030/2002, nustatantis vienodą leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams formą (OL L 157, 2002 6 15, p. 1).

13

(14)  2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos direktyva 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso (OL L 16, 2004 1 23, p. 44).

14

(15)  
  Komisijos komunikatas dėl Europos savanoriškų organizacijų ir fondų vaidmens skatinimo, COM(1997)0241.

15

Komisijos komunikatas dėl Europos savanoriškų organizacijų ir fondų vaidmens skatinimo, COM(1997)0241.

(16)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 311/76 dėl statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius (OL L 199, 2007 7 31, p. 23).

16

I PRIEDAS

A dalis

Panaikinta direktyva ir jos vėlesnių pakeitimų sąrašas

(nurodytas 37 straipsnyje)

| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/114/EB | (OL L 375, 2004 12 23, p. 12) |
| --- | --- |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/71/EB | (OL L 289, 2005 11 3, p. 15) |

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/114/EB

(OL L 375, 2004 12 23, p. 12)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/71/EB

(OL L 289, 2005 11 3, p. 15)

B dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę [ir taikymo] terminų sąrašas

(nurodytas 36 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminai | Taikymo data |
| --- | --- | --- |
| 2004/114/EB
  2005/71/EB | 2007 1 12
  2007 10 12 | |

Direktyva

Perkėlimo terminai

Taikymo data

2004/114/EB

2005/71/EB

2007 1 12

2007 10 12

II PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Direktyva 2004/114/EB | Direktyva 2005/71/EB | Ši direktyva |
| --- | --- | --- |
| 1 straipsnio a punktas | | 1 straipsnio a punktas |
| 1 straipsnio b punktas | | — |
| — | | 1 straipsnio b ir c punktai |
| 2 straipsnio įžanginė frazė | | 3 straipsnio įžanginė frazė |
| 2 straipsnio a punktas | | 3 straipsnio a punktas |
| 2 straipsnio b punktas | | 3 straipsnio c punktas |
| 2 straipsnio c punktas | | 3 straipsnio d punktas |
| 2 straipsnio d punktas | | 3 straipsnio e punktas |
| — | | 3 straipsnio f ir g punktai |
| 2 straipsnio e punktas | | 3 straipsnio l punktas |
| 2 straipsnio f punktas | | 3 straipsnio h punktas |
| 2 straipsnio g punktas | | — |
| — | | 3 straipsnio i punktas |
| — | | 3 straipsnio m–s punktai |
| 3 straipsnio 1 dalis | | 2 straipsnio 1 dalis |
| 3 straipsnio 2 dalis | | 2 straipsnio 2 dalies a–e punktai |
| — | | 2 straipsnio 2 dalies f ir g punktai |
| 4 straipsnis | | 4 straipsnis |
| 5 straipsnis | | 5 straipsnio 1 dalis |
| — | | 5 straipsnio 2 dalis |
| 6 straipsnio 1 dalis | | 6 straipsnio a–e punktai |
| — | | 6 straipsnio f punktas |
| 6 straipsnio 2 dalis | | — |
| — | | 7 straipsnis |
| 7 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė | | 10 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė |
| 7 straipsnio 1 dalies a punktas | | 10 straipsnio 1 dalies a punktas |
| 7 straipsnio 1 dalies b ir c punktai | | — |
| 7 straipsnio 1 dalies d punktas | | 10 straipsnio 1 dalies b punktas |
| 7 straipsnio 2 dalis | | 10 straipsnio 2 dalis |
| — | | 10 straipsnio 3 dalis |
| 8 straipsnis | | — |
| — | | 11 straipsnis |
| 9 straipsnio 1 ir 2 dalys | | 12 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 10 straipsnio įžanginė frazė | | 13 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė |
| 10 straipsnio a punktas | | 13 straipsnio 1 dalies a punktas |
| 10 straipsnio b ir c punktai | | — |
| — | | 12 straipsnio 1 dalies b punktas |
| — | | 12 straipsnio 2 dalis |
| 11 straipsnio įžanginė frazė | | 14 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė |
| 11 straipsnio a punktas | | — |
| 11 straipsnio b punktas | | 13 straipsnio 1 dalies a punktas |
| 11 straipsnio c punktas | | 13 straipsnio 1 dalies b punktas |
| 11 straipsnio d punktas | | 13 straipsnio 1 dalies c punktas |
| 12–15 straipsniai | | — |
| — | | 14, 15 ir 16 straipsniai |
| 16 straipsnio 1 dalis | | 20 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė |
| — | | 20 straipsnio 1 dalies a–c punktai |
| 16 straipsnio 2 dalis | | 20 straipsnio 2 dalis |
| — | | 21 straipsnis |
| 17 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | | 23 straipsnio 1 dalis |
| 17 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | | 23 straipsnio 2 dalis |
| 17 straipsnio 2 dalis | | 23 straipsnio 3 dalis |
| 17 straipsnio 3 dalis | | — |
| 17 straipsnio 4 dalis | | 23 straipsnio 4 dalis |
| — | | 15, 24, 25 ir 27 straipsniai |
| — | | 17 straipsnis |
| 18 straipsnio 1 dalis | | — |
| — | | 29 straipsnio 1 dalis |
| 18 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys | | 29 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys |
| 19 straipsnis | | — |
| — | | 30 straipsnis |
| 20 straipsnis | | 31 straipsnis |
| — | | 32 ir 33 straipsniai |
| 21 straipsnis | | 34 straipsnis |
| 22–15 straipsniai | | — |
| — | | 35, 36 ir 37 straipsniai |
| 26 straipsnis | | 38 straipsnis |
| — | | I ir II priedai |
| | 1 straipsnis | — |
| | 2 straipsnio įžanginė frazė | — |
| | 2 straipsnio a punktas | 3 straipsnio a punktas |
| | 2 straipsnio b punktas | 3 straipsnio i punktas |
| | 2 straipsnio c punktas | 3 straipsnio k punktas |
| | 2 straipsnio d punktas | 3 straipsnio b punktas |
| | 2 straipsnio e punktas | — |
| | 3 ir 4 straipsniai | — |
| | 5 straipsnis | 8 straipsnis |
| | 6 straipsnio 1 dalis | 9 straipsnio 1 dalis |
| | — | 9 straipsnio 1 dalies a–f punktai |
| | 6 straipsnio 2 dalies a punktas | 9 straipsnio 2 dalies a punktas |
| | 6 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai | — |
| | 6 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys | 9 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys |
| | 7 straipsnis | — |
| | 8 straipsnis | 16 straipsnio 1 dalis |
| | 9 straipsnis | — |
| | 10 straipsnio 1 dalis | 19 straipsnio 2 dalies a punktas |
| | — | 19 straipsnio 2 dalies b punktas |
| | 10 straipsnio 2 dalis | — |
| | 11 straipsnio 1 ir 2 dalys | 22 straipsnis |
| | 12 straipsnio įžanginė frazė | — |
| | 12 straipsnio a punktas | — |
| | 12 straipsnio b punktas | — |
| | 12 straipsnio c punktas | 21 straipsnio 1 dalis |
| | 12 straipsnio d punktas | — |
| | 12 straipsnio e punktas | — |
| | — | 21 straipsnio 2 dalis |
| | 13 straipsnio 1 dalis | 26 straipsnio 1 dalis |
| | 13 straipsnio 2 dalis | 26 straipsnio 1 dalis |
| | 13 straipsnio 3 ir 5 dalys | 26 straipsnio 1 dalis |
| | 13 straipsnio 4 dalis | — |
| | — | 26 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys |
| | 14–21 straipsniai | — |

Direktyva 2004/114/EB

Direktyva 2005/71/EB

Ši direktyva

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio b punktas

—

—

1 straipsnio b ir c punktai

2 straipsnio įžanginė frazė

3 straipsnio įžanginė frazė

2 straipsnio a punktas

3 straipsnio a punktas

2 straipsnio b punktas

3 straipsnio c punktas

2 straipsnio c punktas

3 straipsnio d punktas

2 straipsnio d punktas

3 straipsnio e punktas

—

3 straipsnio f ir g punktai

2 straipsnio e punktas

3 straipsnio l punktas

2 straipsnio f punktas

3 straipsnio h punktas

2 straipsnio g punktas

—

—

3 straipsnio i punktas

—

3 straipsnio m–s punktai

3 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalies a–e punktai

—

2 straipsnio 2 dalies f ir g punktai

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

—

5 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio a–e punktai

—

6 straipsnio f punktas

6 straipsnio 2 dalis

—

—

7 straipsnis

7 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė

10 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė

7 straipsnio 1 dalies a punktas

10 straipsnio 1 dalies a punktas

7 straipsnio 1 dalies b ir c punktai

—

7 straipsnio 1 dalies d punktas

10 straipsnio 1 dalies b punktas

7 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

—

10 straipsnio 3 dalis

8 straipsnis

—

—

11 straipsnis

9 straipsnio 1 ir 2 dalys

12 straipsnio 1 ir 2 dalys

10 straipsnio įžanginė frazė

13 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė

10 straipsnio a punktas

13 straipsnio 1 dalies a punktas

10 straipsnio b ir c punktai

—

—

12 straipsnio 1 dalies b punktas

—

12 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio įžanginė frazė

14 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė

11 straipsnio a punktas

—

11 straipsnio b punktas

13 straipsnio 1 dalies a punktas

11 straipsnio c punktas

13 straipsnio 1 dalies b punktas

11 straipsnio d punktas

13 straipsnio 1 dalies c punktas

12–15 straipsniai

—

—

14, 15 ir 16 straipsniai

16 straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalies įžanginė frazė

—

20 straipsnio 1 dalies a–c punktai

16 straipsnio 2 dalis

20 straipsnio 2 dalis

—

21 straipsnis

17 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

23 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

23 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 3 dalis

—

17 straipsnio 4 dalis

23 straipsnio 4 dalis

—

15, 24, 25 ir 27 straipsniai

—

17 straipsnis

18 straipsnio 1 dalis

—

—

29 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

29 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

19 straipsnis

—

—

30 straipsnis

20 straipsnis

31 straipsnis

—

32 ir 33 straipsniai

21 straipsnis

34 straipsnis

22–15 straipsniai

—

—

35, 36 ir 37 straipsniai

26 straipsnis

38 straipsnis

—

I ir II priedai

1 straipsnis

—

2 straipsnio įžanginė frazė

—

2 straipsnio a punktas

3 straipsnio a punktas

2 straipsnio b punktas

3 straipsnio i punktas

2 straipsnio c punktas

3 straipsnio k punktas

2 straipsnio d punktas

3 straipsnio b punktas

2 straipsnio e punktas

—

3 ir 4 straipsniai

—

5 straipsnis

8 straipsnis

6 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

—

9 straipsnio 1 dalies a–f punktai

6 straipsnio 2 dalies a punktas

9 straipsnio 2 dalies a punktas

6 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai

—

6 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys

9 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys

7 straipsnis

—

8 straipsnis

16 straipsnio 1 dalis

9 straipsnis

—

10 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 2 dalies a punktas

—

19 straipsnio 2 dalies b punktas

10 straipsnio 2 dalis

—

11 straipsnio 1 ir 2 dalys

22 straipsnis

12 straipsnio įžanginė frazė

—

12 straipsnio a punktas

—

12 straipsnio b punktas

—

12 straipsnio c punktas

21 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio d punktas

—

12 straipsnio e punktas

—

—

21 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 1 dalis

26 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 2 dalis

26 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 3 ir 5 dalys

26 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 4 dalis

—

—

26 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

14–21 straipsniai

—

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/376 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/376

---

P7_TA(2014)0123

Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanoriai) (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0514), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0514),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 214 straipsnio 5 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0303/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 214 straipsnio 5 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0303/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 11 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 11 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7-0158/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7-0158/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | mano, kad šiai iniciatyvai vykdyti turėtų būti užtikrintas atskiras finansavimas ir atskiri biudžeto asignavimai, tačiau ši iniciatyva ir kitos Sąjungos išorės politikos priemonės ir toliau turėtų vienos kitas papildyti; |
| --- | --- |

2.

mano, kad šiai iniciatyvai vykdyti turėtų būti užtikrintas atskiras finansavimas ir atskiri biudžeto asignavimai, tačiau ši iniciatyva ir kitos Sąjungos išorės politikos priemonės ir toliau turėtų vienos kitas papildyti;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0245

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas (ES pagalbos savanorių iniciatyva)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 375/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/377 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/377

---

P7_TA(2014)0124

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0617), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0617),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0358/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos Karalystės Riksdago, Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų ir Bendruomenių Rūmų ir Vokietijos Bundestago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos Karalystės Riksdago, Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų ir Bendruomenių Rūmų ir Vokietijos Bundestago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 1, 24 ir 34 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 1, 24 ir 34 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0183/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2);

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 133, 2013 5 9, p. 62.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2013 m. birželio 12 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2013)0257).

---

P7_TC1-COD(2012)0295

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 223/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/378 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/378

---

P7_TA(2014)0125

Biocidiniai produktai ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų patekimo į rinką sąlygų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0288), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0288),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0141/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 11 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 11 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7-0354/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7-0354/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 341, 2013 11 21, p. 44.

---

P7_TC1-COD(2013)0150

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo dėl tam tikrų patekimo į rinką sąlygų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 334/2014.)

---

2014 m. vasario 26 d., trečiadienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/379 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/379

---

P7_TA(2014)0135

EB ir Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas, išskyrus jo 49 straipsnio 3 dalį ***

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, išskyrus jo 49 straipsnio 3 dalį, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 285/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12399/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12399/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (13368/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (13368/2012),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0425/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0425/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0463/2013),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/380 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/380

---

P7_TA(2014)0136

EB ir Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas, kiek tai susiję su jo 49 straipsnio 3 dalimi ***

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, kiek tai susiję su jo 49 straipsnio 3 dalimi, sudarymo Europos Sąjungos vardu, projekto (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 285/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12400/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12400/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (13368/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą (13368/2012),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0426/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0426/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0119/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0119/2014),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kosta Rikos Respublikos, Salvadoro Respublikos, Gvatemalos Respublikos, Hondūro Respublikos, Nikaragvos Respublikos ir Panamos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/381 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/381

---

P7_TA(2014)0137

Valstybių narių užimtumo politikos gairės *

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

(Konsultavimasis)

(2017/C 285/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0803), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0803),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0417/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0417/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0470/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A7-0470/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/382 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/382

---

P7_TA(2014)0138

Pridėtinės vertės mokesčio bendra sistema *

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl standartinės PVM deklaracijos iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2017/C 285/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0721), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0721),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0394/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0394/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0090/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0090/2014),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Tarybos direktyva 2006/112/EB (12) reikalaujama, kad apmokestinamieji asmenys pateiktų PVM deklaracijas, tačiau valstybėms narėms suteikiama lankstumo nustatyti, kokią informaciją reikia pateikti. Tai lemia skirtingų taisyklių ir tvarkos, reglamentuojančių PVM deklaracijų teikimą Sąjungoje, atsiradimą, taip didinamas sudėtingumas įmonėms ir PVM prievolėmis sukuriama kliūčių Sąjungos prekybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Tarybos direktyva 2006/112/EB (12) reikalaujama, kad apmokestinamieji asmenys pateiktų PVM deklaracijas, tačiau valstybėms narėms suteikiama lankstumo nustatyti, kokią informaciją reikia pateikti. Tai lemia skirtingų taisyklių ir tvarkos, reglamentuojančių PVM deklaracijų teikimą Sąjungoje, atsiradimą, taip didinamas sudėtingumas įmonėms ir PVM prievolėmis sukuriama kliūčių Sąjungos prekybai;

| (1) | Tarybos direktyva 2006/112/EB (12) reikalaujama, kad apmokestinamieji asmenys pateiktų PVM deklaracijas, tačiau valstybėms narėms suteikiama lankstumo nustatyti, kokią informaciją reikia pateikti. Tai lemia skirtingų taisyklių ir tvarkos, reglamentuojančių PVM deklaracijų teikimą Sąjungoje, atsiradimą, taip didinamas sudėtingumas įmonėms
  , atsiranda nereikalinga administracinė našta valstybių narių mokesčių institucijoms
  ir
  apmokestinamiesiems asmenims, atsiranda spragų sukčiavimui PVM vykdyti,
  PVM prievolėmis sukuriama kliūčių Sąjungos prekybai
  ir atsiranda nereikalingų sąnaudų tiek valstybių narių mokesčių institucijoms, tiek apmokestinamiesiems asmenims
  ; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos direktyva 2006/112/EB (12) reikalaujama, kad apmokestinamieji asmenys pateiktų PVM deklaracijas, tačiau valstybėms narėms suteikiama lankstumo nustatyti, kokią informaciją reikia pateikti. Tai lemia skirtingų taisyklių ir tvarkos, reglamentuojančių PVM deklaracijų teikimą Sąjungoje, atsiradimą, taip didinamas sudėtingumas įmonėms
  , atsiranda nereikalinga administracinė našta valstybių narių mokesčių institucijoms
  ir
  apmokestinamiesiems asmenims, atsiranda spragų sukčiavimui PVM vykdyti,
  PVM prievolėmis sukuriama kliūčių Sąjungos prekybai
  ir atsiranda nereikalingų sąnaudų tiek valstybių narių mokesčių institucijoms, tiek apmokestinamiesiems asmenims
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | siekiant sumažinti įmonių naštą ir pagerinti vidaus rinkos veikimą reikėtų nustatyti standartinę PVM deklaraciją visoms veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms. Standartinių deklaracijų naudojimas turėtų padėti
  valstybėms narėms
  kontroliuoti PVM deklaracijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

siekiant sumažinti įmonių naštą ir pagerinti vidaus rinkos veikimą reikėtų nustatyti standartinę PVM deklaraciją visoms veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms. Standartinių deklaracijų naudojimas turėtų padėti
  valstybėms narėms
  kontroliuoti PVM deklaracijas;

| (2) | siekiant sumažinti įmonių naštą ir pagerinti vidaus rinkos veikimą reikėtų nustatyti standartinę PVM deklaraciją visoms veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms
  , ir
  standartinių deklaracijų naudojimas turėtų padėti
  tiek surinkti ir mokėti PVM, tiek valstybių narių mokesčių institucijoms
  kontroliuoti PVM deklaracijas
  . Jomis taip pat turėtų būti prisidedama prie pagalbos įmonėms laikytis PVM teisės aktų taip mažinant klaidų lygį ir galiausiai prisidedama prie sukčiavimo PVM ir PVM nepriemokos mažinimo ar netgi panaikinimo
  ; |
| --- | --- |

(2)

siekiant sumažinti įmonių naštą ir pagerinti vidaus rinkos veikimą reikėtų nustatyti standartinę PVM deklaraciją visoms veiklą Sąjungoje vykdančioms įmonėms
  , ir
  standartinių deklaracijų naudojimas turėtų padėti
  tiek surinkti ir mokėti PVM, tiek valstybių narių mokesčių institucijoms
  kontroliuoti PVM deklaracijas
  . Jomis taip pat turėtų būti prisidedama prie pagalbos įmonėms laikytis PVM teisės aktų taip mažinant klaidų lygį ir galiausiai prisidedama prie sukčiavimo PVM ir PVM nepriemokos mažinimo ar netgi panaikinimo
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | administracinę naštą reikia sumažinti iki minimumo. Todėl standartinėje PVM deklaracijoje reikalaujama informacija turėtų būti apribota tik privalomos pateikti informacijos rūšimis. Be to, valstybėms narėms turėtų būti neleidžiama standartinėje PVM deklaracijoje ir kitose deklaracijose reikalauti kitos informacijos, nei nustatytos direktyvos XI antraštinės dalies 5 skyriuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

administracinę naštą reikia sumažinti iki minimumo. Todėl standartinėje PVM deklaracijoje reikalaujama informacija turėtų būti apribota tik privalomos pateikti informacijos rūšimis. Be to, valstybėms narėms turėtų būti neleidžiama standartinėje PVM deklaracijoje ir kitose deklaracijose reikalauti kitos informacijos, nei nustatytos direktyvos XI antraštinės dalies 5 skyriuje;

| (3) | administracinę naštą reikia sumažinti iki minimumo. Todėl standartinėje PVM deklaracijoje reikalaujama informacija turėtų būti apribota tik privalomos pateikti informacijos rūšimis. Be to, valstybėms narėms turėtų būti neleidžiama standartinėje PVM deklaracijoje ir kitose deklaracijose reikalauti kitos informacijos, nei nustatytos direktyvos XI antraštinės dalies 5 skyriuje
  . Visą galimą standartinės PVM deklaracijos naudą bus įmanoma gauti tik tada, jeigu valstybės narės laiku ir visiškai perkels šią direktyvą į nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, nenukrypdamos nuo jos taikymo srities
  ; |
| --- | --- |

(3)

administracinę naštą reikia sumažinti iki minimumo. Todėl standartinėje PVM deklaracijoje reikalaujama informacija turėtų būti apribota tik privalomos pateikti informacijos rūšimis. Be to, valstybėms narėms turėtų būti neleidžiama standartinėje PVM deklaracijoje ir kitose deklaracijose reikalauti kitos informacijos, nei nustatytos direktyvos XI antraštinės dalies 5 skyriuje
  . Visą galimą standartinės PVM deklaracijos naudą bus įmanoma gauti tik tada, jeigu valstybės narės laiku ir visiškai perkels šią direktyvą į nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, nenukrypdamos nuo jos taikymo srities
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | valstybių narių mokesčių institucijos turėtų pasirūpinti internetiniais pareigūnų ir apmokestinamųjų asmenų mokymais, kaip tinkamai naudotis elektroninėmis deklaracijomis, siekiant užtikrinti, kad standartinės PVM deklaracijos būtų teikiamos tinkamai ir saugiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

valstybių narių mokesčių institucijos turėtų pasirūpinti internetiniais pareigūnų ir apmokestinamųjų asmenų mokymais, kaip tinkamai naudotis elektroninėmis deklaracijomis, siekiant užtikrinti, kad standartinės PVM deklaracijos būtų teikiamos tinkamai ir saugiai;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | siekiant toliau mažinti įmonių naštą ir gerinti vidaus rinkos veikimą, reikia visose valstybėse narėse suvienodinti standartinės PVM deklaracijos informacijos reikalavimus, o Komisija per penkerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos turėtų įvertinti, kaip tuo požiūriu įgyvendinama ši direktyva, ir pateikti atitinkamų pasiūlymų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

siekiant toliau mažinti įmonių naštą ir gerinti vidaus rinkos veikimą, reikia visose valstybėse narėse suvienodinti standartinės PVM deklaracijos informacijos reikalavimus, o Komisija per penkerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos turėtų įvertinti, kaip tuo požiūriu įgyvendinama ši direktyva, ir pateikti atitinkamų pasiūlymų;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Ne vėliau kaip ...* [OL: prašom įrašyti datą: penkeri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija, atsižvelgdama į siekį toliau mažinti įmonių naštą ir gerinti vidaus rinkos veikimą, persvarsto, ar ši direktyva yra tinkama. Apie šio persvarstymo rezultatus pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai, jei reikia, kartu pateikiant atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.

Ne vėliau kaip ...* [OL: prašom įrašyti datą: penkeri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija, atsižvelgdama į siekį toliau mažinti įmonių naštą ir gerinti vidaus rinkos veikimą, persvarsto, ar ši direktyva yra tinkama. Apie šio persvarstymo rezultatus pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai, jei reikia, kartu pateikiant atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Per tris mėnesius nuo direktyvos paskelbimo dienos paskelbiamas jos konsoliduotas su direktyva, kurią ji iš dalies keičia, tekstas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Per tris mėnesius nuo direktyvos paskelbimo dienos paskelbiamas jos konsoliduotas su direktyva, kurią ji iš dalies keičia, tekstas.

---

(12)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

(12)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/385 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/385

---

P7_TA(2014)0139

Sprendimo 2009/831/EB nuostatų dėl jo taikymo laikotarpio dalinis keitimas *

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2009/831/EB nuostatos dėl jo taikymo laikotarpio (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2017/C 285/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0930), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2013)0930),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0022/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0022/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0113/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0113/2014),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/386 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/386

---

P7_TA(2014)0140

Sprendimo 2004/162/EB dalinis keitimas, kiek tai susiję su jo taikymu Majotui nuo 2014 m. sausio 1 d. *

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/162/EB, kiek tai susiję su jo taikymu Majotui nuo 2014 m. sausio 1 d. (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2017/C 285/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2014)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2014)0024),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0031/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0144/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0144/2014),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/387 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/387

---

P7_TA(2014)0141

EB ir Indonezijos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(2017/C 285/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11250/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11250/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (14032/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (14032/2009),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. kovo 7 d. Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro bei Tailando (Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) narių) bendradarbiavimo susitarimą (1) ir vėlesnius prisijungimo protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. kovo 7 d. Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro bei Tailando (Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) narių) bendradarbiavimo susitarimą (1) ir vėlesnius prisijungimo protokolus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Europa ir Azija: strateginis glaudesnės partnerystės pagrindas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Europa ir Azija: strateginis glaudesnės partnerystės pagrindas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl padėties Indonezijoje, ypač Ačeho provincijoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl padėties Indonezijoje, ypač Ačeho provincijoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Ačeho (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Ačeho (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl neseniai Indijos vandenyno regione įvykusios cunamio katastrofos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl neseniai Indijos vandenyno regione įvykusios cunamio katastrofos (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos derybas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, kurias 2004 m. lapkričio 25 d. įgaliojo pradėti Taryba ir kurios baigtos 2007 m. birželio mėn., o susitarimai pasirašyti 2009 m. lapkričio 9 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos derybas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, kurias 2004 m. lapkričio 25 d. įgaliojo pradėti Taryba ir kurios baigtos 2007 m. birželio mėn., o susitarimai pasirašyti 2009 m. lapkričio 9 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. pasirašytą Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. pasirašytą Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos Vyriausybės susitarimą dėl oro susisiekimo paslaugų tam tikrų aspektų (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Indonezijos, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Indonezijos, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES užsienio politikos dėl Brazilijos, Rusijos, Indijos, Kinijos, Pietų Afrikos (BRICS) ir kitų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių: tikslai ir strategijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES užsienio politikos dėl Brazilijos, Rusijos, Indijos, Kinijos, Pietų Afrikos (BRICS) ir kitų besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių: tikslai ir strategijos (8),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/308/BUSP dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimą 2012/308/BUSP dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento rinkimų stebėjimo misijų ataskaitas dėl 2004 m. balandžio 5 d. ir 2004 m. rugsėjo 20 d. rinkimų Indonezijoje, 1999 m. rugpjūčio 30 d., 2001 m. rugpjūčio 30 d., 2007 m. balandžio 9 d., 2007 m. birželio 30 d. ir 2012 m. liepos 7 d. rinkimų Rytų Timore bei 2006 m. gruodžio 11 d. rinkimų Ačeho provincijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento rinkimų stebėjimo misijų ataskaitas dėl 2004 m. balandžio 5 d. ir 2004 m. rugsėjo 20 d. rinkimų Indonezijoje, 1999 m. rugpjūčio 30 d., 2001 m. rugpjūčio 30 d., 2007 m. balandžio 9 d., 2007 m. birželio 30 d. ir 2012 m. liepos 7 d. rinkimų Rytų Timore bei 2006 m. gruodžio 11 d. rinkimų Ačeho provincijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 27 d. Džakartos pareiškimą dėl kovos su korupcija agentūrų principų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 27 d. Džakartos pareiškimą dėl kovos su korupcija agentūrų principų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91, 100 straipsnius, 191 straipsnio 4 dalį, 207 ir 209straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91, 100 straipsnius, 191 straipsnio 4 dalį, 207 ir 209straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto preliminarų pranešimą (A7-0093/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto preliminarų pranešimą (A7-0093/2014),

| A. | kadangi Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos (toliau – Indonezija) santykiai turi būti reglamentuojami pagal minėtą pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – PBS); |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos (toliau – Indonezija) santykiai turi būti reglamentuojami pagal minėtą pagrindų susitarimą dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (toliau – PBS);

| B. | kadangi PBS yra pirmasis tokio pobūdžio Europos Sąjungos ir Indonezijos susitarimas ir juo siekiama stiprinti abiem šalims svarbų politinį, ekonominį bei sektorinį bendradarbiavimą, taip pat toliau stiprinti dvišalį ir regioninį bendradarbiavimą sprendžiant visuotines problemas; |
| --- | --- |

B.

kadangi PBS yra pirmasis tokio pobūdžio Europos Sąjungos ir Indonezijos susitarimas ir juo siekiama stiprinti abiem šalims svarbų politinį, ekonominį bei sektorinį bendradarbiavimą, taip pat toliau stiprinti dvišalį ir regioninį bendradarbiavimą sprendžiant visuotines problemas;

| C. | kadangi PBS kaip esminiai elementai patvirtinamos vertybės, nustatytos Jungtinių Tautų Chartijoje, Jungtinių Tautų visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kitose tarptautinėse sutartyse, taikomose abiem šalims, bei jų įsipareigojimas demokratijos, gero valdymo ir teisinės valstybės principams, taip pat nuostatos dėl bendradarbiavimo tokiose srityse kaip žmogaus teisės, prekyba ir investicijos, energetika, turizmas, transportas ir infrastruktūra, jūrų apsauga ir žuvininkystė, pramonės politika ir mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), duomenų apsauga ir intelektinės nuosavybės teisės bei kova su masinio naikinimo ginklų platinimu ir organizuotu nusikalstamumu, korupcija, pinigų plovimu, terorizmu ir teroristų finansavimu sukūrimo ar stiprinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi PBS kaip esminiai elementai patvirtinamos vertybės, nustatytos Jungtinių Tautų Chartijoje, Jungtinių Tautų visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kitose tarptautinėse sutartyse, taikomose abiem šalims, bei jų įsipareigojimas demokratijos, gero valdymo ir teisinės valstybės principams, taip pat nuostatos dėl bendradarbiavimo tokiose srityse kaip žmogaus teisės, prekyba ir investicijos, energetika, turizmas, transportas ir infrastruktūra, jūrų apsauga ir žuvininkystė, pramonės politika ir mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), duomenų apsauga ir intelektinės nuosavybės teisės bei kova su masinio naikinimo ginklų platinimu ir organizuotu nusikalstamumu, korupcija, pinigų plovimu, terorizmu ir teroristų finansavimu sukūrimo ar stiprinimo;

| D. | kadangi Indonezija yra ketvirta pagal gyventojų skaičių valstybė pasaulyje, trečioji pagal dydį demokratinė valstybė, didžiausia šalis, kurioje daugumą sudaro musulmonai ir gyvena milijonai kitokio tikėjimo žmonių, taip pat nevienalytė visuomenė, turinti daugiau kaip 240 mln. įvairių etninių grupių įvairiomis kalbomis kalbančių ir skirtingoms kultūroms priklausančių piliečių, iš kurių 40 proc. yra jaunesni nei 25 metų; ši šalis strategiškai išsidėsčiusi daugiau kaip 17 000 salų, išsibarsčiusių per 5 400 kilometrų iš rytų į vakarus Indijos ir Ramiajame vandenynuose; |
| --- | --- |

D.

kadangi Indonezija yra ketvirta pagal gyventojų skaičių valstybė pasaulyje, trečioji pagal dydį demokratinė valstybė, didžiausia šalis, kurioje daugumą sudaro musulmonai ir gyvena milijonai kitokio tikėjimo žmonių, taip pat nevienalytė visuomenė, turinti daugiau kaip 240 mln. įvairių etninių grupių įvairiomis kalbomis kalbančių ir skirtingoms kultūroms priklausančių piliečių, iš kurių 40 proc. yra jaunesni nei 25 metų; ši šalis strategiškai išsidėsčiusi daugiau kaip 17 000 salų, išsibarsčiusių per 5 400 kilometrų iš rytų į vakarus Indijos ir Ramiajame vandenynuose;

| 1. | prašo Tarybos atsižvelgti į šias rekomendacijas:






  a) | palankiai vertina PBS kaip pirmąjį tokio pobūdžio susitarimą tarp ES ir Pietryčių Azijos valstybių asociacijos narių; mano, kad šiuo susitarimu atsižvelgiama į vis didesnę svarbą įgaunančius ES ir Indonezijos ryšius ir juo pradedamas naujas dvišalių santykių, pagrįstų tokiais bendrais principais, kaip demokratija, teisinė valstybė ir žmogaus teisės, lygybė, tarpusavio pagarba ir abipusė nauda, etapas; |
| --- | --- | --- |

1.

prašo Tarybos atsižvelgti į šias rekomendacijas:

a)

palankiai vertina PBS kaip pirmąjį tokio pobūdžio susitarimą tarp ES ir Pietryčių Azijos valstybių asociacijos narių; mano, kad šiuo susitarimu atsižvelgiama į vis didesnę svarbą įgaunančius ES ir Indonezijos ryšius ir juo pradedamas naujas dvišalių santykių, pagrįstų tokiais bendrais principais, kaip demokratija, teisinė valstybė ir žmogaus teisės, lygybė, tarpusavio pagarba ir abipusė nauda, etapas;

| b) | pabrėžia po 33 metų autoritarinio karinio valdymo jau 15 metų trunkantį Indonezijos demokratinio, politinio, socialinio ir ekonominio persitvarkymo procesą; pažymi, kad Indonezijoje sparčiai vyksta urbanizacija, šalyje greitai auga vidurinė klasė (daugiau nei 70 mln.), joje gausu gamtos išteklių, jos didžiausia Pietryčių Azijoje ekonomika (per pastaruosius dvejus metus šalies BVP padidėjo daugiau kaip 6 proc.), pusė pasaulio prekybos srautų eina per jos šiaurinę jūrų sieną ir vis labiau stiprėja diplomatinis Indonezijos vaidmuo regioniniuose ir pasauliniuose forumuose, pvz., JT, PPO, Indijos vandenyno šalių komisijoje (IOC), Didžiojo dvidešimtuko grupėje (G20) ir ASEAN, Indonezija yra pastarosios organizacijos įkūrėja ir didžiausia narė, taip pat pripažįsta svarbų Indonezijos vaidmenį platesniame regione; |
| --- | --- |

b)

pabrėžia po 33 metų autoritarinio karinio valdymo jau 15 metų trunkantį Indonezijos demokratinio, politinio, socialinio ir ekonominio persitvarkymo procesą; pažymi, kad Indonezijoje sparčiai vyksta urbanizacija, šalyje greitai auga vidurinė klasė (daugiau nei 70 mln.), joje gausu gamtos išteklių, jos didžiausia Pietryčių Azijoje ekonomika (per pastaruosius dvejus metus šalies BVP padidėjo daugiau kaip 6 proc.), pusė pasaulio prekybos srautų eina per jos šiaurinę jūrų sieną ir vis labiau stiprėja diplomatinis Indonezijos vaidmuo regioniniuose ir pasauliniuose forumuose, pvz., JT, PPO, Indijos vandenyno šalių komisijoje (IOC), Didžiojo dvidešimtuko grupėje (G20) ir ASEAN, Indonezija yra pastarosios organizacijos įkūrėja ir didžiausia narė, taip pat pripažįsta svarbų Indonezijos vaidmenį platesniame regione;

| c) | giria Indonezijos padarytą pažangą kuriant demokratinę valdymo sistemą ir jos pliuralistinės visuomenės demonstruojamą atsidavimą demokratijos vertybėms, parodytą per laisvus ir teisingus rinkimus, žiniasklaidos laisvę, pilietinės visuomenės aktyvumą, ekonominį atsparumą ir skurdo mažinimą, švietimo srityje ir pagal kitus Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) rodiklius, puoselėjant gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir remiant demokratiją ir žmogaus teises; tačiau pažymi, kad vis dar iškyla didelių problemų teisinės valstybės ir žmogaus teisių apsaugos srityse, visų pirma užtikrinant žmogaus teisių pažeidėjų, įskaitant kariškius, ir mažumų, pvz., religinių ir etninių grupių, tam tikrai lyčiai priklausančių asmenų ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų, teises pažeidžiančių asmenų atsakomybę, taip pat problemų, susijusių su kova su korupcija; pabrėžia, kad šie iššūkiai gali būti sprendžiami pasitelkus tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma pagal PBS; |
| --- | --- |

c)

giria Indonezijos padarytą pažangą kuriant demokratinę valdymo sistemą ir jos pliuralistinės visuomenės demonstruojamą atsidavimą demokratijos vertybėms, parodytą per laisvus ir teisingus rinkimus, žiniasklaidos laisvę, pilietinės visuomenės aktyvumą, ekonominį atsparumą ir skurdo mažinimą, švietimo srityje ir pagal kitus Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) rodiklius, puoselėjant gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir remiant demokratiją ir žmogaus teises; tačiau pažymi, kad vis dar iškyla didelių problemų teisinės valstybės ir žmogaus teisių apsaugos srityse, visų pirma užtikrinant žmogaus teisių pažeidėjų, įskaitant kariškius, ir mažumų, pvz., religinių ir etninių grupių, tam tikrai lyčiai priklausančių asmenų ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų, teises pažeidžiančių asmenų atsakomybę, taip pat problemų, susijusių su kova su korupcija; pabrėžia, kad šie iššūkiai gali būti sprendžiami pasitelkus tarptautinį bendradarbiavimą, visų pirma pagal PBS;

| d) | atkreipia dėmesį į sparčiai besiplečiančius ES ir Indonezijos prekybos ir kitų ekonomikos sričių ryšius, turint omenyje verslo galimybes, kurias siūlo vis didesnes užsienio ir vidaus investicijas pritraukusi šalies ekonomika; rekomenduoja, kad, norint išlaisvinti visą Indonezijos ekonominį potencialą ir skatinti tvarų augimą, darbo vietų kūrimą ir skurdo mažinimą ES valstybėse narėse ir Indonezijoje, bendradarbiaujant pagal BPS nuostatas, susijusias su prekyba ir investicijomis, mokesčiais ir muitais, ekonominės politikos dialogu, aplinka, pramonės politika ir MVĮ bei transportu, reikėtų siekti šalyje geresnės infrastruktūros bei susisiekimo galimybių ir pagerintos reglamentavimo sistemos; |
| --- | --- |

d)

atkreipia dėmesį į sparčiai besiplečiančius ES ir Indonezijos prekybos ir kitų ekonomikos sričių ryšius, turint omenyje verslo galimybes, kurias siūlo vis didesnes užsienio ir vidaus investicijas pritraukusi šalies ekonomika; rekomenduoja, kad, norint išlaisvinti visą Indonezijos ekonominį potencialą ir skatinti tvarų augimą, darbo vietų kūrimą ir skurdo mažinimą ES valstybėse narėse ir Indonezijoje, bendradarbiaujant pagal BPS nuostatas, susijusias su prekyba ir investicijomis, mokesčiais ir muitais, ekonominės politikos dialogu, aplinka, pramonės politika ir MVĮ bei transportu, reikėtų siekti šalyje geresnės infrastruktūros bei susisiekimo galimybių ir pagerintos reglamentavimo sistemos;

| e) | pabrėžia, kad PBS siekiama toliau stiprinti ES ir Indonezijos santykius, papildant egzistuojančias bendradarbiavimo priemones ir bendradarbiauti sprendžiant visuotines problemas, remiantis bendrais lygybės, tarpusavio pagarbos, abipusės naudos, demokratijos, aktyvaus pilietinės visuomenės dalyvavimo, teisinės valstybės, gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms principais, plėtojant politinį ir ekonominį bendradarbiavimą prekybos, investicijų, pramonės politikos ir MVĮ, aplinkos apsaugos, klimato kaitos, energijos išteklių, mokslo ir technologijų, intelektinės nuosavybės teisių srityse, taip pat turizmo, švietimo ir kultūros, migracijos bei kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, prekyba narkotikais, korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir prekyba žmonėmis srityse; |
| --- | --- |

e)

pabrėžia, kad PBS siekiama toliau stiprinti ES ir Indonezijos santykius, papildant egzistuojančias bendradarbiavimo priemones ir bendradarbiauti sprendžiant visuotines problemas, remiantis bendrais lygybės, tarpusavio pagarbos, abipusės naudos, demokratijos, aktyvaus pilietinės visuomenės dalyvavimo, teisinės valstybės, gero valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms principais, plėtojant politinį ir ekonominį bendradarbiavimą prekybos, investicijų, pramonės politikos ir MVĮ, aplinkos apsaugos, klimato kaitos, energijos išteklių, mokslo ir technologijų, intelektinės nuosavybės teisių srityse, taip pat turizmo, švietimo ir kultūros, migracijos bei kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, prekyba narkotikais, korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir prekyba žmonėmis srityse;

| f) | mano, kad Indonezijos ir ES santykiai turėtų būti pripažinti strateginiais ir turėtų būti reguliariai rengiami aukščiausiojo lygio susitikimai dvišaliams ir pasauliniams įvykiams aptarti; rekomenduoja, kad reguliariai būtų rengiami aukšto lygio, t. y. Europos Komisijos Pirmininko, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo bei Europos Parlamento narių, vizitai į Indoneziją ir kad, siekiant intensyvesnių žmonių tarpusavio ryšių ir pilietinės visuomenės mainų, būtų abipusiškai palengvintas vizų režimo klausimo ir tarptautinių pilietinės visuomenės organizacijų prieigos klausimo sprendimas; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Jungtinio komiteto sukūrimą pagal PBS 41 straipsnį, kuris bent kas dvejus metus susitiks Indonezijoje arba Briuselyje; |
| --- | --- |

f)

mano, kad Indonezijos ir ES santykiai turėtų būti pripažinti strateginiais ir turėtų būti reguliariai rengiami aukščiausiojo lygio susitikimai dvišaliams ir pasauliniams įvykiams aptarti; rekomenduoja, kad reguliariai būtų rengiami aukšto lygio, t. y. Europos Komisijos Pirmininko, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo bei Europos Parlamento narių, vizitai į Indoneziją ir kad, siekiant intensyvesnių žmonių tarpusavio ryšių ir pilietinės visuomenės mainų, būtų abipusiškai palengvintas vizų režimo klausimo ir tarptautinių pilietinės visuomenės organizacijų prieigos klausimo sprendimas; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Jungtinio komiteto sukūrimą pagal PBS 41 straipsnį, kuris bent kas dvejus metus susitiks Indonezijoje arba Briuselyje;

| g) | primygtinai ragina ES ir Indoneziją pasinaudoti visomis PBS suteikiamomis galimybėmis, kad būtų pasiekta ilgalaikė geostrateginė nauda sprendžiant pasaulines saugumo problemas dvišaliuose, regioniniuose ir pasauliniuose daugiašaliuose forumuose, pvz., kova su klimato kaita ir masinio naikinimo ginklų platinimu, terorizmu, korupcija, organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais, pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, bendradarbiavimas duomenų apsaugos srityse, taip pat tolesnis bendradarbiavimas kitose srityse, kurios nėra aiškiai įtrauktos į PBS, pvz., pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas, konfliktų sprendimo, šaulių ir lengvųjų ginklų bei laivybos saugumo, įskaitant piratavimą, srityse; |
| --- | --- |

g)

primygtinai ragina ES ir Indoneziją pasinaudoti visomis PBS suteikiamomis galimybėmis, kad būtų pasiekta ilgalaikė geostrateginė nauda sprendžiant pasaulines saugumo problemas dvišaliuose, regioniniuose ir pasauliniuose daugiašaliuose forumuose, pvz., kova su klimato kaita ir masinio naikinimo ginklų platinimu, terorizmu, korupcija, organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais, pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, bendradarbiavimas duomenų apsaugos srityse, taip pat tolesnis bendradarbiavimas kitose srityse, kurios nėra aiškiai įtrauktos į PBS, pvz., pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas, konfliktų sprendimo, šaulių ir lengvųjų ginklų bei laivybos saugumo, įskaitant piratavimą, srityse;

| h) | palankiai vertina tai, kad 2006 m. Indonezija ratifikavo Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, taip pat tai, kad neseniai ratifikuoti įvairūs JT žmogaus teisių srities dokumentai, susiję su darbuotojais migrantais, neįgaliaisiais, vaikų dalyvavimu ginkluotuose konfliktuose ir prekyba vaikais, vaikų prostitucija ir vaikų pornografija; tikisi, kad bus vykdomos institucinės ir teisės reformos, kad būtų užtikrintas šių dokumentų nuostatų laikymasis; |
| --- | --- |

h)

palankiai vertina tai, kad 2006 m. Indonezija ratifikavo Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, taip pat tai, kad neseniai ratifikuoti įvairūs JT žmogaus teisių srities dokumentai, susiję su darbuotojais migrantais, neįgaliaisiais, vaikų dalyvavimu ginkluotuose konfliktuose ir prekyba vaikais, vaikų prostitucija ir vaikų pornografija; tikisi, kad bus vykdomos institucinės ir teisės reformos, kad būtų užtikrintas šių dokumentų nuostatų laikymasis;

| i) | labai vertina taikos susitarimą ir pasiektą ekonominį vystymąsi Ačehe per pastaruosius aštuonerius metus ir tikisi, kad gali būti pasiekta dar didesnė pažanga sprendžiant provincijos ir jos gyventojų skurdo panaikinimo problemą; |
| --- | --- |

i)

labai vertina taikos susitarimą ir pasiektą ekonominį vystymąsi Ačehe per pastaruosius aštuonerius metus ir tikisi, kad gali būti pasiekta dar didesnė pažanga sprendžiant provincijos ir jos gyventojų skurdo panaikinimo problemą;

| j) | palankiai vertina Indonezijos valdžios institucijų pastangas kovojant su korupcija, taip pat Korupcijos panaikinimo komisijos (KPK) veiklą; vis dėlto yra susirūpinęs, kad korupcija vis dar yra rimta problema ir didelė kliūtis vystymuisi, nors 2006 m. Indonezija ratifikavo Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, todėl primygtinai ragina imtis tolesnių veiksmų pagal PBS 35 straipsnį ir dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais kovos su korupcija srityje, įskaitant turto, paslėpto ES valstybėse narėse arba kurioje nors kitoje jurisdikcijoje, susigrąžinimą, taip pat kovos su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais srityse; |
| --- | --- |

j)

palankiai vertina Indonezijos valdžios institucijų pastangas kovojant su korupcija, taip pat Korupcijos panaikinimo komisijos (KPK) veiklą; vis dėlto yra susirūpinęs, kad korupcija vis dar yra rimta problema ir didelė kliūtis vystymuisi, nors 2006 m. Indonezija ratifikavo Jungtinių Tautų konvenciją prieš korupciją, todėl primygtinai ragina imtis tolesnių veiksmų pagal PBS 35 straipsnį ir dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais kovos su korupcija srityje, įskaitant turto, paslėpto ES valstybėse narėse arba kurioje nors kitoje jurisdikcijoje, susigrąžinimą, taip pat kovos su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais srityse;

| k) | ragina ES valstybes nares išplėsti savitarpio teisinę pagalbą palaikant ryšius su Indonezija kovos su korupcija srityje ir bendradarbiauti su Indonezija siekiant, kad joje negalėtų saugiai veikti subjektai, įsitraukę į korupciją ir vykdantys žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

k)

ragina ES valstybes nares išplėsti savitarpio teisinę pagalbą palaikant ryšius su Indonezija kovos su korupcija srityje ir bendradarbiauti su Indonezija siekiant, kad joje negalėtų saugiai veikti subjektai, įsitraukę į korupciją ir vykdantys žmogaus teisių pažeidimus;

| l) | atkreipia dėmesį į Indonezijos įstatymo Nr. 34/2004 ir 2009 m. ministrų nutarimo Nr. 22, kuriuose nustatyta, kad visas karines verslo sritis ir ekonominę veiklą privalo perimti Indonezijos vyriausybė, svarbą; pabrėžia itin svarbų šio įstatymo ir nutarimo laikymosi poveikį demokratinei atskaitomybei kovojant su korupcija ir užtikrinant žmogaus teisių apsaugą; |
| --- | --- |

l)

atkreipia dėmesį į Indonezijos įstatymo Nr. 34/2004 ir 2009 m. ministrų nutarimo Nr. 22, kuriuose nustatyta, kad visas karines verslo sritis ir ekonominę veiklą privalo perimti Indonezijos vyriausybė, svarbą; pabrėžia itin svarbų šio įstatymo ir nutarimo laikymosi poveikį demokratinei atskaitomybei kovojant su korupcija ir užtikrinant žmogaus teisių apsaugą;

| m) | pripažįsta Indonezijos atliktą vaidmenį vadovaujant Balio forumo žmogaus teisių klausimais procesui regioniniu lygmeniu; vis dėlto yra susirūpinęs dėl įstatymo Nr. 8/1985 ir naujo įstatymo dėl masinių organizacijų Nr. 17/2013 (kuriuo pakeičiamas ankstesnis įstatymas dėl asociacijų Nr. 8/1985) ir dėl pilietinių organizacijų (ORMAS įstatymo) neatitikimo, kuris, nepaisant skelbiamo tikslo užtikrinti toleranciją ir užkirsti kelią smurtui prieš visuomenės grupes, jei nebus persvarstytas siekiant suderinti jį su tarptautiniais žmogaus teisių standartais, kelia pavojų, kad bus nustatyti bereikalingi ir kartais apsunkinantys administraciniai, teisiniai ir finansiniai apribojimai nevyriausybinių organizacijų veiklai ir dėl to labai sumažinti pilietinės visuomenės pajėgumai veikti Indonezijoje, taip pat bus apribotos asociacijų, žodžio, susirinkimų ir minties, sąžinės ir religijos laisvės; atsižvelgdamas į tai mano, kad kasmetinis ES ir Indonezijos dialogas žmogaus teisių klausimais yra tinkama platforma, kuria pasinaudojant galima spręsti tokius susirūpinimą keliančius klausimus; |
| --- | --- |

m)

pripažįsta Indonezijos atliktą vaidmenį vadovaujant Balio forumo žmogaus teisių klausimais procesui regioniniu lygmeniu; vis dėlto yra susirūpinęs dėl įstatymo Nr. 8/1985 ir naujo įstatymo dėl masinių organizacijų Nr. 17/2013 (kuriuo pakeičiamas ankstesnis įstatymas dėl asociacijų Nr. 8/1985) ir dėl pilietinių organizacijų (ORMAS įstatymo) neatitikimo, kuris, nepaisant skelbiamo tikslo užtikrinti toleranciją ir užkirsti kelią smurtui prieš visuomenės grupes, jei nebus persvarstytas siekiant suderinti jį su tarptautiniais žmogaus teisių standartais, kelia pavojų, kad bus nustatyti bereikalingi ir kartais apsunkinantys administraciniai, teisiniai ir finansiniai apribojimai nevyriausybinių organizacijų veiklai ir dėl to labai sumažinti pilietinės visuomenės pajėgumai veikti Indonezijoje, taip pat bus apribotos asociacijų, žodžio, susirinkimų ir minties, sąžinės ir religijos laisvės; atsižvelgdamas į tai mano, kad kasmetinis ES ir Indonezijos dialogas žmogaus teisių klausimais yra tinkama platforma, kuria pasinaudojant galima spręsti tokius susirūpinimą keliančius klausimus;

| n) | pabrėžia, kad Indonezijoje veikiančios nacionalinės ir užsienio įmonės savo veiklą turi vykdyti laikydamosi įmonių socialinės atsakomybės principų; palankiai vertina vyriausybės nutarimą Nr. GR 47/2012 dėl ribotos atsakomybės bendrovių socialinės atsakomybės ir atsakomybės už aplinką, kuris taikomas apskritai Indonezijos bendrovėms ir kuriuo teikiamos paskatos ir numatomos sankcijos; tačiau pabrėžia, kad būtina kurti pajėgumus įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; ragina ES pasinaudojant PBS teikti būtiną techninę paramą, o Indoneziją – parengti savo nacionalinį JT pagrindinių principų įgyvendinimo planą; palankiai vertina tai, kad Indonezija 2012 m. lapkričio mėn. surengė tarptautinį susitikimą, kuriam vadovavo jos Korupcijos panaikinimo komisija kartu su Jungtinių Tautų vystymosi programos atstovais ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru ir kuriame buvo diskutuojama kovos su korupcija agentūrų principų tema; |
| --- | --- |

n)

pabrėžia, kad Indonezijoje veikiančios nacionalinės ir užsienio įmonės savo veiklą turi vykdyti laikydamosi įmonių socialinės atsakomybės principų; palankiai vertina vyriausybės nutarimą Nr. GR 47/2012 dėl ribotos atsakomybės bendrovių socialinės atsakomybės ir atsakomybės už aplinką, kuris taikomas apskritai Indonezijos bendrovėms ir kuriuo teikiamos paskatos ir numatomos sankcijos; tačiau pabrėžia, kad būtina kurti pajėgumus įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus; ragina ES pasinaudojant PBS teikti būtiną techninę paramą, o Indoneziją – parengti savo nacionalinį JT pagrindinių principų įgyvendinimo planą; palankiai vertina tai, kad Indonezija 2012 m. lapkričio mėn. surengė tarptautinį susitikimą, kuriam vadovavo jos Korupcijos panaikinimo komisija kartu su Jungtinių Tautų vystymosi programos atstovais ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru ir kuriame buvo diskutuojama kovos su korupcija agentūrų principų tema;

| o) | apgailestaudamas pažymi, kad didesnis dėmesys islamo mokymui viešojo švietimo sistemoje, prieštaraujantis religinio, etninio ir kultūrinio pliuralizmo ir įvairovės akcentavimui, kuris įtvirtintas Indonezijos šūkyje „Bhineka Tunggal Ika“ (angl. vienybė įvairovėje), taip pat paplitusi nuomonė, kad valdžios institucijoms trūksta ryžto spręsti religinio ekstremizmo problemas, laikoma viena iš atvejų, susijusių su sektantų smurtu ir asmenų, priklausančių religinėms ir etninėms mažumoms, diskriminacija, padažnėjimo priežastimi; išlieka susirūpinęs dėl etninėms mažumoms priklausančių asmenų, moterų ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų diskriminacijos, priekabiavimo prie jų arba smurto prieš juos, kuris kartais vykdomas remiantis įvairiomis taisyklėmis ir reglamentais, susijusiais su pornografija, šventvagyste arba religinių mažumų veikla; |
| --- | --- |

o)

apgailestaudamas pažymi, kad didesnis dėmesys islamo mokymui viešojo švietimo sistemoje, prieštaraujantis religinio, etninio ir kultūrinio pliuralizmo ir įvairovės akcentavimui, kuris įtvirtintas Indonezijos šūkyje „Bhineka Tunggal Ika“ (angl. vienybė įvairovėje), taip pat paplitusi nuomonė, kad valdžios institucijoms trūksta ryžto spręsti religinio ekstremizmo problemas, laikoma viena iš atvejų, susijusių su sektantų smurtu ir asmenų, priklausančių religinėms ir etninėms mažumoms, diskriminacija, padažnėjimo priežastimi; išlieka susirūpinęs dėl etninėms mažumoms priklausančių asmenų, moterų ir lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų diskriminacijos, priekabiavimo prie jų arba smurto prieš juos, kuris kartais vykdomas remiantis įvairiomis taisyklėmis ir reglamentais, susijusiais su pornografija, šventvagyste arba religinių mažumų veikla;

| p) | reiškia susirūpinimą dėl smurto prieš religines mažumas, kuris atsispindi išpuoliuose prieš achmaditus ir musulmonus šiitus, ir dėl bažnyčių kai kuriose šalies dalyse uždarymo, taip pat dėl diskriminacinių reglamentų ir valstybės veiksmų prieš asmenis, nepriklausančius vienai iš šešių pripažįstamų religijų, civilinio santuokų ir gimimų registravimo srityje arba išduodant tapatybės korteles; primygtinai ragina Indonezijos valdžios institucijas užtikrinti praktinį Konstitucijoje numatytos religijos laisvės įgyvendinimą ir toliau skatinti religinę toleranciją; atsižvelgdamas į tai mano, kad kasmetinis ES ir Indonezijos dialogas žmogaus teisių klausimais ir PBS 39 straipsnis dėl valstybės ir viešojo administravimo modernizavimo suteikia tinkamą tokių susirūpinimą keliančių klausimų sprendimo platformą; |
| --- | --- |

p)

reiškia susirūpinimą dėl smurto prieš religines mažumas, kuris atsispindi išpuoliuose prieš achmaditus ir musulmonus šiitus, ir dėl bažnyčių kai kuriose šalies dalyse uždarymo, taip pat dėl diskriminacinių reglamentų ir valstybės veiksmų prieš asmenis, nepriklausančius vienai iš šešių pripažįstamų religijų, civilinio santuokų ir gimimų registravimo srityje arba išduodant tapatybės korteles; primygtinai ragina Indonezijos valdžios institucijas užtikrinti praktinį Konstitucijoje numatytos religijos laisvės įgyvendinimą ir toliau skatinti religinę toleranciją; atsižvelgdamas į tai mano, kad kasmetinis ES ir Indonezijos dialogas žmogaus teisių klausimais ir PBS 39 straipsnis dėl valstybės ir viešojo administravimo modernizavimo suteikia tinkamą tokių susirūpinimą keliančių klausimų sprendimo platformą;

| q) | primena, kad mirties bausmės panaikinimas yra pagrindinis Sąjungos žmogaus teisių politikos tikslas; ragina Indonezijos valdžios institucijas svarstyti mirties bausmės panaikinimo klausimą arba bent jau paskelbti moratoriumą jos taikymui; atsižvelgdamas į tai mano, kad kasmetinis ES ir Indonezijos dialogas žmogaus teisių klausimais yra tinkama platforma, kuria pasinaudojant galima spręsti tokius susirūpinimą keliančius klausimus; be to, primygtinai ragina ES glaudžiau bendradarbiauti su Indonezijos pilietine visuomene, kad taip būtų skatinama pagarba žmogaus teisėms, teisinės valstybės principo laikymasis ir kova su korupcija, taip pat remiamas mirties bausmės panaikinimas; |
| --- | --- |

q)

primena, kad mirties bausmės panaikinimas yra pagrindinis Sąjungos žmogaus teisių politikos tikslas; ragina Indonezijos valdžios institucijas svarstyti mirties bausmės panaikinimo klausimą arba bent jau paskelbti moratoriumą jos taikymui; atsižvelgdamas į tai mano, kad kasmetinis ES ir Indonezijos dialogas žmogaus teisių klausimais yra tinkama platforma, kuria pasinaudojant galima spręsti tokius susirūpinimą keliančius klausimus; be to, primygtinai ragina ES glaudžiau bendradarbiauti su Indonezijos pilietine visuomene, kad taip būtų skatinama pagarba žmogaus teisėms, teisinės valstybės principo laikymasis ir kova su korupcija, taip pat remiamas mirties bausmės panaikinimas;

| r) | išlieka labai susirūpinęs dėl kankinimų ir kitų žmogaus teisių pažeidimų, kurie vykdomi prieš civilius gyventojus Papua ir Vakarų Papua, kur, remiantis apskaičiavimais, per pastaruosius 50 metų buvo nužudyta daugiau kaip 100 000 žmonių; palankiai vertina naujausią Papua gubernatoriaus pranešimą apie galimybę pirmą kartą po daugelio metų į Papua patekti užsienio žurnalistams ir veikti NVO; ragina ES pasiūlyti pagalbą Indonezijos valdžios institucijoms, kaip anksčiau buvo padaryta Ačeho atveju, plėtojant visapusį požiūrį, kuris padėtų pagerinti padėtį Papua; išlieka susirūpinęs dėl saugumo pajėgų ir nepriklausomybės siekiančių grupių susidūrimų ir dėl nerimą keliančių pranešimų apie žmogaus teisių pažeidimus, kurie priskiriami saugumo pajėgoms, taip pat pažangos švietimo, sveikatos priežiūros ir galimybių įsidarbinti bei galimybių naudotis žodžio ir susirinkimų laisve srityse, kurios labai svarbios Papua gyventojams, taip pat aplinkos, gamtos išteklių ir jų kultūrinio tapatumo apsaugos srityse, trūkumo; primygtinai ragina Indonezijos valdžios institucijas leisti į teritoriją patekti nepriklausomiems ES stebėtojams; |
| --- | --- |

r)

išlieka labai susirūpinęs dėl kankinimų ir kitų žmogaus teisių pažeidimų, kurie vykdomi prieš civilius gyventojus Papua ir Vakarų Papua, kur, remiantis apskaičiavimais, per pastaruosius 50 metų buvo nužudyta daugiau kaip 100 000 žmonių; palankiai vertina naujausią Papua gubernatoriaus pranešimą apie galimybę pirmą kartą po daugelio metų į Papua patekti užsienio žurnalistams ir veikti NVO; ragina ES pasiūlyti pagalbą Indonezijos valdžios institucijoms, kaip anksčiau buvo padaryta Ačeho atveju, plėtojant visapusį požiūrį, kuris padėtų pagerinti padėtį Papua; išlieka susirūpinęs dėl saugumo pajėgų ir nepriklausomybės siekiančių grupių susidūrimų ir dėl nerimą keliančių pranešimų apie žmogaus teisių pažeidimus, kurie priskiriami saugumo pajėgoms, taip pat pažangos švietimo, sveikatos priežiūros ir galimybių įsidarbinti bei galimybių naudotis žodžio ir susirinkimų laisve srityse, kurios labai svarbios Papua gyventojams, taip pat aplinkos, gamtos išteklių ir jų kultūrinio tapatumo apsaugos srityse, trūkumo; primygtinai ragina Indonezijos valdžios institucijas leisti į teritoriją patekti nepriklausomiems ES stebėtojams;

| s) | giria Indonezijos vyriausybės pastangas sudaryti galimybes Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui veikti šalyje ir teikti pagalbą sprendžiant prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių klausimus; pažymi viešų politinių diskusijų svarbą siekiant didinti visuomenės paramą prieglobsčio prašytojams ir pabėgėliams; be to, siūlo, kad Indonezija ir ES visapusiškai įgyvendintų PBS 34 straipsnį siekdamos bendradarbiauti sprendžiant migracijos klausimus, įskaitant teisėtos ir neteisėtos migracijos, kontrabandos ir prekybos žmonėmis klausimus; |
| --- | --- |

s)

giria Indonezijos vyriausybės pastangas sudaryti galimybes Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui veikti šalyje ir teikti pagalbą sprendžiant prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių klausimus; pažymi viešų politinių diskusijų svarbą siekiant didinti visuomenės paramą prieglobsčio prašytojams ir pabėgėliams; be to, siūlo, kad Indonezija ir ES visapusiškai įgyvendintų PBS 34 straipsnį siekdamos bendradarbiauti sprendžiant migracijos klausimus, įskaitant teisėtos ir neteisėtos migracijos, kontrabandos ir prekybos žmonėmis klausimus;

| t) | primygtinai ragina ES ir Indoneziją glaudžiai bendradarbiauti pagal PBS 4 straipsnį dėl teisinio bendradarbiavimo siekiant, kad Indonezija baigtų ratifikuoti 1948 m. JT konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį ir Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą; |
| --- | --- |

t)

primygtinai ragina ES ir Indoneziją glaudžiai bendradarbiauti pagal PBS 4 straipsnį dėl teisinio bendradarbiavimo siekiant, kad Indonezija baigtų ratifikuoti 1948 m. JT konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį ir Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą;

| u) | palankiai vertina tęsiamą dialogą žmogaus teisių klausimais, kurį ES ir Indonezija užmezgė 2010 m., ir ragina, kad pilietinė visuomenė aktyviau dalyvautų dialoge ir prisidėtų prie jo bei įgyvendinant Nacionalinį veiksmų planą žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

u)

palankiai vertina tęsiamą dialogą žmogaus teisių klausimais, kurį ES ir Indonezija užmezgė 2010 m., ir ragina, kad pilietinė visuomenė aktyviau dalyvautų dialoge ir prisidėtų prie jo bei įgyvendinant Nacionalinį veiksmų planą žmogaus teisių srityje;

| v) | palankiai vertina 2006, 2008 ir 2010 m. reglamentus, kuriais uždraudžiamas moterų lyties organų žalojimas; pripažįsta Indonezijos valdžios institucijų dedamas pastangas, įskaitant Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir JT vaiko teisių konvencijos ratifikavimą, taip pat Nacionalinės komisijos dėl smurto prieš moteris (indon. Komnas Perempuan) ir vietos pilietinės visuomenės atliktą darbą siekiant skleisti informaciją apie moterų lyties organų žalojimo pavojus; pažymi, kad, nepaisant šių pastangų ir JT rezoliucijos dėl moterų lyties organų žalojimo uždraudimo priėmimo, ši tradicija vis dar gyva kai kuriose Indonezijos dalyse; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja, kad ES ir Indonezija glaudžiai bendradarbiautų pagal PBS 31 straipsnį dėl sveikatos ir pasinaudotų dialogu žmogaus teisių klausimais siekdamos keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų panaikintas lyties organų žalojimas ir sumažintas tokių procedūrų keliamas pavojus jaunų mergaičių ir moterų sveikatai; ragina Indoneziją dėti dvigubai daugiau pastangų panaikinti šią sunkią smurto dėl lyties prieš mergaites ir moteris apraišką, kuri yra grubus jų žmogaus teisių pažeidimas; |
| --- | --- |

v)

palankiai vertina 2006, 2008 ir 2010 m. reglamentus, kuriais uždraudžiamas moterų lyties organų žalojimas; pripažįsta Indonezijos valdžios institucijų dedamas pastangas, įskaitant Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir JT vaiko teisių konvencijos ratifikavimą, taip pat Nacionalinės komisijos dėl smurto prieš moteris (indon. Komnas Perempuan) ir vietos pilietinės visuomenės atliktą darbą siekiant skleisti informaciją apie moterų lyties organų žalojimo pavojus; pažymi, kad, nepaisant šių pastangų ir JT rezoliucijos dėl moterų lyties organų žalojimo uždraudimo priėmimo, ši tradicija vis dar gyva kai kuriose Indonezijos dalyse; atsižvelgdamas į tai rekomenduoja, kad ES ir Indonezija glaudžiai bendradarbiautų pagal PBS 31 straipsnį dėl sveikatos ir pasinaudotų dialogu žmogaus teisių klausimais siekdamos keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų panaikintas lyties organų žalojimas ir sumažintas tokių procedūrų keliamas pavojus jaunų mergaičių ir moterų sveikatai; ragina Indoneziją dėti dvigubai daugiau pastangų panaikinti šią sunkią smurto dėl lyties prieš mergaites ir moteris apraišką, kuri yra grubus jų žmogaus teisių pažeidimas;

| w) | gerai vertina Indonezijos padarytą pažangą vykdant jos Nacionalinį veiksmų planą dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir šalies teisės aktus, skirtus kovai su vaikų išnaudojimu; |
| --- | --- |

w)

gerai vertina Indonezijos padarytą pažangą vykdant jos Nacionalinį veiksmų planą dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir šalies teisės aktus, skirtus kovai su vaikų išnaudojimu;

| x) | pripažįsta svarbų vaidmenį, kurį atlieka darbuotojų judėjimai palaikant dialogą su vyriausybe ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir derantis su jais bei siekiant skatinti tinkamas darbo sąlygas ir socialinės apsaugos teises Indonezijoje; rekomenduoja, kad bendradarbiaujant pagal PBS nuostatas dėl žmogaus teisių apsaugos ir nediskriminavimo turėtų būti sprendžiami klausimai, susiję su lyčių lygybe darbo vietoje, ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo klausimas; ypač pabrėžia konkrečių veiksmų, kuriais užtikrinama, kad būtų visapusiškai įgyvendinamos tarptautinės pagrindinės darbo normos, atsižvelgiant į tai, kad dirbančios moterys vis dar patiria išnaudojimą bei diskriminaciją, nes turi dirbti viršvalandžius, joms nepakankamai mokama ir vadovybė prie jų priekabiauja, svarbą; |
| --- | --- |

x)

pripažįsta svarbų vaidmenį, kurį atlieka darbuotojų judėjimai palaikant dialogą su vyriausybe ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir derantis su jais bei siekiant skatinti tinkamas darbo sąlygas ir socialinės apsaugos teises Indonezijoje; rekomenduoja, kad bendradarbiaujant pagal PBS nuostatas dėl žmogaus teisių apsaugos ir nediskriminavimo turėtų būti sprendžiami klausimai, susiję su lyčių lygybe darbo vietoje, ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo klausimas; ypač pabrėžia konkrečių veiksmų, kuriais užtikrinama, kad būtų visapusiškai įgyvendinamos tarptautinės pagrindinės darbo normos, atsižvelgiant į tai, kad dirbančios moterys vis dar patiria išnaudojimą bei diskriminaciją, nes turi dirbti viršvalandžius, joms nepakankamai mokama ir vadovybė prie jų priekabiauja, svarbą;

| y) | pabrėžia, kad per pastaruosius šešerius metus ES eksporto į Indoneziją apimtis padvigubėjo – 2012 m. jo vertė sudarė 9,6 mlrd. eurų; pažymi, kad dvišalės prekybos apimties vertė buvo tik 25 mlrd. EUR, Indonezija yra 29-ta pagal dydį ES prekybos partnerė ir tarp ES prekybos partnerių regione užima tik ketvirtą vietą, nors Indonezijos BVP sudaro 40 proc. ASEAN BVP ir jos gyventojų skaičius siekia 40 proc. ASEAN gyventojų skaičiaus; vis dėlto pažymi, kad ES investicijos Indonezijoje yra sparčiai augančios – pagal tiesiogines užsienio investicijas užima antrą vietą po Singapūro, be to, 1 000 ES įmonių šalyje investavo daugiau kaip 1 000 mlrd. EUR ir įdarbino 1,1 mln. indoneziečių; |
| --- | --- |

y)

pabrėžia, kad per pastaruosius šešerius metus ES eksporto į Indoneziją apimtis padvigubėjo – 2012 m. jo vertė sudarė 9,6 mlrd. eurų; pažymi, kad dvišalės prekybos apimties vertė buvo tik 25 mlrd. EUR, Indonezija yra 29-ta pagal dydį ES prekybos partnerė ir tarp ES prekybos partnerių regione užima tik ketvirtą vietą, nors Indonezijos BVP sudaro 40 proc. ASEAN BVP ir jos gyventojų skaičius siekia 40 proc. ASEAN gyventojų skaičiaus; vis dėlto pažymi, kad ES investicijos Indonezijoje yra sparčiai augančios – pagal tiesiogines užsienio investicijas užima antrą vietą po Singapūro, be to, 1 000 ES įmonių šalyje investavo daugiau kaip 1 000 mlrd. EUR ir įdarbino 1,1 mln. indoneziečių;

| z) | ragina Indoneziją ir ES apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo papildant bendradarbiavimą, kurio siekiama pagal PBS, siekiant palaipsniui pašalinti pagrindines kliūtis prekybai, taip pat stiprinti konsultacijas atitikties PPO taisyklėms klausimais, skatinti taikyti tarptautinius standartus dėl techninių prekybos kliūčių, gerinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, didinti prekybos taisyklių skaidrumą, plėtoti muitinių bendradarbiavimą ir skatinti nediskriminacinę investavimo tvarką ir taip toliau didinti prekybos prekėmis ir paslaugomis, investicijų bei viešųjų pirkimų apimtį; |
| --- | --- |

z)

ragina Indoneziją ir ES apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo papildant bendradarbiavimą, kurio siekiama pagal PBS, siekiant palaipsniui pašalinti pagrindines kliūtis prekybai, taip pat stiprinti konsultacijas atitikties PPO taisyklėms klausimais, skatinti taikyti tarptautinius standartus dėl techninių prekybos kliūčių, gerinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, didinti prekybos taisyklių skaidrumą, plėtoti muitinių bendradarbiavimą ir skatinti nediskriminacinę investavimo tvarką ir taip toliau didinti prekybos prekėmis ir paslaugomis, investicijų bei viešųjų pirkimų apimtį;

| aa) | pripažįsta Indonezijos pastangas kaip partnerei bendradarbiauti su ES siekiant panaikinti prekybą neteisėtai paruošta mediena ir medienos produktais; atkreipia dėmesį į 2013 m. rugsėjo mėn. ES ir Indonezijos pasirašytą savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT); pažymi, kad per pirmąjį 2013 m. ketvirtį Indonezijos medienos produktų eksportas į ES išaugo 114 proc.; laukia FLEGT licencijų, kuriomis patvirtinamas medienos ir medienos produktų teisėtumas, išdavimo Indonezijos medienai ir medienos produktams, importuojamiems į ES, kai tik abi pusės bus įsitikinusios, kad Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistema (MTUS) yra pakankamai gera; taip pat tikisi, kad bendrais reguliariais vertinimais bus išnagrinėtos susijusių subjektų galimybės įgyvendinti savanoriškos partnerystės susitarimą dėl FLEGT; |
| --- | --- |

aa)

pripažįsta Indonezijos pastangas kaip partnerei bendradarbiauti su ES siekiant panaikinti prekybą neteisėtai paruošta mediena ir medienos produktais; atkreipia dėmesį į 2013 m. rugsėjo mėn. ES ir Indonezijos pasirašytą savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT); pažymi, kad per pirmąjį 2013 m. ketvirtį Indonezijos medienos produktų eksportas į ES išaugo 114 proc.; laukia FLEGT licencijų, kuriomis patvirtinamas medienos ir medienos produktų teisėtumas, išdavimo Indonezijos medienai ir medienos produktams, importuojamiems į ES, kai tik abi pusės bus įsitikinusios, kad Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistema (MTUS) yra pakankamai gera; taip pat tikisi, kad bendrais reguliariais vertinimais bus išnagrinėtos susijusių subjektų galimybės įgyvendinti savanoriškos partnerystės susitarimą dėl FLEGT;

| ab) | pripažįsta Indonezijos ir ES pagrindinį vaidmenį kovojant su klimato kaita, atsižvelgiant į jų geopolitinę ir ekonominę svarbą, teritorijos dydį bei gyventojų skaičių, palankiai vertina aktyvesnį Indonezijos vaidmenį tarptautinėse derybose klimato kaitos klausimu; giria Indonezijos 2009 m. paskelbtus plataus užmojo planus sumažinti teršalų išmetimo didėjimą ir jos prašymą suteikti tarptautinę paramą, kad šalis galėtų dar labiau sumažinti teršalų išmetimą; pažymi, kad Indonezijoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio priežastis visų pirma yra miškų naikinimas ir žemės naudojimo paskirties keitimas, tačiau manoma, kad iki 2027 m. augantis energetikos sektorius pralenks miškininkystę; taigi ragina PBS šalis nedelsiant nustatyti institucionalizuotą dvišalio bendradarbiavimo mechanizmą pagal PBS 23 straipsnį dėl energetikos, kuris galėtų būti sukurtas remiantis JK Indonezijai skirto klimato kaitos skyriaus, kuris buvo įsteigtas 2011 m., pavyzdžiu, siekiant įvairinti energijos tiekimo būdus vystant naujas ir atsinaujinančias energijos formas ir jų perdavimo infrastruktūras, kad atsinaujinančios energijos šaltinius būtų galima sujungti su paklausos centrais ir energija būtų panaudojama racionaliai, taip siekiant kovoti su klimato kaita ir skatinti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

ab)

pripažįsta Indonezijos ir ES pagrindinį vaidmenį kovojant su klimato kaita, atsižvelgiant į jų geopolitinę ir ekonominę svarbą, teritorijos dydį bei gyventojų skaičių, palankiai vertina aktyvesnį Indonezijos vaidmenį tarptautinėse derybose klimato kaitos klausimu; giria Indonezijos 2009 m. paskelbtus plataus užmojo planus sumažinti teršalų išmetimo didėjimą ir jos prašymą suteikti tarptautinę paramą, kad šalis galėtų dar labiau sumažinti teršalų išmetimą; pažymi, kad Indonezijoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio priežastis visų pirma yra miškų naikinimas ir žemės naudojimo paskirties keitimas, tačiau manoma, kad iki 2027 m. augantis energetikos sektorius pralenks miškininkystę; taigi ragina PBS šalis nedelsiant nustatyti institucionalizuotą dvišalio bendradarbiavimo mechanizmą pagal PBS 23 straipsnį dėl energetikos, kuris galėtų būti sukurtas remiantis JK Indonezijai skirto klimato kaitos skyriaus, kuris buvo įsteigtas 2011 m., pavyzdžiu, siekiant įvairinti energijos tiekimo būdus vystant naujas ir atsinaujinančias energijos formas ir jų perdavimo infrastruktūras, kad atsinaujinančios energijos šaltinius būtų galima sujungti su paklausos centrais ir energija būtų panaudojama racionaliai, taip siekiant kovoti su klimato kaita ir skatinti tvarų vystymąsi;

| ac) | išreiškia rimtą susirūpinimą dėl didėjančios alyvpalmių aliejaus paklausos poveikio miškų naikinimui Indonezijoje, kuri yra didžiausia alyvpalmių aliejaus gamintoja ir vartotoja pasaulyje; palankiai vertina moratoriumą naujo miško kirtimui, dėl kurio vyriausybė sprendimą priėmė 2011 m., bet primygtinai ragina imtis priemonių, kad būtų pašalinta daugelis trūkumų, kurie iki šiol labai mažino jo poveikį; |
| --- | --- |

ac)

išreiškia rimtą susirūpinimą dėl didėjančios alyvpalmių aliejaus paklausos poveikio miškų naikinimui Indonezijoje, kuri yra didžiausia alyvpalmių aliejaus gamintoja ir vartotoja pasaulyje; palankiai vertina moratoriumą naujo miško kirtimui, dėl kurio vyriausybė sprendimą priėmė 2011 m., bet primygtinai ragina imtis priemonių, kad būtų pašalinta daugelis trūkumų, kurie iki šiol labai mažino jo poveikį;

| ad) | palankiai vertina susitarimą dėl aviacijos, kurį ES ir Indonezija pasirašė 2011 m. ir kuriuo panaikinami apribojimai dėl pilietybės dvišalio oro paslaugų teikimo srityje; šiuo susitarimu apskritai stiprinamas ES ir Indonezijos bendradarbiavimas; rekomenduoja imtis tolesnių priemonių pagal PBS 34 straipsnį dėl transporto, visų pirma sukurti glaudų dialogą jūrų ir sausumos transporto srityje siekiant pagerinti infrastruktūrą Indonezijos salyne, taip pat priemonių, kad būtų visapusiškai laikomasi tarptautinių transporto saugumo, saugos ir taršos prevencijos standartų; |
| --- | --- |

ad)

palankiai vertina susitarimą dėl aviacijos, kurį ES ir Indonezija pasirašė 2011 m. ir kuriuo panaikinami apribojimai dėl pilietybės dvišalio oro paslaugų teikimo srityje; šiuo susitarimu apskritai stiprinamas ES ir Indonezijos bendradarbiavimas; rekomenduoja imtis tolesnių priemonių pagal PBS 34 straipsnį dėl transporto, visų pirma sukurti glaudų dialogą jūrų ir sausumos transporto srityje siekiant pagerinti infrastruktūrą Indonezijos salyne, taip pat priemonių, kad būtų visapusiškai laikomasi tarptautinių transporto saugumo, saugos ir taršos prevencijos standartų;

| ae) | išreiškia didelį susirūpinimą dėl kasmet pasikartojančių miškų gaisrų, kurių priežastis visų pirma yra alyvpalmių aliejaus plantacijos, medienos ruošos įmonės ir ūkininkai, nes siekiama atlaisvinti žemę plantacijoms; šie gaisrai prisideda prie visuotinio atšilimo, todėl Indonezija yra viena iš didžiausią šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį išmetančių šalių; palankiai vertina Indonezijos vyriausybės pažadą kitų metų pradžioje ratifikuoti ASEAN susitarimą dėl kovos su tarpvalstybine oro tarša ir primygtinai ragina valdžios institucijas skubiai imtis veiksmingesnių prevencinių priemonių; |
| --- | --- |

ae)

išreiškia didelį susirūpinimą dėl kasmet pasikartojančių miškų gaisrų, kurių priežastis visų pirma yra alyvpalmių aliejaus plantacijos, medienos ruošos įmonės ir ūkininkai, nes siekiama atlaisvinti žemę plantacijoms; šie gaisrai prisideda prie visuotinio atšilimo, todėl Indonezija yra viena iš didžiausią šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį išmetančių šalių; palankiai vertina Indonezijos vyriausybės pažadą kitų metų pradžioje ratifikuoti ASEAN susitarimą dėl kovos su tarpvalstybine oro tarša ir primygtinai ragina valdžios institucijas skubiai imtis veiksmingesnių prevencinių priemonių;

| af) | pažymi, kad turizmas yra vienas iš svarbiausių Indonezijos ekonomikos sektorių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad PBS 17 straipsniu suteikiama puiki galimybė keistis informacija ir nustatyti geriausią praktiką, kaip kuo labiau padidinti Indonezijos gamtos ir kultūrinio paveldo potencialą ir sušvelninti neigiamą poveikį, pvz., taršą arba žalą jūrų ekosistemoms, siekiant sukurti tvarius turizmo modelius ir padidinti teigiamą turizmo įnašą, atsižvelgiant į vietos bendruomenės interesus; |
| --- | --- |

af)

pažymi, kad turizmas yra vienas iš svarbiausių Indonezijos ekonomikos sektorių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad PBS 17 straipsniu suteikiama puiki galimybė keistis informacija ir nustatyti geriausią praktiką, kaip kuo labiau padidinti Indonezijos gamtos ir kultūrinio paveldo potencialą ir sušvelninti neigiamą poveikį, pvz., taršą arba žalą jūrų ekosistemoms, siekiant sukurti tvarius turizmo modelius ir padidinti teigiamą turizmo įnašą, atsižvelgiant į vietos bendruomenės interesus;

| ag) | pažymi, kad Indonezijos ir ES žmonių tarpusavio ryšiai buvo palaikomi vykdant programą „Erasmus Mundus II“, pagal kurią 2008–2010 m. buvo skirta 200 stipendijų; pažymi, kad Europos Komisija planuoja surengti praktinius mokymus ir seminarus siekdama padidinti Indonezijos MVĮ supratimą ir žinias apie tarptautinius standartus ir kokybės reikalavimus; vis dėlto primygtinai ragina toliau stiprinti studentų ir akademinių darbuotojų mainus ir parengti nuolatinių mokymų sistemas pagal PBS 25 straipsnį dėl kultūros ir švietimo, taip pat keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir žiniomis turizmo, verslumo ir kalbų srityse; atsižvelgdamas į tai taip pat ragina Indoneziją ir ES apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl vizų režimo supaprastinimo priemonių siekiant sustiprinti žmonių tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

ag)

pažymi, kad Indonezijos ir ES žmonių tarpusavio ryšiai buvo palaikomi vykdant programą „Erasmus Mundus II“, pagal kurią 2008–2010 m. buvo skirta 200 stipendijų; pažymi, kad Europos Komisija planuoja surengti praktinius mokymus ir seminarus siekdama padidinti Indonezijos MVĮ supratimą ir žinias apie tarptautinius standartus ir kokybės reikalavimus; vis dėlto primygtinai ragina toliau stiprinti studentų ir akademinių darbuotojų mainus ir parengti nuolatinių mokymų sistemas pagal PBS 25 straipsnį dėl kultūros ir švietimo, taip pat keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir žiniomis turizmo, verslumo ir kalbų srityse; atsižvelgdamas į tai taip pat ragina Indoneziją ir ES apsvarstyti galimybę pradėti derybas dėl vizų režimo supaprastinimo priemonių siekiant sustiprinti žmonių tarpusavio ryšius;

| ah) | pažymi, kad 2007–2013 m. ES Indonezijai skyrė apie 400 mln. EUR paramos vystymuisi; pripažįsta, kad nuo 2014 m. Indonezija jau nebeatitiks orientacinės daugiametės programos (angl. MIP) kriterijų, nes bus pasiekusi mažesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių statusą, nors jai ir toliau taikoma ES bendroji lengvatų sistema (BLS); todėl primygtinai ragina Indoneziją ir toliau vykdyti politiką, kuriai anksčiau buvo teikiama pirmenybė pagal MIP ir kuri buvo pagal ją finansuojama, pvz., švietimo, prekybos ir investicijų, teisėsaugos, teisingumo, bendro pajėgumų kūrimo ir klimato kaitos srityse; mano, kad dvišalis bendradarbiavimas pagal PBS kartu su Europos investicijų banko finansavimu ir visi būsimi ekonominės partnerystės susitarimai atliks itin svarbų vaidmenį toliau numatant tokius prioritetus Indonezijoje; |
| --- | --- |

ah)

pažymi, kad 2007–2013 m. ES Indonezijai skyrė apie 400 mln. EUR paramos vystymuisi; pripažįsta, kad nuo 2014 m. Indonezija jau nebeatitiks orientacinės daugiametės programos (angl. MIP) kriterijų, nes bus pasiekusi mažesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių statusą, nors jai ir toliau taikoma ES bendroji lengvatų sistema (BLS); todėl primygtinai ragina Indoneziją ir toliau vykdyti politiką, kuriai anksčiau buvo teikiama pirmenybė pagal MIP ir kuri buvo pagal ją finansuojama, pvz., švietimo, prekybos ir investicijų, teisėsaugos, teisingumo, bendro pajėgumų kūrimo ir klimato kaitos srityse; mano, kad dvišalis bendradarbiavimas pagal PBS kartu su Europos investicijų banko finansavimu ir visi būsimi ekonominės partnerystės susitarimai atliks itin svarbų vaidmenį toliau numatant tokius prioritetus Indonezijoje;

| ai) | siūlo, kad Indonezija ir ES nustatytų bendradarbiavimo sritis pagal PBS nuostatas, kad būtų galima geriau įgyvendinti ir valdyti Indonezijos ekonomikos srities pagrindinį planą (MP3EI) keičiantis žiniomis ir geriausia praktika viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės klausimu, ir kad, laikantis Indonezijos ir kai kurių ES valstybių narių įsipareigojimų G20, abi šalys glaudžiai bendradarbiautų kovojant su pelno perkėlimu, mokesčių vengimu ir sukuriant automatinio keitimosi su mokesčiais susijusia informacija sistemą; |
| --- | --- |

ai)

siūlo, kad Indonezija ir ES nustatytų bendradarbiavimo sritis pagal PBS nuostatas, kad būtų galima geriau įgyvendinti ir valdyti Indonezijos ekonomikos srities pagrindinį planą (MP3EI) keičiantis žiniomis ir geriausia praktika viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės klausimu, ir kad, laikantis Indonezijos ir kai kurių ES valstybių narių įsipareigojimų G20, abi šalys glaudžiai bendradarbiautų kovojant su pelno perkėlimu, mokesčių vengimu ir sukuriant automatinio keitimosi su mokesčiais susijusia informacija sistemą;

| aj) | primygtinai ragina ES įgyvendinant PBS remti Indonezijos pastangas modernizuoti viešąjį administravimą, ypač kuriant politikos rengimo ir įgyvendinimo pajėgumus ir stiprinant teismines bei teisėsaugos institucijas; |
| --- | --- |

aj)

primygtinai ragina ES įgyvendinant PBS remti Indonezijos pastangas modernizuoti viešąjį administravimą, ypač kuriant politikos rengimo ir įgyvendinimo pajėgumus ir stiprinant teismines bei teisėsaugos institucijas;

| ak) | ragina ES ir Indoneziją bendradarbiauti įgyvendinant Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES) ir išsaugoti ir tvariai valdyti gamtos išteklius ir saugoti biologinę įvairovę, visų pirma miškų, jūrų ir žuvininkystės išteklius; išreiškia susirūpinimą dėl padidėjusio privačiojo sektoriaus vykdomo miškų naikinimo siekiant kurti alyvpalmių ir kaučiukmedžių plantacijas, taip darant žalą monokultūrai; |
| --- | --- |

ak)

ragina ES ir Indoneziją bendradarbiauti įgyvendinant Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES) ir išsaugoti ir tvariai valdyti gamtos išteklius ir saugoti biologinę įvairovę, visų pirma miškų, jūrų ir žuvininkystės išteklius; išreiškia susirūpinimą dėl padidėjusio privačiojo sektoriaus vykdomo miškų naikinimo siekiant kurti alyvpalmių ir kaučiukmedžių plantacijas, taip darant žalą monokultūrai;

| al) | palankiai vertina tai, kad Indonezija ratifikavo Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, ir ragina ES teikti paramą vykdant institucines ir kitas reformas, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad konvencijos būtų laikomasi, ir didinti laivybos saugumą regione; |
| --- | --- |

al)

palankiai vertina tai, kad Indonezija ratifikavo Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, ir ragina ES teikti paramą vykdant institucines ir kitas reformas, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad konvencijos būtų laikomasi, ir didinti laivybos saugumą regione;

| am) | palankiai vertina PBS, kuriuo parodoma didėjanti ES ir Indonezijos ryšių svarba ir pradedamas naujas dvišalių santykių etapas stiprinant politinį, ekonominį ir sektorių bendradarbiavimą daugelyje politikos sričių, sudarant geresnes sąlygas prekybai ir investicijų srautams ir žmonių tarpusavio ryšiams, įskaitant ES ir ASEAN iniciatyvas, taip pat stiprinant Indonezijos ir ES bendradarbiavimą sprendžiant visuotines problemas ir taip papildant dabartinį bendradarbiavimą kitose tarptautinėse organizacijose, kuriose ES ir Indonezija atlieka vis svarbesnį vaidmenį; pabrėžia, kad dvišalis ir daugiašalis bendradarbiavimas gali paskatinti konfliktų sprendimą regioniniu ir pasauliniu mastu ir padidinti turto susigrąžinimo, kovos su terorizmu, piratavimu, organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu ir mokesčių rojų steigimu veiksmingumą; taigi palankiai vertina tai, kad visos valstybės narės ratifikavo PBS, kuris buvo pasirašytas jau 2009 m.; |
| --- | --- |

am)

palankiai vertina PBS, kuriuo parodoma didėjanti ES ir Indonezijos ryšių svarba ir pradedamas naujas dvišalių santykių etapas stiprinant politinį, ekonominį ir sektorių bendradarbiavimą daugelyje politikos sričių, sudarant geresnes sąlygas prekybai ir investicijų srautams ir žmonių tarpusavio ryšiams, įskaitant ES ir ASEAN iniciatyvas, taip pat stiprinant Indonezijos ir ES bendradarbiavimą sprendžiant visuotines problemas ir taip papildant dabartinį bendradarbiavimą kitose tarptautinėse organizacijose, kuriose ES ir Indonezija atlieka vis svarbesnį vaidmenį; pabrėžia, kad dvišalis ir daugiašalis bendradarbiavimas gali paskatinti konfliktų sprendimą regioniniu ir pasauliniu mastu ir padidinti turto susigrąžinimo, kovos su terorizmu, piratavimu, organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu ir mokesčių rojų steigimu veiksmingumą; taigi palankiai vertina tai, kad visos valstybės narės ratifikavo PBS, kuris buvo pasirašytas jau 2009 m.;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 144, 1980 6 10, p. 2.

(2)  OL C 272 E, 2003 11 13, p. 476.

(3)  OL C 68 E, 2004 3 18, p. 617.

(4)  OL C 87 E, 2004 4 7, p. 528.

(5)  OL C 247 E, 2005 10 6, p. 147.

(6)  OL L 264, 2011 10 8, p. 2.

(7)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 201.

(8)  OL C 239 E, 2013 8 20, p. 1.

(9)  OL L 154, 2012 6 15, p. 1.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/394 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/394

---

P7_TA(2014)0142

EB ir Indonezijos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus ***

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 285/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11250/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11250/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (14032/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (14032/2009),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91, 100 straipsnius, 191 straipsnio 4 dalį, 207 ir 209 straipsnius, taip pat pagal 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91, 100 straipsnius, 191 straipsnio 4 dalį, 207 ir 209 straipsnius, taip pat pagal 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0351/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0134/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A7-0134/2014),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indonezijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indonezijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/395 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/395

---

P7_TA(2014)0143

EB ir Indonezijos pagrindų susitarimas dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo su readmisija susijusiais klausimais ***

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo su readmisija susijusiais klausimais sudarymo projekto (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 285/50)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11313/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11313/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (14032/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (14032/2009),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu (C7–0356/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 3 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu (C7–0356/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7-0115/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7-0115/2014),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indonezijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indonezijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/396 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/396

---

P7_TA(2014)0144

ES ir Turkijos Respublikos susitarimas dėl neteisėtai šalyje gyvenančių asmenų readmisijos ***

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo projekto (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 285/51)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projekto (10697/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projekto (10697/2012),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos susitarimo dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos projektą (10693/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Turkijos Respublikos susitarimo dėl be leidimo gyvenančių asmenų readmisijos projektą (10693/2012),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7–0029/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 79 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7–0029/2014),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7–0097/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A7–0097/2014),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Turkijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Turkijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/397 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/397

---

P7_TA(2014)0147

Bendra Europos geležinkelių erdvė ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0029),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0025/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato, Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Nyderlandų Senato, Nyderlandų Atstovų Rūmų ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato, Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Nyderlandų Senato, Nyderlandų Atstovų Rūmų ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0037/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0037/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0029

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | per paskutinį dešimtmetį
  Europos greitkelių tinklas padidėjo 27 proc., o naudojamas geležinkelių tinklas sumažėjo 2 proc. Be to
  , keleivių vežimo geležinkeliais apimtis didėjo nepakankamai, kad keleivinio geležinkelių transporto dalis, palyginti su automobilių ir oro transporto dalimi, padidėtų. Keleivinis geležinkelių transportas, kaip transporto rūšis, Europos Sąjungoje sudarė 6 %, ir ši dalis beveik nesikeitė
  , o

  Keleivių

  keleivių
  vežimo geležinkeliais paslaugos atsiliko nuo vis didėjančio pasiūlos poreikio ar kokybės reikalavimų; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

per paskutinį dešimtmetį
  Europos greitkelių tinklas padidėjo 27 proc., o naudojamas geležinkelių tinklas sumažėjo 2 proc. Be to
  , keleivių vežimo geležinkeliais apimtis didėjo nepakankamai, kad keleivinio geležinkelių transporto dalis, palyginti su automobilių ir oro transporto dalimi, padidėtų. Keleivinis geležinkelių transportas, kaip transporto rūšis, Europos Sąjungoje sudarė 6 %, ir ši dalis beveik nesikeitė
  , o

  Keleivių

  keleivių
  vežimo geležinkeliais paslaugos atsiliko nuo vis didėjančio pasiūlos poreikio ar kokybės reikalavimų; [1 pakeit.]

| (1a) | geležinkelių transporto dalis Europoje yra nepakankama visų pirma dėl nesąžiningos konkurencijos su kitomis transporto rūšimis, politinės valios plėtoti geležinkelių transportą stokos ir nepakankamų investicijų į geležinkelių tinklus; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

geležinkelių transporto dalis Europoje yra nepakankama visų pirma dėl nesąžiningos konkurencijos su kitomis transporto rūšimis, politinės valios plėtoti geležinkelių transportą stokos ir nepakankamų investicijų į geležinkelių tinklus; [2 pakeit.]

| (2) | Sąjungos krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka konkurencijai atverta 2007 m. Direktyva 2004/51/EB (4), o Sąjungos tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka – 2010 m. Direktyva 2007/58/EB (5). Be to, kai kurios valstybės narės konkurencijai atvėrė savo nacionalines keleivių vežimo paslaugų rinkas – suteikė laisvo patekimo į rinką teises, viešųjų paslaugų sutartis pradėjo sudaryti konkurso tvarka arba pradėjo taikyti abi šias priemones; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungos krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka konkurencijai atverta 2007 m. Direktyva 2004/51/EB (4), o Sąjungos tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinka – 2010 m. Direktyva 2007/58/EB (5). Be to, kai kurios valstybės narės konkurencijai atvėrė savo nacionalines keleivių vežimo paslaugų rinkas – suteikė laisvo patekimo į rinką teises, viešųjų paslaugų sutartis pradėjo sudaryti konkurso tvarka arba pradėjo taikyti abi šias priemones;

| (2a) | reikėtų įvertinti šių direktyvų nuostatų poveikį – patikrinti suteiktų paslaugų kokybę vadovaujantis faktinėmis aplinkybėmis, pateiktų pasiūlymų ir naudojimo rodikliais bei patirtomis sąnaudomis ir taikytomis kainomis; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

reikėtų įvertinti šių direktyvų nuostatų poveikį – patikrinti suteiktų paslaugų kokybę vadovaujantis faktinėmis aplinkybėmis, pateiktų pasiūlymų ir naudojimo rodikliais bei patirtomis sąnaudomis ir taikytomis kainomis; [3 pakeit.]

| (2b) | norint sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę labai svarbu, kad per nustatytą terminą visose valstybėse narėse būtų veiksmingai ir visapusiškai taikomi atitinkami teisės aktai. Atsižvelgdamos į šiame sektoriuje nustatytus trūkumus valstybės narės turėtų atidžiai stebėti, kad būtų įgyvendinami Sąjungos teisės aktai; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(2b)

norint sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę labai svarbu, kad per nustatytą terminą visose valstybėse narėse būtų veiksmingai ir visapusiškai taikomi atitinkami teisės aktai. Atsižvelgdamos į šiame sektoriuje nustatytus trūkumus valstybės narės turėtų atidžiai stebėti, kad būtų įgyvendinami Sąjungos teisės aktai; [4 pakeit.]

| (2c) | iš įvairių tyrimų ir klausimynų matyti, kad valstybėse narėse, kurios atvėrė savo rinkas vidaus keleiviniam transportui, pavyzdžiui, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje, geležinkelių rinka išaugo, taip pat padidėjo keleivių ir personalo pasitenkinimas; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(2c)

iš įvairių tyrimų ir klausimynų matyti, kad valstybėse narėse, kurios atvėrė savo rinkas vidaus keleiviniam transportui, pavyzdžiui, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje, geležinkelių rinka išaugo, taip pat padidėjo keleivių ir personalo pasitenkinimas; [5 pakeit.]

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (6) sukuriama bendra Europos geležinkelių transporto erdvė, kuriai taikomos bendros geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų valdymo, infrastruktūros finansavimo ir naudojimosi ja apmokestinimo, prieigos prie geležinkelių infrastruktūros ir paslaugų sąlygų nustatymo ir teisės aktais nustatytos geležinkelių rinkos priežiūros vykdymo taisyklės. Nustačius visus šiuos elementus dabar įmanoma visiškai atverti Sąjungos geležinkelių rinką ir pertvarkyti infrastruktūros valdytojų valdymą, siekiant užtikrinti vienodą prieigą prie infrastruktūros
  , kad visoje Sąjungoje pagerėtų vežimo geležinkeliais paslaugų kokybė ir drauge būtų išsaugoti socialiniai standartai ir darbo sąlygos
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (6) sukuriama bendra Europos geležinkelių transporto erdvė, kuriai taikomos bendros geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų valdymo, infrastruktūros finansavimo ir naudojimosi ja apmokestinimo, prieigos prie geležinkelių infrastruktūros ir paslaugų sąlygų nustatymo ir teisės aktais nustatytos geležinkelių rinkos priežiūros vykdymo taisyklės. Nustačius visus šiuos elementus dabar įmanoma visiškai atverti Sąjungos geležinkelių rinką ir pertvarkyti infrastruktūros valdytojų valdymą, siekiant užtikrinti vienodą prieigą prie infrastruktūros
  , kad visoje Sąjungoje pagerėtų vežimo geležinkeliais paslaugų kokybė ir drauge būtų išsaugoti socialiniai standartai ir darbo sąlygos
  ; [6 pakeit.]

| (3a) | Sąjungos geležinkelių rinkos atvėrimo proceso užbaigimas turėtų būti laikomas esmine sąlyga siekiant, kad geležinkelis galėtų tapti patikima alternatyva kitoms transporto rūšims kainos ir kokybės atžvilgiu; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

Sąjungos geležinkelių rinkos atvėrimo proceso užbaigimas turėtų būti laikomas esmine sąlyga siekiant, kad geležinkelis galėtų tapti patikima alternatyva kitoms transporto rūšims kainos ir kokybės atžvilgiu; [7 pakeit.]

| (4) | Direktyvoje 2012/34/ES reikalaujama, kad Komisija, remdamasi galiojančiais infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimo reikalavimais, jei reikia, pasiūlytų teisines priemones, susijusias su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu, ir sudarytų tinkamas sąlygas
  ekonomiškai efektyviausiai
  nediskriminacinei prieigai prie infrastruktūros
  , įskaitant rinkoje įsitvirtinusiam paslaugų teikėjui priklausančią pardavimo infrastruktūrą,
  užtikrinti; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

Direktyvoje 2012/34/ES reikalaujama, kad Komisija, remdamasi galiojančiais infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimo reikalavimais, jei reikia, pasiūlytų teisines priemones, susijusias su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu, ir sudarytų tinkamas sąlygas
  ekonomiškai efektyviausiai
  nediskriminacinei prieigai prie infrastruktūros
  , įskaitant rinkoje įsitvirtinusiam paslaugų teikėjui priklausančią pardavimo infrastruktūrą,
  užtikrinti; [8 pakeit.]

| (4a) | vidaus keleivinio transporto rinkos atvėrimas turės teigiamą poveikį Europos geležinkelių rinkos veikimui; jis suteiks daugiau lankstumo ir galimybių bendrovėms ir keleiviams. Geležinkelio darbuotojams rinkos atvėrimas irgi bus naudingas, nes padidės jų galimybės teikti paslaugas naujiems rinkos dalyviams. Patyrę darbuotojai gali sukurti pridėtinę vertę naujiems dalyviams, todėl būtų pagerintos darbo sąlygos; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

vidaus keleivinio transporto rinkos atvėrimas turės teigiamą poveikį Europos geležinkelių rinkos veikimui; jis suteiks daugiau lankstumo ir galimybių bendrovėms ir keleiviams. Geležinkelio darbuotojams rinkos atvėrimas irgi bus naudingas, nes padidės jų galimybės teikti paslaugas naujiems rinkos dalyviams. Patyrę darbuotojai gali sukurti pridėtinę vertę naujiems dalyviams, todėl būtų pagerintos darbo sąlygos; [9 pakeit.]

| (4b) | valstybės narės yra atsakingos už savo geležinkelio darbuotojų darbo rinkų organizavimą. Vis dėlto jos turėtų užtikrinti, kad darbo rinkos organizavimo būdas nekenktų paslaugų kokybei. Sąjungos teisės aktais jau numatoma aiški geležinkelio darbuotojų apsaugos sistema; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(4b)

valstybės narės yra atsakingos už savo geležinkelio darbuotojų darbo rinkų organizavimą. Vis dėlto jos turėtų užtikrinti, kad darbo rinkos organizavimo būdas nekenktų paslaugų kokybei. Sąjungos teisės aktais jau numatoma aiški geležinkelio darbuotojų apsaugos sistema; [10 pakeit.]

| (5) | siekiant užtikrinti efektyvų infrastruktūros valdymą ir naudojimą, turėtų būti įsteigtas koordinavimo komitetas, kuris užtikrintų geresnį infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių veiklos koordinavimą;
  Be to, kad būtų užtikrintas sklandus paslaugų teikimas vykdant kasdienę tinklo valdymo veiklą, įskaitant tinkle vykstančio eismo valdymą žiemos sezono metu, infrastruktūros valdytojas turėtų eismo kontrolės lygmeniu derinti veiksmus su geležinkelio įmonėmis, nekenkdamas savo nepriklausomumui ir atsakomybei už tinklo valdymą bei esamų taisyklių laikymuisi; [117 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti efektyvų infrastruktūros valdymą ir naudojimą, turėtų būti įsteigtas koordinavimo komitetas, kuris užtikrintų geresnį infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių veiklos koordinavimą;
  Be to, kad būtų užtikrintas sklandus paslaugų teikimas vykdant kasdienę tinklo valdymo veiklą, įskaitant tinkle vykstančio eismo valdymą žiemos sezono metu, infrastruktūros valdytojas turėtų eismo kontrolės lygmeniu derinti veiksmus su geležinkelio įmonėmis, nekenkdamas savo nepriklausomumui ir atsakomybei už tinklo valdymą bei esamų taisyklių laikymuisi; [117 pakeit.]

| (6) | be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad infrastruktūros valdytojas pats nuosekliai valdytų visas tvariam paslaugų teikimui, techninei priežiūrai ir geležinkelių infrastruktūros plėtrai užtikrinti reikalingas funkcijas; |
| --- | --- |

(6)

be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad infrastruktūros valdytojas pats nuosekliai valdytų visas tvariam paslaugų teikimui, techninei priežiūrai ir geležinkelių infrastruktūros plėtrai užtikrinti reikalingas funkcijas;

| (6a) | siekiant Europos geležinkelių erdvėje užtikrinti pakankamą ir sąžiningą konkurenciją, be nediskriminacinės prieigos prie infrastruktūros užtikrinimo, būtina integruoti nacionalinius geležinkelių tinklus ir sustiprinti reguliavimo institucijas. Norint jas sustiprinti, reikėtų išplėsti kompetentingų reguliavimo institucijų kompetencijos sritis ir sukurti reguliavimo institucijų tinklą, kuris ateityje turėtų būti pagrindinis Sąjungos geležinkelių rinkos reguliavimo veikėjas; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

siekiant Europos geležinkelių erdvėje užtikrinti pakankamą ir sąžiningą konkurenciją, be nediskriminacinės prieigos prie infrastruktūros užtikrinimo, būtina integruoti nacionalinius geležinkelių tinklus ir sustiprinti reguliavimo institucijas. Norint jas sustiprinti, reikėtų išplėsti kompetentingų reguliavimo institucijų kompetencijos sritis ir sukurti reguliavimo institucijų tinklą, kuris ateityje turėtų būti pagrindinis Sąjungos geležinkelių rinkos reguliavimo veikėjas; [12 pakeit.]

| (6b) | turėtų būti reikalaujama, kad infrastruktūros valdytojas, atlikdamas visas reikiamas pagal direktyvą nustatytas funkcijas, naudotųsi savo kompetencija, kad nuolat gerintų geležinkelių infrastruktūros valdymo veiksmingumą tam, kad jos naudotojams būtų teikiamos aukštos kokybės paslaugos; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(6b)

turėtų būti reikalaujama, kad infrastruktūros valdytojas, atlikdamas visas reikiamas pagal direktyvą nustatytas funkcijas, naudotųsi savo kompetencija, kad nuolat gerintų geležinkelių infrastruktūros valdymo veiksmingumą tam, kad jos naudotojams būtų teikiamos aukštos kokybės paslaugos; [13 pakeit.]

| (7) | nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai infrastruktūros planavimo ir finansavimo srityje
  , sukūrus Europos infrastruktūros valdytojų tinklą, įvairių valstybių narių infrastruktūros valdytojai galėtų kartu veiksmingai spręsti tarpvalstybinius klausimus
  , pavyzdžiui, prieigos prie geležinkelių infrastruktūros objektų mokesčių klausimą
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

nedarant poveikio valstybių narių kompetencijai infrastruktūros planavimo ir finansavimo srityje
  , sukūrus Europos infrastruktūros valdytojų tinklą, įvairių valstybių narių infrastruktūros valdytojai galėtų kartu veiksmingai spręsti tarpvalstybinius klausimus
  , pavyzdžiui, prieigos prie geležinkelių infrastruktūros objektų mokesčių klausimą
  ; [14 pakeit.]

| (8) | siekiant užtikrinti vienodą prieigą prie infrastruktūros, reikėtų išspręsti visus dėl integruotų struktūrų, apimančių

  integruotos struktūros turėtų būti tokios, kad nekiltų interesų konfliktų tarp
  infrastruktūros valdymą

  valdymo
  ir transporto veiklą, kylančius interesų konfliktus

  veiklos
  . Vienintelis būdas vienodai prieigai prie geležinkelio infrastruktūros užtikrinti – pašalinti
  galimus
  veiksnius, kurie skatina diskriminuoti konkurentus. Tai būtina siekiant sėkmingai atverti keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinką. Be to, taip turėtų būti panaikintos kryžminių subsidijų teikimo galimybės, kuriomis naudojasi tokios integruotos struktūros ir kurios taip pat lemia rinkos iškraipymus
  , taip pat darbuotojų atlyginimų mokėjimo ir kitų išmokų skyrimo tvarką, dėl kurios gali būti nustatytos palankesnės sąlygos, palyginti su konkurentais
  ; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti vienodą prieigą prie infrastruktūros, reikėtų išspręsti visus dėl integruotų struktūrų, apimančių

  integruotos struktūros turėtų būti tokios, kad nekiltų interesų konfliktų tarp
  infrastruktūros valdymą

  valdymo
  ir transporto veiklą, kylančius interesų konfliktus

  veiklos
  . Vienintelis būdas vienodai prieigai prie geležinkelio infrastruktūros užtikrinti – pašalinti
  galimus
  veiksnius, kurie skatina diskriminuoti konkurentus. Tai būtina siekiant sėkmingai atverti keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinką. Be to, taip turėtų būti panaikintos kryžminių subsidijų teikimo galimybės, kuriomis naudojasi tokios integruotos struktūros ir kurios taip pat lemia rinkos iškraipymus
  , taip pat darbuotojų atlyginimų mokėjimo ir kitų išmokų skyrimo tvarką, dėl kurios gali būti nustatytos palankesnės sąlygos, palyginti su konkurentais
  ; [15 pakeit.]

| (9) | šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti infrastruktūros valdytojų nepriklausomumo nuo geležinkelių transporto įmonių reikalavimai taikomi tik esminėms infrastruktūros valdytojo funkcijoms – sprendimų dėl traukinių linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo priėmimui. Tačiau būtina, kad visos funkcijos būtų vykdomos nepriklausomai, nes konkurentai gali būti diskriminuojami ir vykdant kitas funkcijas. Tai visų pirma taikoma sprendimams dėl
  prieigos prie bilietų įsigijimo paslaugų, stočių ir depų, dėl
  investicijų ir dėl techninės priežiūros, nes jais gali būti siekiama plėtoti tas tinklo dalis, kurias daugiausia naudoja integruotos įmonės transporto paslaugų teikėjai. Sprendimai dėl techninės priežiūros darbų planavimo gali turėti įtakos konkurentų galimybėms naudotis traukinių linijomis; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti infrastruktūros valdytojų nepriklausomumo nuo geležinkelių transporto įmonių reikalavimai taikomi tik esminėms infrastruktūros valdytojo funkcijoms – sprendimų dėl traukinių linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo priėmimui. Tačiau būtina, kad visos funkcijos būtų vykdomos nepriklausomai, nes konkurentai gali būti diskriminuojami ir vykdant kitas funkcijas. Tai visų pirma taikoma sprendimams dėl
  prieigos prie bilietų įsigijimo paslaugų, stočių ir depų, dėl
  investicijų ir dėl techninės priežiūros, nes jais gali būti siekiama plėtoti tas tinklo dalis, kurias daugiausia naudoja integruotos įmonės transporto paslaugų teikėjai. Sprendimai dėl techninės priežiūros darbų planavimo gali turėti įtakos konkurentų galimybėms naudotis traukinių linijomis; [16 pakeit.]

| (9a) | nepaisant Direktyvoje 2013/34/ES numatytų apsaugos priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomybę, įgyvendinimo, vertikaliosios integracijos įmonės galėtų pasinaudoti savo struktūra, siekdamos suteikti nepagrįstą konkurencinį pranašumą tokioms įmonėms priklausantiems geležinkelių paslaugų teikėjams; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

nepaisant Direktyvoje 2013/34/ES numatytų apsaugos priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomybę, įgyvendinimo, vertikaliosios integracijos įmonės galėtų pasinaudoti savo struktūra, siekdamos suteikti nepagrįstą konkurencinį pranašumą tokioms įmonėms priklausantiems geležinkelių paslaugų teikėjams; [17 pakeit.]

| (10) | šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti tik teisinio, organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimai. Taip nėra visiškai panaikinama galimybė išlaikyti integruotą įmonę, jei užtikrinamas šis trijų rūšių nepriklausomumas. Sprendimų priėmimo nepriklausomumo atveju, atitinkamomis apsaugos priemonėmis turi būti užtikrinama, kad integruota įmonė nekontroliuotų infrastruktūros valdytojo sprendimų priėmimo veiklos. Tačiau net taikant visas šias apsaugos priemones konkurentų diskriminavimo galimybės, kurių esama vertikaliosios integracijos įmonėje, nėra visiškai pašalinamos. Visų pirma, integruotose struktūrose ir toliau esama kryžminių subsidijų teikimo galimybių arba bent jau reguliavimo institucijoms yra labai sunku kontroliuoti ir užtikrinti apsaugos priemonių, skirtų tokiam kryžminių subsidijų teikimui išvengti, įgyvendinimą. Veiksmingiausia šių problemų sprendimo priemonė – institucinis infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimas; |
| --- | --- |

(10)

šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti tik teisinio, organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimai. Taip nėra visiškai panaikinama galimybė išlaikyti integruotą įmonę, jei užtikrinamas šis trijų rūšių nepriklausomumas. Sprendimų priėmimo nepriklausomumo atveju, atitinkamomis apsaugos priemonėmis turi būti užtikrinama, kad integruota įmonė nekontroliuotų infrastruktūros valdytojo sprendimų priėmimo veiklos. Tačiau net taikant visas šias apsaugos priemones konkurentų diskriminavimo galimybės, kurių esama vertikaliosios integracijos įmonėje, nėra visiškai pašalinamos. Visų pirma, integruotose struktūrose ir toliau esama kryžminių subsidijų teikimo galimybių arba bent jau reguliavimo institucijoms yra labai sunku kontroliuoti ir užtikrinti apsaugos priemonių, skirtų tokiam kryžminių subsidijų teikimui išvengti, įgyvendinimą. Veiksmingiausia šių problemų sprendimo priemonė – institucinis infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimas;

| (11) | todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad infrastruktūros valdytoją kontroliuojantis juridinis arba fizinis asmuo ar asmenys neturėtų teisės kartu kontroliuoti

  ši direktyva, kuria siekiama sukurti laisvą ir neiškraipytą visų geležinkelių įmonių konkurenciją, panaikina galimybę
  geležinkelio įmonės ar turėti jos atžvilgiu kitų teisių. Priešingai, kontroliuojant geležinkelio įmonę turėtų būti draudžiama kontroliuoti infrastruktūros valdytoją arba turėti bet kokių teisių jo atžvilgiu

  įmonei išsaugoti vertikaliai integruotą modelį, apibrėžtą 3 straipsnyje
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

todėl turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad infrastruktūros valdytoją kontroliuojantis juridinis arba fizinis asmuo ar asmenys neturėtų teisės kartu kontroliuoti

  ši direktyva, kuria siekiama sukurti laisvą ir neiškraipytą visų geležinkelių įmonių konkurenciją, panaikina galimybę
  geležinkelio įmonės ar turėti jos atžvilgiu kitų teisių. Priešingai, kontroliuojant geležinkelio įmonę turėtų būti draudžiama kontroliuoti infrastruktūros valdytoją arba turėti bet kokių teisių jo atžvilgiu

  įmonei išsaugoti vertikaliai integruotą modelį, apibrėžtą 3 straipsnyje
  ; [18 pakeit.]

| (12) | jei valstybėse narėse infrastruktūros valdytojas ir toliau sudaro vertikaliosios integracijos įmonę, jos bent turėtų nustatyti griežtas apsaugos priemones, kuriomis užtikrintų faktišką visos infrastruktūros valdytojo veiklos nepriklausomumą nuo integruotos įmonės. Šios apsaugos priemonės turėtų būti susijusios ne tik su infrastruktūros valdytojo bendrovės organizacija integruotos įmonės atžvilgiu, bet ir su infrastruktūros valdytojo valdymo struktūra ir, kiek tai įmanoma integruotoje struktūroje, turėtų padėti išvengti lėšų pervedimo tarp infrastruktūros valdytojo ir kitų integruotą įmonę sudarančių juridinių asmenų. Šios apsaugos priemonės ne tik atitinka galiojančius būtinuosius sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimus, susijusius su infrastruktūros valdytojo valdymo nepriklausomumu ir taikomus vykdant Direktyvoje 2012/34/ES nustatytas esmines funkcijas, bet ir juos viršija, nes nustatomos papildomos išlygos, kuriomis panaikinama galimybė infrastruktūros valdytojo pajamas panaudoti kitiems vertikaliosios integracijos įmonės subjektams finansuoti. Tai turėtų būti taikoma neatsižvelgiant į valstybių narių mokesčių įstatymus ir nepažeidžiant ES valstybės pagalbos taisyklių; |
| --- | --- |

(12)

jei valstybėse narėse infrastruktūros valdytojas ir toliau sudaro vertikaliosios integracijos įmonę, jos bent turėtų nustatyti griežtas apsaugos priemones, kuriomis užtikrintų faktišką visos infrastruktūros valdytojo veiklos nepriklausomumą nuo integruotos įmonės. Šios apsaugos priemonės turėtų būti susijusios ne tik su infrastruktūros valdytojo bendrovės organizacija integruotos įmonės atžvilgiu, bet ir su infrastruktūros valdytojo valdymo struktūra ir, kiek tai įmanoma integruotoje struktūroje, turėtų padėti išvengti lėšų pervedimo tarp infrastruktūros valdytojo ir kitų integruotą įmonę sudarančių juridinių asmenų. Šios apsaugos priemonės ne tik atitinka galiojančius būtinuosius sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimus, susijusius su infrastruktūros valdytojo valdymo nepriklausomumu ir taikomus vykdant Direktyvoje 2012/34/ES nustatytas esmines funkcijas, bet ir juos viršija, nes nustatomos papildomos išlygos, kuriomis panaikinama galimybė infrastruktūros valdytojo pajamas panaudoti kitiems vertikaliosios integracijos įmonės subjektams finansuoti. Tai turėtų būti taikoma neatsižvelgiant į valstybių narių mokesčių įstatymus ir nepažeidžiant ES valstybės pagalbos taisyklių;

| (12a) | atveriant keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinką reikėtų rimtai svarstyti galimybę pagerinti geležinkelių saugą, ypač tada, kai ketinama reformuoti jau veikiančias integruotas struktūras, siekiant, kad nebūtų sudaromos papildomos administracinės kliūtys, kurios galėtų trukdyti priežiūrai ir saugos gerinimui; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

atveriant keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinką reikėtų rimtai svarstyti galimybę pagerinti geležinkelių saugą, ypač tada, kai ketinama reformuoti jau veikiančias integruotas struktūras, siekiant, kad nebūtų sudaromos papildomos administracinės kliūtys, kurios galėtų trukdyti priežiūrai ir saugos gerinimui; [19 pakeit.]

| (12b) | tai, kad infrastruktūros valdytojas gali mokėti dividendus pagrindiniam vertikaliosios integracijos įmonės savininkui, neturėtų infrastruktūros valdytojui trukdyti sudaryti atsargas siekiant per pagrįstą laikotarpį, kaip reikalaujama pagal šią direktyvą, subalansuoti pajamas ir išlaidas. Visi infrastruktūros valdytojo dividendų mokėjimai turėtų būti skirti naudoti investicijoms į eksploatuojamos geležinkelių infrastruktūros atnaujinimą; [107 pakeit.] |
| --- | --- |

(12b)

tai, kad infrastruktūros valdytojas gali mokėti dividendus pagrindiniam vertikaliosios integracijos įmonės savininkui, neturėtų infrastruktūros valdytojui trukdyti sudaryti atsargas siekiant per pagrįstą laikotarpį, kaip reikalaujama pagal šią direktyvą, subalansuoti pajamas ir išlaidas. Visi infrastruktūros valdytojo dividendų mokėjimai turėtų būti skirti naudoti investicijoms į eksploatuojamos geležinkelių infrastruktūros atnaujinimą; [107 pakeit.]

| (12c) | patronuojančioji bendrovė vertikaliosios integracijos įmonėje gali prisidėti priimant strateginius sprendimus, kurie yra būtini siekiant užtikrinti visoms šalims, aktyviai dalyvaujančioms geležinkelių rinkoje, svarbų visos geležinkelių transporto sistemos tinkamą funkcionavimą ir kurie nedaro poveikio sprendimams, susijusiems su infrastruktūros valdytojo funkcijomis; [108 pakeit.] |
| --- | --- |

(12c)

patronuojančioji bendrovė vertikaliosios integracijos įmonėje gali prisidėti priimant strateginius sprendimus, kurie yra būtini siekiant užtikrinti visoms šalims, aktyviai dalyvaujančioms geležinkelių rinkoje, svarbų visos geležinkelių transporto sistemos tinkamą funkcionavimą ir kurie nedaro poveikio sprendimams, susijusiems su infrastruktūros valdytojo funkcijomis; [108 pakeit.]

| (12d) | pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai taip pat gali į stebėtojų tarybos sudėtį įtraukti pagrindinių savininkų paskirtus, bet jų neįdarbintus asmenis su sąlyga, kad jie neturėtų įsipareigojimų arba interesų, susijusių su bet kokiu kitu vertikaliosios integracijos įmonės subjektu; [109 pakeit.] |
| --- | --- |

(12d)

pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai taip pat gali į stebėtojų tarybos sudėtį įtraukti pagrindinių savininkų paskirtus, bet jų neįdarbintus asmenis su sąlyga, kad jie neturėtų įsipareigojimų arba interesų, susijusių su bet kokiu kitu vertikaliosios integracijos įmonės subjektu; [109 pakeit.]

| (12e) | taisyklės, kuriomis užtikrinama infrastruktūros valdytojo nepriklausomybė vertikaliosios integracijos įmonėje, neturėtų prieštarauti Eurostato valdžios sektoriaus deficito ir skolos kriterijams, nes, bet kuriuo atveju, net jei atsižvelgiama į apsaugos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomybę, patronuojančioji bendrovė vis tiek gali išsaugoti nuosavybės teisę į infrastruktūrą ir į pakankamai daug funkcijų, kad nebūtų manoma, jog ji yra vien tik dirbtinis subjektas, kurio vienintelė paskirtis – pagal tuos kriterijus mažinti valdžios sektoriaus skolą; [110 pakeit.] |
| --- | --- |

(12e)

taisyklės, kuriomis užtikrinama infrastruktūros valdytojo nepriklausomybė vertikaliosios integracijos įmonėje, neturėtų prieštarauti Eurostato valdžios sektoriaus deficito ir skolos kriterijams, nes, bet kuriuo atveju, net jei atsižvelgiama į apsaugos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomybę, patronuojančioji bendrovė vis tiek gali išsaugoti nuosavybės teisę į infrastruktūrą ir į pakankamai daug funkcijų, kad nebūtų manoma, jog ji yra vien tik dirbtinis subjektas, kurio vienintelė paskirtis – pagal tuos kriterijus mažinti valdžios sektoriaus skolą; [110 pakeit.]

| (13) | nors ir būtų įgyvendintos nepriklausomumui užtikrinti skirtos apsaugos priemonės, vertikaliosios integracijos įmonės galėtų piktnaudžiauti savo struktūra ir suteikti nepagrįstą konkurencinį pranašumą tokioms įmonėms priklausantiems geležinkelių paslaugų teikėjams. Todėl, nepažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnio, Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva turėtų tikrinti, kad tos apsaugos priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos ir kad nebebūtų konkurencijos iškraipymo atvejų. Jei Komisija negali patvirtinti, kad šis tikslas įgyvendintas, visoms valstybėms narėms turėtų būti suteiktos galimybės apriboti arba panaikinti atitinkamų integruotos įmonės ūkio subjektų prieigos prie infrastruktūros teisę. |
| --- | --- |

(13)

nors ir būtų įgyvendintos nepriklausomumui užtikrinti skirtos apsaugos priemonės, vertikaliosios integracijos įmonės galėtų piktnaudžiauti savo struktūra ir suteikti nepagrįstą konkurencinį pranašumą tokioms įmonėms priklausantiems geležinkelių paslaugų teikėjams. Todėl, nepažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnio, Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva turėtų tikrinti, kad tos apsaugos priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos ir kad nebebūtų konkurencijos iškraipymo atvejų. Jei Komisija negali patvirtinti, kad šis tikslas įgyvendintas, visoms valstybėms narėms turėtų būti suteiktos galimybės apriboti arba panaikinti atitinkamų integruotos įmonės ūkio subjektų prieigos prie infrastruktūros teisę.

| (13a) | atsižvelgiant į tai, kad masto ir tankio požiūriu tinklai heterogeniški, ir į nacionalinių ir vietos ar regioninių institucijų organizacinės struktūros įvairovę bei atitinkamą patirtį rinkos atvėrimo proceso srityje, kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta pakankamai lankstumo organizuoti savo tinklą taip, kad būtų užtikrintas optimalus atviros prieigos paslaugų ir paslaugų, teikiamų pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartis, derinys ir visiems keleiviams būtų teikiamos aukštos kokybės paslaugos. Nustačiusi viešojo paslaugų pirkimo sutartis, kurioms sudaryti bus rengiamas konkursas, kiekviena valstybė narė turėtų kiekvienu atveju apibrėžti priemones, kurios turi būti taikomos išsaugoti paslaugos teikimui tuo atveju, jeigu konkursas nebūtų baigtas sėkmingai. Tokios priemonės jokiu būdu neturėtų tapti papildoma našta paslaugą valdančioms geležinkelio įmonėms; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

atsižvelgiant į tai, kad masto ir tankio požiūriu tinklai heterogeniški, ir į nacionalinių ir vietos ar regioninių institucijų organizacinės struktūros įvairovę bei atitinkamą patirtį rinkos atvėrimo proceso srityje, kiekvienai valstybei narei turėtų būti suteikta pakankamai lankstumo organizuoti savo tinklą taip, kad būtų užtikrintas optimalus atviros prieigos paslaugų ir paslaugų, teikiamų pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartis, derinys ir visiems keleiviams būtų teikiamos aukštos kokybės paslaugos. Nustačiusi viešojo paslaugų pirkimo sutartis, kurioms sudaryti bus rengiamas konkursas, kiekviena valstybė narė turėtų kiekvienu atveju apibrėžti priemones, kurios turi būti taikomos išsaugoti paslaugos teikimui tuo atveju, jeigu konkursas nebūtų baigtas sėkmingai. Tokios priemonės jokiu būdu neturėtų tapti papildoma našta paslaugą valdančioms geležinkelio įmonėms; [20 pakeit.]

| (14) | prieigos prie visų valstybių narių geležinkelių infrastruktūros teisių suteikimas Sąjungos geležinkelio įmonėms, kad jos galėtų teikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, gali turėti poveikį keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė tokias prieigos teises apriboti, jei tai keltų pavojų tų viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai
  arba jų teikiamų paslaugų kokybei
  ir jei tam pritaria atitinkama reguliavimo institucija; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

prieigos prie visų valstybių narių geležinkelių infrastruktūros teisių suteikimas Sąjungos geležinkelio įmonėms, kad jos galėtų teikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, gali turėti poveikį keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė tokias prieigos teises apriboti, jei tai keltų pavojų tų viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai
  arba jų teikiamų paslaugų kokybei
  ir jei tam pritaria atitinkama reguliavimo institucija; [21 pakeit.]

| (15) | savo iniciatyva arba gavusios suinteresuotųjų šalių prašymą,
  reguliavimo institucijos, gavusios suinteresuotųjų šalių prašymą ir remdamosi objektyvia ekonomine analize, turėtų atlikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų, teikiamų laisvos prieigos sąlygomis, galimo ekonominio poveikio jau sudarytoms viešųjų paslaugų sutartims vertinimą
  , pagrįstą objektyvia ekonomine analize
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

savo iniciatyva arba gavusios suinteresuotųjų šalių prašymą,
  reguliavimo institucijos, gavusios suinteresuotųjų šalių prašymą ir remdamosi objektyvia ekonomine analize, turėtų atlikti keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų, teikiamų laisvos prieigos sąlygomis, galimo ekonominio poveikio jau sudarytoms viešųjų paslaugų sutartims vertinimą
  , pagrįstą objektyvia ekonomine analize
  ; [22 pakeit.]

| (16) | atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į poreikį visiems rinkos dalyviams suteikti pakankamai teisinio tikrumo vykdyti veiklą. Procedūra turėtų būti kuo paprastesnė, efektyvesnė ir skaidresnė ir derėti su infrastruktūros pajėgumų paskirstymo procesu; |
| --- | --- |

(16)

atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į poreikį visiems rinkos dalyviams suteikti pakankamai teisinio tikrumo vykdyti veiklą. Procedūra turėtų būti kuo paprastesnė, efektyvesnė ir skaidresnė ir derėti su infrastruktūros pajėgumų paskirstymo procesu;

| (17) | vertinant, ar būtų sutrikdyta viešųjų paslaugų sutarties ekonominė pusiausvyra, reikėtų atsižvelgti į iš anksto nustatytus kriterijus. Tokie kriterijai ir taikytinos procedūros elementai ilgainiui gali kisti, visų pirma atsižvelgiant į reguliavimo institucijų, kompetentingų institucijų ir geležinkelio įmonių patirtį, ir jie gali būti nustatomi atsižvelgiant į specifinius keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų ypatumus; |
| --- | --- |

(17)

vertinant, ar būtų sutrikdyta viešųjų paslaugų sutarties ekonominė pusiausvyra, reikėtų atsižvelgti į iš anksto nustatytus kriterijus. Tokie kriterijai ir taikytinos procedūros elementai ilgainiui gali kisti, visų pirma atsižvelgiant į reguliavimo institucijų, kompetentingų institucijų ir geležinkelio įmonių patirtį, ir jie gali būti nustatomi atsižvelgiant į specifinius keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų ypatumus;

| (18) | vertindamos, ar būtų sutrikdyta viešųjų paslaugų sutarčių ekonominė
  ir socialinė
  pusiausvyra, reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į ketinamų teikti paslaugų ekonominį poveikį jau sudarytoms viešųjų paslaugų sutartims: visų paslaugų, įtrauktų į tokias viešųjų paslaugų sutartis, pelningumui, ir poveikį
  sanglaudos politikos atitinkamoje teritorijoje stiprinimui bei
  sutartis sudariusios kompetentingos valdžios institucijos grynosioms išlaidoms. Atliekant šį vertinimą reikėtų išnagrinėti tokius veiksnius kaip keleivinio transporto paklausa, bilietų kainodara, bilietų pardavimo tvarka, stočių vieta ir skaičius bei siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštis ir dažnumas; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

vertindamos, ar būtų sutrikdyta viešųjų paslaugų sutarčių ekonominė
  ir socialinė
  pusiausvyra, reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į ketinamų teikti paslaugų ekonominį poveikį jau sudarytoms viešųjų paslaugų sutartims: visų paslaugų, įtrauktų į tokias viešųjų paslaugų sutartis, pelningumui, ir poveikį
  sanglaudos politikos atitinkamoje teritorijoje stiprinimui bei
  sutartis sudariusios kompetentingos valdžios institucijos grynosioms išlaidoms. Atliekant šį vertinimą reikėtų išnagrinėti tokius veiksnius kaip keleivinio transporto paklausa, bilietų kainodara, bilietų pardavimo tvarka, stočių vieta ir skaičius bei siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštis ir dažnumas; [23 pakeit.]

| (18a) | siekdamos nustatyti, ar pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamos paslaugos kokybei turi įtakos tame pačiame tinkle atviros prieigos sąlygomis teikiama paslauga, reguliavimo institucijos turėtų visų pirma atsižvelgti į tinklų veikimą, jungčių išsaugojimą ir pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamų paslaugų punktualumą; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

siekdamos nustatyti, ar pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamos paslaugos kokybei turi įtakos tame pačiame tinkle atviros prieigos sąlygomis teikiama paslauga, reguliavimo institucijos turėtų visų pirma atsižvelgti į tinklų veikimą, jungčių išsaugojimą ir pagal viešųjų paslaugų sutartį teikiamų paslaugų punktualumą; [24 pakeit.]

| (19) | siekiant padidinti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų patrauklumą, valstybėms narėms

  valstybės narės
  turėtų būti sudarytos sąlygos reikalauti, kad keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas. Sukūrus tokią sistemą, reikėtų

  Tokia sistema turėtų
  užtikrinti, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

siekiant padidinti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų patrauklumą, valstybėms narėms

  valstybės narės
  turėtų būti sudarytos sąlygos reikalauti, kad keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas. Sukūrus tokią sistemą, reikėtų

  Tokia sistema turėtų
  užtikrinti, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos; [25 pakeit.]

| (19a) | svarbu, kad geležinkelio įmonės dalyvautų vystant integruotojo bilietų pardavimo sistemas, ypač kai tai susiję su vietos ir regioniniu transportu, kad būtų didinamas geležinkelių transporto patrauklumas keleiviams. Dėl tokios sistemos neturėtų būti iškraipoma rinka ar diskriminuojamos geležinkelio įmonės; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

svarbu, kad geležinkelio įmonės dalyvautų vystant integruotojo bilietų pardavimo sistemas, ypač kai tai susiję su vietos ir regioniniu transportu, kad būtų didinamas geležinkelių transporto patrauklumas keleiviams. Dėl tokios sistemos neturėtų būti iškraipoma rinka ar diskriminuojamos geležinkelio įmonės; [26 pakeit.]

| (19b) | kadangi nauju geležinkelių dokumentų rinkiniu siekiama sustiprinti piliečių teises, judėjimo laisvę laikant pagrindiniu Sąjungos ramsčiu, reikia dėti didesnes pastangas siekiant tokią teisę užtikrinti ir asmenims su negalia bei riboto judumo asmenims. Taigi pirmaeilės svarbos uždaviniu tampa transporto priemonių ir infrastruktūros prieinamumo gerinimas. Siekiant to tikslo reikėtų skatinti tarpvalstybinius ryšius. Tos kategorijos keleiviams skirta pagalba irgi turėtų būti suvienodinta kuriant platesnę sistemą. Todėl reikėtų pradėti konsultacijas su socialiniais partneriais, visuomene ir asmenų su negalia teisių apsaugos organizacijomis; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(19b)

kadangi nauju geležinkelių dokumentų rinkiniu siekiama sustiprinti piliečių teises, judėjimo laisvę laikant pagrindiniu Sąjungos ramsčiu, reikia dėti didesnes pastangas siekiant tokią teisę užtikrinti ir asmenims su negalia bei riboto judumo asmenims. Taigi pirmaeilės svarbos uždaviniu tampa transporto priemonių ir infrastruktūros prieinamumo gerinimas. Siekiant to tikslo reikėtų skatinti tarpvalstybinius ryšius. Tos kategorijos keleiviams skirta pagalba irgi turėtų būti suvienodinta kuriant platesnę sistemą. Todėl reikėtų pradėti konsultacijas su socialiniais partneriais, visuomene ir asmenų su negalia teisių apsaugos organizacijomis; [27 pakeit.]

| (19c) | atsižvelgdama į patirtį, įgytą naudojantis reguliavimo institucijų tinklu, numatytu Direktyvos 2012/34/ES 57 straipsnyje, Komisija ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. turėtų parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų siekiama sustiprinti reguliavimo institucijų tinklą, oficialiai įtvirtinti jo procedūras ir suteikti jam juridinio asmens statusą. Tai institucijai turėtų būti priskirta priežiūros ir arbitražo funkcija, kurią atlikdama ji galėtų spręsti tarpvalstybines ir tarptautines problemas ir nagrinėti su nacionalinių reguliavimo institucijų priimtais sprendimais susijusius skundus; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(19c)

atsižvelgdama į patirtį, įgytą naudojantis reguliavimo institucijų tinklu, numatytu Direktyvos 2012/34/ES 57 straipsnyje, Komisija ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. turėtų parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų siekiama sustiprinti reguliavimo institucijų tinklą, oficialiai įtvirtinti jo procedūras ir suteikti jam juridinio asmens statusą. Tai institucijai turėtų būti priskirta priežiūros ir arbitražo funkcija, kurią atlikdama ji galėtų spręsti tarpvalstybines ir tarptautines problemas ir nagrinėti su nacionalinių reguliavimo institucijų priimtais sprendimais susijusius skundus; [28 pakeit.]

| (19d) | siekdama sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę ir atsižvelgdama į konkurenciją geležinkelių sektoriuje, Komisija įsipareigoja aktyviai remti ir skatinti socialinį dialogą Sąjungos lygmeniu, siekiant geležinkelių sektoriaus darbuotojams užtikrinti ilgalaikę apsaugą nuo tokių nepageidaujamų rinkos atvėrimo pasekmių kaip socialinis dempingas; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(19d)

siekdama sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę ir atsižvelgdama į konkurenciją geležinkelių sektoriuje, Komisija įsipareigoja aktyviai remti ir skatinti socialinį dialogą Sąjungos lygmeniu, siekiant geležinkelių sektoriaus darbuotojams užtikrinti ilgalaikę apsaugą nuo tokių nepageidaujamų rinkos atvėrimo pasekmių kaip socialinis dempingas; [29 pakeit.]

| (19e) | keleiviai turėtų turėti galimybę naudotis veikiančiomis tęstinės kelionės ir integruotojo bilietų pardavimo sistemomis. Taikant tokias sistemas geležinkeliai taip pat taptų žmonėms patrauklesne transporto priemone. Sektoriaus valstybėse narėse atstovų parengtos tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos turėtų būti sąveikios, kad būtų galima sukurti Sąjungos masto sistemą, kuri apimtų visus keleivinio geležinkelių transporto operatorius; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(19e)

keleiviai turėtų turėti galimybę naudotis veikiančiomis tęstinės kelionės ir integruotojo bilietų pardavimo sistemomis. Taikant tokias sistemas geležinkeliai taip pat taptų žmonėms patrauklesne transporto priemone. Sektoriaus valstybėse narėse atstovų parengtos tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos turėtų būti sąveikios, kad būtų galima sukurti Sąjungos masto sistemą, kuri apimtų visus keleivinio geležinkelių transporto operatorius; [30 pakeit.]

| (19f) | atsižvelgdama į patirtį, įgytą naudojantis reguliavimo institucijų tinklu
  ,
  sukurtu pagal Direktyvos 2012/34/ES 57 straipsnį, Komisija ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d., kai atveriamos keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos, turėtų parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pagal kurį tinklas būtų pakeistas Europos reguliavimo institucija, oficialiai įtvirtintos jos procedūros ir jai suteiktas juridinio asmens statusas. Tai institucijai turėtų būti priskirta priežiūros ir arbitražo funkcija, kurią atlikdama ji galėtų spręsti tarpvalstybines ir tarptautines problemas ir nagrinėti su nacionalinių reguliavimo institucijų priimtais sprendimais susijusius skundus; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(19f)

atsižvelgdama į patirtį, įgytą naudojantis reguliavimo institucijų tinklu
  ,
  sukurtu pagal Direktyvos 2012/34/ES 57 straipsnį, Komisija ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d., kai atveriamos keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos, turėtų parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pagal kurį tinklas būtų pakeistas Europos reguliavimo institucija, oficialiai įtvirtintos jos procedūros ir jai suteiktas juridinio asmens statusas. Tai institucijai turėtų būti priskirta priežiūros ir arbitražo funkcija, kurią atlikdama ji galėtų spręsti tarpvalstybines ir tarptautines problemas ir nagrinėti su nacionalinių reguliavimo institucijų priimtais sprendimais susijusius skundus; [31 pakeit.]

| (19 g) | siekiant išvengti socialinio dempingo geležinkelio įmonė turėtų galėti geležinkelių transporto paslaugas teikti tik tada, jei ji atitinka kolektyvinių sutarčių ar nacionalinių įstatymų nuostatas, kuriomis nustatyti standartai valstybėje narėje, kurioje ji ketina veikti. Taigi už tą patį darbą turėtų būti mokamas vienodas užmokestis. Kompetentinga reguliavimo institucija turėtų stebėti, kaip laikomasi šio reikalavimo; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(19 g)

siekiant išvengti socialinio dempingo geležinkelio įmonė turėtų galėti geležinkelių transporto paslaugas teikti tik tada, jei ji atitinka kolektyvinių sutarčių ar nacionalinių įstatymų nuostatas, kuriomis nustatyti standartai valstybėje narėje, kurioje ji ketina veikti. Taigi už tą patį darbą turėtų būti mokamas vienodas užmokestis. Kompetentinga reguliavimo institucija turėtų stebėti, kaip laikomasi šio reikalavimo; [32 pakeit.]

| (19h) | nacionalinė reguliavimo institucija turėtų patvirtinti personalo perkėlimo tvarkos pakeitimus arba paraginti juos atlikti. Tai gali apimti pereinamojo laikotarpio numatymą personalo nariams, kuriuos ketinama perkelti. Reguliavimo institucija, priimdama savo sprendimą, turėtų siekti vengti neskelbtinos informacijos perkėlimo iš infrastruktūros valdytojo į kitą integruotos įmonės padalinį; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(19h)

nacionalinė reguliavimo institucija turėtų patvirtinti personalo perkėlimo tvarkos pakeitimus arba paraginti juos atlikti. Tai gali apimti pereinamojo laikotarpio numatymą personalo nariams, kuriuos ketinama perkelti. Reguliavimo institucija, priimdama savo sprendimą, turėtų siekti vengti neskelbtinos informacijos perkėlimo iš infrastruktūros valdytojo į kitą integruotos įmonės padalinį; [33 pakeit.]

| (19i) | rinkos atvėrimas neturėtų neigiamai paveikti geležinkelių sektoriaus darbuotojų darbo sąlygų ir socialinės apsaugos. Siekiant išvengti socialinio dempingo ir nesąžiningos geležinkelių transporto sektoriaus būtinųjų socialinių standartų nepaisančių naujų rinkos dalyvių konkurencijos, svarbu paisyti atitinkamų socialinių nuostatų; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(19i)

rinkos atvėrimas neturėtų neigiamai paveikti geležinkelių sektoriaus darbuotojų darbo sąlygų ir socialinės apsaugos. Siekiant išvengti socialinio dempingo ir nesąžiningos geležinkelių transporto sektoriaus būtinųjų socialinių standartų nepaisančių naujų rinkos dalyvių konkurencijos, svarbu paisyti atitinkamų socialinių nuostatų; [34 pakeit.]

| (19j) | geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, puoselėdami savo saugos kultūrą, turėtų sukurti vadinamąją teisingumo kultūrą, kad darbuotojai būtų aktyviai skatinami pranešti apie avarijas, incidentus ir vos neįvykusius įvykius, susijusius su sauga, ir nebūtų už tai baudžiami ar diskriminuojami. Teisingumo kultūra sudaro sąlygas geležinkelių pramonei pasimokyti iš avarijų, incidentų ir vos neįvykusių įvykių ir taip padidinti su geležinkeliais susijusią darbuotojų ir keleivių saugą; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(19j)

geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, puoselėdami savo saugos kultūrą, turėtų sukurti vadinamąją teisingumo kultūrą, kad darbuotojai būtų aktyviai skatinami pranešti apie avarijas, incidentus ir vos neįvykusius įvykius, susijusius su sauga, ir nebūtų už tai baudžiami ar diskriminuojami. Teisingumo kultūra sudaro sąlygas geležinkelių pramonei pasimokyti iš avarijų, incidentų ir vos neįvykusių įvykių ir taip padidinti su geležinkeliais susijusią darbuotojų ir keleivių saugą; [35 pakeit.]

| (19k) | Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės užtikrintų visapusišką ir teisingą Tarybos direktyvos 2005/47/EB

   (7)

  nuostatų taikymą; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(19k)

Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės užtikrintų visapusišką ir teisingą Tarybos direktyvos 2005/47/EB

   (7)

  nuostatų taikymą; [36 pakeit.]

| (19l) | atsižvelgdamos į kuriamą bendrą Europos geležinkelių erdvę ir į tolesnį geležinkelių transporto rinkos atvėrimą, valstybės narės turėtų pasinaudoti kolektyvinėmis sutartimis, kad išvengtų socialinio dempingo ir nesąžiningos konkurencijos; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(19l)

atsižvelgdamos į kuriamą bendrą Europos geležinkelių erdvę ir į tolesnį geležinkelių transporto rinkos atvėrimą, valstybės narės turėtų pasinaudoti kolektyvinėmis sutartimis, kad išvengtų socialinio dempingo ir nesąžiningos konkurencijos; [37 pakeit.]

| (19m) | Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos poveikį geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo darbo rinkos vystymuisi ir prireikus siūlyti naujas teisėkūros priemones dėl tokio personalo sertifikavimo; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(19m)

Komisija turėtų įvertinti šios direktyvos poveikį geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo darbo rinkos vystymuisi ir prireikus siūlyti naujas teisėkūros priemones dėl tokio personalo sertifikavimo; [38 pakeit.]

| (19n) | traukinių personalas – tai geležinkelių sektoriaus profesinė grupė, kuri atlieka su sauga susijusias užduotis. Jis tradiciškai atlieka geležinkelių sistemos veiklos vykdymo saugos užduotis ir yra atsakingas už traukinių keleivių komfortą ir saugą. Į lokomotyvų mašinistų sertifikavimą panašus sertifikavimas yra naudingas siekiant užtikrinti aukštą kvalifikacijos ir kompetencijos lygį, pripažinti tos profesinės grupės svarbą geležinkelio paslaugų saugai, taip pat siekiant palengvinti darbuotojų judumą; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(19n)

traukinių personalas – tai geležinkelių sektoriaus profesinė grupė, kuri atlieka su sauga susijusias užduotis. Jis tradiciškai atlieka geležinkelių sistemos veiklos vykdymo saugos užduotis ir yra atsakingas už traukinių keleivių komfortą ir saugą. Į lokomotyvų mašinistų sertifikavimą panašus sertifikavimas yra naudingas siekiant užtikrinti aukštą kvalifikacijos ir kompetencijos lygį, pripažinti tos profesinės grupės svarbą geležinkelio paslaugų saugai, taip pat siekiant palengvinti darbuotojų judumą; [39 pakeit.]

| (19o) | nacionalinė reguliavimo institucija turėtų patvirtinti personalo perkėlimo tvarkos pakeitimus arba paraginti juos atlikti. Tai gali apimti pereinamojo laikotarpio numatymą personalo nariams, kuriuos ketinama perkelti. Reguliavimo institucija, priimdama savo sprendimą, turėtų siekti vengti neskelbtinos informacijos perkėlimo iš infrastruktūros valdytojo į kitą integruotos įmonės padalinį; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

(19o)

nacionalinė reguliavimo institucija turėtų patvirtinti personalo perkėlimo tvarkos pakeitimus arba paraginti juos atlikti. Tai gali apimti pereinamojo laikotarpio numatymą personalo nariams, kuriuos ketinama perkelti. Reguliavimo institucija, priimdama savo sprendimą, turėtų siekti vengti neskelbtinos informacijos perkėlimo iš infrastruktūros valdytojo į kitą integruotos įmonės padalinį; [40 pakeit.]

| (20) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (8) valstybės narės įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pagrįstais atvejais pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas mano, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, |
| --- | --- |

(20)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (8) valstybės narės įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pagrįstais atvejais pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas mano, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas,

| (20a) | su pavojingais eismo įvykiais ar avarijomis, turinčiais poveikį tarpvalstybiniam eismui, susijusiais atvejais infrastruktūros valdytojai turėtų bendradarbiauti siekdami pasidalinti visa reikiama informacija ir taip išvengti plintančio neigiamo poveikio; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

(20a)

su pavojingais eismo įvykiais ar avarijomis, turinčiais poveikį tarpvalstybiniam eismui, susijusiais atvejais infrastruktūros valdytojai turėtų bendradarbiauti siekdami pasidalinti visa reikiama informacija ir taip išvengti plintančio neigiamo poveikio; [41 pakeit.]

| (20b) | reguliavimo institucija turėtų būti kompetentinga vykdyti infrastruktūros priežiūros darbų stebėseną siekiant užtikrinti, kad jie nebūtų atliekami taip, kad galėtų atsirasti geležinkelio įmonių diskriminacija; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

(20b)

reguliavimo institucija turėtų būti kompetentinga vykdyti infrastruktūros priežiūros darbų stebėseną siekiant užtikrinti, kad jie nebūtų atliekami taip, kad galėtų atsirasti geležinkelio įmonių diskriminacija; [42 pakeit.]

| (20c) | vertikaliosios integracijos įmonei priklausantis infrastruktūros valdytojas turėtų turėti galimybę siūlyti savo darbuotojams tam tikras socialines paslaugas patalpose, kuriomis naudojasi kiti vertikaliosios integracijos įmonės padaliniai; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(20c)

vertikaliosios integracijos įmonei priklausantis infrastruktūros valdytojas turėtų turėti galimybę siūlyti savo darbuotojams tam tikras socialines paslaugas patalpose, kuriomis naudojasi kiti vertikaliosios integracijos įmonės padaliniai; [43 pakeit.]

| (20d) | vertikaliosios integracijos įmonei priklausančiam infrastruktūros valdytojui turėtų būti suteikta galimybė bendradarbiauti su kitais vertikaliosios integracijos įmonės padaliniais IT sistemų, kurioms reikalingas reguliavimo institucijos pritarimas, kūrimo klausimais; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(20d)

vertikaliosios integracijos įmonei priklausančiam infrastruktūros valdytojui turėtų būti suteikta galimybė bendradarbiauti su kitais vertikaliosios integracijos įmonės padaliniais IT sistemų, kurioms reikalingas reguliavimo institucijos pritarimas, kūrimo klausimais; [44 pakeit.]

| (20e) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1371/2007

   (9)

  9 straipsnyje numatytos bilietų, taip pat tęstinės kelionės bilietų platinimo ir rezervavimo paslaugų teikimo visoje Sąjungoje sąlygos turėtų būti laikomos įvykdytomis tik iki 2019 m. gruodžio 12 d. sukūrus bendrą informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemą pagal šios direktyvos nuostatas; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

(20e)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1371/2007

   (9)

  9 straipsnyje numatytos bilietų, taip pat tęstinės kelionės bilietų platinimo ir rezervavimo paslaugų teikimo visoje Sąjungoje sąlygos turėtų būti laikomos įvykdytomis tik iki 2019 m. gruodžio 12 d. sukūrus bendrą informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemą pagal šios direktyvos nuostatas; [45 pakeit.]

| (20f) | reguliavimo institucija gali parengti gaires dėl infrastruktūros valdytojo darbuotojų ir valdybos nepriklausomumo didinimo vertikaliosios integracijos įmonėje, atsižvelgiant į traukinių linijų paskirstymą ir infrastruktūros apmokestinimą; [118 pakeit.] |
| --- | --- |

(20f)

reguliavimo institucija gali parengti gaires dėl infrastruktūros valdytojo darbuotojų ir valdybos nepriklausomumo didinimo vertikaliosios integracijos įmonėje, atsižvelgiant į traukinių linijų paskirstymą ir infrastruktūros apmokestinimą; [118 pakeit.]

| (20 g) | pagal šią direktyvą valstybės narės laisvai bet kada pasirenka bendroje Europos geležinkelių erdvėje esančių infrastruktūros valdytojų struktūros tipą, pavyzdžiui, atskiras arba vertikaliosios integracijos įmones, net jei jos jau nustatė atskirą struktūros tipą. Šioje direktyvoje nustatomos įvairios taisyklės ir principai, reglamentuojantys tų struktūrų vidaus organizavimą; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

(20 g)

pagal šią direktyvą valstybės narės laisvai bet kada pasirenka bendroje Europos geležinkelių erdvėje esančių infrastruktūros valdytojų struktūros tipą, pavyzdžiui, atskiras arba vertikaliosios integracijos įmones, net jei jos jau nustatė atskirą struktūros tipą. Šioje direktyvoje nustatomos įvairios taisyklės ir principai, reglamentuojantys tų struktūrų vidaus organizavimą; [47 pakeit.]

| (20h) | šioje direktyvoje stebėtojų tarybos, administracinės tarybos, valdybos ar įmonei teisiškai atstovaujančių įstaigų sąvokos turėtų būti taikomos valstybėse narėse esančioms įmonių struktūroms, vengiant kurti papildomas institucijas; [119 pakeit.] |
| --- | --- |

(20h)

šioje direktyvoje stebėtojų tarybos, administracinės tarybos, valdybos ar įmonei teisiškai atstovaujančių įstaigų sąvokos turėtų būti taikomos valstybėse narėse esančioms įmonių struktūroms, vengiant kurti papildomas institucijas; [119 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2012/34/ES iš dalies keičiama taip:

| -1. | 1 straipsnis papildomas šiomis dalimis:




  „2a.
     
  Šia direktyva siekiama padidinti vežimo geležinkeliais paslaugų patrauklumą Europos visuomenei. Jos tikslas – padėti sukurti veiksmingas informavimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemas. Valstybių narių geležinkelių transporto sektoriuje sukurtos tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos turėtų būti sąveikios siekiant sukurti Sąjungos lygmens sistemą, kuri apimtų visus keleivinio geležinkelių transporto rinkos dalyvius. [49 pakeit.]



  2b.
     
  Šios direktyvos tikslas, t. y. bendros Europos geležinkelių erdvės kūrimo užbaigimas, bus įgyvendinamas remiantis Sąjungos lygmens socialiniu dialogu, siekiant užtikrinti, kad geležinkelio darbuotojai būtų tinkamai apsaugoti nuo nepageidaujamų rinkos atvėrimo pasekmių.“. [50 pakeit.] |
| --- | --- |

-1.

1 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

„2a.
     
  Šia direktyva siekiama padidinti vežimo geležinkeliais paslaugų patrauklumą Europos visuomenei. Jos tikslas – padėti sukurti veiksmingas informavimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemas. Valstybių narių geležinkelių transporto sektoriuje sukurtos tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistemos turėtų būti sąveikios siekiant sukurti Sąjungos lygmens sistemą, kuri apimtų visus keleivinio geležinkelių transporto rinkos dalyvius. [49 pakeit.]

2b.
     
  Šios direktyvos tikslas, t. y. bendros Europos geležinkelių erdvės kūrimo užbaigimas, bus įgyvendinamas remiantis Sąjungos lygmens socialiniu dialogu, siekiant užtikrinti, kad geležinkelio darbuotojai būtų tinkamai apsaugoti nuo nepageidaujamų rinkos atvėrimo pasekmių.“. [50 pakeit.]

| -1b. | 2 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3a.
     
  7, 7a, 7b, 7c, 7d ir 7e straipsniai netaikomi trumpesniems nei 500 km ilgio tinklams, jeigu:










  a) | tie tinklai nėra strategiškai svarbūs Europos geležinkelių rinkos veikimui; arba |
| --- | --- | --- |

-1b.

2 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3a.
     
  7, 7a, 7b, 7c, 7d ir 7e straipsniai netaikomi trumpesniems nei 500 km ilgio tinklams, jeigu:

a)

tie tinklai nėra strategiškai svarbūs Europos geležinkelių rinkos veikimui; arba

| b) | jie techniniu arba organizaciniu požiūriu atskirti nuo šalies geležinkelių tinklo.“ [87 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jie techniniu arba organizaciniu požiūriu atskirti nuo šalies geležinkelių tinklo.“ [87 pakeit.]

| 1. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 punktas pakeičiamas taip:
  „2)   infrastruktūros valdytojas – bet kuri įstaiga ar įmonė, užtikrinanti tinklo geležinkelių infrastruktūros plėtojimo, naudojimo ir techninės priežiūros veiksmus; plėtojimo veiksmai apima tinklo, finansų ir investicijų planavimą, taip pat infrastruktūros statybą ir modernizavimą; infrastruktūros naudojimo veiksmai apima visus traukinių linijų paskirstymo (įskaitant galimybės naudotis konkrečiomis linijomis nustatymą bei įvertinimą ir jų paskyrimą), taip pat eismo valdymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo (įskaitant mokesčių nustatymą ir surinkimą) proceso etapus; techninės priežiūros veiksmai apima infrastruktūros atnaujinimą ir kitą turto valdymo veiklą“; |
| --- | --- | --- |

1.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 punktas pakeičiamas taip:

„2)   infrastruktūros valdytojas – bet kuri įstaiga ar įmonė, užtikrinanti tinklo geležinkelių infrastruktūros plėtojimo, naudojimo ir techninės priežiūros veiksmus; plėtojimo veiksmai apima tinklo, finansų ir investicijų planavimą, taip pat infrastruktūros statybą ir modernizavimą; infrastruktūros naudojimo veiksmai apima visus traukinių linijų paskirstymo (įskaitant galimybės naudotis konkrečiomis linijomis nustatymą bei įvertinimą ir jų paskyrimą), taip pat eismo valdymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo (įskaitant mokesčių nustatymą ir surinkimą) proceso etapus; techninės priežiūros veiksmai apima infrastruktūros atnaujinimą ir kitą turto valdymo veiklą“;

| b) | 5 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

b)

5 punktas išbraukiamas;

| c) | įrašomas toks naujas punktas:






  „31) | „vertikaliosios integracijos įmonė – įmonė, kurioje:






  — | viena ar kelios geležinkelio įmonės nuosavybės teise visiškai ar iš dalies priklauso tai pačiai įmonei (patronuojančiajai bendrovei) kaip ir infrastruktūros valdytojas, arba |
| --- | --- | --- | --- |

c)

įrašomas toks naujas punktas:

„31)

„vertikaliosios integracijos įmonė – įmonė, kurioje:

—

viena ar kelios geležinkelio įmonės nuosavybės teise visiškai ar iš dalies priklauso tai pačiai įmonei (patronuojančiajai bendrovei) kaip ir infrastruktūros valdytojas, arba

| — | infrastruktūros valdytojas nuosavybės teise visiškai ar iš dalies priklauso vienai ar kelioms geležinkelio įmonėms, arba |
| --- | --- |

—

infrastruktūros valdytojas nuosavybės teise visiškai ar iš dalies priklauso vienai ar kelioms geležinkelio įmonėms, arba

| — | viena ar kelios geležinkelio įmonės nuosavybės teise visiškai ar iš dalies priklauso infrastruktūros valdytojui“; |
| --- | --- |

—

viena ar kelios geležinkelio įmonės nuosavybės teise visiškai ar iš dalies priklauso infrastruktūros valdytojui“;

| ca) | papildoma šiuo punktu:










  „32) | integruotojo bilietų pardavimo sistema – bilietų pardavimo sistema, kuria naudodamasis asmuo gali keliauti keisdamas tos pačios rūšies arba skirtingų rūšių transporto priemones, pvz., keliauti traukiniu, autobusu, tramvajumi, metro, keltu ar lėktuvu;“; |
| --- | --- | --- |

ca)

papildoma šiuo punktu:

„32)

integruotojo bilietų pardavimo sistema – bilietų pardavimo sistema, kuria naudodamasis asmuo gali keliauti keisdamas tos pačios rūšies arba skirtingų rūšių transporto priemones, pvz., keliauti traukiniu, autobusu, tramvajumi, metro, keltu ar lėktuvu;“;

| cb) | papildoma šiuo punktu:










  „33) | tęstinės kelionės bilietas – bilietas ar bilietai, atitinkantys transporto paslaugų sutartį, sudarytą dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar kelios geležinkelio įmonės;“; [52 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

cb)

papildoma šiuo punktu:

„33)

tęstinės kelionės bilietas – bilietas ar bilietai, atitinkantys transporto paslaugų sutartį, sudarytą dėl kelių paeiliui teikiamų geležinkelio paslaugų, kurias teikia viena ar kelios geležinkelio įmonės;“; [52 pakeit.]

| cc) | papildoma šiais punktais:










  „34) | stebėtojų taryba – bet kokia asmenų, bendrovės savininkų paskirtų ginti jų interesus, stebėti ir kontroliuoti vadovybės veiklą ir pritarti svarbiems verslo valdymo sprendimams, grupė; |
| --- | --- | --- |

cc)

papildoma šiais punktais:

„34)

stebėtojų taryba – bet kokia asmenų, bendrovės savininkų paskirtų ginti jų interesus, stebėti ir kontroliuoti vadovybės veiklą ir pritarti svarbiems verslo valdymo sprendimams, grupė;

| „35) | valdyba – bet kokia asmenų, atsakingų už vykdomųjų funkcijų vykdymą atliekant kasdienį bendrovės valdymą, grupė;““; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

„35)

valdyba – bet kokia asmenų, atsakingų už vykdomųjų funkcijų vykdymą atliekant kasdienį bendrovės valdymą, grupė;““; [53 pakeit.]

| cd) | Papildoma šiuo punktu:










  „36) | greitojo keleivių vežimo paslaugos – keleivių vežimo paslaugos, teikiamos specialiai nutiestose greitųjų geležinkelių linijose, paprastai įrengtose važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu, šiuo greičiu važiuojant didžiąją kelionės dalį.“; [54 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

cd)

Papildoma šiuo punktu:

„36)

greitojo keleivių vežimo paslaugos – keleivių vežimo paslaugos, teikiamos specialiai nutiestose greitųjų geležinkelių linijose, paprastai įrengtose važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu, šiuo greičiu važiuojant didžiąją kelionės dalį.“; [54 pakeit.]

| 2. | 6 straipsnio 2 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

2.

6 straipsnio 2 dalis išbraukiama;

| 2a. | Įterpiamas šis straipsnis:




  „6a straipsnis




  Jei nekyla interesų konflikto ir jei užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos slaptumas, jokia šios direktyvos nuostata neužkerta kelio valstybėms narėms leisti infrastruktūros valdytojui skaidriai, nedarant išimčių ir nediskriminuojant sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su vienu ar keliais pareiškėjais dėl konkrečios linijos arba dėl vietos ar regioninės tinklo dalies, kad būtų teikiamos finansinės paskatos didinti savo bendradarbiavimo, susijusio su atitinkama tinklo dalimi, veiksmingumą. Tokias paskatas gali sudaryti mokesčių už prieigą prie kelių mažinimas arba didinimas, dėl kurių galėtų sumažėti geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo išlaidos arba padidėti pajamos, kurias lemia šis bendradarbiavimas. Tokio bendradarbiavimo tikslas – veiksmingesnio sutrikimų, priežiūros darbų ar infrastruktūros grūsčių arba linijos ar tinklo dalies, kuriose neretai vėluojama, valdymo užtikrinimas arba saugumo gerinimas.




  Jo trukmė neviršija penkerių metų laikotarpio, kuris gali būti atnaujinamas. Infrastruktūros valdytojas informuoja 55 straipsnyje nurodytą reguliavimo instituciją apie planuojamą bendradarbiavimą. Reguliavimo institucija iš anksto pritaria bendradarbiavimo susitarimui, pareikalauja jį pakeisti arba, jei netenkinamos pirmiau išdėstytos sąlygos, jį atmeta. Ji gali pareikalauti pakeisti susitarimą bet kuriuo visos susitarimo trukmės metu. Apie bendradarbiavimo susitarimą infrastruktūros valdytojas informuoja 7d straipsnyje nurodytą koordinavimo komitetą. Ši dalis netaikoma infrastruktūros valdytojo ir tą pačią vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių geležinkelio įmonių bendradarbiavimui, kuriam suteiktas leidimas pagal 7a ir 7b straipsnius.“.[120 pakeit.] |
| --- | --- |

2a.

Įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

Jei nekyla interesų konflikto ir jei užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos slaptumas, jokia šios direktyvos nuostata neužkerta kelio valstybėms narėms leisti infrastruktūros valdytojui skaidriai, nedarant išimčių ir nediskriminuojant sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su vienu ar keliais pareiškėjais dėl konkrečios linijos arba dėl vietos ar regioninės tinklo dalies, kad būtų teikiamos finansinės paskatos didinti savo bendradarbiavimo, susijusio su atitinkama tinklo dalimi, veiksmingumą. Tokias paskatas gali sudaryti mokesčių už prieigą prie kelių mažinimas arba didinimas, dėl kurių galėtų sumažėti geležinkelio įmonės ar infrastruktūros valdytojo išlaidos arba padidėti pajamos, kurias lemia šis bendradarbiavimas. Tokio bendradarbiavimo tikslas – veiksmingesnio sutrikimų, priežiūros darbų ar infrastruktūros grūsčių arba linijos ar tinklo dalies, kuriose neretai vėluojama, valdymo užtikrinimas arba saugumo gerinimas.

Jo trukmė neviršija penkerių metų laikotarpio, kuris gali būti atnaujinamas. Infrastruktūros valdytojas informuoja 55 straipsnyje nurodytą reguliavimo instituciją apie planuojamą bendradarbiavimą. Reguliavimo institucija iš anksto pritaria bendradarbiavimo susitarimui, pareikalauja jį pakeisti arba, jei netenkinamos pirmiau išdėstytos sąlygos, jį atmeta. Ji gali pareikalauti pakeisti susitarimą bet kuriuo visos susitarimo trukmės metu. Apie bendradarbiavimo susitarimą infrastruktūros valdytojas informuoja 7d straipsnyje nurodytą koordinavimo komitetą. Ši dalis netaikoma infrastruktūros valdytojo ir tą pačią vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių geležinkelio įmonių bendradarbiavimui, kuriam suteiktas leidimas pagal 7a ir 7b straipsnius.“.[120 pakeit.]

| 3. | 7 straipsnis pakeičiamas taip:
  „7 straipsnis
  Institucinis infrastruktūros valdytojo atskyrimas
  1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas ir būtų nepriklausomas nuo geležinkelio įmonių.


  Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną kai kurie I priede nurodyti geležinkelių infrastruktūros objektai priklauso įmonėms, kurios nėra infrastruktūros valdytojai, ir yra jų valdomi, valstybės narės gali nuspręsti, kad tokia tvarka ir toliau galiotų su sąlyga, kad tos įmonės būtų teisiškai atskirtos ir nepriklausomos nuo jokios geležinkelio įmonės. [121 pakeit.]

  Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumui užtikrinti valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai būtų nuo bet kokios geležinkelio įmonės teisiškai atskirti subjektai.
  2.   Be to, valstybės narės užtikrina, kad tas pats juridinis ar fizinis asmuo ar asmenys neturėtų teisės:






  a) | vienu metu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti, kaip apibrėžta Tarybos Reglamente (EB) Nr. 139/2004 (*1), geležinkelio įmonę ir infrastruktūros valdytoją, turėti su jais susijusių finansinių interesų arba jų atžvilgiu naudotis bet kokia teise; |
| --- | --- | --- |

3.

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

Institucinis infrastruktūros valdytojo atskyrimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas ir būtų nepriklausomas nuo geležinkelio įmonių.

Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną kai kurie I priede nurodyti geležinkelių infrastruktūros objektai priklauso įmonėms, kurios nėra infrastruktūros valdytojai, ir yra jų valdomi, valstybės narės gali nuspręsti, kad tokia tvarka ir toliau galiotų su sąlyga, kad tos įmonės būtų teisiškai atskirtos ir nepriklausomos nuo jokios geležinkelio įmonės. [121 pakeit.]

Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumui užtikrinti valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai būtų nuo bet kokios geležinkelio įmonės teisiškai atskirti subjektai.

2.   Be to, valstybės narės užtikrina, kad tas pats juridinis ar fizinis asmuo ar asmenys neturėtų teisės:

a)

vienu metu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti, kaip apibrėžta Tarybos Reglamente (EB) Nr. 139/2004 (*1), geležinkelio įmonę ir infrastruktūros valdytoją, turėti su jais susijusių finansinių interesų arba jų atžvilgiu naudotis bet kokia teise;

| b) | skirti stebėtojų tarybos, administracinės tarybos arba infrastruktūros valdytoją teisiškai atstovaujančių įstaigų narius ir kartu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti geležinkelio įmonę, turėti su ja susijusių finansinių interesų ar jos atžvilgiu naudotis bet kokia teise; |
| --- | --- |

b)

skirti stebėtojų tarybos, administracinės tarybos arba infrastruktūros valdytoją teisiškai atstovaujančių įstaigų narius ir kartu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti geležinkelio įmonę, turėti su ja susijusių finansinių interesų ar jos atžvilgiu naudotis bet kokia teise;

| c) | būti tiek geležinkelio įmonės, tiek infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos, administracinės tarybos arba įmonę teisiškai atstovaujančių įstaigų nariu; |
| --- | --- |

c)

būti tiek geležinkelio įmonės, tiek infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos, administracinės tarybos arba įmonę teisiškai atstovaujančių įstaigų nariu;

| d) | valdyti geležinkelio infrastruktūrą arba dalyvauti infrastruktūros valdytojo valdymo veikloje ir kartu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti geležinkelio įmonę, turėti su ja susijusių finansinių interesų arba naudotis bet kokia teise jos atžvilgiu, arba valdyti geležinkelio įmonę ar dalyvauti jos valdymo veikloje ir kartu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti infrastruktūros valdytoją, turėti su juo susijusių interesų arba naudotis bet kokia teise jo atžvilgiu. |
| --- | --- |

d)

valdyti geležinkelio infrastruktūrą arba dalyvauti infrastruktūros valdytojo valdymo veikloje ir kartu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti geležinkelio įmonę, turėti su ja susijusių finansinių interesų arba naudotis bet kokia teise jos atžvilgiu, arba valdyti geležinkelio įmonę ar dalyvauti jos valdymo veikloje ir kartu tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti infrastruktūros valdytoją, turėti su juo susijusių interesų arba naudotis bet kokia teise jo atžvilgiu.

3.   Šio straipsnio įgyvendinimo tikslais – jei 2 dalyje nurodytas asmuo yra valstybė narė ar kita viešoji institucija, infrastruktūros valdytoją ir geležinkelio įmonę kontroliuojančios arba jų atžvilgiu kitomis 2 dalyje nurodytomis teisėmis besinaudojančios dvi atskiros ir teisiškai skirtingos valdžios institucijos yra laikomos ne tuo pačiu asmeniu ar asmenimis.

4.   Jei nekyla jokio interesų konflikto ir užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas, infrastruktūros valdytojas gali konkrečius plėtojimo, atnaujinimo ir techninės priežiūros darbus, dėl kurių jis turi teisę priimti sprendimus, pagal subrangos sutartį pavesti atlikti geležinkelio įmonėms ar bet kuriai kitai organizacijai, kurios veiklą prižiūri infrastruktūros valdytojas.

4a.
     
  Jei paisoma 1–3 dalyse išdėstytų nuostatų dėl institucinio infrastruktūros valdytojo atskyrimo, jei nekyla interesų konflikto ir jei užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos slaptumas, valstybės narės gali leisti infrastruktūros valdytojui skaidriai, nedarant išimčių ir nediskriminuojant sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su vienu ar keliais pareiškėjais dėl konkrečios linijos arba dėl vietos ar regioninės tinklo dalies, kad pareiškėjui būtų teikiamos paskatos didinti savo bendradarbiavimo, susijusio su atitinkama tinklo dalimi, veiksmingumą. Tokias paskatas sudaro mažesni mokesčiai už prieigą prie kelių – tai atitinka galimai mažesnes infrastruktūros valdytojo išlaidas, kurias lemia šis bendradarbiavimas. Šio bendradarbiavimo tikslas – veiksmingesnio sutrikimų, priežiūros darbų ar infrastruktūros grūsčių arba linijos ar tinklo dalies, kuriose neretai vėluojama, valdymo užtikrinimas arba saugumo gerinimas. Jo trukmė neviršija penkerių metų laikotarpio, kuris gali būti atnaujinamas. Infrastruktūros valdytojas informuoja 55 straipsnyje nurodytą reguliavimo instituciją apie planuojamą bendradarbiavimą. Reguliavimo institucija iš anksto pritaria bendradarbiavimo susitarimui, pareikalauja jį pakeisti arba, jei netenkinamos pirmiau išdėstytos sąlygos, jį atmeta. Ji gali pareikalauti pakeisti susitarimą bet kuriuo visos susitarimo trukmės metu. Apie bendradarbiavimo susitarimą infrastruktūros valdytojas informuoja 7d straipsnyje nurodytą koordinavimo komitetą. [56 pakeit.]

5.   Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną infrastruktūros valdytojas priklauso vertikaliosios integracijos įmonei, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 2–4 dalių. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas funkcijas ir pagal 7a–7c 7a
  ir 7b
  straipsniuose nustatytus reikalavimus faktiškai naudotųsi organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo nuo geležinkelio įmonių teise.

(*1)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 2004 m. sausio 20 d. dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).“; [122 pakeit.]"

| 4. | įterpiami šie straipsniai:
  „7a straipsnis
  Faktinis infrastruktūros valdytojo nepriklausomumas vertikaliosios integracijos įmonėje
  1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas būtų

  yra
  suformuotas kaip teisiškai nuo geležinkelio įmonių ar tokias įmones kontroliuojančios patronuojančiosios bendrovės ir kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų atskirta įstaiga.
  2.   Geležinkelių transporto paslaugų rinkose veikiantys vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys juridiniai asmenys nei tiesiogiai, nei netiesiogiai
  , nei per patronuojamąsias įmones
  nevaldo infrastruktūros valdytojo akcijų paketo. Analogiškai, infrastruktūros valdytojas geležinkelių transporto paslaugų rinkose aktyviai veikiančią vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų akcijų paketo nei tiesiogiai, nei netiesiogiai
  , nei per patronuojamąsias įmones
  nevaldo.


  Tačiau šia nuostata nėra draudžiamos vertikalios integracijos įmonės, kai viena arba daugiau geležinkelio bendrovių priklauso arba dalinai priklauso tai pačiai bendrovei, veikiančiai kaip infrastruktūros valdytoja (patronuojančioji bendrovė).


  3.   Infrastruktūros valdytojo pajamos negali būti naudojamos kitiems vertikaliosios integracijos įmonę sudarantiems juridiniams asmenims finansuoti; iš jų gali būti finansuojamas tik infrastruktūros valdytojo verslas. ir mokami dividendai

  Dividendai gali būti mokami
  pagrindiniam vertikaliosios integracijos įmonės savininkui.
  Tie infrastruktūros valdytojo mokami dividendai yra skirti investicijoms į veikiančios infrastruktūros atnaujinimą ir jais nėra draudžiama infrastruktūros valdytojui kaupti rezervą, skirtą valdyti verslo ciklo pelną ir nuostolius.




  Šios nuostatos nėra taikomos atliekant mokėjimus privatiems investuotojams viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės atvejais.


  Infrastruktūros valdytojas negali teikti paskolų jokiems kitiems

  gali teikti paskolas tik savo patronuojamosioms įmonėms.
  Vertikaliosios integracijos įmonę sudarantiems juridiniams asmenims ir joks kitas vertikaliosios integracijos įmonę sudarantis juridinis asmuo negali teikti paskolų infrastruktūros valdytojui įmonėje
  paskolas infrastruktūros valdytojui gali teikti tik patronuojančioji bendrovė, stebint 55 straipsnyje nurodytai reguliavimo institucijai. Patronuojančioji bendrovė įrodo reguliavimo institucijai, kad paskola suteikiama rinkos kaina ir laikantis 6 straipsnio nuostatų.


  Visos kitų juridinių asmenų infrastruktūros valdytojui siūlomos paslaugos grindžiamos sutartimis ir už jas atsiskaitoma rinkos kainomis. Infrastruktūros valdytojui priskiriamas įsiskolinimas aiškiai atskiriamas nuo kitiems vertikaliosios integracijos įmonę sudarantiems juridiniams asmenims priskiriamo įsiskolinimo, ir šie įsiskolinimai tvarkomi atskirai.
  Infrastruktūros valdytojo ir kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų apskaita vedama taip, kad būtų užtikrintas šių nuostatų vykdymas ir sudarytos sąlygos atskirti infrastruktūros valdytojo ir kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų finansines procedūras.

  4.   Nepažeidžiant 8 straipsnio 4 dalies, infrastruktūros valdytojas lėšų kapitalo rinkose ieško savarankiškai, o ne per kitus vertikaliosios integracijos įmonę sudarančius juridinius asmenis. Kiti vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys juridiniai asmenys neieško lėšų per infrastruktūros valdytoją. [123 pakeit.]

  5.   Infrastruktūros valdytojas visus verslo ir finansinius santykius su kitais vertikaliosios integracijos įmonę sudarančiais juridiniais asmenimis išsamiai registruoja ir, gavęs prašymą, juos pagal 56 straipsnio 12 dalį pateikia reguliavimo institucijai.
  7b straipsnis
  Faktinis infrastruktūros valdytojo, darbuotojų ir vadovų nepriklausomumas vertikaliosios integracijos įmonėje
  1.   Nepažeidžiant reguliavimo institucijos pagal 56 straipsnį priimamų sprendimų, infrastruktūros valdytojas, vykdydamas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas,
  traukinio linijų paskirstymo ir infrastruktūros apmokestinimo kontrolę,
  faktiškai naudojasi sprendimų priėmimo galiomis ir yra nepriklausomas nuo kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų.
  Bendra infrastruktūros valdytojo valdymo struktūra ir įstatais užtikrinama, kad nė vienas iš kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų tiesiogiai ar netiesiogiai nenulemtų su šiomis funkcijomis

  traukinio linijų paskirstymo ir infrastruktūros apmokestinimo kontrole
  susijusių infrastruktūros valdytojo veiksmų.


  Infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybų ar valdybų nariai ir tiesiogiai jiems atskaitingi valdytojai veikia laikydamiesi šių principų.



  2.   Infrastruktūros valdytojo valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai neturi būti jokių kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų stebėtojų tarybos ar valdybos nariais nei aukšto rango pareigūnais.


  Kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų stebėtojų tarybų ar valdybų nariai ir aukšto rango pareigūnai neturi būti infrastruktūros valdytojo valdybos nariais nei aukšto rango pareigūnais.


  3.   Infrastruktūros valdytojas turi stebėtojų tarybą, kurią sudaro pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai.


  Stebėtojų taryba gali konsultuotis su 7d straipsnyje nurodytu koordinavimo komitetu jo kompetencijos klausimais.


  Sprendimus dėl infrastruktūros valdytojo valdybos narių skyrimo, įgaliojimų termino pratęsimo, darbo sąlygų, įskaitant atlyginimą, ir kadencijos pabaigos priima stebėtojų taryba. Asmenų, kuriuos stebėtojų taryba pasiūlė skirti infrastruktūros valdytojo valdybos nariais arba pratęsti jų įgaliojimų terminą, vardai ir pavardės, kadencijos trukmė ir pabaiga, taip pat siūlomų sprendimų nutraukti kadenciją motyvai pranešami 55 straipsnyje nurodytai reguliavimo institucijai. Tos sąlygos ir šioje dalyje nurodyti sprendimai tampa privalomais tik reguliavimo institucijai juos aiškiai patvirtinus. Reguliavimo institucija gali paprieštarauti tokiems sprendimams, jei iškyla abejonių dėl asmens, pasiūlyto skirti valdybos nariu, profesinio nepriklausomumo arba jei infrastruktūros valdytojo valdybos nario kadencija nutraukiama nepasibaigus nustatytam terminui.


  Valdybos nariams, pageidaujantiems pateikti skundą dėl pirmalaikio jų kadencijos nutraukimo, suteikiamos faktinės teisės reguliavimo institucijai pateikti apeliaciją.


  4.   Infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai, nustoję dirbti infrastruktūros valdytojo įstaigoje, trejus metus neturi teisės užimti aukštų pareigų jokių kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įstaigose. Minėtų kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai, nustoję dirbti tų juridinių asmenų įstaigose, trejus metus neturi teisės užimti jokių aukštų pareigų infrastruktūros valdytojo įstaigoje.

  5.   Infrastruktūros valdytojas turi savo
  administravimo
  personalą ir yra įsikūręs kitose nei kiti vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys juridiniai asmenys patalpose. Siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomumą, prieiga prie informacijos sistemų apsaugoma. Vidaus taisyklėse arba darbo sutartyse aiškiai nustatoma, kad su kitais vertikaliosios integracijos įmonę sudarančiais juridiniais asmenimis palaikomi tik oficialūs ryšiai, susiję su infrastruktūros valdytojo atliekamomis funkcijomis, kurios yra susijusios ir su kitomis .
  Infrastruktūros valdytojo laikoma neskelbtina informacija tinkamai saugoma ir neperduodama kitiems subjektams.




  Infrastruktūros valdytojas gali teikti savo personalui socialines paslaugas, pavyzdžiui, tokias, kokios yra teikiamos mokyklose, vaikų darželiuose, sporto centruose ir restoranuose, patalpose, kuriomis naudojasi kitas
  vertikaliosios integracijos įmonės nesudarančiomis geležinkelio įmonėmis. Personalas, išskyrus c punkte nurodytus asmenis, gali būti perkeliamas iš

  įmonę sudarantis juridinis asmuo. Infrastruktūros valdytojas gali bendradarbiauti su kitais vertikaliosios integracijos įmonės subjektais jų informacijos sistemų vystymo klausimais
  .


  Reguliavimo institucija pritaria tvarkai, susijusiai su šios dalies įgyvendinimu, arba pareikalauja ją iš dalies pakeisti, siekdama užtikrinti kad
  infrastruktūros valdytojo įmonės į kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įmones ir atvirkščiai tik jei galima užtikrinti, kad iš vienos įmonės į kitą nebus perduota neskelbtina informacija

  valdytojas būtų nepriklausomas.
  .
  Reguliavimo institucija gali pareikalauti, kad integruotoji įmonė pateiktų jai bet kokią informaciją, kurios jai gali prireikti.


  6.   Infrastruktūros valdytojas turi reikiamą organizacinį pajėgumą, kad visas galėtų vykdyti savo funkcijas nepriklausomai nuo kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų, ir šių funkcijų ar su jomis susijusios veiklos negali pavesti vykdyti šiems juridiniams asmenims.


  Jei nekyla jokio interesų konflikto, rinkos iškraipymo ar diskriminacijos ir užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas, infrastruktūros valdytojas gali konkrečius plėtojimo, atnaujinimo ir techninės priežiūros darbus, dėl kurių jis turi teisę priimti sprendimus, pagal subrangos sutartį pavesti atlikti geležinkelio įmonėms ar bet kuriai kitai organizacijai, kurios veiklą prižiūri infrastruktūros valdytojas.



  7.   Infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai neturi tiesioginių ar netiesioginių interesų, susijusių su kitais vertikaliosios integracijos įmonę sudarančiais juridiniais asmenimis, ir negauna jokios su jais susijusios tiesioginės ar netiesioginės finansinės naudos. Jų rezultatais grindžiama atlyginimo dalis nepriklauso nuo kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių ar jos kontroliuojamų juridinių asmenų verslo rezultatų, o tik nuo infrastruktūros valdytojo verslo rezultatų. [124 pakeit./rev]


  7c straipsnis


  Atitikties patikros procedūra


  1.   Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priima sprendimą, ar vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys infrastruktūros valdytojai vykdo 7a ir 7b straipsnių reikalavimus ir ar vykdant šiuos reikalavimus tinkamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir atitinkamoje rinkoje nebūtų konkurencijos iškraipymo.


  2.   Komisija turi teisę reikalauti, kad valstybė narė, kurioje įsteigta vertikaliosios integracijos įmonė, iki pagrįsto termino pateiktų visą reikiamą informaciją. Komisija konsultuojasi su atitinkama reguliavimo institucija ar institucijomis ir, jei reikia, su 57 straipsnyje nurodytu reguliavimo institucijų tinklu.


  3.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnyje numatytas prieigos prie infrastruktūros teises geležinkelio įmonėms, sudarančioms vertikaliosios integracijos įmonę, kuriai priklauso atitinkamas infrastruktūros valdytojas, jei Komisija informuoja valstybes nares, kad pagal 1 dalį nepateiktas joks prašymas, arba jei prašymą dar turi išnagrinėti Komisija, arba jei 62 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ji nusprendžia, kad:








  a) | negauta tinkamų atsakymų į Komisijos prašymą pateikti informaciją pagal 2 dalį arba |
| --- | --- | --- |

4.

įterpiami šie straipsniai:

„7a straipsnis

Faktinis infrastruktūros valdytojo nepriklausomumas vertikaliosios integracijos įmonėje

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas būtų

  yra
  suformuotas kaip teisiškai nuo geležinkelio įmonių ar tokias įmones kontroliuojančios patronuojančiosios bendrovės ir kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų atskirta įstaiga.

2.   Geležinkelių transporto paslaugų rinkose veikiantys vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys juridiniai asmenys nei tiesiogiai, nei netiesiogiai
  , nei per patronuojamąsias įmones
  nevaldo infrastruktūros valdytojo akcijų paketo. Analogiškai, infrastruktūros valdytojas geležinkelių transporto paslaugų rinkose aktyviai veikiančią vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų akcijų paketo nei tiesiogiai, nei netiesiogiai
  , nei per patronuojamąsias įmones
  nevaldo.

Tačiau šia nuostata nėra draudžiamos vertikalios integracijos įmonės, kai viena arba daugiau geležinkelio bendrovių priklauso arba dalinai priklauso tai pačiai bendrovei, veikiančiai kaip infrastruktūros valdytoja (patronuojančioji bendrovė).

3.   Infrastruktūros valdytojo pajamos negali būti naudojamos kitiems vertikaliosios integracijos įmonę sudarantiems juridiniams asmenims finansuoti; iš jų gali būti finansuojamas tik infrastruktūros valdytojo verslas. ir mokami dividendai

  Dividendai gali būti mokami
  pagrindiniam vertikaliosios integracijos įmonės savininkui.
  Tie infrastruktūros valdytojo mokami dividendai yra skirti investicijoms į veikiančios infrastruktūros atnaujinimą ir jais nėra draudžiama infrastruktūros valdytojui kaupti rezervą, skirtą valdyti verslo ciklo pelną ir nuostolius.

Šios nuostatos nėra taikomos atliekant mokėjimus privatiems investuotojams viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės atvejais.

Infrastruktūros valdytojas negali teikti paskolų jokiems kitiems

  gali teikti paskolas tik savo patronuojamosioms įmonėms.
  Vertikaliosios integracijos įmonę sudarantiems juridiniams asmenims ir joks kitas vertikaliosios integracijos įmonę sudarantis juridinis asmuo negali teikti paskolų infrastruktūros valdytojui įmonėje
  paskolas infrastruktūros valdytojui gali teikti tik patronuojančioji bendrovė, stebint 55 straipsnyje nurodytai reguliavimo institucijai. Patronuojančioji bendrovė įrodo reguliavimo institucijai, kad paskola suteikiama rinkos kaina ir laikantis 6 straipsnio nuostatų.

Visos kitų juridinių asmenų infrastruktūros valdytojui siūlomos paslaugos grindžiamos sutartimis ir už jas atsiskaitoma rinkos kainomis. Infrastruktūros valdytojui priskiriamas įsiskolinimas aiškiai atskiriamas nuo kitiems vertikaliosios integracijos įmonę sudarantiems juridiniams asmenims priskiriamo įsiskolinimo, ir šie įsiskolinimai tvarkomi atskirai.

Infrastruktūros valdytojo ir kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų apskaita vedama taip, kad būtų užtikrintas šių nuostatų vykdymas ir sudarytos sąlygos atskirti infrastruktūros valdytojo ir kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų finansines procedūras.

4.   Nepažeidžiant 8 straipsnio 4 dalies, infrastruktūros valdytojas lėšų kapitalo rinkose ieško savarankiškai, o ne per kitus vertikaliosios integracijos įmonę sudarančius juridinius asmenis. Kiti vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys juridiniai asmenys neieško lėšų per infrastruktūros valdytoją. [123 pakeit.]

5.   Infrastruktūros valdytojas visus verslo ir finansinius santykius su kitais vertikaliosios integracijos įmonę sudarančiais juridiniais asmenimis išsamiai registruoja ir, gavęs prašymą, juos pagal 56 straipsnio 12 dalį pateikia reguliavimo institucijai.

7b straipsnis

Faktinis infrastruktūros valdytojo, darbuotojų ir vadovų nepriklausomumas vertikaliosios integracijos įmonėje

1.   Nepažeidžiant reguliavimo institucijos pagal 56 straipsnį priimamų sprendimų, infrastruktūros valdytojas, vykdydamas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas,
  traukinio linijų paskirstymo ir infrastruktūros apmokestinimo kontrolę,
  faktiškai naudojasi sprendimų priėmimo galiomis ir yra nepriklausomas nuo kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų.

Bendra infrastruktūros valdytojo valdymo struktūra ir įstatais užtikrinama, kad nė vienas iš kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų tiesiogiai ar netiesiogiai nenulemtų su šiomis funkcijomis

  traukinio linijų paskirstymo ir infrastruktūros apmokestinimo kontrole
  susijusių infrastruktūros valdytojo veiksmų.

Infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybų ar valdybų nariai ir tiesiogiai jiems atskaitingi valdytojai veikia laikydamiesi šių principų.

2.   Infrastruktūros valdytojo valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai neturi būti jokių kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų stebėtojų tarybos ar valdybos nariais nei aukšto rango pareigūnais.

Kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų stebėtojų tarybų ar valdybų nariai ir aukšto rango pareigūnai neturi būti infrastruktūros valdytojo valdybos nariais nei aukšto rango pareigūnais.

3.   Infrastruktūros valdytojas turi stebėtojų tarybą, kurią sudaro pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai.

Stebėtojų taryba gali konsultuotis su 7d straipsnyje nurodytu koordinavimo komitetu jo kompetencijos klausimais.

Sprendimus dėl infrastruktūros valdytojo valdybos narių skyrimo, įgaliojimų termino pratęsimo, darbo sąlygų, įskaitant atlyginimą, ir kadencijos pabaigos priima stebėtojų taryba. Asmenų, kuriuos stebėtojų taryba pasiūlė skirti infrastruktūros valdytojo valdybos nariais arba pratęsti jų įgaliojimų terminą, vardai ir pavardės, kadencijos trukmė ir pabaiga, taip pat siūlomų sprendimų nutraukti kadenciją motyvai pranešami 55 straipsnyje nurodytai reguliavimo institucijai. Tos sąlygos ir šioje dalyje nurodyti sprendimai tampa privalomais tik reguliavimo institucijai juos aiškiai patvirtinus. Reguliavimo institucija gali paprieštarauti tokiems sprendimams, jei iškyla abejonių dėl asmens, pasiūlyto skirti valdybos nariu, profesinio nepriklausomumo arba jei infrastruktūros valdytojo valdybos nario kadencija nutraukiama nepasibaigus nustatytam terminui.

Valdybos nariams, pageidaujantiems pateikti skundą dėl pirmalaikio jų kadencijos nutraukimo, suteikiamos faktinės teisės reguliavimo institucijai pateikti apeliaciją.

4.   Infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai, nustoję dirbti infrastruktūros valdytojo įstaigoje, trejus metus neturi teisės užimti aukštų pareigų jokių kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įstaigose. Minėtų kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai, nustoję dirbti tų juridinių asmenų įstaigose, trejus metus neturi teisės užimti jokių aukštų pareigų infrastruktūros valdytojo įstaigoje.

5.   Infrastruktūros valdytojas turi savo
  administravimo
  personalą ir yra įsikūręs kitose nei kiti vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys juridiniai asmenys patalpose. Siekiant užtikrinti infrastruktūros valdytojo nepriklausomumą, prieiga prie informacijos sistemų apsaugoma. Vidaus taisyklėse arba darbo sutartyse aiškiai nustatoma, kad su kitais vertikaliosios integracijos įmonę sudarančiais juridiniais asmenimis palaikomi tik oficialūs ryšiai, susiję su infrastruktūros valdytojo atliekamomis funkcijomis, kurios yra susijusios ir su kitomis .
  Infrastruktūros valdytojo laikoma neskelbtina informacija tinkamai saugoma ir neperduodama kitiems subjektams.

Infrastruktūros valdytojas gali teikti savo personalui socialines paslaugas, pavyzdžiui, tokias, kokios yra teikiamos mokyklose, vaikų darželiuose, sporto centruose ir restoranuose, patalpose, kuriomis naudojasi kitas
  vertikaliosios integracijos įmonės nesudarančiomis geležinkelio įmonėmis. Personalas, išskyrus c punkte nurodytus asmenis, gali būti perkeliamas iš

  įmonę sudarantis juridinis asmuo. Infrastruktūros valdytojas gali bendradarbiauti su kitais vertikaliosios integracijos įmonės subjektais jų informacijos sistemų vystymo klausimais
  .

Reguliavimo institucija pritaria tvarkai, susijusiai su šios dalies įgyvendinimu, arba pareikalauja ją iš dalies pakeisti, siekdama užtikrinti kad
  infrastruktūros valdytojo įmonės į kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įmones ir atvirkščiai tik jei galima užtikrinti, kad iš vienos įmonės į kitą nebus perduota neskelbtina informacija

  valdytojas būtų nepriklausomas.
  .
  Reguliavimo institucija gali pareikalauti, kad integruotoji įmonė pateiktų jai bet kokią informaciją, kurios jai gali prireikti.

6.   Infrastruktūros valdytojas turi reikiamą organizacinį pajėgumą, kad visas galėtų vykdyti savo funkcijas nepriklausomai nuo kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų, ir šių funkcijų ar su jomis susijusios veiklos negali pavesti vykdyti šiems juridiniams asmenims.

Jei nekyla jokio interesų konflikto, rinkos iškraipymo ar diskriminacijos ir užtikrinamas neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas, infrastruktūros valdytojas gali konkrečius plėtojimo, atnaujinimo ir techninės priežiūros darbus, dėl kurių jis turi teisę priimti sprendimus, pagal subrangos sutartį pavesti atlikti geležinkelio įmonėms ar bet kuriai kitai organizacijai, kurios veiklą prižiūri infrastruktūros valdytojas.

7.   Infrastruktūros valdytojo stebėtojų tarybos ar valdybos nariai ir aukšto rango pareigūnai neturi tiesioginių ar netiesioginių interesų, susijusių su kitais vertikaliosios integracijos įmonę sudarančiais juridiniais asmenimis, ir negauna jokios su jais susijusios tiesioginės ar netiesioginės finansinės naudos. Jų rezultatais grindžiama atlyginimo dalis nepriklauso nuo kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių ar jos kontroliuojamų juridinių asmenų verslo rezultatų, o tik nuo infrastruktūros valdytojo verslo rezultatų. [124 pakeit./rev]

7c straipsnis

Atitikties patikros procedūra

1.   Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priima sprendimą, ar vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys infrastruktūros valdytojai vykdo 7a ir 7b straipsnių reikalavimus ir ar vykdant šiuos reikalavimus tinkamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir atitinkamoje rinkoje nebūtų konkurencijos iškraipymo.

2.   Komisija turi teisę reikalauti, kad valstybė narė, kurioje įsteigta vertikaliosios integracijos įmonė, iki pagrįsto termino pateiktų visą reikiamą informaciją. Komisija konsultuojasi su atitinkama reguliavimo institucija ar institucijomis ir, jei reikia, su 57 straipsnyje nurodytu reguliavimo institucijų tinklu.

3.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnyje numatytas prieigos prie infrastruktūros teises geležinkelio įmonėms, sudarančioms vertikaliosios integracijos įmonę, kuriai priklauso atitinkamas infrastruktūros valdytojas, jei Komisija informuoja valstybes nares, kad pagal 1 dalį nepateiktas joks prašymas, arba jei prašymą dar turi išnagrinėti Komisija, arba jei 62 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ji nusprendžia, kad:

a)

negauta tinkamų atsakymų į Komisijos prašymą pateikti informaciją pagal 2 dalį arba

| b) | atitinkamas infrastruktūros valdytojas nevykdo 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų, arba |
| --- | --- |

b)

atitinkamas infrastruktūros valdytojas nevykdo 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų, arba

| c) | valstybėje narėje, kurioje įsteigtas atitinkamas infrastruktūros valdytojas, vykdant 7a ir 7b straipsniuose nustatytus reikalavimus nepakankamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir kad nebūtų iškreipiama konkurencija . |
| --- | --- |

c)

valstybėje narėje, kurioje įsteigtas atitinkamas infrastruktūros valdytojas, vykdant 7a ir 7b straipsniuose nustatytus reikalavimus nepakankamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir kad nebūtų iškreipiama konkurencija .

Komisija priima sprendimą per pagrįstą laikotarpį.

4.   Atitinkama valstybė narė gali prašyti Komisijos panaikinti savo 3 dalyje nurodytą sprendimą 62 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, jei ta valstybė narė įrodo Komisijai, kad priežastys, kuriomis grindžiamas sprendimas, yra pašalintos. Komisija priima sprendimą per pagrįstą laikotarpį.

5.   Nepažeidžiant 1–4 dalių, 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų vykdymą nuolat stebi 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija. Bet kuris pareiškėjas turi teisę paduoti apeliacinį skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad šie reikalavimai nevykdomi. Gavusi tokį apeliacinį skundą, reguliavimo institucija per 56 straipsnio 9 dalyje nurodytą terminą priima sprendimą dėl visų priemonių, kurios būtinos padėčiai ištaisyti. [101 ir 125/rev pakeit.]

7c straipsnis

Koordinavimo komitetas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai sudarytų kiekvieno tinklo koordinavimo komitetą ir organizuotų jo veiklą. Šio komiteto nariais gali būti bent infrastruktūros valdytojas, 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti žinomi pareiškėjai ir galimi pareiškėjai, pateikę atitinkamą prašymą taip pat juos atstovaujančių organizacijų, krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojų ir, jei taikoma, regionų ir vietos institucijų
  , įskaitant kompetentingas institucijas,
  atstovai. Koordinavimo komiteto posėdžiuose stebėtojo teisėmis kviečiami dalyvauti valstybių narių atstovai ir atitinkama reguliavimo institucija. [59 pakeit.]

2.   Koordinavimo komitetas infrastruktūros valdytojui ir, jei taikoma, valstybei narei teikia pasiūlymus arba rekomendacijas, susijusius su:

| a) | pareiškėjų poreikiais, susijusiais su infrastruktūros technine priežiūra ir pajėgumų didinimu; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjų poreikiais, susijusiais su infrastruktūros technine priežiūra ir pajėgumų didinimu;

| b) | 30 straipsnyje nurodytose sutartyse nustatytų į naudotojus orientuotų veiklos tikslų ir 30 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskatų turiniu ir jų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

b)

30 straipsnyje nurodytose sutartyse nustatytų į naudotojus orientuotų veiklos tikslų ir 30 straipsnio 1 dalyje nurodytų paskatų turiniu ir jų įgyvendinimu;

| c) | 27 straipsnyje nurodytų tinklo nuostatų turiniu ir įgyvendinimu; |
| --- | --- |

c)

27 straipsnyje nurodytų tinklo nuostatų turiniu ir įgyvendinimu;

| d) | pagal 29 straipsnį valstybės nustatyta apmokestinimo sistema bei taisyklėmis ir infrastruktūros valdytojo nustatyta apmokestinimo sistema, taip pat infrastruktūros mokesčių lygiu ir struktūra; |
| --- | --- |

d)

pagal 29 straipsnį valstybės nustatyta apmokestinimo sistema bei taisyklėmis ir infrastruktūros valdytojo nustatyta apmokestinimo sistema, taip pat infrastruktūros mokesčių lygiu ir struktūra;

| e) | infrastruktūros pajėgumų paskirstymo procesu, įskaitant pirmumo taisykles, taikomas pajėgumų paskirstymui tarp skirtingų kategorijų infrastruktūros naudotojų;
  tuo atveju, kai prašymai teikti geležinkelio paslaugą vienas kitam prieštarauja, koordinavimo principai reglamentuojami pagal 46 straipsnio 4 dalį; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

infrastruktūros pajėgumų paskirstymo procesu, įskaitant pirmumo taisykles, taikomas pajėgumų paskirstymui tarp skirtingų kategorijų infrastruktūros naudotojų;
  tuo atveju, kai prašymai teikti geležinkelio paslaugą vienas kitam prieštarauja, koordinavimo principai reglamentuojami pagal 46 straipsnio 4 dalį; [60 pakeit.]

| f) | įvairiarūšio transporto derinimo klausimais; |
| --- | --- |

f)

įvairiarūšio transporto derinimo klausimais;

| g) | visais kitais klausimais, susijusiais su prieigos prie infrastruktūros bei naudojimosi ja sąlygomis ir infrastruktūros valdytojo paslaugų kokybe. |
| --- | --- |

g)

visais kitais klausimais, susijusiais su prieigos prie infrastruktūros bei naudojimosi ja sąlygomis ir infrastruktūros valdytojo paslaugų kokybe.

| ga) | problemomis, su kuriomis susiduria krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojai, įskaitant teikiamų paslaugų kokybę, mokesčius už naudojimąsi infrastruktūra ir geležinkelio transporto paslaugų kainų dydį ir skaidrumą. [61 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

problemomis, su kuriomis susiduria krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojai, įskaitant teikiamų paslaugų kokybę, mokesčius už naudojimąsi infrastruktūra ir geležinkelio transporto paslaugų kainų dydį ir skaidrumą. [61 pakeit.]

Kad koordinavimo komitetas galėtų vykdyti šias užduotis, jis turi teisę prašyti, kad infrastruktūros valdytojas pateiktų atitinkamą su a–g

  ga
  punktais susijusią informaciją
  , nedarant poveikio komercinės informacijos konfidencialumui
  . [62 pakeit.]

3.   Koordinavimo komitetas parengia darbo tvarkos taisykles, kurios, visų pirma, apima taisykles, susijusias su dalyvavimu posėdžiuose ir jų dažnumu (jie turi būti rengiami bent kas ketvirtį).
  Darbo tvarkos taisyklėse be kitų dalykų numatomos reguliarios bent kartą per metus rengiamos konsultacijos su krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojais ir geležinkelių sektoriaus darbuotojų atstovais.
  Koordinavimo komiteto diskusijų ataskaita kasmet teikiama infrastruktūros valdytojui, valstybei narei, susijusiai reguliavimo institucijai
  , krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojams, geležinkelių sektoriaus darbuotojų atstovams
  ir Komisijai; joje nurodomos atitinkamos komiteto narių pozicijos. [63 pakeit.]

7d straipsnis

Europos infrastruktūros valdytojų tinklas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai dalyvautų tinklo veikloje ir bendradarbiautų tinkle siekdami plėtoti Sąjungos geležinkelių infrastruktūrą ir, visų pirma, siekdami:

| i) | užtikrinti savalaikį ir efektyvų transeuropinio transporto tinklo, įskaitant pagrindinius tinklo koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pagal Reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (*2) ir Sprendime 2012/88/ES (*3) nustatytą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. santrumpa ERTMS) diegimo planą, įgyvendinimą
  ir |
| --- | --- |

i)

užtikrinti savalaikį ir efektyvų transeuropinio transporto tinklo, įskaitant pagrindinius tinklo koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pagal Reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (*2) ir Sprendime 2012/88/ES (*3) nustatytą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. santrumpa ERTMS) diegimo planą, įgyvendinimą
  ir

| ii) | sudaryti palankias sąlygas veiksmingai ir efektyviai teikti tarpvalstybines keleivių vežimo paslaugas Sąjungoje, įskaitant tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant įveikti trukdžius. |
| --- | --- |

ii)

sudaryti palankias sąlygas veiksmingai ir efektyviai teikti tarpvalstybines keleivių vežimo paslaugas Sąjungoje, įskaitant tarpvalstybinį bendradarbiavimą siekiant įveikti trukdžius.

1a.
     
  Tinklas taip pat nustato bendrus pagrindinius principus, taikytinus pagal 37 straipsnį apmokestinant tarpvalstybines keleivių vežimo paslaugas, teikiamas daugiau nei viename tinkle, ir pagal 40 straipsnį skirstant pajėgumus. Tie bendri principai pateikiami 57 straipsnyje nurodytam reguliavimo institucijų tinklui, kad šis pareikštų savo nuomonę. [64 pakeit.]

Komisija yra tinklo narė. Ji koordinuoja ir remia tinklo veiklą ir, prireikus, jo nariams teikia rekomendacijas. Ji užtikrina aktyvų atitinkamų infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą.

2.   Tinklo nariai dalyvauja 15 straipsnyje nurodytoje rinkos stebėsenos veikloje ir vertina infrastruktūros valdytojų efektyvumą
  ir veiksmingumą
  , remdamiesi bendrais rodikliais ir kokybės kriterijais, kaip antai, patikimumo, pajėgumo, eksploatacinės parengties, punktualumo ir jų tinklų saugos, turto kokybės ir panaudojimo, techninės priežiūros, atnaujinimo, gerinimo, investicijų ir finansinio efektyvumo
  ir apmokestinimo sistemos ir taisyklių skaidrumo
  . [65 pakeit.]

3.   
  Atsižvelgdama į tinklo išreikštas nuomones,
  Komisija gali priimti

  priima
  priemones, kuriomis, visų pirma siekdama

  siekiama
  užtikrinti lyginamosios analizės nuoseklumą, nustatytų bendrus tinklo veiklos principus bei praktiką ir bendradarbiaujant tinkle taikytinas procedūras. Tos priemonės priimamos įgyvendinimo

  deleguotuoju
  aktu pagal 62 straipsnio 3 dalyje

  60 straipsnyje
  nurodytą procedūrą.“

(*2)  OL C 276, 2010 10 20, p. 22."

(*3)  OL L 51, 2012 2 23, p. 51.“; [66 pakeit.]"

| 5. | 10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Geležinkelio įmonėms suteikiama teisė teisingomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis naudotis geležinkelių infrastruktūra visose valstybėse narėse visų rūšių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti. Geležinkelio įmonės turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje ir juos išlaipinti kitoje stotyje. Ta teisė taip pat apima prieigą prie infrastruktūros, jungiančios paslaugų įrenginius, nurodytus II priedo 2 punkte.“; |
| --- | --- | --- |

5.

10 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Geležinkelio įmonėms suteikiama teisė teisingomis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis naudotis geležinkelių infrastruktūra visose valstybėse narėse visų rūšių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti. Geležinkelio įmonės turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje ir juos išlaipinti kitoje stotyje. Ta teisė taip pat apima prieigą prie infrastruktūros, jungiančios paslaugų įrenginius, nurodytus II priedo 2 punkte.“;

| aa) | Įterpiama ši dalis:




  „2a.
     
  Nereikalaujama, kad valstybė narė suteiktų kokią nors teisę naudotis infrastruktūra bet kokios rūšies paslaugų teikimo tikslu geležinkelio įmonei, jei ta įmonė yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojama asmens arba asmenų iš trečiosios šalies arba trečiųjų šalių, kuriose teisės naudotis infrastruktūra ir paslaugų įrenginiais nesuteikiamos Sąjungos įmonėms panašiomis sąlygomis, kaip nurodyta šioje direktyvoje. Šioje dalyje kontrolės samprata apima teises, sutartis arba kitas priemones, kurios atskirai arba kartu, atsižvelgiant į visas teisines ir faktines aplinkybes, suteikia galimybę daryti lemiamą įtaką įmonei, ypač naudojantis:










  a) | nuosavybės teise arba teise naudotis visu atitinkamos įmonės turtu arba jo dalimi; |
| --- | --- | --- |

aa)

Įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Nereikalaujama, kad valstybė narė suteiktų kokią nors teisę naudotis infrastruktūra bet kokios rūšies paslaugų teikimo tikslu geležinkelio įmonei, jei ta įmonė yra tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuojama asmens arba asmenų iš trečiosios šalies arba trečiųjų šalių, kuriose teisės naudotis infrastruktūra ir paslaugų įrenginiais nesuteikiamos Sąjungos įmonėms panašiomis sąlygomis, kaip nurodyta šioje direktyvoje. Šioje dalyje kontrolės samprata apima teises, sutartis arba kitas priemones, kurios atskirai arba kartu, atsižvelgiant į visas teisines ir faktines aplinkybes, suteikia galimybę daryti lemiamą įtaką įmonei, ypač naudojantis:

a)

nuosavybės teise arba teise naudotis visu atitinkamos įmonės turtu arba jo dalimi;

| b) | teisėmis arba sutartimis, kurios turi lemiamą įtaką formuojant įmonės organus, jiems balsuojant arba priimant sprendimus.“; [67 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

teisėmis arba sutartimis, kurios turi lemiamą įtaką formuojant įmonės organus, jiems balsuojant arba priimant sprendimus.“; [67 pakeit.]

| b) | 3 ir 4 dalys išbraukiamos. |
| --- | --- |

b)

3 ir 4 dalys išbraukiamos.

| 6. | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnio 2 dalyje numatytą teisę teikti keleivių vežimo paslaugas tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos, kai tam pačiam ar alternatyviam maršrutui taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys, jei naudojantis tokia teise kiltų pavojus konkrečios viešųjų paslaugų sutarties ar sutarčių ekonominei pusiausvyrai.
  Teikiant greitojo keleivių vežimo paslaugas neribojama 10 straipsnio 2 dalyje numatyta prieigos teisė.




  Kompetentingos valdžios institucijos ir infrastruktūros valdytojai iš anksto praneša visoms suinteresuotosioms šalims apie prašymus skirti pajėgumų, pateiktus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007

   (*4)

  , dėl kurių gali būti pažeistos prieigos teisės, suteiktos pagal šios direktyvos 10 straipsnį.




  Visos keleivių vežimo paslaugos, neįtrauktos į viešųjų paslaugų sutartį, vadinamos atviros prieigos paslaugomis.




  Jeigu kompetentinga valdžios institucija parengia naują viešųjų paslaugų sutartį arba išplečia galiojančios sutarties taikymo sritį siekdama, kad būtų naudojama daugiau infrastruktūros pajėgumų nei anksčiau, esamas atviros prieigos paslaugas teikiančių įmonių, kurioms kompetentingos valdžios institucijos sprendimas gali daryti poveikį, prieigos teisėms netaikomi jokie apribojimai.“;



  (*4)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

  [68 pakeit.]" |
| --- | --- | --- |

6.

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnio 2 dalyje numatytą teisę teikti keleivių vežimo paslaugas tarp konkrečios išvykimo vietos ir konkrečios paskirties vietos, kai tam pačiam ar alternatyviam maršrutui taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys, jei naudojantis tokia teise kiltų pavojus konkrečios viešųjų paslaugų sutarties ar sutarčių ekonominei pusiausvyrai.
  Teikiant greitojo keleivių vežimo paslaugas neribojama 10 straipsnio 2 dalyje numatyta prieigos teisė.

Kompetentingos valdžios institucijos ir infrastruktūros valdytojai iš anksto praneša visoms suinteresuotosioms šalims apie prašymus skirti pajėgumų, pateiktus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007

   (*4)

  , dėl kurių gali būti pažeistos prieigos teisės, suteiktos pagal šios direktyvos 10 straipsnį.

Visos keleivių vežimo paslaugos, neįtrauktos į viešųjų paslaugų sutartį, vadinamos atviros prieigos paslaugomis.

Jeigu kompetentinga valdžios institucija parengia naują viešųjų paslaugų sutartį arba išplečia galiojančios sutarties taikymo sritį siekdama, kad būtų naudojama daugiau infrastruktūros pajėgumų nei anksčiau, esamas atviros prieigos paslaugas teikiančių įmonių, kurioms kompetentingos valdžios institucijos sprendimas gali daryti poveikį, prieigos teisėms netaikomi jokie apribojimai.“;

(*4)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

  [68 pakeit.]"

| b) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, siekdama (-os) nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią



  Šie kriterijai, inter alia, apima naudojimosi prieigos teise poveikį bet kurių į viešojo paslaugų pirkimo sutartį įtrauktų paslaugų pelningumui, įskaitant jo nulemtą poveikį grynosioms sutartį sudariusios kompetentingos valdžios institucijos sąnaudoms, paklausai tarp keleivių, bilietų kainodarai, bilietų pardavimo tvarkai, stotelių vietai ir tvarkaraščiui, taip pat siūlomos naujos paslaugos dažnumui, ir jie nustatomi 55 straipsnyje nurodytos reguliavimo institucijos atsižvelgiant į šio straipsnio 4 dalyje nurodytas priemones. Atliekant analizę įvertinama, ar nauja atviros prieigos paslauga neigiamai nepaveiks pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartį teikiamų paslaugų gyvybingumui.




  Jeigu reguliavimo institucija prognozuoja, kad būsima nauja paslauga geležinkelių sektoriui bus pirmiausia pajamų, o ne išlaidų šaltinis ir kad teikiant paslaugas pagal viešųjų paslaugų sutartį ar sutartis patiriami nuostoliai bus nedideli, jeigu jų apskritai bus, nėra laikoma, kad viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai kyla pavojus. Remiantis tokia analize ir atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimu, valstybėms narėms suteikiami įgaliojimai leisti pasinaudoti prieigos prie norimos keleivinio transporto paslaugos teise, ją koreguoti ar šios teisės nesuteikti.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, siekdama (-os) nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią

Šie kriterijai, inter alia, apima naudojimosi prieigos teise poveikį bet kurių į viešojo paslaugų pirkimo sutartį įtrauktų paslaugų pelningumui, įskaitant jo nulemtą poveikį grynosioms sutartį sudariusios kompetentingos valdžios institucijos sąnaudoms, paklausai tarp keleivių, bilietų kainodarai, bilietų pardavimo tvarkai, stotelių vietai ir tvarkaraščiui, taip pat siūlomos naujos paslaugos dažnumui, ir jie nustatomi 55 straipsnyje nurodytos reguliavimo institucijos atsižvelgiant į šio straipsnio 4 dalyje nurodytas priemones. Atliekant analizę įvertinama, ar nauja atviros prieigos paslauga neigiamai nepaveiks pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartį teikiamų paslaugų gyvybingumui.

Jeigu reguliavimo institucija prognozuoja, kad būsima nauja paslauga geležinkelių sektoriui bus pirmiausia pajamų, o ne išlaidų šaltinis ir kad teikiant paslaugas pagal viešųjų paslaugų sutartį ar sutartis patiriami nuostoliai bus nedideli, jeigu jų apskritai bus, nėra laikoma, kad viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai kyla pavojus. Remiantis tokia analize ir atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimu, valstybėms narėms suteikiami įgaliojimai leisti pasinaudoti prieigos prie norimos keleivinio transporto paslaugos teise, ją koreguoti ar šios teisės nesuteikti.“

| c) | Įterpiamos šios dalys:




  „2a.
     
  Kai viešojo paslaugų pirkimo sutartis sudaroma pagal viešojo konkurso procedūrą, kaip nustatyta pagal Sąjungos teisę, valstybės narės, vadovaudamosi Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, gali riboti prieigos teisę, numatytą šios direktyvos 10 straipsnio 2 dalyje, tos viešojo paslaugų pirkimo sutarties trukmės laikotarpiu, kai teikiamos paslaugos tarp išvykimo ir atvykimo vietos, kurias apima ta viešojo paslaugų pirkimo sutartis. Informacija apie tai, kad prieigos teisė ribota, skelbiama viešai, kai inicijuojama konkurso dėl tos viešojo paslaugų pirkimo sutarties procedūra. Teikiant naują papildomą paslaugą pagal 10 straipsnio 2 dalį prieiga neribojama, jei reguliavimo institucija prognozuoja, kad geležinkelių sektoriui ji bus pirmiausia pajamų, o ne išlaidų šaltinis, ir prognozuojama, kad teikiant paslaugas pagal viešųjų paslaugų sutartį bus prarasta nedaug pajamų, jeigu jų apskritai bus.




  Šioje dalyje nurodyti apribojimai nedaro poveikio, dėl kurio būtų ribojama teisė įlaipinti keleivius bet kurioje tarptautiniame maršrute esančioje stotyje ir išlaipinti juos kitoje stotyje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis.




  2b.
     
  Reguliavimo tarnyba ar tarnybos, atliekančios 2 ir 2a dalyse nurodytą analizę,
  padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per mėnesį nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą pateikimo

  gavimo dienos
  :






  a) | kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- | --- |

c)

Įterpiamos šios dalys:

„2a.
     
  Kai viešojo paslaugų pirkimo sutartis sudaroma pagal viešojo konkurso procedūrą, kaip nustatyta pagal Sąjungos teisę, valstybės narės, vadovaudamosi Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, gali riboti prieigos teisę, numatytą šios direktyvos 10 straipsnio 2 dalyje, tos viešojo paslaugų pirkimo sutarties trukmės laikotarpiu, kai teikiamos paslaugos tarp išvykimo ir atvykimo vietos, kurias apima ta viešojo paslaugų pirkimo sutartis. Informacija apie tai, kad prieigos teisė ribota, skelbiama viešai, kai inicijuojama konkurso dėl tos viešojo paslaugų pirkimo sutarties procedūra. Teikiant naują papildomą paslaugą pagal 10 straipsnio 2 dalį prieiga neribojama, jei reguliavimo institucija prognozuoja, kad geležinkelių sektoriui ji bus pirmiausia pajamų, o ne išlaidų šaltinis, ir prognozuojama, kad teikiant paslaugas pagal viešųjų paslaugų sutartį bus prarasta nedaug pajamų, jeigu jų apskritai bus.

Šioje dalyje nurodyti apribojimai nedaro poveikio, dėl kurio būtų ribojama teisė įlaipinti keleivius bet kurioje tarptautiniame maršrute esančioje stotyje ir išlaipinti juos kitoje stotyje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis.

2b.
     
  Reguliavimo tarnyba ar tarnybos, atliekančios 2 ir 2a dalyse nurodytą analizę,
  padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per mėnesį nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą pateikimo

  gavimo dienos
  :

a)

kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį;

| b) | kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį;

| c) | infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros valdytojas;

| d) | geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį. |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį.

| da) | geležinkelio įmonė, paprašiusi skirti pajėgumų pagal 38 straipsnio 4 dalį.
  “; [69 ir 114 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

geležinkelio įmonė, paprašiusi skirti pajėgumų pagal 38 straipsnio 4 dalį.
  “; [69 ir 114 pakeit.]

| d) | 3 dalis pakeičiama

  ir 4 dalys pakeičiamos
  taip:
  „3.   Reguliavimo institucija pagrindžia savo sprendimą ir nurodo sąlygas, kuriomis per vieną mėnesį nuo sprendimo paskelbimo bet kuris iš toliau nurodytų subjektų gali prašyti persvarstyti sprendimą:






  a) | atitinkama kompetentinga valdžios institucija arba kompetentingos valdžios institucijos; |
| --- | --- | --- |

d)

3 dalis pakeičiama

  ir 4 dalys pakeičiamos
  taip:

„3.   Reguliavimo institucija pagrindžia savo sprendimą ir nurodo sąlygas, kuriomis per vieną mėnesį nuo sprendimo paskelbimo bet kuris iš toliau nurodytų subjektų gali prašyti persvarstyti sprendimą:

a)

atitinkama kompetentinga valdžios institucija arba kompetentingos valdžios institucijos;

| b) | infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojas;

| c) | geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- |

c)

geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį;

| d) | geležinkelio įmonė, siekianti, kad jai būtų suteikta prieiga.“; |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonė, siekianti, kad jai būtų suteikta prieiga.“;

Jei

  Kai
  reguliavimo institucija
  , laikydamasi 2 dalies,
  nusprendžia, kad 38 straipsnio 4 dalyje nurodyta ketinama teikti keleivių vežimo paslauga keltų pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, ji nurodo galimus tokios paslaugos pakeitimus, kuriais būtų užtikrinta, kad būtų laikomasi 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų prieigos teisių suteikimo sąlygų.

4.   Remdamasi reguliavimo institucijų, kompetentingų valdžios institucijų ir geležinkelio įmonių patirtimi bei 57 straipsnio 1 dalyje nurodyto tinklo veikla, Komisija ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 16 d. patvirtina priemones, kuriose išsamiai nustatomi šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių taikymo tvarka ir kriterijai. Tie įgyvendinimo

  deleguotieji
  aktai priimami laikantis 62 straipsnio 3 dalyje

  60 straipsnyje
  nurodytos nagrinėjimo procedūros.“; [70 pakeit.]

| e) | 5 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

e)

5 dalis išbraukiama;

| 7. | įterpiamas šis straipsnis:
  „13a straipsnis
  Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos [71 pakeit.]

  1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007

   (10)

  ir Direktyvos 2010/40/ES

   (11)
  ,
  Visi duomenys apie tvarkaraščių sudarymą laikomi viešais duomenimis ir yra atitinkamai skelbiami.




  Nepaisydamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 ir Direktyvos 2010/40/ES, valstybės narės reikalauja, kad visos su geležinkeliais susijusios suinteresuotosios šalys, pavyzdžiui, geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir bilietų pardavėjai iki 2019 m. gruodžio 12 d. naudotų sąveikią tęstinės kelionės bilietų pardavimo ir informacijos sistemą, kuri atitiktų tikslą keleiviams sudaryti sąlygas susipažinti su visais duomenimis, reikalingais kelionei planuoti ir rezervuoti bei pirkti bilietus Sąjungoje.




  Valstybės narės reikalauja, kad geležinkelio įmonės bendradarbiautų ir iki 2019 m. gruodžio 12 d. parengtų bendrą kelionių informacijos teikimo ir bilietų pardavimo sistemą, kurią taikant būtų užtikrintas su visomis viešosiomis keleivių vežimo geležinkeliais paslaugomis, teikiamomis pagal viešųjų paslaugų sutartį pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, susijusių bilietų, tęstinės kelionės bilietų platinimo ir rezervavimo paslaugų teikimas, arba priima sprendimą įgalioti atitinkamas valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Sistema nesukelia rinkos iškraipymo ar geležinkelio įmonių diskriminavimo. Ją valdo viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija.




  Geležinkelio įmonės, teikiančios komercines viešąsias keleivių vežimo paslaugas, turi nediskriminacinę prieigą prie šios sistemos, kad galėtų teikti informaciją apie visas viešąsias keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas ir parduoti bilietus už jas, taip papildydamos savo teikiamas transporto paslaugas.




  Visos sistemos turi būti sukurtos taip, kad būtų sąveikios vadovaujantis Direktyva 2008/57/EB ir pagrindinėmis telematikos priemonių techninėmis specifikacijomis. Jose techniniai reikalavimai taikomi siekiant užtikrinti, visų pirma, apmokestinimo ir tarpuskaitos nuoseklumą, komercinės informacijos konfidencialumą, asmens duomenų apsaugą ir atitiktį konkurencijos taisyklėms. Visos sistemos ar prietaikos, pagal kurias siūlomos papildomos paslaugos keleiviams, yra sąveikios su tomis techninėmis specifikacijomis.




  Valstybės narės užtikrina, kad prieiga prie pagrindinių telematikos priemonių techninių specifikacijų būtų atvira ir nediskriminacinė.




  Bet kokie dalyvių susitarimai atitinka konkurencijos taisykles.




  Tokios sistemos kaštai sąžiningai padalijami dalyviams taip, kad būtų atsižvelgiama į jų indėlius.




  Reguliavimo institucija užtikrina, kad bet kokia tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistema nesukelia rinkos iškraipymo ar geležinkelio įmonių diskriminavimo.


  Valstybės narės
  taip pat
  gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas,

  ir kitų rūšių keleivinio transporto paslaugų teikėjai
  dalyvautų bendroje
  sąveikioje kelionių
  informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba gali nuspręsti įgalioti kompetentingas

  atitinkamas
  valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Jei tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių
  ir kitų keleivinio transporto paslaugų teikėjų
  diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija. [72 pakeit.]

  2.   Valstybės narės reikalauja, kad keleivių vežimo paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės sudarytų ir koordinuotų

  parengia ir koordinuoja nacionalinius
  nenumatytų atvejų planus,
  taip pat susijusius su pagrindiniais maršrutais visoje Sąjungoje,
  pagal kuriuos
  dėl stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių
  labai sutrikus paslaugų teikimui teiktų pagalbą keleiviams, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 18 straipsnyje

  atsižvelgdamos į Komisijos sprendimą 2008/164/EB

   (*5)

  . Kiekviena keleivių vežimo paslaugas teikianti geležinkelio įmonė ir kiekvienas stoties valdytojas parengia savo nenumatytų atvejų planą pagal nacionalinius nenumatytų atvejų planus.
  “

  (10)  
  OL L 315, 2007 12 3, p. 14."


  (11)  
  OL L 207, 2010 8 6, p. 1."


  (*5)  
  2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimas 2008/164/EB dėl transeuropinės paprastųjų ir greitųjų geležinkelių sistemos techninės sąveikos specifikacijos „žmonės su judėjimo negalia“ (OL L 64, 2008 3 7, p. 72).
  “. [73 pakeit.]" |
| --- | --- |

7.

įterpiamas šis straipsnis:

„13a straipsnis

Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos [71 pakeit.]

1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007

   (10)

  ir Direktyvos 2010/40/ES

   (11)
  ,
  Visi duomenys apie tvarkaraščių sudarymą laikomi viešais duomenimis ir yra atitinkamai skelbiami.

Nepaisydamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 ir Direktyvos 2010/40/ES, valstybės narės reikalauja, kad visos su geležinkeliais susijusios suinteresuotosios šalys, pavyzdžiui, geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir bilietų pardavėjai iki 2019 m. gruodžio 12 d. naudotų sąveikią tęstinės kelionės bilietų pardavimo ir informacijos sistemą, kuri atitiktų tikslą keleiviams sudaryti sąlygas susipažinti su visais duomenimis, reikalingais kelionei planuoti ir rezervuoti bei pirkti bilietus Sąjungoje.

Valstybės narės reikalauja, kad geležinkelio įmonės bendradarbiautų ir iki 2019 m. gruodžio 12 d. parengtų bendrą kelionių informacijos teikimo ir bilietų pardavimo sistemą, kurią taikant būtų užtikrintas su visomis viešosiomis keleivių vežimo geležinkeliais paslaugomis, teikiamomis pagal viešųjų paslaugų sutartį pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, susijusių bilietų, tęstinės kelionės bilietų platinimo ir rezervavimo paslaugų teikimas, arba priima sprendimą įgalioti atitinkamas valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Sistema nesukelia rinkos iškraipymo ar geležinkelio įmonių diskriminavimo. Ją valdo viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija.

Geležinkelio įmonės, teikiančios komercines viešąsias keleivių vežimo paslaugas, turi nediskriminacinę prieigą prie šios sistemos, kad galėtų teikti informaciją apie visas viešąsias keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas ir parduoti bilietus už jas, taip papildydamos savo teikiamas transporto paslaugas.

Visos sistemos turi būti sukurtos taip, kad būtų sąveikios vadovaujantis Direktyva 2008/57/EB ir pagrindinėmis telematikos priemonių techninėmis specifikacijomis. Jose techniniai reikalavimai taikomi siekiant užtikrinti, visų pirma, apmokestinimo ir tarpuskaitos nuoseklumą, komercinės informacijos konfidencialumą, asmens duomenų apsaugą ir atitiktį konkurencijos taisyklėms. Visos sistemos ar prietaikos, pagal kurias siūlomos papildomos paslaugos keleiviams, yra sąveikios su tomis techninėmis specifikacijomis.

Valstybės narės užtikrina, kad prieiga prie pagrindinių telematikos priemonių techninių specifikacijų būtų atvira ir nediskriminacinė.

Bet kokie dalyvių susitarimai atitinka konkurencijos taisykles.

Tokios sistemos kaštai sąžiningai padalijami dalyviams taip, kad būtų atsižvelgiama į jų indėlius.

Reguliavimo institucija užtikrina, kad bet kokia tęstinės kelionės bilietų pardavimo sistema nesukelia rinkos iškraipymo ar geležinkelio įmonių diskriminavimo.

Valstybės narės
  taip pat
  gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas,

  ir kitų rūšių keleivinio transporto paslaugų teikėjai
  dalyvautų bendroje
  sąveikioje kelionių
  informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba gali nuspręsti įgalioti kompetentingas

  atitinkamas
  valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Jei tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių
  ir kitų keleivinio transporto paslaugų teikėjų
  diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija. [72 pakeit.]

2.   Valstybės narės reikalauja, kad keleivių vežimo paslaugas teikiančios geležinkelio įmonės sudarytų ir koordinuotų

  parengia ir koordinuoja nacionalinius
  nenumatytų atvejų planus,
  taip pat susijusius su pagrindiniais maršrutais visoje Sąjungoje,
  pagal kuriuos
  dėl stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių
  labai sutrikus paslaugų teikimui teiktų pagalbą keleiviams, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 18 straipsnyje

  atsižvelgdamos į Komisijos sprendimą 2008/164/EB

   (*5)

  . Kiekviena keleivių vežimo paslaugas teikianti geležinkelio įmonė ir kiekvienas stoties valdytojas parengia savo nenumatytų atvejų planą pagal nacionalinius nenumatytų atvejų planus.
  “

(10)  
  OL L 315, 2007 12 3, p. 14."

(11)  
  OL L 207, 2010 8 6, p. 1."

(*5)  
  2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimas 2008/164/EB dėl transeuropinės paprastųjų ir greitųjų geležinkelių sistemos techninės sąveikos specifikacijos „žmonės su judėjimo negalia“ (OL L 64, 2008 3 7, p. 72).
  “. [73 pakeit.]"

| 7a. | 19 straipsnis papildomas šiuo punktu:










  „da) | yra įsipareigoję taikyti atitinkamas valstybių narių, kurioje įmonė pageidauja teikti paslaugas, kolektyvines sutartis;“; [74 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

7a.

19 straipsnis papildomas šiuo punktu:

„da)

yra įsipareigoję taikyti atitinkamas valstybių narių, kurioje įmonė pageidauja teikti paslaugas, kolektyvines sutartis;“; [74 pakeit.]

| 8. | 38 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Jei pareiškėjas ketina prašyti skirti infrastruktūros pajėgumų, kad galėtų teikti keleivių vežimo paslaugas, jis likus ne mažiau kaip 18 mėnesių iki tarnybinio traukinių tvarkaraščio, su kuriuo susijęs prašymas skirti pajėgumų, įsigaliojimo dienos apie tai informuoja infrastruktūros valdytoją ir susijusias reguliavimo institucijas. Kad atitinkamos reguliavimo institucijos galėtų įvertinti galimą ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų sutartims, jos užtikrina, kad apie tai nedelsiant ir ne vėliau kaip per penkias dienas būtų informuojamos kompetentingos valdžios institucijos, kurios paskyrė tuo maršrutu teikti viešųjų paslaugų sutartyje apibrėžtą keleivių vežimo geležinkeliais paslaugą, kitos susijusios kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal 11 straipsnį ir geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį tos keleivių vežimo paslaugos maršrute.“. |
| --- | --- |

8.

38 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Jei pareiškėjas ketina prašyti skirti infrastruktūros pajėgumų, kad galėtų teikti keleivių vežimo paslaugas, jis likus ne mažiau kaip 18 mėnesių iki tarnybinio traukinių tvarkaraščio, su kuriuo susijęs prašymas skirti pajėgumų, įsigaliojimo dienos apie tai informuoja infrastruktūros valdytoją ir susijusias reguliavimo institucijas. Kad atitinkamos reguliavimo institucijos galėtų įvertinti galimą ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų sutartims, jos užtikrina, kad apie tai nedelsiant ir ne vėliau kaip per penkias dienas būtų informuojamos kompetentingos valdžios institucijos, kurios paskyrė tuo maršrutu teikti viešųjų paslaugų sutartyje apibrėžtą keleivių vežimo geležinkeliais paslaugą, kitos susijusios kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal 11 straipsnį ir geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį tos keleivių vežimo paslaugos maršrute.“.

| 8a. | Į 42 straipsnį įterpiama ši dalis:




  „1a.
     
  Siekdama užkirsti kelią pareiškėjų diskriminacijai, šios direktyvos 55 straipsnyje nurodoma reguliavimo institucija iš anksto tvirtina tokį pamatinį susitarimą ir savo iniciatyva vykdo galiojančio susitarimo priežiūrą. Pareiškėjas turi teisę pateikti skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad su juo buvo neteisingai pasielgta, jis buvo diskriminuojamas arba kaip nors kitaip nukentėjo dėl pamatinio susitarimo. Tuo atveju, kai pateikiamas skundas dėl pamatinio susitarimo, reguliavimo institucija patvirtina, kad pamatinio susitarimo pakeitimų daryti nereikia arba pareikalauja, kad tas pamatinis susitarimas būtų pakeistas laikantis reguliavimo institucijos nurodymų ne vėliau kaip per du mėnesius nuo dienos, kurią reguliavimo institucija gavo skundą. Infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė reguliavimo institucijos reikalavimą įvykdo kuo skubiau, kiek tai praktiškai įmanoma, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per mėnesį nuo pranešimo apie šį sprendimą gavimo iš reguliavimo institucijos dienos. Vykdydama šioje dalyje aprašytas funkcijas, reguliavimo institucija ypač didelį dėmesį skiria verslo paslapčių apsaugai.“. [75 pakeit.] |
| --- | --- |

8a.

Į 42 straipsnį įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Siekdama užkirsti kelią pareiškėjų diskriminacijai, šios direktyvos 55 straipsnyje nurodoma reguliavimo institucija iš anksto tvirtina tokį pamatinį susitarimą ir savo iniciatyva vykdo galiojančio susitarimo priežiūrą. Pareiškėjas turi teisę pateikti skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad su juo buvo neteisingai pasielgta, jis buvo diskriminuojamas arba kaip nors kitaip nukentėjo dėl pamatinio susitarimo. Tuo atveju, kai pateikiamas skundas dėl pamatinio susitarimo, reguliavimo institucija patvirtina, kad pamatinio susitarimo pakeitimų daryti nereikia arba pareikalauja, kad tas pamatinis susitarimas būtų pakeistas laikantis reguliavimo institucijos nurodymų ne vėliau kaip per du mėnesius nuo dienos, kurią reguliavimo institucija gavo skundą. Infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė reguliavimo institucijos reikalavimą įvykdo kuo skubiau, kiek tai praktiškai įmanoma, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per mėnesį nuo pranešimo apie šį sprendimą gavimo iš reguliavimo institucijos dienos. Vykdydama šioje dalyje aprašytas funkcijas, reguliavimo institucija ypač didelį dėmesį skiria verslo paslapčių apsaugai.“. [75 pakeit.]

| 8b. | 46 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:




  „4.
     Koordinavimo procesą reglamentuojantys principai išdėstomi tinklo nuostatuose. Pagal juos visų pirma atsižvelgiama į sunkumus, susijusius su tarptautinių traukinių linijų nustatymu, ir poveikį, kurį pakeitimai gali daryti kitų infrastruktūrų valdytojams. Kai prašymai teikti geležinkelio paslaugą tame pačiame rinkos segmente prieštarauja vieni kitiems, infrastruktūros valdytojas, paskirstydamas pajėgumus, atsižvelgia tik į ginčytiną infrastruktūrą, o ne į visą pajėgumų, dėl kurių kreipiasi konkuruojantys pareiškėjai, apimtį.“. [76 pakeit.] |
| --- | --- |

8b.

46 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.
     Koordinavimo procesą reglamentuojantys principai išdėstomi tinklo nuostatuose. Pagal juos visų pirma atsižvelgiama į sunkumus, susijusius su tarptautinių traukinių linijų nustatymu, ir poveikį, kurį pakeitimai gali daryti kitų infrastruktūrų valdytojams. Kai prašymai teikti geležinkelio paslaugą tame pačiame rinkos segmente prieštarauja vieni kitiems, infrastruktūros valdytojas, paskirstydamas pajėgumus, atsižvelgia tik į ginčytiną infrastruktūrą, o ne į visą pajėgumų, dėl kurių kreipiasi konkuruojantys pareiškėjai, apimtį.“. [76 pakeit.]

| 8c. | 54 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.   Jeigu dėl techninių gedimų ar avarijos sutrinka traukinių eismas, infrastruktūros valdytojas imasi visų būtinų priemonių, kad atkurtų įprastą padėtį. Tuo tikslu jis parengia nenumatytų atvejų planą, išvardydamas jame visas įstaigas, kurios turi būti informuotos įvykus pavojingam eismo įvykiui ar sutrikus traukinių eismui. Įvykus sutrikimui, galinčiam daryti poveikį tarpvalstybiniam eismui, infrastruktūros valdytojas dalijasi visa susijusia informacija su kitais infrastruktūros valdytojais, kurių tinklui ir eismui jame tas sutrikimas gali daryti poveikį. Susiję infrastruktūros valdytojai bendradarbiauja siekdami atkurti įprastą tarpvalstybinį eismą.“. [77 pakeit.] |
| --- | --- |

8c.

54 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Jeigu dėl techninių gedimų ar avarijos sutrinka traukinių eismas, infrastruktūros valdytojas imasi visų būtinų priemonių, kad atkurtų įprastą padėtį. Tuo tikslu jis parengia nenumatytų atvejų planą, išvardydamas jame visas įstaigas, kurios turi būti informuotos įvykus pavojingam eismo įvykiui ar sutrikus traukinių eismui. Įvykus sutrikimui, galinčiam daryti poveikį tarpvalstybiniam eismui, infrastruktūros valdytojas dalijasi visa susijusia informacija su kitais infrastruktūros valdytojais, kurių tinklui ir eismui jame tas sutrikimas gali daryti poveikį. Susiję infrastruktūros valdytojai bendradarbiauja siekdami atkurti įprastą tarpvalstybinį eismą.“. [77 pakeit.]

| 8d. | 55 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijos turėtų organizacinių ir funkcinių galimybių, nurodytų šios direktyvos 56 straipsnyje, ir, prireikus, priima veiksmų planą, skirtą tokioms galimybėms suteikti.“. [78 pakeit.] |
| --- | --- |

8d.

55 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijos turėtų organizacinių ir funkcinių galimybių, nurodytų šios direktyvos 56 straipsnyje, ir, prireikus, priima veiksmų planą, skirtą tokioms galimybėms suteikti.“. [78 pakeit.]

| 8e. | 56 straipsnis pakeičiamas taip:




  „56 straipsnis




  Reguliavimo institucijos funkcijos




  1.
     
  Nedarant poveikio 46 straipsnio 6 daliai, pareiškėjas turi teisę pateikti skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad su juo buvo neteisingai pasielgta, jis buvo diskriminuojamas arba kaip nors kitaip nukentėjo; visų pirma, pareiškėjas gali apskųsti infrastruktūros valdytojo arba atitinkamais atvejais geležinkelio įmonės arba paslaugų įrenginių operatoriaus priimtus sprendimus dėl:










  a) | preliminarių ir galutinių tinklo nuostatų redakcijų; |
| --- | --- | --- |

8e.

56 straipsnis pakeičiamas taip:

„56 straipsnis

Reguliavimo institucijos funkcijos

1.
     
  Nedarant poveikio 46 straipsnio 6 daliai, pareiškėjas turi teisę pateikti skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad su juo buvo neteisingai pasielgta, jis buvo diskriminuojamas arba kaip nors kitaip nukentėjo; visų pirma, pareiškėjas gali apskųsti infrastruktūros valdytojo arba atitinkamais atvejais geležinkelio įmonės arba paslaugų įrenginių operatoriaus priimtus sprendimus dėl:

a)

preliminarių ir galutinių tinklo nuostatų redakcijų;

| b) | tinklo nuostatuose nustatytų kriterijų; |
| --- | --- |

b)

tinklo nuostatuose nustatytų kriterijų;

| c) | pajėgumų paskirstymo ir jo rezultatų; |
| --- | --- |

c)

pajėgumų paskirstymo ir jo rezultatų;

| d) | apmokestinimo sistemos; |
| --- | --- |

d)

apmokestinimo sistemos;

| e) | infrastruktūros mokesčių, kuriuos jis turi arba gali turėti sumokėti, dydžio ar struktūros; |
| --- | --- |

e)

infrastruktūros mokesčių, kuriuos jis turi arba gali turėti sumokėti, dydžio ar struktūros;

| f) | prieigos priemonių pagal 10–13 straipsnius; |
| --- | --- |

f)

prieigos priemonių pagal 10–13 straipsnius;

| g) | prieigos prie paslaugų pagal 13 straipsnį ir apmokestinimo už jas; |
| --- | --- |

g)

prieigos prie paslaugų pagal 13 straipsnį ir apmokestinimo už jas;

| ga) | planinio arba neplaninio infrastruktūros techninės priežiūros darbo. |
| --- | --- |

ga)

planinio arba neplaninio infrastruktūros techninės priežiūros darbo.

2.
     
  Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos valdžios institucijų įgaliojimams užtikrinti geležinkelių paslaugų rinkos konkurencingumą, reguliavimo institucija taip pat įgaliota stebėti konkurencijos padėtį geležinkelių paslaugų rinkose ir visų pirma ji savo iniciatyva patikrina 1 dalies a–ga punktuose nurodytus aspektus, kad užkirstų kelią pareiškėjų diskriminacijai. Visų pirma, ji tikrina, ar tinklo nuostatuose nėra diskriminacinių sąlygų ir ar infrastruktūros valdytojui nesuteikta tokia veiksmų laisvė, kurią turėdamas jis galėtų diskriminuoti pareiškėjus.

3.   
  Reguliavimo institucija taip pat glaudžiai bendradarbiauja su nacionaline saugos institucija, kaip apibrėžta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje

   (*6)

  , ir su licencijas išduodančia institucija, kaip apibrėžta šioje direktyvoje.

Valstybės narės užtikrina, kad šios institucijos bendrai parengtų gaires, skirtas keistis informacija ir bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią neigiamam poveikiui konkurencijai ar saugai geležinkelių transporto rinkos srityje. Šios gairės apima mechanizmą, pagal kurį reguliavimo institucija teiktų nacionalinėms saugos ir licencijas išduodančioms institucijoms rekomendacijas tais klausimais, kurie gali daryti poveikį konkurencijai geležinkelių transporto rinkos srityje, ir nacionalinės saugos institucija teiktų reguliavimo ir licencijas išduodančioms institucijoms rekomendacijas tais klausimais, kurie gali daryti poveikį saugai. Nedarant poveikio nei vienos institucijos nepriklausomumui jų atitinkamos kompetencijos srityse, atitinkama institucija, prieš priimdama sprendimus, nagrinėja visas tokias rekomendacijas. Jei atitinkama institucija nusprendžia nukrypti nuo šių rekomendacijų, ji nurodo savo sprendimų priežastis.

4.
     
  Valstybės narės gali nuspręsti, kad reguliavimo institucijai būtų nustatyta užduotis priimti neprivalomas nuomones dėl 8 straipsnio 3 dalyje nurodyto verslo plano, sutarties ir pajėgumų didinimo plano preliminarių redakcijų, visų pirma nurodant, ar tos priemonės atitinka konkurencijos geležinkelių paslaugų rinkose padėtį.

5.
     
  Reguliavimo institucija savo funkcijoms atlikti turi reikiamus organizacinius pajėgumus, t. y. personalą ir materialinę bazę, kurie yra proporcingi geležinkelių sektoriaus valstybėje narėje svarbai.

6.
     
  Reguliavimo institucija užtikrina, kad infrastruktūros valdytojo nustatyti mokesčiai atitiktų IV skyriaus 2 skirsnį ir būtų nediskriminuojantys. Reguliavimo institucija užtikrina, kad infrastruktūros valdytojo, paslaugų įrenginių operatorių arba geležinkelio įmonių nustatyti prieigos, įskaitant kelių prieigą, prieigą prie stočių, jų pastatų ir kitų įrenginių, įskaitant kelionių informacijos iškabinimo vietas, mokesčiai būtų nediskriminuojantys. Šiuo tikslu apie planuojamus šioje dalyje nurodytų mokesčių dydžio ar struktūros pakeitimus reguliavimo institucijai reikia pranešti ne vėliau kaip prieš du mėnesius prieš jų planuojamą įsigaliojimą. Reguliavimo institucija ne vėliau kaip prieš mėnesį nuo planuojamo įsigaliojimo gali pareikalauti planuojamus pakeitimus sumažinti, padidinti, atidėti arba jų atsisakyti. Pareiškėjai ir infrastruktūros valdytojas dėl infrastruktūros mokesčių dydžio derėtis gali tik tuo atveju, jei tas derybas prižiūri reguliavimo institucija. Reguliavimo institucija įsikiša, jeigu tos derybos gali neatitikti šio skyriaus reikalavimų.

7.
     
  Reguliavimo institucija nuolat ir bet kuriuo atveju bent kartą per dvejus metus konsultuojasi su krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų naudotojų atstovais, siekdama atsižvelgti į jų nuomonę dėl geležinkelių transporto rinkos.

8.
     
  Reguliavimo institucija turi įgaliojimus reikalauti, kad infrastruktūros valdytojas, pareiškėjai ar atitinkamoje valstybėje narėje veikianti trečioji šalis suteiktų jai atitinkamą informaciją.

Reikalaujama suteikti informacija pateikiama per reguliavimo institucijos nustatytą pagrįstą laikotarpį, kuris negali būti ilgesnis nei vienas mėnuo, nebent išskirtinėmis aplinkybėmis reguliavimo institucija sutinka ir leidžia pratęsti terminą, bet ne ilgiau kaip dviem papildomoms savaitėms. Reguliavimo institucija turi galėti užtikrinti tokių prašymų vykdymą taikant tinkamas nuobaudas, įskaitant pinigines baudas. Reguliavimo institucijai teikiamoje informacijoje yra visi duomenys, kurių jai reikia skundų nagrinėjimo ir konkurencijos priežiūros geležinkelių paslaugų rinkose pagal 2 dalį funkcijoms vykdyti. Tokiai informacijai priskiriami duomenys, kurie būtini statistikos ir rinkos stebėjimo tikslais.

9.
     
  Reguliavimo institucija svarsto kiekvieną skundą, prireikus prašo atitinkamos informacijos ir pradeda konsultacijas su visomis atitinkamomis šalimis per vieną mėnesį nuo skundo gavimo dienos. Ji priima sprendimą dėl kiekvieno skundo, imasi veiksmų situacijai ištaisyti ir informuoja atitinkamas šalis apie savo motyvuotą sprendimą per nustatytą pagrįstą laiką, bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip per šešias savaites nuo tada, kai gavo visą reikalingą informaciją. Nedarant poveikio nacionalinių konkurencijos institucijų įgaliojimams užtikrinti geležinkelių paslaugų rinkos konkurencingumą, reguliavimo institucija prireikus savo iniciatyva nusprendžia, kokiomis tinkamomis priemonėmis pašalinti pareiškėjų diskriminavimą, rinkos iškraipymą ir kitus nepageidaujamus šių rinkų pokyčius, ypač atsižvelgdama į 1 dalies a–ga punktus.

Reguliavimo institucijos sprendimas privalomas visoms šalims, kurioms tas sprendimas taikomas, ir jam netaikoma kitų administracinių instancijų kontrolė. Savo sprendimų vykdymą reguliavimo institucija užtikrina taikydama tinkamas nuobaudas, įskaitant pinigines baudas.

Jeigu pateikiamas skundas dėl atsisakymo skirti infrastruktūros pajėgumų arba dėl sąlygų, kuriomis buvo pasiūlyta skirti pajėgumus, reguliavimo institucija arba patvirtina, kad infrastruktūros valdytojo sprendimas turi likti nepakeistas, arba reikalauja, kad tas sprendimas būtų pakeistas pagal jos nurodymus. Infrastruktūros valdytojas reguliavimo institucijos reikalavimą įvykdo ne vėliau kaip per mėnesį nuo pranešimo apie šį sprendimą gavimo.

10.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijų priimtiems sprendimams būtų taikoma teisminė kontrolė. Pateikus skundą reguliavimo institucijos sprendimo vykdymas gali būti sustabdytas, tik jei reguliavimo institucijos nedelstinas poveikis gali sukelti skundą pateikusiam asmeniui nepataisomą žalą. Šia nuostata nedaromas poveikis skundą nagrinėjančio teismo įgaliojimams, suteiktiems pagal konstitucinę teisę, kai taikytina.

11.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijos priimti sprendimai būtų paskelbti.

12.
     
  Reguliavimo institucija įgaliota atlikti infrastruktūros valdytojų, paslaugų įrenginių operatorių ir, prireikus, geležinkelio įmonių auditą arba inicijuoti jų išorės auditą, kad patikrintų atitiktį 6 straipsnio apskaitos atskyrimo nuostatoms. Todėl reguliavimo institucija turi teisę prašyti pateikti visą susijusią informaciją. Visų pirma ji turi teisę prašyti, kad infrastruktūros valdytojas, paslaugų įrenginių operatoriai ir visos įmonės arba kiti subjektai, vykdantys arba integruojantys įvairių rūšių geležinkelių transporto arba infrastruktūros valdymo veiklą, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 13 straipsnyje, pateiktų visą VIII priede nurodytą informaciją arba jos dalį taip išsamiai, kaip yra manoma būtina ir proporcinga.

Nedarant poveikio už valstybės pagalbą atsakingoms valdžios institucijoms priskirtai kompetencijai, remdamasi šiomis ataskaitomis reguliavimo institucija gali padaryti išvadas valstybės pagalbos klausimais, apie kurias ji praneša toms valdžios institucijoms.

13.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 60 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl tam tikrų VIII priedo pakeitimų. Taigi, VIII priedas gali būti iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie apskaitos ir priežiūros praktikos raidos ir (arba) jį papildyti kita būtina informacija siekiant patikrinti apskaitų atskyrimą.

(*6)  OL L 191, 2008 7 18, p. 1.“. [79 pakeit.]"

| 8f. | 57 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „9a.
     
  Jeigu pareiškėjas mano, kad infrastruktūros valdytojo sprendimas trukdo plėtoti tarptautines paslaugas, jis gali kreiptis į reguliavimo institucijų tinklą, kad gautų jo nuomonę. Apie šį kreipimąsi tuo pat metu informuojama atitinkama reguliavimo institucija. Prireikus tinklas siekia, kad infrastruktūros valdytojas ir, visais atvejais, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija pateiktų paaiškinimus. Tinklas priima nuomonę ir ją paskelbia, taip pat ją perduoda atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai.




  Reguliavimo institucijų tinklas Komisijai teikia metinę savo veiklos ataskaitą. Komisija teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai.




  Per vienus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo ir ne vėliau kaip iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija priima pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo įsteigiama Europos reguliavimo institucija, ir jai suteikia juridinio asmens statusą, taip pat priežiūros ir arbitražo funkciją, kurią atlikdama ji galėtų spręsti tarpvalstybinius klausimus ir nagrinėti su nacionalinių reguliavimo institucijų priimtais sprendimais susijusius skundus. Ši nauja institucija pakeičia Europos reguliavimo institucijų tinklą.“; [80 pakeit.] |
| --- | --- |

8f.

57 straipsnis papildomas šia dalimi:

„9a.
     
  Jeigu pareiškėjas mano, kad infrastruktūros valdytojo sprendimas trukdo plėtoti tarptautines paslaugas, jis gali kreiptis į reguliavimo institucijų tinklą, kad gautų jo nuomonę. Apie šį kreipimąsi tuo pat metu informuojama atitinkama reguliavimo institucija. Prireikus tinklas siekia, kad infrastruktūros valdytojas ir, visais atvejais, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija pateiktų paaiškinimus. Tinklas priima nuomonę ir ją paskelbia, taip pat ją perduoda atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai.

Reguliavimo institucijų tinklas Komisijai teikia metinę savo veiklos ataskaitą. Komisija teikia ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai.

Per vienus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo ir ne vėliau kaip iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija priima pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo įsteigiama Europos reguliavimo institucija, ir jai suteikia juridinio asmens statusą, taip pat priežiūros ir arbitražo funkciją, kurią atlikdama ji galėtų spręsti tarpvalstybinius klausimus ir nagrinėti su nacionalinių reguliavimo institucijų priimtais sprendimais susijusius skundus. Ši nauja institucija pakeičia Europos reguliavimo institucijų tinklą.“; [80 pakeit.]

| 9. | 63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina šios direktyvos poveikį geležinkelių sektoriui ir Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia jos įgyvendinimo ataskaitą.
  Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į Europos reguliavimo institucijos pareikštą nuomonę dėl to, ar vis dar esama diskriminavimo ar kitokio pobūdžio konkurencijos iškraipymo, ir į nuomones, kurias atitinkamame Sąjungos socialinio dialogo komitete pateikė socialiniai partneriai. [81 pakeit.]

  Iki tos pačios datos Komisija

  Europos reguliavimo institucija
  įvertina, ar vis dar esama su infrastruktūros valdytojais, kurie sudaro vertikaliosios integracijos įmonę, susijusio diskriminavimo ar kitokio pobūdžio konkurencijos iškraipymo
  , ir paskelbia rekomendacijas dėl tolesnių politikos priemonių
  . Prireikus Komisija, remdamasi tomis rekomendacijomis,
  pasiūlo naujas teisines priemones. [82 pakeit.]



  Ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo Komisija įvertina jos poveikį geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo darbo rinkos vystymuisi ir prireikus siūlo naujas teisėkūros priemones dėl tokio geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo sertifikavimo.“. [83 pakeit.] |
| --- | --- |

9.

63 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Iki 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina šios direktyvos poveikį geležinkelių sektoriui ir Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia jos įgyvendinimo ataskaitą.
  Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į Europos reguliavimo institucijos pareikštą nuomonę dėl to, ar vis dar esama diskriminavimo ar kitokio pobūdžio konkurencijos iškraipymo, ir į nuomones, kurias atitinkamame Sąjungos socialinio dialogo komitete pateikė socialiniai partneriai. [81 pakeit.]

Iki tos pačios datos Komisija

  Europos reguliavimo institucija
  įvertina, ar vis dar esama su infrastruktūros valdytojais, kurie sudaro vertikaliosios integracijos įmonę, susijusio diskriminavimo ar kitokio pobūdžio konkurencijos iškraipymo
  , ir paskelbia rekomendacijas dėl tolesnių politikos priemonių
  . Prireikus Komisija, remdamasi tomis rekomendacijomis,
  pasiūlo naujas teisines priemones. [82 pakeit.]

Ne vėliau kaip praėjus 18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo Komisija įvertina jos poveikį geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo darbo rinkos vystymuisi ir prireikus siūlo naujas teisėkūros priemones dėl tokio geležinkelių transporto priemonėse dirbančio personalo sertifikavimo.“. [83 pakeit.]

1a straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 iš dalies keičiamas taip:

2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Įsigaliojus šiam reglamentui, 9, 10, 11, 12, 19 straipsniai, 20 straipsnio 1 dalis ir 26 straipsnis taikomi keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms visoje Sąjungos teritorijoje.“. [84 pakeit.]

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip ... (*7) priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

*7

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

1.   Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Per tris mėnesius nuo jos paskelbimo dienos pateikiamas jos konsoliduotas su Direktyva 2012/34/ES, kurią ji iš dalies keičia, tekstas. [85 pakeit.]

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Per tris mėnesius nuo jos paskelbimo dienos pateikiamas jos konsoliduotas su Direktyva 2012/34/ES, kurią ji iš dalies keičia, tekstas.

2.   1 straipsnio 5–8 punktai taikomi nuo 2018 m. sausio 1 d. [likus atitinkamai laiko iki tarnybinio traukinių tvarkaraščio įsigaliojimo dienos – 2019 m. gruodžio 14 d.].

Iki 5 punkto taikymo dienos ir nedarant poveikio nuostatoms dėl tarptautinių keleivių vežimo paslaugų, valstybių narių nereikalaujama, kad jos suteiktų prieigos teisę geležinkelio įmonėms ir jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdomoms patronuojamosioms įmonėms, gavusioms licencijas valstybėje narėje, kurioje panašaus pobūdžio prieigos teisės nesuteikiamos. [86 pakeit.]

Iki 5 punkto taikymo dienos ir nedarant poveikio nuostatoms dėl tarptautinių keleivių vežimo paslaugų, valstybių narių nereikalaujama, kad jos suteiktų prieigos teisę geležinkelio įmonėms ir jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdomoms patronuojamosioms įmonėms, gavusioms licencijas valstybėje narėje, kurioje panašaus pobūdžio prieigos teisės nesuteikiamos.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

1

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 164, 2004 4 30, p. 164).

4

(5)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 44).

5

(6)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

6

(7)  
  2005 m. liepos 18 d. Tarybos direktyva 2005/47/EB dėl Europos Geležinkelių Bendrijos (CER) ir Europos Transporto Darbuotojų Federacijos (ETF) susitarimo dėl mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas geležinkelių transporto sektoriuje, darbo sąlygų tam tikrų aspektų (OL L 195, 2005 7 27, p. 15).

7

2005 m. liepos 18 d. Tarybos direktyva 2005/47/EB dėl Europos Geležinkelių Bendrijos (CER) ir Europos Transporto Darbuotojų Federacijos (ETF) susitarimo dėl mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas geležinkelių transporto sektoriuje, darbo sąlygų tam tikrų aspektų (OL L 195, 2005 7 27, p. 15).

(8)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

8

(9)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

9

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

(*7)  18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*7

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/420 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/420

---

P7_TA(2014)0148

Keleivinio geležinkelių transporto paslaugos ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0028), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0028),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0024/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0024/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Nyderlandų Pirmųjų ir Antrųjų Rūmų, Austrijos Federacinės Tarybos ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Liuksemburgo Deputatų Rūmų, Nyderlandų Pirmųjų ir Antrųjų Rūmų, Austrijos Federacinės Tarybos ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0034/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0034/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0028

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | per pastarąjį dešimtmetį keleivinio geležinkelių transporto apimtis didėjo nepakankamai, kad jo dalis, palyginti su automobilių ir oro transporto dalimi, didėtų. Keleivinis geležinkelių transportas, kaip transporto rūšis, Europos Sąjungoje sudarė 6 %, ir ši dalis beveik nesikeitė. Keleivinio geležinkelių transporto paslaugų prieinamumas paslaugos
  prieinamumo, kainos
  ir kokybė atsiliko nuo vis didėjančių reikalavimų

  kokybės požiūriu ne taip sparčiai vystėsi palyginus su kitomis transporto priemonėmis. Atsižvelgiant į tai, reikia pasinaudoti visa svarbia Sąjungos patirtimi vykdant tris ankstesnes geležinkelių reformas
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

per pastarąjį dešimtmetį keleivinio geležinkelių transporto apimtis didėjo nepakankamai, kad jo dalis, palyginti su automobilių ir oro transporto dalimi, didėtų. Keleivinis geležinkelių transportas, kaip transporto rūšis, Europos Sąjungoje sudarė 6 %, ir ši dalis beveik nesikeitė. Keleivinio geležinkelių transporto paslaugų prieinamumas paslaugos
  prieinamumo, kainos
  ir kokybė atsiliko nuo vis didėjančių reikalavimų

  kokybės požiūriu ne taip sparčiai vystėsi palyginus su kitomis transporto priemonėmis. Atsižvelgiant į tai, reikia pasinaudoti visa svarbia Sąjungos patirtimi vykdant tris ankstesnes geležinkelių reformas
  ; [1 pakeit.]

| (1a) | geležinkelių transportas ekologiniu ir judumo planavimo požiūriais atlieka svarbų vaidmenį, ir visa Europos keleivinį transportą sudaranti geležinkelių transporto dalis galėtų būti gerokai didesnė. Šiuo požiūriu investicijos ne tik į mokslinius tyrimus, bet ir į infrastruktūrą bei riedmenis galėtų iš esmės prisidėti skatinant naują augimą ir atitinkamai užimtumą tiesiogiai geležinkelio sektoriuje ir netiesiogiai didinant kitų sektorių darbuotojų judumą. Geležinkelių transportas gali tapti svarbia modernia Sąjungos pramonės šaka, jeigu valstybės narės susitars dėl tvirtesnio bendradarbiavimo; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

geležinkelių transportas ekologiniu ir judumo planavimo požiūriais atlieka svarbų vaidmenį, ir visa Europos keleivinį transportą sudaranti geležinkelių transporto dalis galėtų būti gerokai didesnė. Šiuo požiūriu investicijos ne tik į mokslinius tyrimus, bet ir į infrastruktūrą bei riedmenis galėtų iš esmės prisidėti skatinant naują augimą ir atitinkamai užimtumą tiesiogiai geležinkelio sektoriuje ir netiesiogiai didinant kitų sektorių darbuotojų judumą. Geležinkelių transportas gali tapti svarbia modernia Sąjungos pramonės šaka, jeigu valstybės narės susitars dėl tvirtesnio bendradarbiavimo; [2 pakeit.]

| (2) | Sąjungos tarptautinio keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinka konkurencijai atverta nuo 2010 m. Be to, kai kurios valstybės narės atvėrė konkurencijai savo keleivinio transporto rinkas – suteikė teisę laisvai patekti į rinką, viešųjų paslaugų sutartis pradėjo sudaryti konkurso tvarka arba pradėjo taikyti abi šias priemones; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungos tarptautinio keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinka konkurencijai atverta nuo 2010 m. Be to, kai kurios valstybės narės atvėrė konkurencijai savo keleivinio transporto rinkas – suteikė teisę laisvai patekti į rinką, viešųjų paslaugų sutartis pradėjo sudaryti konkurso tvarka arba pradėjo taikyti abi šias priemones;

| (3) | Komisija 2011 m. kovo 28 d. baltojoje knygoje dėl transporto politikos (4) paskelbė apie savo ketinimą užbaigti kurti geležinkelių vidaus rinką ir taip užtikrinti Sąjungos geležinkelio įmonėms galimybę teikti visų rūšių geležinkelių transporto paslaugas be nereikalingų techninių ir administracinių kliūčių. Norint pasiekti tą tikslą, dabartinę reformą reikia planuoti atsižvelgiant į geležinkelių sistemas, kurių veiksmingumas Sąjungoje įrodytas
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011 m. kovo 28 d. baltojoje knygoje dėl transporto politikos (4) paskelbė apie savo ketinimą užbaigti kurti geležinkelių vidaus rinką ir taip užtikrinti Sąjungos geležinkelio įmonėms galimybę teikti visų rūšių geležinkelių transporto paslaugas be nereikalingų techninių ir administracinių kliūčių. Norint pasiekti tą tikslą, dabartinę reformą reikia planuoti atsižvelgiant į geležinkelių sistemas, kurių veiksmingumas Sąjungoje įrodytas
  ; [5 pakeit.]

| (3a) | turėtų būti pagerinta keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų kokybė ir padidintas jų efektyvumas, o esamos efektyviai veikiančios keleivinio transporto viešosios paslaugos turėtų būti išlaikytos; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

turėtų būti pagerinta keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų kokybė ir padidintas jų efektyvumas, o esamos efektyviai veikiančios keleivinio transporto viešosios paslaugos turėtų būti išlaikytos; [6 pakeit.]

| (3b) | Sąjungos geležinkelių rinkos atvėrimo proceso užbaigimas turėtų būti laikomas būtina sąlyga, kad geležinkelis pagal kainą ir kokybę taptų patikima alternatyva kitoms transporto rūšims; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(3b)

Sąjungos geležinkelių rinkos atvėrimo proceso užbaigimas turėtų būti laikomas būtina sąlyga, kad geležinkelis pagal kainą ir kokybę taptų patikima alternatyva kitoms transporto rūšims; [7 pakeit.]

| (3c) | labai svarbu, kad organizuojant keleivinio transporto viešąsias paslaugas pagrindinis vaidmuo tektų kompetentingoms institucijoms. Tokios institucijos atsako už keleivinio transporto viešųjų paslaugų planavimą, įskaitant maršrutų, prie kurių suteikiama atvira prieiga arba dėl kurių sudaromos viešųjų paslaugų sutartys, nustatymą, taip pat sutarties sudarymo tvarkos nustatymą. Be to, jos turėtų pagrįsti, kad tik pagal pasirinktą sutarties sudarymo būdą užtikrinamas našumas, efektyvumas ir kokybės tikslai, ir paskelbti šį pagrindimą; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(3c)

labai svarbu, kad organizuojant keleivinio transporto viešąsias paslaugas pagrindinis vaidmuo tektų kompetentingoms institucijoms. Tokios institucijos atsako už keleivinio transporto viešųjų paslaugų planavimą, įskaitant maršrutų, prie kurių suteikiama atvira prieiga arba dėl kurių sudaromos viešųjų paslaugų sutartys, nustatymą, taip pat sutarties sudarymo tvarkos nustatymą. Be to, jos turėtų pagrįsti, kad tik pagal pasirinktą sutarties sudarymo būdą užtikrinamas našumas, efektyvumas ir kokybės tikslai, ir paskelbti šį pagrindimą; [8 pakeit.]

| (4) | kompetentingos institucijos, organizuodamos savo viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimą, turi užtikrinti, kad viešųjų paslaugų įsipareigojimai ir geografinė viešųjų paslaugų sutarčių taikymo sritis būtų tinkami, būtini ir proporcingi atsižvelgiant į jų teritorijoje įgyvendinamos viešojo keleivinio transporto politikos tikslus. Ši politika turėtų būti nustatoma
  tvariuose
  viešojo transporto planuose, paliekant galimybę taikyti rinka grindžiamus transporto sprendimus. Viešojo transporto planų ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų nustatymo procesas turėtų būti skaidrus susijusioms suinteresuotosioms šalims, įskaitant potencialius naujus rinkos dalyvius; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

kompetentingos institucijos, organizuodamos savo viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimą, turi užtikrinti, kad viešųjų paslaugų įsipareigojimai ir geografinė viešųjų paslaugų sutarčių taikymo sritis būtų tinkami, būtini ir proporcingi atsižvelgiant į jų teritorijoje įgyvendinamos viešojo keleivinio transporto politikos tikslus. Ši politika turėtų būti nustatoma
  tvariuose
  viešojo transporto planuose, paliekant galimybę taikyti rinka grindžiamus transporto sprendimus. Viešojo transporto planų ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų nustatymo procesas turėtų būti skaidrus susijusioms suinteresuotosioms šalims, įskaitant potencialius naujus rinkos dalyvius; [9 pakeit.]

| (5) | kad būtų užtikrintas patikimas viešojo transporto finansavimas, būtinas viešojo transporto
  tvariuose
  planuose numatytiems tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos turi nustatyti tokius viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kad viešojo transporto tikslai būtų pasiekti
  ir užtikrinant aukštą kokybę, ir
  ekonomiškai, atsižvelgiant į tų įsipareigojimų vykdymo grynojo finansinio rezultato kompensaciją, taip pat jos turi užtikrinti ilgalaikį pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamo viešojo transporto finansinį tvarumą
  . Todėl reikia išvengti tiek per didelio, tiek per mažo kompensavimo, susidarančio dėl įsipareigojimo teikti viešąją paslaugą turinio arba dėl to, kad kompetentinga institucija nevykdo savo finansinių įsipareigojimų. Įsipareigojimai teikti viešąją paslaugą gali būti taikomi tinklams, kuriuose tam tikros paslaugos gali būti teikiamos gaunant teisingą pelną be finansinių kompensacijų. Įtraukus tokias paslaugas, vykdant su viešųjų paslaugų teikimu susijusius įsipareigojimus, neturėtų būti mokamos kompensacijos, viršijančios visų tinklo paslaugų teikimui užtikrinti reikalingą sumą
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

kad būtų užtikrintas patikimas viešojo transporto finansavimas, būtinas viešojo transporto
  tvariuose
  planuose numatytiems tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos turi nustatyti tokius viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kad viešojo transporto tikslai būtų pasiekti
  ir užtikrinant aukštą kokybę, ir
  ekonomiškai, atsižvelgiant į tų įsipareigojimų vykdymo grynojo finansinio rezultato kompensaciją, taip pat jos turi užtikrinti ilgalaikį pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamo viešojo transporto finansinį tvarumą
  . Todėl reikia išvengti tiek per didelio, tiek per mažo kompensavimo, susidarančio dėl įsipareigojimo teikti viešąją paslaugą turinio arba dėl to, kad kompetentinga institucija nevykdo savo finansinių įsipareigojimų. Įsipareigojimai teikti viešąją paslaugą gali būti taikomi tinklams, kuriuose tam tikros paslaugos gali būti teikiamos gaunant teisingą pelną be finansinių kompensacijų. Įtraukus tokias paslaugas, vykdant su viešųjų paslaugų teikimu susijusius įsipareigojimus, neturėtų būti mokamos kompensacijos, viršijančios visų tinklo paslaugų teikimui užtikrinti reikalingą sumą
  ; [10 pakeit.]

| (6) | siekiant užtikrinti sklandų viešojo keleivinio geležinkelių transporto rinkos veikimą itin svarbu, kad kompetentingos institucijos, nustatydamos viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir viešųjų paslaugų sutarčių taikymo sritį, laikytųsi šių kriterijų, nes atviros prieigos transporto veikla turi būti gerai koordinuojama su transporto paslaugomis, teikiamomis pagal viešųjų paslaugų sutartį. Dėl šios priežasties nepriklausoma geležinkelių sektoriaus reguliavimo institucija turėtų užtikrinti, kad šis procesas būtų tinkamai taikomas ir skaidrus; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti sklandų viešojo keleivinio geležinkelių transporto rinkos veikimą itin svarbu, kad kompetentingos institucijos, nustatydamos viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir viešųjų paslaugų sutarčių taikymo sritį, laikytųsi šių kriterijų, nes atviros prieigos transporto veikla turi būti gerai koordinuojama su transporto paslaugomis, teikiamomis pagal viešųjų paslaugų sutartį. Dėl šios priežasties nepriklausoma geležinkelių sektoriaus reguliavimo institucija turėtų užtikrinti, kad šis procesas būtų tinkamai taikomas ir skaidrus;

| (7) | siekiant skatinti konkurenciją

  keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarties, sudaromos konkurso tvarka, apimtis turi būti nustatyta tokiu būdu, kad būtų skatinama nedidelių pasiūlymų teikėjų, naujų rinkos dalyvių ir esamų veiklos vykdytojų konkurencija
  dėl šių sutarčių sudarymo ir kartu kompetentingoms institucijoms užtikrinti galimybę

  užtikrinama galimybė
  optimizuoti apimtį atsižvelgiant į ekonomines ir veiklos aplinkybes, turi būti nustatyta didžiausia keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarties metinė apimtis; [64 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

siekiant skatinti konkurenciją

  keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarties, sudaromos konkurso tvarka, apimtis turi būti nustatyta tokiu būdu, kad būtų skatinama nedidelių pasiūlymų teikėjų, naujų rinkos dalyvių ir esamų veiklos vykdytojų konkurencija
  dėl šių sutarčių sudarymo ir kartu kompetentingoms institucijoms užtikrinti galimybę

  užtikrinama galimybė
  optimizuoti apimtį atsižvelgiant į ekonomines ir veiklos aplinkybes, turi būti nustatyta didžiausia keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarties metinė apimtis; [64 pakeit.]

| (8) | kad būtų lengviau rengti konkurso pasiūlymus ir taip būtų skatinama konkurencija, kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad
  , neatskleidžiant verslo paslapčių,
  visi suinteresuoti pateikti tokį pasiūlymą viešųjų paslaugų operatoriai gautų tam tikrą informaciją apie transporto paslaugas ir infrastruktūrą, su kuriomis yra susijusi viešųjų paslaugų sutartis
  , kad negalėtų būti laikoma, jog perkančioji organizacija juos diskriminuoja kitų konkurentų atžvilgiu
  ; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

kad būtų lengviau rengti konkurso pasiūlymus ir taip būtų skatinama konkurencija, kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad
  , neatskleidžiant verslo paslapčių,
  visi suinteresuoti pateikti tokį pasiūlymą viešųjų paslaugų operatoriai gautų tam tikrą informaciją apie transporto paslaugas ir infrastruktūrą, su kuriomis yra susijusi viešųjų paslaugų sutartis
  , kad negalėtų būti laikoma, jog perkančioji organizacija juos diskriminuoja kitų konkurentų atžvilgiu
  ; [12 pakeit.]

| (9) | tam tikros viršutinės ribos, taikomos tiesiogiai sudarant geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis, turi būti pritaikytos prie konkrečių ekonominių sąlygų, kuriomis šiame sektoriuje vyksta konkursas; |
| --- | --- |

(9)

tam tikros viršutinės ribos, taikomos tiesiogiai sudarant geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis, turi būti pritaikytos prie konkrečių ekonominių sąlygų, kuriomis šiame sektoriuje vyksta konkursas;

| (9a) | siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir išvengti netinkamo kompensacijų naudojimo, turėtų būti taikomas abipusiškumo principas. Tas principas turėtų būti taikomas ne tik valstybėms narėms ir Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms, bet ir trečiųjų šalių įmonėms, norinčioms dalyvauti Sąjungoje vykstančiose viešųjų pirkimų procedūrose; [65 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir išvengti netinkamo kompensacijų naudojimo, turėtų būti taikomas abipusiškumo principas. Tas principas turėtų būti taikomas ne tik valstybėms narėms ir Sąjungoje įsisteigusioms įmonėms, bet ir trečiųjų šalių įmonėms, norinčioms dalyvauti Sąjungoje vykstančiose viešųjų pirkimų procedūrose; [65 pakeit.]

| (10) | siekiant sukurti keleivinio geležinkelių transporto paslaugų vidaus rinką, šiame sektoriuje būtina nustatyti bendras konkursų dėl viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo taisykles, kurios būtų

  yra
  vienodai taikomos visose valstybėse narėse
  , kartu atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos valstybės narės aplinkybes
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

siekiant sukurti keleivinio geležinkelių transporto paslaugų vidaus rinką, šiame sektoriuje būtina nustatyti bendras konkursų dėl viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo taisykles, kurios būtų

  yra
  vienodai taikomos visose valstybėse narėse
  , kartu atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos valstybės narės aplinkybes
  ; [14 pakeit.]

| (11) | siekiant sukurti pagrindines sąlygas, kuriomis visuomenė gautų didžiausią naudą iš veiksmingo šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimo, svarbu, kad valstybės narės užtikrintų tinkamą viešųjų paslaugų operatorių darbuotojų socialinės apsaugos lygį; |
| --- | --- |

(11)

siekiant sukurti pagrindines sąlygas, kuriomis visuomenė gautų didžiausią naudą iš veiksmingo šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimo, svarbu, kad valstybės narės užtikrintų tinkamą viešųjų paslaugų operatorių darbuotojų socialinės apsaugos lygį;

| (12) | kai rinka viešųjų paslaugų operatoriams neužtikrina prieigos prie geležinkelio riedmenų tinkamomis ekonominėmis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, tokią prieigą turi palengvinti kompetentingos institucijos, imdamosi tinkamų ir veiksmingų priemonių; |
| --- | --- |

(12)

kai rinka viešųjų paslaugų operatoriams neužtikrina prieigos prie geležinkelio riedmenų tinkamomis ekonominėmis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, tokią prieigą turi palengvinti kompetentingos institucijos, imdamosi tinkamų ir veiksmingų priemonių;

| (13) | kad rinkos dalyviai galėtų organizuočiau dalyvauti konkurse, būtina užtikrinti visišką tam tikrų svarbiausių rengiamo konkurso dėl viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo tvarkos elementų skaidrumą; |
| --- | --- |

(13)

kad rinkos dalyviai galėtų organizuočiau dalyvauti konkurse, būtina užtikrinti visišką tam tikrų svarbiausių rengiamo konkurso dėl viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo tvarkos elementų skaidrumą;

| (14) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 teksto logika reikėtų aiškiai nurodyti, kad pereinamasis laikotarpis iki 2019 m. gruodžio 2 d. yra susijęs tik su įpareigojimu viešųjų paslaugų sutartis sudaryti konkurso tvarka;
  [66 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 teksto logika reikėtų aiškiai nurodyti, kad pereinamasis laikotarpis iki 2019 m. gruodžio 2 d. yra susijęs tik su įpareigojimu viešųjų paslaugų sutartis sudaryti konkurso tvarka;
  [66 pakeit.]

| (15) | geležinkelio įmonėms reikia šiek tiek daugiau laiko pasirengti privalomam viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui konkurso tvarka, kad įmonės, su kurioms anksčiau tokios sutartys buvo sudarytos tiesiogiai, galėtų imtis veiksmingų ir tvarių vidaus restruktūrizavimo priemonių. Todėl sutarčių, kurios tiesiogiai sudaromos nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2019 m. gruodžio 3 d., atveju reikalingos pereinamojo laikotarpio priemonės;
  [67 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

geležinkelio įmonėms reikia šiek tiek daugiau laiko pasirengti privalomam viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui konkurso tvarka, kad įmonės, su kurioms anksčiau tokios sutartys buvo sudarytos tiesiogiai, galėtų imtis veiksmingų ir tvarių vidaus restruktūrizavimo priemonių. Todėl sutarčių, kurios tiesiogiai sudaromos nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2019 m. gruodžio 3 d., atveju reikalingos pereinamojo laikotarpio priemonės;
  [67 pakeit.]

| (16) | atvėrus šalies keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinką, kompetentingoms institucijoms gali reikėti imtis priemonių, kad būtų užtikrintas aukštas konkurencijos lygis – apriboti sutarčių, kurias jos sudaro su viena geležinkelio įmone, skaičių, todėl turėtų būti numatytos atitinkamos nuostatos; |
| --- | --- |

(16)

atvėrus šalies keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinką, kompetentingoms institucijoms gali reikėti imtis priemonių, kad būtų užtikrintas aukštas konkurencijos lygis – apriboti sutarčių, kurias jos sudaro su viena geležinkelio įmone, skaičių, todėl turėtų būti numatytos atitinkamos nuostatos;

| (17) | kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas vienodomis sąlygomis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (5); |
| --- | --- |

(17)

kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas vienodomis sąlygomis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011 (5);

| (18) | atsižvelgdama į Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (Įgaliojimų suteikimo reglamentas) (6) pakeitimus, Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2012)0730). Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus, Sutarties 93 straipsnyje numatyta valstybės pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms arba kaip kompensacija už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatyta tvarka turėtų būti įtraukta į Įgaliojimų suteikimo reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (Įgaliojimų suteikimo reglamentas) (6) pakeitimus, Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2012)0730). Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus, Sutarties 93 straipsnyje numatyta valstybės pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms arba kaip kompensacija už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatyta tvarka turėtų būti įtraukta į Įgaliojimų suteikimo reglamento taikymo sritį;

| (19) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(19)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2014/25/ES

   (7), Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 iš dalies keičiamas taip: [17 pakeit.]

| 1. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  -a) | įterpiamas šis punktas
  :








  „aa) | viešasis keleivinis geležinkelių transportas – viešasis keleivinis geležinkelių transportas, išskyrus kitų rūšių bėginį keleivinį transportą, kaip antai metro, tramvajus arba, jei valstybės narės nusprendžia, tramvajų traukinių sistemos“; [18 pakeit.] |
| --- | --- | --- | --- |

1.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

-a)

įterpiamas šis punktas
  :

„aa)

viešasis keleivinis geležinkelių transportas – viešasis keleivinis geležinkelių transportas, išskyrus kitų rūšių bėginį keleivinį transportą, kaip antai metro, tramvajus arba, jei valstybės narės nusprendžia, tramvajų traukinių sistemos“; [18 pakeit.]

| a) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | vietos kompetentinga institucija – kompetentinga institucija, kurios kompetencijai priklausanti geografinė teritorija nėra nacionalinė ir kuri
  , inter alia,
  atsakinga už miestų aglomeracijos
  ir (
  arba) kaimo vietovės
  ar regiono, įskaitant tarptautinį lygmenį,
  transporto reikmes;“; [19 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

a)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

vietos kompetentinga institucija – kompetentinga institucija, kurios kompetencijai priklausanti geografinė teritorija nėra nacionalinė ir kuri
  , inter alia,
  atsakinga už miestų aglomeracijos
  ir (
  arba) kaimo vietovės
  ar regiono, įskaitant tarptautinį lygmenį,
  transporto reikmes;“; [19 pakeit.]

| b) | e punkte pridedama ši pastraipa:
  „Viešųjų paslaugų įsipareigojimai netaikomi jokioms

  taikomi
  viešojo transporto paslaugoms, kurios nėra

  yra
  būtinos siekiant pasinaudoti

  , inter alia, ekonominiais, techninio ar geografinio pobūdžio
  vietos, regioninio ar subnacionalinio
  lygmens
  tinklo privalumais.
  Tokie tinklo privalumai atsiranda integruojant transporto paslaugas, dėl to viešasis transportas tampa patrauklesniu keleiviams ir padidėja viešojo transporto sektoriaus efektyvumas. Tinklo privalumai gali būti sukurti teikiant ir nuostolingas, ir nenuostolingas paslaugas, taip pat įvairiais lygmenimis, pvz., geografiniu, nustatant gerai apgalvotus traukinių tvarkaraščius ar tarifus.“. [20 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

e punkte pridedama ši pastraipa:

„Viešųjų paslaugų įsipareigojimai netaikomi jokioms

  taikomi
  viešojo transporto paslaugoms, kurios nėra

  yra
  būtinos siekiant pasinaudoti

  , inter alia, ekonominiais, techninio ar geografinio pobūdžio
  vietos, regioninio ar subnacionalinio
  lygmens
  tinklo privalumais.
  Tokie tinklo privalumai atsiranda integruojant transporto paslaugas, dėl to viešasis transportas tampa patrauklesniu keleiviams ir padidėja viešojo transporto sektoriaus efektyvumas. Tinklo privalumai gali būti sukurti teikiant ir nuostolingas, ir nenuostolingas paslaugas, taip pat įvairiais lygmenimis, pvz., geografiniu, nustatant gerai apgalvotus traukinių tvarkaraščius ar tarifus.“. [20 pakeit.]

| 2. | įterpiamas toks 2a straipsnis:
  „2a straipsnis


  Įvairias transporto rūšis apimantys tvarūs
  viešojo transporto planai ir viešųjų paslaugų įsipareigojimai [21 pakeit.]

  1.   Kompetentingos institucijos parengia ir reguliariai atnaujina teritorijoje, už kurią jos atsakingos, naudojamo visų atitinkamų rūšių
  daugiarūšio
  viešojo keleivinio transporto planus. Šiuose viešojo transporto planuose nustatomi teritorijoje, už kurią tos institucijos atsakingos, naudojamam visų atitinkamų rūšių transportui taikomi viešojo transporto politikos tikslai ir priemonės jiems pasiekti
  , taip skatinant socialinę ir teritorinę sanglaudą. Šiuose planuose gali būti pateikiama turima vieša informacija apie viešojo transporto planus. Jei transporto paslaugos apima ir kitas vietoves, į tai yra atsižvelgiama. Tuose planuose

  . Juose pateikiami bent šie dalykai: [22 pakeit.]







  a) | tinklo arba maršrutų struktūra; |
| --- | --- | --- |

2.

įterpiamas toks 2a straipsnis:

„2a straipsnis

Įvairias transporto rūšis apimantys tvarūs
  viešojo transporto planai ir viešųjų paslaugų įsipareigojimai [21 pakeit.]

1.   Kompetentingos institucijos parengia ir reguliariai atnaujina teritorijoje, už kurią jos atsakingos, naudojamo visų atitinkamų rūšių
  daugiarūšio
  viešojo keleivinio transporto planus. Šiuose viešojo transporto planuose nustatomi teritorijoje, už kurią tos institucijos atsakingos, naudojamam visų atitinkamų rūšių transportui taikomi viešojo transporto politikos tikslai ir priemonės jiems pasiekti
  , taip skatinant socialinę ir teritorinę sanglaudą. Šiuose planuose gali būti pateikiama turima vieša informacija apie viešojo transporto planus. Jei transporto paslaugos apima ir kitas vietoves, į tai yra atsižvelgiama. Tuose planuose

  . Juose pateikiami bent šie dalykai: [22 pakeit.]

a)

tinklo arba maršrutų struktūra;

| b) | pagrindiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti viešojo transporto paslaugų pasiūlymas, kaip antai pasiekiamumo, teritorinio junglumo, saugumo, jungčių

  įskaitant, inter alia, pasiekiamumą neįgaliesiems ir
  jungtis su tos pačios rūšies ir kitų rūšių transportu pagrindiniuose jungiamuosiuose mazguose, pasiūlymo savybių, pvz., paslaugų teikimo laiko, paslaugų dažnumo ir mažiausio pajėgumo išnaudojimo laipsnio; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

pagrindiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti viešojo transporto paslaugų pasiūlymas, kaip antai pasiekiamumo, teritorinio junglumo, saugumo, jungčių

  įskaitant, inter alia, pasiekiamumą neįgaliesiems ir
  jungtis su tos pačios rūšies ir kitų rūšių transportu pagrindiniuose jungiamuosiuose mazguose, pasiūlymo savybių, pvz., paslaugų teikimo laiko, paslaugų dažnumo ir mažiausio pajėgumo išnaudojimo laipsnio; [23 pakeit.]

| ba) | viešojo keleivinio geležinkelių transporto efektyvumo kriterijai, įskaitant, inter alia, viešojo transporto dalies užtikrinimą, punktualumą, išlaidų veiksmingumą, paslaugų teikimo dažnumą, klientų pasitenkinimą ir riedmenų kokybę; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

viešojo keleivinio geležinkelių transporto efektyvumo kriterijai, įskaitant, inter alia, viešojo transporto dalies užtikrinimą, punktualumą, išlaidų veiksmingumą, paslaugų teikimo dažnumą, klientų pasitenkinimą ir riedmenų kokybę; [24 pakeit.]

| c) | su tam tikrais elementais, kaip antai stočių ir geležinkelių riedmenų įrangos savybėmis, punktualumu ir patikimumu, švara, klientų aptarnavimu ir informavimu, skundų nagrinėjimu ir žalos atlyginimu, paslaugos kokybės stebėsena,

  riedmenimis
  ,
  infrastruktūra ir paslaugomis, įskaitant informacijos teikimą,
  susiję kokybės
  ir saugos
  standartai
  ir kontrolės aspektai
  ; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

su tam tikrais elementais, kaip antai stočių ir geležinkelių riedmenų įrangos savybėmis, punktualumu ir patikimumu, švara, klientų aptarnavimu ir informavimu, skundų nagrinėjimu ir žalos atlyginimu, paslaugos kokybės stebėsena,

  riedmenimis
  ,
  infrastruktūra ir paslaugomis, įskaitant informacijos teikimą,
  susiję kokybės
  ir saugos
  standartai
  ir kontrolės aspektai
  ; [25 pakeit.]

| d) | tarifų politikos principai
  , pvz., socialinių tarifų naudojimas
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

tarifų politikos principai
  , pvz., socialinių tarifų naudojimas
  ; [26 pakeit.]

| e) | veiklos vykdymo reikalavimai, pvz., dviračių vežimo, eismo valdymo, nenumatytų atvejų plano, taikomo sutrikus veiklai.

  galiojančios keleivių teisių, socialinių ir darbo sąlygų, aplinkos apsaugos ir aplinkosaugos tikslų nustatymo taisyklės. [27 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

veiklos vykdymo reikalavimai, pvz., dviračių vežimo, eismo valdymo, nenumatytų atvejų plano, taikomo sutrikus veiklai.

  galiojančios keleivių teisių, socialinių ir darbo sąlygų, aplinkos apsaugos ir aplinkosaugos tikslų nustatymo taisyklės. [27 pakeit.]

Sudarydamos viešojo transporto planus, kompetentingos institucijos visų pirma atsižvelgia į taikomas keleivių teisių, socialines, užimtumo ir aplinkosaugos taisykles. [28 pakeit.]

Pasikonsultavusios su susijusiomis

  atitinkamomis
  suinteresuotosiomis šalimis,
  įskaitant bent vežėjus, infrastruktūros valdytojus, taip pat keleiviams ir darbuotojams atstovaujančias organizacijas,
  kompetentingos institucijos priima ir paskelbia viešojo transporto planus
  ir juos paskelbia
  . Taikant šį reglamentą atsižvelgiama bent į šių suinteresuotųjų šalių nuomonę: vežėjų, infrastruktūros valdytojų (jei taikoma), taip pat keleivius ir darbuotojus atstovaujančių organizacijų. [29 pakeit.]

2.   Viešųjų paslaugų įsipareigojimai nustatomi ir viešųjų paslaugų sutartys sudaromos atsižvelgiant į taikomus viešojo transporto planus.

3.   Viešojo keleivinio transporto viešųjų paslaugų įsipareigojimai ir jų taikymo sritis nustatomi taip:

| a) | jie apibrėžiami pagal 2 straipsnio e punktą; |
| --- | --- |

a)

jie apibrėžiami pagal 2 straipsnio e punktą;

| b) | jie turi būti tinkami siekti viešojo transporto plano tikslų,
  t. y. pagal juos turi būti nustatomas sutarčių sudarymo būdas siekiant užtikrinti tam tikrus kokybės standartus ir tinkamos priemonės, kad būtų įgyvendinti viešojo transporto plano tikslai
  ; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jie turi būti tinkami siekti viešojo transporto plano tikslų,
  t. y. pagal juos turi būti nustatomas sutarčių sudarymo būdas siekiant užtikrinti tam tikrus kokybės standartus ir tinkamos priemonės, kad būtų įgyvendinti viešojo transporto plano tikslai
  ; [30 pakeit.]

| c) | jais neturi

  proporcingai ir tik tiek, kiek yra būtina, turi
  būti viršijama to, kas būtina ir proporcinga

  siekiama
  viešojo transporto plano
  tikslų ir, viešojo keleivinio geležinkelių transporto atžvilgiu, juos nustatant atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES



   (*1)


  tikslams pasiekti. [31 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

jais neturi

  proporcingai ir tik tiek, kiek yra būtina, turi
  būti viršijama to, kas būtina ir proporcinga

  siekiama
  viešojo transporto plano
  tikslų ir, viešojo keleivinio geležinkelių transporto atžvilgiu, juos nustatant atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES



   (*1)


  tikslams pasiekti. [31 pakeit.]

Vertinant b punkte nurodytą tinkamumą atsižvelgiama į tai, ar valstybės įsikišimas į keleivinio transporto paslaugų teikimą yra tinkama priemonė viešojo transporto planų tikslams pasiekti.
  [32 pakeit.]

Vertinant c punkte nurodytą būtinumą ir proporcingumą viešojo keleivinio geležinkelių transporto atveju atsižvelgiama į transporto paslaugas, teikiamas pagal 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija)

   (8)

  , 10 straipsnio 2 dalį, ir į visą pagal tos direktyvos 38 straipsnio 4 dalies pirmą sakinį infrastruktūros valdytojams ir reguliavimo institucijoms suteiktą informaciją.
  [33 pakeit.]

4.   Nustatant viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir jais susijusio grynojo finansinio rezultato kompensaciją, siekiama užtikrinti, kad: a) viešojo transporto plano tikslai būtų pasiekti kuo ekonomiškiau;
  ir
  kad b) būtų užtikrintas ilgalaikis finansinis viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimo pagal viešojo transporto plane nustatytus reikalavimus tvarumas. [34 pakeit.]

5.   Rengdama specifikacijas kompetentinga institucija parengia viešųjų paslaugų įsipareigojimų specifikacijos projektą ir nurodo tų įsipareigojimų taikymo sritį, pagrindinius jų atitikties 2–4 dalyse nustatytiems reikalavimams vertinimo etapus ir vertinimo rezultatus.

Kompetentinga institucija dėl šių specifikacijų tinkamai konsultuojasi su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, kaip antai bent transporto paslaugų teikėjais, infrastruktūros valdytojais (jei taikoma), taip pat keleiviams ir darbuotojams atstovaujančiomis organizacijomis, ir atsižvelgia į jų nuomonę [35 pakeit.].

6.   Viešojo keleivinio geležinkelių transporto atveju:

| a) | vertinimo ir šiame straipsnyje nustatytos procedūros atitiktį užtikrina (taip pat ir savo iniciatyva) Direktyvos 2012/34/ES 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija
  , bet kuriai atitinkamai suinteresuotajai šaliai paprašius
  ; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

vertinimo ir šiame straipsnyje nustatytos procedūros atitiktį užtikrina (taip pat ir savo iniciatyva) Direktyvos 2012/34/ES 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija
  , bet kuriai atitinkamai suinteresuotajai šaliai paprašius
  ; [36 pakeit.]

| b) | didžiausia metinė

  mažiausias valstybės narės sudaromų
  viešųjų
  vežimo geležinkeliais
  paslaugų sutarties apimtis, išreikšta traukinio nuvažiuotais kilometrais, yra arba 10 mln. traukinio nuvažiuotų kilometrų, arba trečdalis viso nacionalinio viešojo keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, apimties – taikoma didesnioji vertė

  teikimo sutarčių skaičius yra:








  — | nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuojamų kilometrų skaičius neviršija 20 mln., atveju – viena sutartis; |
| --- | --- | --- |

b)

didžiausia metinė

  mažiausias valstybės narės sudaromų
  viešųjų
  vežimo geležinkeliais
  paslaugų sutarties apimtis, išreikšta traukinio nuvažiuotais kilometrais, yra arba 10 mln. traukinio nuvažiuotų kilometrų, arba trečdalis viso nacionalinio viešojo keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, apimties – taikoma didesnioji vertė

  teikimo sutarčių skaičius yra:

—

nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuojamų kilometrų skaičius neviršija 20 mln., atveju – viena sutartis;

| — | nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius yra didesnis nei 20 mln. ir neviršija 100 mln., atveju su sąlyga, kad vienos sutarties apimtis neviršija 75 proc. bendros paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkos apimties – dvi sutartys; |
| --- | --- |

—

nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius yra didesnis nei 20 mln. ir neviršija 100 mln., atveju su sąlyga, kad vienos sutarties apimtis neviršija 75 proc. bendros paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkos apimties – dvi sutartys;

| — | nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius yra didesnis nei 100 mln. ir neviršija 200 mln., atveju, su sąlyga, kad vienos sutarties apimtis neviršija 75 proc. bendros paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkos apimties, – trys sutartys; |
| --- | --- |

—

nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius yra didesnis nei 100 mln. ir neviršija 200 mln., atveju, su sąlyga, kad vienos sutarties apimtis neviršija 75 proc. bendros paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkos apimties, – trys sutartys;

| — | nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius yra didesnis nei 200 mln., atveju, su sąlyga, kad vienos sutarties apimtis neviršija 50 proc. bendros paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkos apimties, – keturios sutartys.
  “; [69 pakeit.] |
| --- | --- |

—

nacionalinės keleivinio geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis rinkos apimties, kai traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičius yra didesnis nei 200 mln., atveju, su sąlyga, kad vienos sutarties apimtis neviršija 50 proc. bendros paslaugų, teikiamų pagal viešųjų paslaugų sutartis, rinkos apimties, – keturios sutartys.
  “; [69 pakeit.]

| ba) | kompetentinga institucija pagal Direktyvą 2012/34/ES nustato maršrutus, kuriais leidžiama naudotis sudarius viešųjų paslaugų sutartis; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

kompetentinga institucija pagal Direktyvą 2012/34/ES nustato maršrutus, kuriais leidžiama naudotis sudarius viešųjų paslaugų sutartis; [38 pakeit.]

(*1)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).
  "

(8)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 32."

| 3. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | aiškiai apibrėžti pagal 2 straipsnio e punktą ir 2a straipsnį nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimai, kuriuos viešųjų paslaugų operatorius privalo vykdyti, ir atitinkamos geografinės teritorijos

  atitinkami transporto tinklai ir iš operatorių reikalaujama pateikti kompetentingai institucijai visą viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui reikalingą informaciją, neatskleidžiant verslo paslapčių
  ;“; [39 pakeit.] |
| --- | --- | --- | --- |

3.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

aiškiai apibrėžti pagal 2 straipsnio e punktą ir 2a straipsnį nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimai, kuriuos viešųjų paslaugų operatorius privalo vykdyti, ir atitinkamos geografinės teritorijos

  atitinkami transporto tinklai ir iš operatorių reikalaujama pateikti kompetentingai institucijai visą viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui reikalingą informaciją, neatskleidžiant verslo paslapčių
  ;“; [39 pakeit.]

| b) | 1 dalies b punkto paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Jei viešųjų paslaugų sutartis sudaroma ne pagal 5 straipsnio 3 dalį, šie parametrai nustatomi taip, kad kompensacija negalėtų viršyti

  nei viršytų
  sumos, reikalingos

  nei būtų mažesnė už sumą, reikalingą
  vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus patirtų išlaidų ir gautų pajamų grynajam finansiniam rezultatui padengti, atsižvelgiant į viešųjų paslaugų operatoriaus pasiliktas su tų įsipareigojimų vykdymu susijusias pajamas ir pagrįstą pelną;“; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

1 dalies b punkto paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Jei viešųjų paslaugų sutartis sudaroma ne pagal 5 straipsnio 3 dalį, šie parametrai nustatomi taip, kad kompensacija negalėtų viršyti

  nei viršytų
  sumos, reikalingos

  nei būtų mažesnė už sumą, reikalingą
  vykdant viešųjų paslaugų įsipareigojimus patirtų išlaidų ir gautų pajamų grynajam finansiniam rezultatui padengti, atsižvelgiant į viešųjų paslaugų operatoriaus pasiliktas su tų įsipareigojimų vykdymu susijusias pajamas ir pagrįstą pelną;“; [40 pakeit.]

| ba) | 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Nepažeisdamos nacionalinės ir Sąjungos teisės, įskaitant socialinių partnerių atstovaujamąsias kolektyvines sutartis, kompetentingos institucijos reikalauja, kad pasirinktas viešųjų paslaugų operatorius savo darbuotojams sudarytų tokias darbo sąlygas, kokios yra numatytos įpareigojančiuose šalies, regiono ar vietos socialiniuose standartuose ir (arba), pasikeitus operatoriui, vykdytų privalomąjį personalo perdavimą. Įvykus tokiam perdavimui, anksčiau paslaugoms teikti buvusio operatoriaus įdarbintiems darbuotojams suteikiamos tokios pat teisės, kurias jie būtų turėję, jei būtų atliktas perdavimas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/23/EB. Kai kompetentingos institucijos reikalauja, kad viešųjų paslaugų operatoriai atitiktų tam tikrus socialinius standartus, konkurso dokumentuose ir viešųjų paslaugų sutartyse pateikiamas atitinkamų darbuotojų sąrašas ir skaidri išsami informacija apie jų sutartines teises bei sąlygas, kuriomis darbuotojai laikomi susiję su paslaugomis.“; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Nepažeisdamos nacionalinės ir Sąjungos teisės, įskaitant socialinių partnerių atstovaujamąsias kolektyvines sutartis, kompetentingos institucijos reikalauja, kad pasirinktas viešųjų paslaugų operatorius savo darbuotojams sudarytų tokias darbo sąlygas, kokios yra numatytos įpareigojančiuose šalies, regiono ar vietos socialiniuose standartuose ir (arba), pasikeitus operatoriui, vykdytų privalomąjį personalo perdavimą. Įvykus tokiam perdavimui, anksčiau paslaugoms teikti buvusio operatoriaus įdarbintiems darbuotojams suteikiamos tokios pat teisės, kurias jie būtų turėję, jei būtų atliktas perdavimas, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/23/EB. Kai kompetentingos institucijos reikalauja, kad viešųjų paslaugų operatoriai atitiktų tam tikrus socialinius standartus, konkurso dokumentuose ir viešųjų paslaugų sutartyse pateikiamas atitinkamų darbuotojų sąrašas ir skaidri išsami informacija apie jų sutartines teises bei sąlygas, kuriomis darbuotojai laikomi susiję su paslaugomis.“; [41 pakeit.]

| c) | 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Kai Kompetentingos institucijos pagal nacionalinę teisę reikalauja, kad viešųjų paslaugų operatoriai laikytųsi tam tikrų

  nustato privalomus
  kokybės ir socialinių standartų arba nustato socialinius
  standartus, numato tinkamus socialinius
  ir kokybės kriterijus, tie standartai ir kriterijai įtraukiami

  įskaitant viešųjų paslaugų operatorių įsipareigojimą laikytis taikomų tipinių kolektyvinių sutarčių ir užtikrinti padorų darbą ir darbo sąlygas, įtraukiant juos
  į konkurso dokumentus ir į viešųjų paslaugų sutartis
  arba konkurso dokumentuose ir viešųjų paslaugų sutartyse pateikiant į juos nuorodą, nesvarbu, koks sutarties sudarymo būdas
  .“; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Kai Kompetentingos institucijos pagal nacionalinę teisę reikalauja, kad viešųjų paslaugų operatoriai laikytųsi tam tikrų

  nustato privalomus
  kokybės ir socialinių standartų arba nustato socialinius
  standartus, numato tinkamus socialinius
  ir kokybės kriterijus, tie standartai ir kriterijai įtraukiami

  įskaitant viešųjų paslaugų operatorių įsipareigojimą laikytis taikomų tipinių kolektyvinių sutarčių ir užtikrinti padorų darbą ir darbo sąlygas, įtraukiant juos
  į konkurso dokumentus ir į viešųjų paslaugų sutartis
  arba konkurso dokumentuose ir viešųjų paslaugų sutartyse pateikiant į juos nuorodą, nesvarbu, koks sutarties sudarymo būdas
  .“; [42 pakeit.]

| d) | pridedama tokia dalis:
  „8.   Kompetentingos institucijos
  , neatskleisdamos verslo paslapčių,
  visoms suinteresuotosioms šalims pateikia atitinkamą informaciją, kuria remiantis būtų galima parengti pasiūlymą konkursui. Tai informacija apie keleivių paklausą, tarifus, su viešuoju keleiviniu transportu, kuriam taikomas konkursas, susijusias išlaidas ir pajamas, taip pat išsamūs infrastruktūros specifikacijų duomenys, susiję su reikalingų transporto priemonių ar geležinkelių riedmenų naudojimu, kad tos suinteresuotosios šalys galėtų parengti tinkamai pagrįstus verslo planus. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai kompetentingoms institucijoms padeda pateikti visas reikalingas infrastruktūros specifikacijas. Jei nesilaikoma pirmiau išdėstytų nuostatų, taikoma 5 straipsnio 7 dalyje numatyta teisinė peržiūra.“; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

pridedama tokia dalis:

„8.   Kompetentingos institucijos
  , neatskleisdamos verslo paslapčių,
  visoms suinteresuotosioms šalims pateikia atitinkamą informaciją, kuria remiantis būtų galima parengti pasiūlymą konkursui. Tai informacija apie keleivių paklausą, tarifus, su viešuoju keleiviniu transportu, kuriam taikomas konkursas, susijusias išlaidas ir pajamas, taip pat išsamūs infrastruktūros specifikacijų duomenys, susiję su reikalingų transporto priemonių ar geležinkelių riedmenų naudojimu, kad tos suinteresuotosios šalys galėtų parengti tinkamai pagrįstus verslo planus. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai kompetentingoms institucijoms padeda pateikti visas reikalingas infrastruktūros specifikacijas. Jei nesilaikoma pirmiau išdėstytų nuostatų, taikoma 5 straipsnio 7 dalyje numatyta teisinė peržiūra.“; [43 pakeit.]

| 4. | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:








  -a) | įterpiama ši dalis:




  „1a.
     
  Kiekviena kompetentinga institucija, t. y. atskira institucija ar institucijų grupė, sudaryta iš daugiau nei vienos valstybės narės institucijų, turi galėti sudaryti viešųjų paslaugų sutartis pagal šiuo reglamentu nustatytas taisykles.“; [44 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

4.

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

-a)

įterpiama ši dalis:

„1a.
     
  Kiekviena kompetentinga institucija, t. y. atskira institucija ar institucijų grupė, sudaryta iš daugiau nei vienos valstybės narės institucijų, turi galėti sudaryti viešųjų paslaugų sutartis pagal šiuo reglamentu nustatytas taisykles.“; [44 pakeit.]

| -aa) | įterpiamos šios dalys:




  „3a.
     
  Iki 8 straipsnio 2 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigos valstybės narės ir, jei tai leidžiama pagal nacionalinę teisę, kompetentingos institucijos gali neleisti dalyvauti geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo konkursuose, kuriuos jų teritorijoje organizuoja kompetentingos institucijos pagal šio straipsnio 3 dalį, bet kuriai geležinkelio įmonei ar operatoriui, ar bet kuriai patronuojamajai bendrovei, kurią tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja geležinkelio įmonė ar jos patronuojančioji bendrovė, jei kontroliuojančioji geležinkelio įmonė, kontroliuojančioji patronuojančioji bendrovė ar jų patronuojamosios bendrovės:










  a) | yra licencijuotos ir teikia geležinkelio paslaugas valstybės narės, kurioje kompetentingos institucijos negali sudaryti viešųjų paslaugų sutarčių konkurso tvarka, viduje ir |
| --- | --- | --- |

-aa)

įterpiamos šios dalys:

„3a.
     
  Iki 8 straipsnio 2 dalyje nurodyto pereinamojo laikotarpio pabaigos valstybės narės ir, jei tai leidžiama pagal nacionalinę teisę, kompetentingos institucijos gali neleisti dalyvauti geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo konkursuose, kuriuos jų teritorijoje organizuoja kompetentingos institucijos pagal šio straipsnio 3 dalį, bet kuriai geležinkelio įmonei ar operatoriui, ar bet kuriai patronuojamajai bendrovei, kurią tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja geležinkelio įmonė ar jos patronuojančioji bendrovė, jei kontroliuojančioji geležinkelio įmonė, kontroliuojančioji patronuojančioji bendrovė ar jų patronuojamosios bendrovės:

a)

yra licencijuotos ir teikia geležinkelio paslaugas valstybės narės, kurioje kompetentingos institucijos negali sudaryti viešųjų paslaugų sutarčių konkurso tvarka, viduje ir

| b) | pasinaudojo tiesiogiai sudarytomis geležinkelio viešųjų paslaugų sutartimis, kurių vertė yra 50 proc. didesnė už bendrą geležinkelio viešųjų paslaugų sutarčių, kurios sudarytos su ta geležinkelio įmone ar patronuojančiąja bendrove, ar jų patronuojamosiomis bendrovėmis, vertę. |
| --- | --- |

b)

pasinaudojo tiesiogiai sudarytomis geležinkelio viešųjų paslaugų sutartimis, kurių vertė yra 50 proc. didesnė už bendrą geležinkelio viešųjų paslaugų sutarčių, kurios sudarytos su ta geležinkelio įmone ar patronuojančiąja bendrove, ar jų patronuojamosiomis bendrovėmis, vertę.

Šioje dalyje nustatytais tikslais kontroliavimu laikomos bet kokios teisės, sutartys ar kitos priemonės, kurios tiek atskirai, tiek kartu, atsižvelgiant į atitinkamas faktines aplinkybes ir įstatymų nuostatas, suteikia galimybę daryti lemiamą poveikį įmonei, ypač pasinaudojant:

| a) | nuosavybės teisėmis arba teisėmis naudotis visu įmonės turtu arba jo dalimi; |
| --- | --- |

a)

nuosavybės teisėmis arba teisėmis naudotis visu įmonės turtu arba jo dalimi;

| b) | teisėmis ar sutartimis, kurios suteikia teisę daryti didelę įtaką formuojant tos įmonės organus ir jiems balsuojant arba priimant sprendimus. |
| --- | --- |

b)

teisėmis ar sutartimis, kurios suteikia teisę daryti didelę įtaką formuojant tos įmonės organus ir jiems balsuojant arba priimant sprendimus.

3b.
     
  Valstybės narės ir, jei tai leidžiama pagal nacionalinę teisę, kompetentingos institucijos gali neleisti dalyvauti konkursuose bet kuriam operatoriui ar įmonei, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja fizinis ar juridinis asmuo ar asmenys, registruoti trečiojoje šalyje ar trečiosiose šalyse, išskyrus tuos atvejus, kai ta šalis ar šalys ėmėsi priemonių, kad galėtų konkurso būdu pavesti teikti viešąsias paslaugas valstybėje narėje licencijuotai geležinkelio įmonei.“; [68 pakeit.]

| a) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai:






  a) | kai numatoma jų vidutinė metinė vertė yra mažesnė nei 1 000 000 EUR arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima viešojo geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnė nei 5 000 000 EUR arba |
| --- | --- | --- |

a)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai:

a)

kai numatoma jų vidutinė metinė vertė yra mažesnė nei 1 000 000 EUR arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima viešojo geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnė nei 5 000 000 EUR arba

| b) | kai jos susijusios su mažesnės nei 300 000 transporto priemonės nuvažiuotų
  transporto priemonių
  kilometrų metinės apimties arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnės nei 150 000 traukinio

  500 000 transporto priemonės
  nuvažiuotų
  transporto priemonių
  kilometrų metinės apimties viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimu. [47 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kai jos susijusios su mažesnės nei 300 000 transporto priemonės nuvažiuotų
  transporto priemonių
  kilometrų metinės apimties arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnės nei 150 000 traukinio

  500 000 transporto priemonės
  nuvažiuotų
  transporto priemonių
  kilometrų metinės apimties viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimu. [47 pakeit.]

| ba) | kai atskirtų geležinkelio sistemų techninės specifikacijos keleivinio geležinkelių transporto srityje labai skiriasi nuo atitinkamos valstybės narės pagrindinio geležinkelių tinklo, prie kurios jos nėra prijungtos, TSS. [75 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

kai atskirtų geležinkelio sistemų techninės specifikacijos keleivinio geležinkelių transporto srityje labai skiriasi nuo atitinkamos valstybės narės pagrindinio geležinkelių tinklo, prie kurios jos nėra prijungtos, TSS. [75 pakeit.]

Tais atvejais, kai viešųjų paslaugų sutartis tiesiogiai sudaroma su mažąja arba vidutine įmone, naudojančia ne daugiau kaip 23 kelių transporto priemones, tos ribos gali būti padidintos: arba iki numatomos vidutinės metinės paslaugų vertės, kuri yra mažesnė nei 2 000 000 EUR, arba iki viešojo keleivinio transporto paslaugų metinės apimties, kuri yra mažesnė nei 600 000 transporto priemonės nuvažiuotų
  transporto priemonių
  kilometrų.“; [48 pakeit.]

| aa) | 5 dalis pakeičiama taip:




  „5.
     
  Jei paslaugų teikimas nutrūksta arba kyla rimtas pavojus, kad tokia situacija susidarys, kompetentinga institucija gali imtis skubių priemonių. Skubios priemonės gali būti susijusios su kompetentingos institucijos nesugebėjimu laiku pradėti konkurso dėl viešųjų paslaugų sutarties ir (arba) laiku su operatoriumi sudaryti viešųjų paslaugų sutartį.


  Viešųjų paslaugų operatorius turi teisę sprendimą dėl nurodymo vykdyti tam tikrus viešųjų paslaugų įsipareigojimus apskųsti. Imantis skubios priemonės viešųjų paslaugų sutartis sudaroma arba jos galiojimas pratęsiamas ar tokią sutartį nurodoma vykdyti ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui.“;[63 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.
     
  Jei paslaugų teikimas nutrūksta arba kyla rimtas pavojus, kad tokia situacija susidarys, kompetentinga institucija gali imtis skubių priemonių. Skubios priemonės gali būti susijusios su kompetentingos institucijos nesugebėjimu laiku pradėti konkurso dėl viešųjų paslaugų sutarties ir (arba) laiku su operatoriumi sudaryti viešųjų paslaugų sutartį.


  Viešųjų paslaugų operatorius turi teisę sprendimą dėl nurodymo vykdyti tam tikrus viešųjų paslaugų įsipareigojimus apskųsti. Imantis skubios priemonės viešųjų paslaugų sutartis sudaroma arba jos galiojimas pratęsiamas ar tokią sutartį nurodoma vykdyti ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui.“;[63 pakeit.]

| b) | 6 dalis pakeičiama taip:


  „6.
     „Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, kad, siekiant sustiprinti geležinkelio įmonių konkurenciją, keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys, susijusios su to paties tinklo ar maršrutų rinkinio dalimis, būtų sudaromos su skirtingomis geležinkelio įmonėmis. Tuo tikslu kompetentingos institucijos, prieš paskelbdamos konkursą, gali nuspręsti apriboti su ta pačia geležinkelio įmone sudaromų sutarčių skaičių

  Atsižvelgdamos į Direktyvą 2012/34/ES ir jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, už 2a straipsnyje nurodytų transporto planų sudarymą atsakingos kompetentingos institucijos gali nuspręsti keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai, jei įvykdytos šios sąlygos:










  a) | viešojo transporto plane yra reikalavimų, taikomų visai sutarties trukmei ir susijusių su:








  — | keleivių skaičiaus raida, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.
     „Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, kad, siekiant sustiprinti geležinkelio įmonių konkurenciją, keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys, susijusios su to paties tinklo ar maršrutų rinkinio dalimis, būtų sudaromos su skirtingomis geležinkelio įmonėmis. Tuo tikslu kompetentingos institucijos, prieš paskelbdamos konkursą, gali nuspręsti apriboti su ta pačia geležinkelio įmone sudaromų sutarčių skaičių

  Atsižvelgdamos į Direktyvą 2012/34/ES ir jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, už 2a straipsnyje nurodytų transporto planų sudarymą atsakingos kompetentingos institucijos gali nuspręsti keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai, jei įvykdytos šios sąlygos:

a)

viešojo transporto plane yra reikalavimų, taikomų visai sutarties trukmei ir susijusių su:

—

keleivių skaičiaus raida,

| — | paslaugų punktualumu, |
| --- | --- |

—

paslaugų punktualumu,

| — | išlaidų veiksmingumu kapitalo našumo srityje, |
| --- | --- |

—

išlaidų veiksmingumu kapitalo našumo srityje,

| — | traukinių eismo dažniu, |
| --- | --- |

—

traukinių eismo dažniu,

| — | vartotojų pasitenkinimu, |
| --- | --- |

—

vartotojų pasitenkinimu,

| — | riedmenų kokybe. |
| --- | --- |

—

riedmenų kokybe.

| b) | kompetentinga institucija ne vėliau kaip likus 18 mėnesių iki sutarties pradžios paskelbia, kaip šios dalies a punkte nustatytų reikalavimų turi būti laikomasi tiesiogiai sudarant viešųjų paslaugų sutartį ir reguliariai pateikia vertinimą, kaip laikomasi šių reikalavimų, 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje metinėje ataskaitoje. Jei dėl tiesioginio sutarties sudarymo pateikiamas geležinkelio operatoriaus ar įmonės skundas, reguliavimo institucija įvertina kompetentingos institucijos pateiktas priežastis ir priima sprendimą ne vėliau kaip per du mėnesius nuo skundo pateikimo datos. Reguliavimo institucija taip pat gali veikti savo pačios iniciatyva. |
| --- | --- |

b)

kompetentinga institucija ne vėliau kaip likus 18 mėnesių iki sutarties pradžios paskelbia, kaip šios dalies a punkte nustatytų reikalavimų turi būti laikomasi tiesiogiai sudarant viešųjų paslaugų sutartį ir reguliariai pateikia vertinimą, kaip laikomasi šių reikalavimų, 7 straipsnio 1 dalyje nurodytoje metinėje ataskaitoje. Jei dėl tiesioginio sutarties sudarymo pateikiamas geležinkelio operatoriaus ar įmonės skundas, reguliavimo institucija įvertina kompetentingos institucijos pateiktas priežastis ir priima sprendimą ne vėliau kaip per du mėnesius nuo skundo pateikimo datos. Reguliavimo institucija taip pat gali veikti savo pačios iniciatyva.

| c) | reguliavimo institucija ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki tos sutarties pabaigos įvertina, ar buvo laikomasi šios dalies a punkte nustatytų reikalavimų ir ar jie buvo įvertinti remiantis 7 straipsnio 1 dalimi. Kompetentinga institucija reguliavimo institucijai teikia visus vertinimui reikalingus duomenis. |
| --- | --- |

c)

reguliavimo institucija ne vėliau kaip likus 24 mėnesiams iki tos sutarties pabaigos įvertina, ar buvo laikomasi šios dalies a punkte nustatytų reikalavimų ir ar jie buvo įvertinti remiantis 7 straipsnio 1 dalimi. Kompetentinga institucija reguliavimo institucijai teikia visus vertinimui reikalingus duomenis.

Jei reguliavimo institucija nusprendžia, kad šios dalies a punkte nustatytų reikalavimų buvo nesilaikoma, ji nedelsdama priverčia kompetentingą instituciją pagal šio straipsnio 3 dalį skirti bet kokią naują viešųjų paslaugų sutartį.

Nepriklausomos reguliavimo institucijos sprendimas yra privalomas ir taikomas nedelsiant.

Nenukrypstant nuo 4 straipsnio 3 dalies, tokių sutarčių trukmė yra ne ilgesnė kaip devyneri metai.

Komisija priima deleguotuosius aktus, išsamiau išdėstydama šios dalies a punkte nustatytus reikalavimus.“. [50 pakeit.]

| 5. | įterpiamas toks 5a straipsnis:
  „5a straipsnis
  Geležinkelių riedmenys
  1.   Valstybės narės

  Kompetentingos institucijos
  , laikydamosi valstybės pagalbos taisyklių, imasi reikiamų priemonių, kad operatoriams, norintiems pagal viešųjų paslaugų sutartį teikti viešojo keleivinio geležinkelių transporto paslaugas, būtų užtikrinta galimybė veiksmingai ir nediskriminacinėmis sąlygomis

  užtikrintos veiksmingos ir nediskriminacinės sąlygos
  naudotis viešajam keleiviniam geležinkelių transportui tinkamais geležinkelių riedmenimis. [51 pakeit.]

  2.   Tais atvejais, kai įmonių, nuomojančių 1 dalyje nurodytus geležinkelių riedmenis nediskriminacinėmis ir komerciškai perspektyviomis sąlygomis visiems atitinkamiems viešojo keleivinio geležinkelių transporto operatoriams, atitinkamoje rinkoje nėra, valstybės narės, laikydamosi valstybės pagalbos taisyklių, užtikrina, kad geležinkelių riedmenų liekamosios vertės rizika tektų kompetentingai institucijai, jei operatoriai, ketinantys ir galintys dalyvauti viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo konkursuose, to reikalauja, kad galėtų dalyvauti konkurse.
  Užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo, kompetentinga institucija gali vienu iš šių būdų

  taikydama skirtingus, palankesnes sąlygas masto ekonomikai sudarančius būdus, kaip antai
  : [52 pakeit.]







  a) | pati
  rinkos kaina
  įsigydama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti būtinus geležinkelių riedmenis, kad galėtų leisti jais naudotis viešųjų paslaugų operatoriui rinkos kaina arba kaip numatyta viešųjų paslaugų sutartyje pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą; [53 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

5.

įterpiamas toks 5a straipsnis:

„5a straipsnis

Geležinkelių riedmenys

1.   Valstybės narės

  Kompetentingos institucijos
  , laikydamosi valstybės pagalbos taisyklių, imasi reikiamų priemonių, kad operatoriams, norintiems pagal viešųjų paslaugų sutartį teikti viešojo keleivinio geležinkelių transporto paslaugas, būtų užtikrinta galimybė veiksmingai ir nediskriminacinėmis sąlygomis

  užtikrintos veiksmingos ir nediskriminacinės sąlygos
  naudotis viešajam keleiviniam geležinkelių transportui tinkamais geležinkelių riedmenimis. [51 pakeit.]

2.   Tais atvejais, kai įmonių, nuomojančių 1 dalyje nurodytus geležinkelių riedmenis nediskriminacinėmis ir komerciškai perspektyviomis sąlygomis visiems atitinkamiems viešojo keleivinio geležinkelių transporto operatoriams, atitinkamoje rinkoje nėra, valstybės narės, laikydamosi valstybės pagalbos taisyklių, užtikrina, kad geležinkelių riedmenų liekamosios vertės rizika tektų kompetentingai institucijai, jei operatoriai, ketinantys ir galintys dalyvauti viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo konkursuose, to reikalauja, kad galėtų dalyvauti konkurse.

Užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo, kompetentinga institucija gali vienu iš šių būdų

  taikydama skirtingus, palankesnes sąlygas masto ekonomikai sudarančius būdus, kaip antai
  : [52 pakeit.]

a)

pati
  rinkos kaina
  įsigydama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti būtinus geležinkelių riedmenis, kad galėtų leisti jais naudotis viešųjų paslaugų operatoriui rinkos kaina arba kaip numatyta viešųjų paslaugų sutartyje pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą; [53 pakeit.]

| b) | suteikdama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti naudojamų geležinkelių riedmenų finansavimo garantiją rinkos kaina arba vykdydama viešųjų paslaugų sutartį pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą. Tokia garantija gali apimti liekamosios vertės riziką, kai taikoma, laikantis atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių; |
| --- | --- |

b)

suteikdama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti naudojamų geležinkelių riedmenų finansavimo garantiją rinkos kaina arba vykdydama viešųjų paslaugų sutartį pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą. Tokia garantija gali apimti liekamosios vertės riziką, kai taikoma, laikantis atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių;

| c) | viešųjų paslaugų sutartyje įsipareigodama sutarties galiojimo pabaigoje perimti geležinkelių riedmenis rinkos kaina. |
| --- | --- |

c)

viešųjų paslaugų sutartyje įsipareigodama sutarties galiojimo pabaigoje perimti geležinkelių riedmenis rinkos kaina.

| ca) | bendradarbiaudama su kaimyninėmis vietos valdžios institucijomis, siekiant sukurti platesnės apimties riedmenų parką; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

bendradarbiaudama su kaimyninėmis vietos valdžios institucijomis, siekiant sukurti platesnės apimties riedmenų parką; [54 pakeit.]

3.
     
  2 dalies antros pastraipos
  b ir c punktuose nurodytais atvejais kompetentinga institucija turi teisę reikalauti, kad, viešųjų paslaugų sutarčiai pasibaigus, viešųjų paslaugų operatorius perduotų geležinkelių riedmenis naujajam operatoriui, su kuriuo sudaroma sutartis. Kompetentinga institucija gali naująjį viešojo transporto operatorių įpareigoti perimti geležinkelių riedmenis. Riedmenys perduodami rinkos kaina. [55 pakeit.]

4.
     Jei geležinkelių riedmenys perduodami naujajam viešojo transporto operatoriui, kompetentinga institucija konkurso dokumentuose pateikia išsamius duomenis apie geležinkelių riedmenų techninės priežiūros išlaidas ir apie tų riedmenų fizinę būklę. [56 pakeit.]

4.   Iki [18 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] Komisija priima priemones, kuriomis nustatoma išsami šio straipsnio 2 ir 3 dalių taikymo tvarka. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 9a straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“;
  [57 ir 82 pakeit.]

| 6. | 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Visos kompensacijos, susijusios su bendrąja taisykle arba su viešųjų paslaugų sutartimi, atitinka 4 straipsnį, nepaisant to, kaip buvo sudaryta viešųjų paslaugų sutartis. Visos bet kokio pobūdžio kompensacijos, susijusios su viešųjų paslaugų sutartimi, sudaryta ne pagal 5 straipsnio 3 dalį, arba su bendrąja taisykle, atitinka ir priedo nuostatas.“; |
| --- | --- |

6.

6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Visos kompensacijos, susijusios su bendrąja taisykle arba su viešųjų paslaugų sutartimi, atitinka 4 straipsnį, nepaisant to, kaip buvo sudaryta viešųjų paslaugų sutartis. Visos bet kokio pobūdžio kompensacijos, susijusios su viešųjų paslaugų sutartimi, sudaryta ne pagal 5 straipsnio 3 dalį, arba su bendrąja taisykle, atitinka ir priedo nuostatas.“;

| 7. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Kiekviena kompetentinga institucija kartą per metus paskelbia suvestinę ataskaitą, kurioje nurodo viešųjų paslaugų įsipareigojimus, už kuriuos ji atsakinga, viešųjų paslaugų sutarčių įsigaliojimo ir galiojimo pabaigos datas, pasirinktus viešųjų paslaugų operatorius ir kaip atlygį tiems viešųjų paslaugų operatoriams sumokėtas kompensacijas ir suteiktas išimtines teises.
  Ataskaitoje įvertinami atitikties rezultatai ir nurodomi visi transporto paslaugos rodikliai, įskaitant punktualumą, patikimumą, švarą, klientų pasitenkinimą, kuris nustatomas atliekant visuomenės nuomonės apklausas, ir mažiausią pajėgumo išnaudojimo normą.
  Šioje ataskaitoje atskirai aptariamas autobusų transportas ir geležinkelių transportas, ja remiantis galima stebėti ir vertinti viešojo transporto tinklo veikimą, kokybę ir finansavimą ir, jei taikoma, joje pateikiama informacija apie visų suteiktų išimtinių teisių pobūdį ir apimtį. Valstybės narės užtikrina, kad būtų lengviau centralizuotai susipažinti su šiomis ataskaitomis, pvz., per bendrą žiniatinklio portalą.
  Komisija parengia šių ataskaitų santrauką ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai visomis darbo kalbomis.
  “; [58 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

7.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kiekviena kompetentinga institucija kartą per metus paskelbia suvestinę ataskaitą, kurioje nurodo viešųjų paslaugų įsipareigojimus, už kuriuos ji atsakinga, viešųjų paslaugų sutarčių įsigaliojimo ir galiojimo pabaigos datas, pasirinktus viešųjų paslaugų operatorius ir kaip atlygį tiems viešųjų paslaugų operatoriams sumokėtas kompensacijas ir suteiktas išimtines teises.
  Ataskaitoje įvertinami atitikties rezultatai ir nurodomi visi transporto paslaugos rodikliai, įskaitant punktualumą, patikimumą, švarą, klientų pasitenkinimą, kuris nustatomas atliekant visuomenės nuomonės apklausas, ir mažiausią pajėgumo išnaudojimo normą.
  Šioje ataskaitoje atskirai aptariamas autobusų transportas ir geležinkelių transportas, ja remiantis galima stebėti ir vertinti viešojo transporto tinklo veikimą, kokybę ir finansavimą ir, jei taikoma, joje pateikiama informacija apie visų suteiktų išimtinių teisių pobūdį ir apimtį. Valstybės narės užtikrina, kad būtų lengviau centralizuotai susipažinti su šiomis ataskaitomis, pvz., per bendrą žiniatinklio portalą.
  Komisija parengia šių ataskaitų santrauką ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai visomis darbo kalbomis.
  “; [58 pakeit.]

| b) | 2 dalyje pridedamas toks punktas:






  „d) | numatoma viešųjų paslaugų sutarties įsigaliojimo data ir galiojimo trukmė.“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalyje pridedamas toks punktas:

„d)

numatoma viešųjų paslaugų sutarties įsigaliojimo data ir galiojimo trukmė.“;

| 8. | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „2.   Nepažeidžiant 3 dalies, nuo 2019 m. gruodžio 3 d.geležinkelių

  kelių
  transporto, išskyrus kitas

  ir kitų
  bėginio transporto rūšis

  rūšių
  , pvz., metro
  , tramvajų
  ar tramvajų
  ir traukinių
  viešųjų paslaugų sutartys sudaromos pagal 5 straipsnio 3 dalį. Visos kitų rūšių bėginio transporto ir kelių transporto

  straipsnį.
  Viešųjų paslaugų sutartys pagal 5 straipsnio 3 dalį turi būti sudaromos dar iki 2019 m.

  dėl viešojo keleivinio geležinkelių transporto nuo


  2022 m
  . gruodžio 3 d.
  sudaromos pagal 5 straipsnį
  .
  Iki 2022 m.

  Šiuo pereinamuoju laikotarpiu iki
  2019 m. gruodžio 3 d. 
  už 2a straipsnyje nurodytų transporto planų sudarymą atsakingoms kompetentingoms institucijoms suteikiami visi pagal 5 straipsnį viešųjų paslaugų sutartis sudaryti reikalingi įgaliojimai. Šiais pereinamaisiais laikotarpiais
  valstybės narės imasi priemonių laipsniškai užtikrinti, kad būtų laikomasi 5 straipsnio 3 dalies, siekdamos išvengti didelių struktūrinių problemų, visų pirma susijusių su transporto pajėgumais.“; [59 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

8.

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.   Nepažeidžiant 3 dalies, nuo 2019 m. gruodžio 3 d.geležinkelių

  kelių
  transporto, išskyrus kitas

  ir kitų
  bėginio transporto rūšis

  rūšių
  , pvz., metro
  , tramvajų
  ar tramvajų
  ir traukinių
  viešųjų paslaugų sutartys sudaromos pagal 5 straipsnio 3 dalį. Visos kitų rūšių bėginio transporto ir kelių transporto

  straipsnį.
  Viešųjų paslaugų sutartys pagal 5 straipsnio 3 dalį turi būti sudaromos dar iki 2019 m.

  dėl viešojo keleivinio geležinkelių transporto nuo


  2022 m
  . gruodžio 3 d.
  sudaromos pagal 5 straipsnį
  .
  Iki 2022 m.

  Šiuo pereinamuoju laikotarpiu iki
  2019 m. gruodžio 3 d. 
  už 2a straipsnyje nurodytų transporto planų sudarymą atsakingoms kompetentingoms institucijoms suteikiami visi pagal 5 straipsnį viešųjų paslaugų sutartis sudaryti reikalingi įgaliojimai. Šiais pereinamaisiais laikotarpiais
  valstybės narės imasi priemonių laipsniškai užtikrinti, kad būtų laikomasi 5 straipsnio 3 dalies, siekdamos išvengti didelių struktūrinių problemų, visų pirma susijusių su transporto pajėgumais.“; [59 pakeit.]

| aa) | 2 dalyje pridedama ši pastraipa:

  „Per šešis mėnesius pasibaigus pusei pereinamojo laikotarpio valstybės narės Komisijai pateikia pažangos ataskaitą, kurioje nurodomas bet koks 5 straipsnį atitinkantis laipsniško viešųjų paslaugų sutarčių sudarymo įgyvendinimas. Remdamasi valstybių narių pažangos ataskaitomis, Komisija gali pasiūlyti atitinkamas valstybėms narėms skirtas priemones.“; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

2 dalyje pridedama ši pastraipa:

| b) | įterpiama tokia dalis:
  „2a.   Viešojo keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys,
  neatitinkančios 5 straipsnio,
  tiesiogiai sudarytos nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2019 m.
  iki


  2022 m.
  gruodžio 2 d.
  3 d
  ., gali toliau galioti iki jose numatyto termino. Tačiau bet kuriuo atveju jos nustoja galioti 2022 m. gruodžio 31 d.

  vėliausiai ...

   (*2)“; [61 pakeit.]


  (*2)  
  10 metų po šio reglamento įsigaliojimo dienos (t. y. iš dalies keičiančio akto – 2013/0028(COD)).
  " |
| --- | --- |

b)

įterpiama tokia dalis:

„2a.   Viešojo keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys,
  neatitinkančios 5 straipsnio,
  tiesiogiai sudarytos nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2019 m.
  iki


  2022 m.
  gruodžio 2 d.
  3 d
  ., gali toliau galioti iki jose numatyto termino. Tačiau bet kuriuo atveju jos nustoja galioti 2022 m. gruodžio 31 d.

  vėliausiai ...

   (*2)“; [61 pakeit.]

(*2)  
  10 metų po šio reglamento įsigaliojimo dienos (t. y. iš dalies keičiančio akto – 2013/0028(COD)).
  "

| c) | 3 dalies antros pastraipos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „D punkte nurodytos sutartys gali toliau galioti iki jose numatyto termino, jei jų galiojimo trukmė ribota ir panaši į 4 straipsnyje nustatytą trukmę.“. |
| --- | --- |

c)

3 dalies antros pastraipos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„D punkte nurodytos sutartys gali toliau galioti iki jose numatyto termino, jei jų galiojimo trukmė ribota ir panaši į 4 straipsnyje nustatytą trukmę.“.

| 9. | įterpiamas toks straipsnis:
  „9a straipsnis
  Komiteto procedūra
  1.   Komisijai padeda Bendros Europos geležinkelių erdvės komitetas, įsteigtas pagal Direktyvos 2012/34/ES 62 straipsnį. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (*3).
  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

  (*3)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“." |
| --- | --- |

9.

įterpiamas toks straipsnis:

„9a straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Bendros Europos geležinkelių erdvės komitetas, įsteigtas pagal Direktyvos 2012/34/ES 62 straipsnį. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (*3).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

(*3)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).“."

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Jis pateikiamas konsoliduoto su Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 teksto pavidalu, kurį jis iš dalies pakeičia per tris mėnesius nuo jo paskelbimo. [62 pakeit.]

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

1

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  Baltoji knyga „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144).

4

(5)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

5

(6)  Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../..., kuriuo iš dalies keičiamas 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims ir 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (COM(2012)0730, 2012 12 5).

6

(7)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

7

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/432 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/432

---

P7_TA(2014)0149

Geležinkelių sistemos sąveika ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2017/C 285/54)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0030), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0030),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį ir 170 bei 171 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0027/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį ir 170 bei 171 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0027/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 16 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 16 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7-0033/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7-0033/2014),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0015

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį, 170 ir 171 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiama. Reikia padaryti daugiau pakeitimų, todėl, kad būtų aiškiau, direktyvą reikėtų išdėstyti nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB (4) buvo keletą kartų iš esmės keičiama. Reikia padaryti daugiau pakeitimų, todėl, kad būtų aiškiau, direktyvą reikėtų išdėstyti nauja redakcija;

| (2) | siekiant Europos Sąjungos piliečiams, ekonominės veiklos vykdytojams, regioninės ir vietinės valdžios institucijoms leisti visapusiškai naudotis pranašumais, kurie atsiranda sukūrus erdvę be vidaus sienų,
  ir įgyvendinti teritorinės sanglaudos tikslą,
  ypač reikia tobulinti nacionalinių geležinkelių tinklų sujungimą ir sąveiką bei galimybę naudotis tais tinklais,
  taip pat keleiviams su negalia,
  imantis visų reikalingų veiksmų techninio standartizavimo srityje; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

siekiant Europos Sąjungos piliečiams, ekonominės veiklos vykdytojams, regioninės ir vietinės valdžios institucijoms leisti visapusiškai naudotis pranašumais, kurie atsiranda sukūrus erdvę be vidaus sienų,
  ir įgyvendinti teritorinės sanglaudos tikslą,
  ypač reikia tobulinti nacionalinių geležinkelių tinklų sujungimą ir sąveiką bei galimybę naudotis tais tinklais,
  taip pat keleiviams su negalia,
  imantis visų reikalingų veiksmų techninio standartizavimo srityje; [1 pakeit.]

| (3) | įgyvendinant Sąjungos geležinkelių sistemos sąveikos planus turėtų būti nustatytas optimalus techninio suderinimo lygis, Sąjungoje ir trečiosiose šalyse turėtų būti lengviau teikti tarptautines geležinkelių transporto paslaugas, jas gerinti ir plėtoti, taip pat turėtų būti lengviau palaipsniui kurti įrangos ir paslaugų, skirtų Sąjungos geležinkelių sistemai konstruoti

  kurti
  , rekonstruoti, modernizuoti ir eksploatuoti, vidaus rinką; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

įgyvendinant Sąjungos geležinkelių sistemos sąveikos planus turėtų būti nustatytas optimalus techninio suderinimo lygis, Sąjungoje ir trečiosiose šalyse turėtų būti lengviau teikti tarptautines geležinkelių transporto paslaugas, jas gerinti ir plėtoti, taip pat turėtų būti lengviau palaipsniui kurti įrangos ir paslaugų, skirtų Sąjungos geležinkelių sistemai konstruoti

  kurti
  , rekonstruoti, modernizuoti ir eksploatuoti, vidaus rinką; [2 pakeit.]

| (4) | dėl geležinkelių tinkle teikiamų komercinių vežimo geležinkeliais paslaugų visų pirma reikalingas ypač geras infrastruktūros ir transporto priemonių charakteristikų suderinamumas, taip pat veiksmingas įvairių infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių informacijos, ryšių
  ir bilietų pardavimo
  sistemų tarpusavio ryšys. Nuo tokio suderinamumo ir tarpusavio ryšio priklauso eksploatavimo lygiai, sauga, paslaugų kokybė ir sąnaudos, ypač geležinkelių sistemos sąveika; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

dėl geležinkelių tinkle teikiamų komercinių vežimo geležinkeliais paslaugų visų pirma reikalingas ypač geras infrastruktūros ir transporto priemonių charakteristikų suderinamumas, taip pat veiksmingas įvairių infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių informacijos, ryšių
  ir bilietų pardavimo
  sistemų tarpusavio ryšys. Nuo tokio suderinamumo ir tarpusavio ryšio priklauso eksploatavimo lygiai, sauga, paslaugų kokybė ir sąnaudos, ypač geležinkelių sistemos sąveika; [3 pakeit.]

| (5) | pagrindiniuose geležinkelių reguliavimo teisės aktuose turėtų būti aiškiai nustatytos pareigos užtikrinti, kad būtų laikomasi geležinkelių tinklams taikomų saugos, sveikatos
  , socialinės
  ir vartotojų apsaugos taisyklių; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

pagrindiniuose geležinkelių reguliavimo teisės aktuose turėtų būti aiškiai nustatytos pareigos užtikrinti, kad būtų laikomasi geležinkelių tinklams taikomų saugos, sveikatos
  , socialinės
  ir vartotojų apsaugos taisyklių; [4 pakeit.]

| (6) | yra didelių skirtumų tarp nacionalinės teisės aktų, vidaus taisyklių ir techninių specifikacijų, kurios taikomos geležinkelio sistemoms, posistemiams ir sudedamosioms dalims, kadangi juose nustatyti konkretūs matmenys, įtaisai ir specialios charakteristikos. Tokia padėtis traukiniams trukdo be kliūčių važinėti po visą Sąjungą
  ir pasinaudoti standartizavimo ir masto ekonomijos teikiama nauda bendrojoje rinkoje
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

yra didelių skirtumų tarp nacionalinės teisės aktų, vidaus taisyklių ir techninių specifikacijų, kurios taikomos geležinkelio sistemoms, posistemiams ir sudedamosioms dalims, kadangi juose nustatyti konkretūs matmenys, įtaisai ir specialios charakteristikos. Tokia padėtis traukiniams trukdo be kliūčių važinėti po visą Sąjungą
  ir pasinaudoti standartizavimo ir masto ekonomijos teikiama nauda bendrojoje rinkoje
  ; [5 pakeit.]

| (7) | dėl tokios padėties nacionalinės geležinkelių pramonės įmonės su nacionaliniais geležinkeliais per ilgą laiką užmezgė labai glaudžius ryšius, o tai trukdo iš tiesų atverti rinkas, kad į jas galėtų patekti nauji rinkos dalyviai. Siekiant padidinti jų konkurencingumą pasauliniu lygiu šios įmonės turi dalyvauti atviroje ir konkurencingoje Europos rinkoje; |
| --- | --- |

(7)

dėl tokios padėties nacionalinės geležinkelių pramonės įmonės su nacionaliniais geležinkeliais per ilgą laiką užmezgė labai glaudžius ryšius, o tai trukdo iš tiesų atverti rinkas, kad į jas galėtų patekti nauji rinkos dalyviai. Siekiant padidinti jų konkurencingumą pasauliniu lygiu šios įmonės turi dalyvauti atviroje ir konkurencingoje Europos rinkoje;

| (8) | dėl to tikslinga apibrėžti esminius geležinkelio sąveikos reikalavimus visai Sąjungai, kurie turėtų būti taikomi jos geležinkelių sistemai; |
| --- | --- |

(8)

dėl to tikslinga apibrėžti esminius geležinkelio sąveikos reikalavimus visai Sąjungai, kurie turėtų būti taikomi jos geležinkelių sistemai;

| (9) | rengiant technines sąveikos specifikacijas (toliau – TSS) išryškėjo poreikis išaiškinti santykį tarp esminių reikalavimų bei TSS ir Europos standartų bei kitų norminio pobūdžio dokumentų. Visų pirma reikėtų aiškiai atskirti standartus ar jų dalis, kurie turėtų tapti privalomi norint pasiekti šios direktyvos tikslus, ir darniuosius standartus, kurie parengti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (5). Jei būtina, TSS gali būti daroma tiesioginė nuoroda į Europos standartus arba specifikacijas, kurie nuo TSS taikymo pradžios tampa privalomi; |
| --- | --- |

(9)

rengiant technines sąveikos specifikacijas (toliau – TSS) išryškėjo poreikis išaiškinti santykį tarp esminių reikalavimų bei TSS ir Europos standartų bei kitų norminio pobūdžio dokumentų. Visų pirma reikėtų aiškiai atskirti standartus ar jų dalis, kurie turėtų tapti privalomi norint pasiekti šios direktyvos tikslus, ir darniuosius standartus, kurie parengti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (5). Jei būtina, TSS gali būti daroma tiesioginė nuoroda į Europos standartus arba specifikacijas, kurie nuo TSS taikymo pradžios tampa privalomi;

| (10) | kad Sąjungos geležinkelių sektorius iš tiesų taptų labiau konkurencingas ir nebūtų iškreipta pagrindinių geležinkelių sistemos subjektų konkurencija, TSS turėtų būti rengiamos laikantis atvirumo, sutarimo ir skaidrumo principų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 II priede; |
| --- | --- |

(10)

kad Sąjungos geležinkelių sektorius iš tiesų taptų labiau konkurencingas ir nebūtų iškreipta pagrindinių geležinkelių sistemos subjektų konkurencija, TSS turėtų būti rengiamos laikantis atvirumo, sutarimo ir skaidrumo principų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 II priede;

| (11) | geležinkelių paslaugų kokybė Sąjungoje priklauso, inter alia, nuo tinklo plačiausiąja prasme (įskaitant visų susijusių posistemių stacionarias dalis) charakteristikų ir transporto priemonių (jose įrengtas, įskaitant visų susijusių posistemių, sudedamąsias dalis) charakteristikų ypač gero suderinamumo. Nuo tokio suderinamumo priklauso eksploatavimo lygiai, sauga, paslaugų kokybė ir sąnaudos; |
| --- | --- |

(11)

geležinkelių paslaugų kokybė Sąjungoje priklauso, inter alia, nuo tinklo plačiausiąja prasme (įskaitant visų susijusių posistemių stacionarias dalis) charakteristikų ir transporto priemonių (jose įrengtas, įskaitant visų susijusių posistemių, sudedamąsias dalis) charakteristikų ypač gero suderinamumo. Nuo tokio suderinamumo priklauso eksploatavimo lygiai, sauga, paslaugų kokybė ir sąnaudos;

| (12) | TSS nustatyti visi reikalavimai, kuriuos turėtų atitikti sąveikos sudedamoji dalis, ir tvarka, kurios reikia laikytis vertinant atitiktį. Be to, būtina nustatyti, kad kiekvienos sudedamosios dalies atitiktis ir tinkamumas TSS nurodytai paskirčiai turėtų būti įvertintas tam tikra procedūra ir ji turi turėti atitinkamą sertifikatą; |
| --- | --- |

(12)

TSS nustatyti visi reikalavimai, kuriuos turėtų atitikti sąveikos sudedamoji dalis, ir tvarka, kurios reikia laikytis vertinant atitiktį. Be to, būtina nustatyti, kad kiekvienos sudedamosios dalies atitiktis ir tinkamumas TSS nurodytai paskirčiai turėtų būti įvertintas tam tikra procedūra ir ji turi turėti atitinkamą sertifikatą;

| (13) | rengiant naujas TSS visada reikia siekti užtikrinti suderinamumą su esama sistema. Tai padės skatinti geležinkelio transporto konkurencingumą ir išvengti nereikalingų papildomų išlaidų, nes bus reikalaujama tobulinti ar atnaujinti esamus posistemius, kad būtų užtikrintas atgalinis suderinamumas. Išskirtiniais atvejais, kai nebus įmanoma užtikrinti suderinamumo, TSS galima pasitelkti kaip gaires, būtinas norint nuspręsti, ar esamam posistemiui reikia naujo sprendimo arba leidimo pradėti eksploatuoti, ir nustatyti atitinkamus terminus; |
| --- | --- |

(13)

rengiant naujas TSS visada reikia siekti užtikrinti suderinamumą su esama sistema. Tai padės skatinti geležinkelio transporto konkurencingumą ir išvengti nereikalingų papildomų išlaidų, nes bus reikalaujama tobulinti ar atnaujinti esamus posistemius, kad būtų užtikrintas atgalinis suderinamumas. Išskirtiniais atvejais, kai nebus įmanoma užtikrinti suderinamumo, TSS galima pasitelkti kaip gaires, būtinas norint nuspręsti, ar esamam posistemiui reikia naujo sprendimo arba leidimo pradėti eksploatuoti, ir nustatyti atitinkamus terminus;

| (14) | saugos tikslais būtina kiekvienai pradedamai eksploatuoti transporto priemonei priskirti tapatumo kodą. Tuomet transporto priemonė turėtų būti įrašoma į nacionalinį transporto priemonių registrą. Registrai turėtų būti prieinami visoms valstybėms narėms ir tam tikriems ekonomikos subjektams Europos Sąjungoje informacijai gauti. Nacionaliniai transporto priemonių registrai turėtų būti vienodo duomenų formato. Todėl jie turėtų būti reglamentuoti bendrose naudojimo ir techninėse specifikacijose; |
| --- | --- |

(14)

saugos tikslais būtina kiekvienai pradedamai eksploatuoti transporto priemonei priskirti tapatumo kodą. Tuomet transporto priemonė turėtų būti įrašoma į nacionalinį transporto priemonių registrą. Registrai turėtų būti prieinami visoms valstybėms narėms ir tam tikriems ekonomikos subjektams Europos Sąjungoje informacijai gauti. Nacionaliniai transporto priemonių registrai turėtų būti vienodo duomenų formato. Todėl jie turėtų būti reglamentuoti bendrose naudojimo ir techninėse specifikacijose;

| (15) | jei TSS negalima visapusiškai nustatyti konkrečių esminius reikalavimus atitinkančių techninių aspektų, TSS priede nurodoma, kad tie aspektai, kuriuos reikia išaiškinti, yra neišspręsti klausimai. Kol rengiama TSS, neišspręstiems klausimams taikomos nacionalinės taisyklės; |
| --- | --- |

(15)

jei TSS negalima visapusiškai nustatyti konkrečių esminius reikalavimus atitinkančių techninių aspektų, TSS priede nurodoma, kad tie aspektai, kuriuos reikia išaiškinti, yra neišspręsti klausimai. Kol rengiama TSS, neišspręstiems klausimams taikomos nacionalinės taisyklės;

| (16) | turėtų būti nustatyta tvarka, taikoma posistemiui taikomiems esminiams reikalavimams, kurie dar nereglamentuojami atitinkamoje TSS. Tokiu atveju už atitikties įvertinimo ir tikrinimo procedūras turėtų būti atsakingos Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnyje nurodytos notifikuotosios įstaigos; |
| --- | --- |

(16)

turėtų būti nustatyta tvarka, taikoma posistemiui taikomiems esminiams reikalavimams, kurie dar nereglamentuojami atitinkamoje TSS. Tokiu atveju už atitikties įvertinimo ir tikrinimo procedūras turėtų būti atsakingos Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnyje nurodytos notifikuotosios įstaigos;

| (17) | Direktyva 2008/57/EB taikoma visai geležinkelių sistemai Sąjungoje, o TSS taikymo sritys išplečiamos, kad aprėptų į transeuropinę geležinkelių sistemą neįtrauktas transporto priemones ir tinklus. Todėl I priedas turėtų būti supaprastintas pašalinant konkrečias nuorodas į transeuropinę geležinkelių sistemą; |
| --- | --- |

(17)

Direktyva 2008/57/EB taikoma visai geležinkelių sistemai Sąjungoje, o TSS taikymo sritys išplečiamos, kad aprėptų į transeuropinę geležinkelių sistemą neįtrauktas transporto priemones ir tinklus. Todėl I priedas turėtų būti supaprastintas pašalinant konkrečias nuorodas į transeuropinę geležinkelių sistemą;

| (18) | funkcinės ir techninės specifikacijos, kurias turi atitikti posistemiai ir jų sąsajos, gali skirtis priklausomai nuo posistemių naudojimo, pavyzdžiui, priklausomai nuo linijų ir transporto priemonių kategorijų; |
| --- | --- |

(18)

funkcinės ir techninės specifikacijos, kurias turi atitikti posistemiai ir jų sąsajos, gali skirtis priklausomai nuo posistemių naudojimo, pavyzdžiui, priklausomai nuo linijų ir transporto priemonių kategorijų;

| (19) | siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų plačiau diegiama geležinkelių sąveika, ir palaipsniui mažinama paveldėtųjų sistemų įvairovė, TSS turėtų būti pateiktos nuostatos, taikomos atnaujinant arba patobulinant esamus posistemius, ir galėtų būti nurodyti terminai, iki kurių turi būti sukurta suplanuota sistema; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų plačiau diegiama geležinkelių sąveika, ir palaipsniui mažinama paveldėtųjų sistemų įvairovė, TSS turėtų būti pateiktos nuostatos, taikomos atnaujinant arba patobulinant esamus posistemius, ir galėtų būti nurodyti terminai, iki kurių turi būti sukurta suplanuota sistema;

| (20) | atsižvelgiant į geležinkelių sistemos sąveikos kliūčių panaikinimo laipsnišką metodą ir laiką, kurio dėl tos priežasties prireiks TSS priimti, reikėtų imtis priemonių, kad būtų išvengta padėties, kai valstybės narės priima naujas nacionalines taisykles arba imasi projektų, kurie didina esamos sistemos įvairiapusiškumą; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į geležinkelių sistemos sąveikos kliūčių panaikinimo laipsnišką metodą ir laiką, kurio dėl tos priežasties prireiks TSS priimti, reikėtų imtis priemonių, kad būtų išvengta padėties, kai valstybės narės priima naujas nacionalines taisykles arba imasi projektų, kurie didina esamos sistemos įvairiapusiškumą;

| (21) | siekiant pašalinti sąveikos kliūtis ir taip išplėsti TSS taikymo sritis, kad jos apimtų visą Sąjungos geležinkelių sistemą, nacionalinių taisyklių skaičius turėtų būti palaipsniui mažinamas. Nacionalinės taisyklės turėtų būti skirstomos į taisykles, būtinas tik dėl vietos reikalavimų, ir taisykles, kurių reikia dėl TSS neišspręstų klausimų. Pastarosios taisyklės turėtų būti palaipsniui naikinamos, išaiškinus TSS neišspręstus klausimus; |
| --- | --- |

(21)

siekiant pašalinti sąveikos kliūtis ir taip išplėsti TSS taikymo sritis, kad jos apimtų visą Sąjungos geležinkelių sistemą, nacionalinių taisyklių skaičius turėtų būti palaipsniui mažinamas. Nacionalinės taisyklės turėtų būti skirstomos į taisykles, būtinas tik dėl vietos reikalavimų, ir taisykles, kurių reikia dėl TSS neišspręstų klausimų. Pastarosios taisyklės turėtų būti palaipsniui naikinamos, išaiškinus TSS neišspręstus klausimus;

| (22) | laipsniško metodo taikymas atitinka ypatingus poreikius, būtinus siekiant geležinkelių sistemos, turinčios seną nacionalinę infrastruktūrą ir senas transporto priemones, kurioms pritaikyti ar atnaujinti būtinos didelės investicijos, sąveikos, ir reikia itin stengtis, kad geležinkeliai ekonomiškai nenukentėtų, palyginti su kitomis transporto rūšimis; |
| --- | --- |

(22)

laipsniško metodo taikymas atitinka ypatingus poreikius, būtinus siekiant geležinkelių sistemos, turinčios seną nacionalinę infrastruktūrą ir senas transporto priemones, kurioms pritaikyti ar atnaujinti būtinos didelės investicijos, sąveikos, ir reikia itin stengtis, kad geležinkeliai ekonomiškai nenukentėtų, palyginti su kitomis transporto rūšimis;

| (23) | paaiškėjo, kad dėl geležinkelių sistemos masto ir sudėtingumo praktiniais sumetimais būtina padalyti šią sistemą į šiuos posistemius: infrastruktūros, kelio kontrolės, valdymo ir signalizacijos, riedmens kontrolės, valdymo ir signalizacijos, energijos, riedmenų, traukinių eismo organizavimo ir valdymo, techninės priežiūros ir telematikos priemonių keleivių ir krovinių vežimo paslaugoms. Kiekvienam iš šių posistemių, ypač jų sudedamosioms dalims ir sąsajoms, reikia apibrėžti esminius reikalavimus ir nustatyti technines specifikacijas, kad tie esminiai reikalavimai būtų įvykdyti. Ta pati sistema skirstoma į stacionarią ir mobilią dalis, kurių viena susideda iš tinklo, kurį sudaro linijos, stotys, terminalai ir visa kita saugiam ir nuolatiniam sistemos veikimui užtikrinti būtina stacionari įranga, o kita – iš visų šiuo tinklu važiuojančių transporto priemonių. Todėl šioje direktyvoje transporto priemonę sudaro vienas posistemis (riedmenys) ir, kai tai taikoma, kiti posistemiai (pirmiausia transporto priemonėje esantis kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemis).
  Nors sistema suskirstyta į keletą dalių, Europos Sąjungos geležinkelio agentūra (toliau – agentūra), siekdama užtikrinti saugumą ir sąveiką, turėtų laikytis globalaus požiūrio į ją
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

paaiškėjo, kad dėl geležinkelių sistemos masto ir sudėtingumo praktiniais sumetimais būtina padalyti šią sistemą į šiuos posistemius: infrastruktūros, kelio kontrolės, valdymo ir signalizacijos, riedmens kontrolės, valdymo ir signalizacijos, energijos, riedmenų, traukinių eismo organizavimo ir valdymo, techninės priežiūros ir telematikos priemonių keleivių ir krovinių vežimo paslaugoms. Kiekvienam iš šių posistemių, ypač jų sudedamosioms dalims ir sąsajoms, reikia apibrėžti esminius reikalavimus ir nustatyti technines specifikacijas, kad tie esminiai reikalavimai būtų įvykdyti. Ta pati sistema skirstoma į stacionarią ir mobilią dalis, kurių viena susideda iš tinklo, kurį sudaro linijos, stotys, terminalai ir visa kita saugiam ir nuolatiniam sistemos veikimui užtikrinti būtina stacionari įranga, o kita – iš visų šiuo tinklu važiuojančių transporto priemonių. Todėl šioje direktyvoje transporto priemonę sudaro vienas posistemis (riedmenys) ir, kai tai taikoma, kiti posistemiai (pirmiausia transporto priemonėje esantis kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemis).
  Nors sistema suskirstyta į keletą dalių, Europos Sąjungos geležinkelio agentūra (toliau – agentūra), siekdama užtikrinti saugumą ir sąveiką, turėtų laikytis globalaus požiūrio į ją
  ; [6 pakeit.]

| (24) | pagal Sąjungos pasirašytą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją prieinamumas yra vienas iš Konvencijos bendrųjų principų, ir reikalaujama, kad valstybės, Konvencijos šalys, imtųsi reikiamų priemonių, kad neįgaliems asmenims užtikrintų tokį patį prieinamumą kaip ir kitiems asmenims, be kitų dalykų,
  parengdamos ir
  skelbdamos būtinuosius prieinamumo standartus ir gaires
  bei
  stebėdamos jų įgyvendinimą. Todėl prieinamumas
  asmenims su negalia ir riboto judumo asmenims
  yra svarbus geležinkelių sistemos sąveikos reikalavimas
  , atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktus dėl riboto judumo keleivių
  ; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

pagal Sąjungos pasirašytą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją prieinamumas yra vienas iš Konvencijos bendrųjų principų, ir reikalaujama, kad valstybės, Konvencijos šalys, imtųsi reikiamų priemonių, kad neįgaliems asmenims užtikrintų tokį patį prieinamumą kaip ir kitiems asmenims, be kitų dalykų,
  parengdamos ir
  skelbdamos būtinuosius prieinamumo standartus ir gaires
  bei
  stebėdamos jų įgyvendinimą. Todėl prieinamumas
  asmenims su negalia ir riboto judumo asmenims
  yra svarbus geležinkelių sistemos sąveikos reikalavimas
  , atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktus dėl riboto judumo keleivių
  ; [7 pakeit.]

| (25) | geležinkelių sistemos sąveikos nuostatų įgyvendinimas ekonominės naudos atžvilgiu neturėtų sudaryti nepateisinamų kliūčių išsaugoti kiekvienos valstybės narės esamą geležinkelių tinklą, tačiau įgyvendinant tas nuostatas turėtų būti stengiamasi išlaikyti tikslą pasiekti sąveiką; |
| --- | --- |

(25)

geležinkelių sistemos sąveikos nuostatų įgyvendinimas ekonominės naudos atžvilgiu neturėtų sudaryti nepateisinamų kliūčių išsaugoti kiekvienos valstybės narės esamą geležinkelių tinklą, tačiau įgyvendinant tas nuostatas turėtų būti stengiamasi išlaikyti tikslą pasiekti sąveiką;

| (26) | TSS taip pat turi poveikį sąlygoms, kuriomis asmenys naudojasi geležinkelių transportu, dėl to su šiais naudotojais reikia konsultuotis jiems rūpimais klausimais
  , įskaitant asmenų su negalia organizacijas
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

TSS taip pat turi poveikį sąlygoms, kuriomis asmenys naudojasi geležinkelių transportu, dėl to su šiais naudotojais reikia konsultuotis jiems rūpimais klausimais
  , įskaitant asmenų su negalia organizacijas
  ; [8 pakeit.]

| (27) | kiekvienai valstybei narei turėtų būti leidžiama kai kuriais tinkamai pagrįstais atvejais netaikyti tam tikrų TSS. Šie atvejai ir TSS netaikymo procedūros turėtų būti aiškiai apibrėžti; |
| --- | --- |

(27)

kiekvienai valstybei narei turėtų būti leidžiama kai kuriais tinkamai pagrįstais atvejais netaikyti tam tikrų TSS. Šie atvejai ir TSS netaikymo procedūros turėtų būti aiškiai apibrėžti;

| (28) | TSS parengimas ir jų taikymas geležinkelių sistemai neturėtų kliudyti technologinei inovacijai, kuria turėtų būti siekiama gerinti ekonominius veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

(28)

TSS parengimas ir jų taikymas geležinkelių sistemai neturėtų kliudyti technologinei inovacijai, kuria turėtų būti siekiama gerinti ekonominius veiklos rezultatus;

| (29) | kad atitiktų tam tikras viešųjų pirkimų tvarkos geležinkelių sektoriuje ir ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB (6) nuostatas, bendruose dokumentuose arba kiekvienos sutarties sąlygose perkančiosios organizacijos turėtų įrašyti technines specifikacijas. Šiuo tikslu reikia parengti taisyklių rinkinį, kuriuo būtų grindžiamos tos techninės specifikacijos; |
| --- | --- |

(29)

kad atitiktų tam tikras viešųjų pirkimų tvarkos geležinkelių sektoriuje ir ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB (6) nuostatas, bendruose dokumentuose arba kiekvienos sutarties sąlygose perkančiosios organizacijos turėtų įrašyti technines specifikacijas. Šiuo tikslu reikia parengti taisyklių rinkinį, kuriuo būtų grindžiamos tos techninės specifikacijos;

| (30) | Sąjungai būtų pravarti tarptautinė standartizacijos sistema, kurią taikant būtų rengiami standartai, faktiškai naudojami tų, kurie dalyvauja tarptautinėje prekyboje, ir tų, kurie atitinka Sąjungos politikos reikalavimus. Dėl to Europos standartizacijos organizacijos turėtų toliau bendradarbiauti su tarptautinėmis standartizacijos organizacijomis; |
| --- | --- |

(30)

Sąjungai būtų pravarti tarptautinė standartizacijos sistema, kurią taikant būtų rengiami standartai, faktiškai naudojami tų, kurie dalyvauja tarptautinėje prekyboje, ir tų, kurie atitinka Sąjungos politikos reikalavimus. Dėl to Europos standartizacijos organizacijos turėtų toliau bendradarbiauti su tarptautinėmis standartizacijos organizacijomis;

| (31) | perkančiosios organizacijos turi nustatyti papildomus reikalavimus, reikalingus, kad būtų papildytos Europos specifikacijos ar kiti standartai. Šios specifikacijos turėtų atitikti esminius reikalavimus, kurie buvo suderinti Sąjungos lygmeniu ir kuriuos turi atitikti geležinkelių sistema; |
| --- | --- |

(31)

perkančiosios organizacijos turi nustatyti papildomus reikalavimus, reikalingus, kad būtų papildytos Europos specifikacijos ar kiti standartai. Šios specifikacijos turėtų atitikti esminius reikalavimus, kurie buvo suderinti Sąjungos lygmeniu ir kuriuos turi atitikti geležinkelių sistema;

| (32) | sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą reglamentuojanti tvarka turėtų būti pagrįsta modulių, kuriems taikomas Komisijos sprendimas 2010/713/ES (7), naudojimu. Kiek įmanoma ir siekiant skatinti pramonės plėtrą, tikslinga parengti su kokybės užtikrinimo sistema susijusią tvarką; |
| --- | --- |

(32)

sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą reglamentuojanti tvarka turėtų būti pagrįsta modulių, kuriems taikomas Komisijos sprendimas 2010/713/ES (7), naudojimu. Kiek įmanoma ir siekiant skatinti pramonės plėtrą, tikslinga parengti su kokybės užtikrinimo sistema susijusią tvarką;

| (33) | siekiant garantuoti sistemos sąveiką, sudedamųjų dalių atitiktis daugiausia siejama su jų naudojimo sritimi, ne tik su jų laisvu judėjimu Sąjungos rinkoje. Turėtų būti įvertintas pačių svarbiausių sudedamųjų dalių tinkamumas naudoti saugos, prieinamumo ir sistemos ekonomiškumo atžvilgiu. Dėl to gamintojui nebūtina pritvirtinti ženklo „CE“ prie sudedamųjų dalių, kurioms taikomos šios direktyvos nuostatos. Remiantis atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti įvertinimu turėtų užtekti gamintojo atitikties deklaracijos; |
| --- | --- |

(33)

siekiant garantuoti sistemos sąveiką, sudedamųjų dalių atitiktis daugiausia siejama su jų naudojimo sritimi, ne tik su jų laisvu judėjimu Sąjungos rinkoje. Turėtų būti įvertintas pačių svarbiausių sudedamųjų dalių tinkamumas naudoti saugos, prieinamumo ir sistemos ekonomiškumo atžvilgiu. Dėl to gamintojui nebūtina pritvirtinti ženklo „CE“ prie sudedamųjų dalių, kurioms taikomos šios direktyvos nuostatos. Remiantis atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti įvertinimu turėtų užtekti gamintojo atitikties deklaracijos;

| (34) | tačiau gamintojai privalo pritvirtinti ženklą „CE“ prie tam tikrų sudedamųjų dalių, kad būtų patvirtinta jų atitiktis kitoms jiems taikomoms Sąjungos nuostatoms; |
| --- | --- |

(34)

tačiau gamintojai privalo pritvirtinti ženklą „CE“ prie tam tikrų sudedamųjų dalių, kad būtų patvirtinta jų atitiktis kitoms jiems taikomoms Sąjungos nuostatoms;

| (35) | kai TSS įsigalioja, kai kurios sąveikos sudedamosios dalys jau yra rinkoje. Reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad tas sudedamąsias dalis būtų galima integruoti į posistemį, net jei jos tą TSS atitinka ne visiškai; |
| --- | --- |

(35)

kai TSS įsigalioja, kai kurios sąveikos sudedamosios dalys jau yra rinkoje. Reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad tas sudedamąsias dalis būtų galima integruoti į posistemį, net jei jos tą TSS atitinka ne visiškai;

| (36) | geležinkelių sistemą sudarantiems posistemiams turėtų būti taikoma patikros procedūra. Ši patikra turėtų leisti už jų eksploatavimo pradžią atsakingiems subjektams būti tikriems, kad projektuojant, konstruojant ir pradedant eksploatuoti buvo laikomasi galiojančių taisyklių ir techninių bei eksploatavimo nuostatų. Ji taip pat turėtų sudaryti sąlygas gamintojams tikėtis vienodų sąlygų, kad ir kokiai valstybei narei jie priklauso; |
| --- | --- |

(36)

geležinkelių sistemą sudarantiems posistemiams turėtų būti taikoma patikros procedūra. Ši patikra turėtų leisti už jų eksploatavimo pradžią atsakingiems subjektams būti tikriems, kad projektuojant, konstruojant ir pradedant eksploatuoti buvo laikomasi galiojančių taisyklių ir techninių bei eksploatavimo nuostatų. Ji taip pat turėtų sudaryti sąlygas gamintojams tikėtis vienodų sąlygų, kad ir kokiai valstybei narei jie priklauso;

| (37) | pradėjus eksploatuoti posistemį, reikia tikrinti, ar jis eksploatuojamas ir techniškai prižiūrimas pagal jam keliamus esminius reikalavimus. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] (8) atsakomybė už šių reikalavimų laikymąsi tenka infrastruktūros valdytojui arba geležinkelio įmonei; kiekvienas jų yra atsakingas už savo posistemį; |
| --- | --- |

(37)

pradėjus eksploatuoti posistemį, reikia tikrinti, ar jis eksploatuojamas ir techniškai prižiūrimas pagal jam keliamus esminius reikalavimus. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] (8) atsakomybė už šių reikalavimų laikymąsi tenka infrastruktūros valdytojui arba geležinkelio įmonei; kiekvienas jų yra atsakingas už savo posistemį;

| (38) | Reikia išaiškinti leidimų pradėti eksploatuoti transporto priemones ir stacionarius įrenginius išdavimo tvarką, atsižvelgiant į infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių pareigas;. |
| --- | --- |

(38)

Reikia išaiškinti leidimų pradėti eksploatuoti transporto priemones ir stacionarius įrenginius išdavimo tvarką, atsižvelgiant į infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių pareigas;.

| (39) | kad būtų lengviau pradėti eksploatuoti transporto priemones ir sumažinti administracinę naštą, turėtų būti nustatytas visoje Sąjungoje galiojantis leidimas pateikti transporto priemonę rinkai, kuris būtų išankstinė sąlyga tam, kad geležinkelio įmonės galėtų pradėti eksploatuoti transporto priemonę. Be to, tokia leidimo sąvoka geriau atitinka Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB (9); |
| --- | --- |

(39)

kad būtų lengviau pradėti eksploatuoti transporto priemones ir sumažinti administracinę naštą, turėtų būti nustatytas visoje Sąjungoje galiojantis leidimas pateikti transporto priemonę rinkai, kuris būtų išankstinė sąlyga tam, kad geležinkelio įmonės galėtų pradėti eksploatuoti transporto priemonę. Be to, tokia leidimo sąvoka geriau atitinka Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB (9);

| (39a) | siekiant sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę, sumažinti leidimų išdavimo procedūrų išlaidas ir trukmę ir pagerinti geležinkelių saugą reikia supaprastinti ir suderinti leidimų išdavimo procedūras Sąjungos lygmeniu. Tam reikia aiškiai atskirti agentūros ir nacionalinių saugos institucijų užduotis ir atsakomybę pereinamuoju laikotarpiu.




  Agentūra turėtų naudotis vertinga nacionalinių saugos institucijų kompetencija, vietinėmis žiniomis ir patirtimi. Ji turėtų deleguoti konkrečias užduotis ir atsakomybę nacionalinės saugos institucijoms, remdamasi 22a straipsnyje nurodytais susitarimais, bet turėtų priimti galutinį sprendimą vykdant visas leidimų išdavimo procedūras; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(39a)

siekiant sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę, sumažinti leidimų išdavimo procedūrų išlaidas ir trukmę ir pagerinti geležinkelių saugą reikia supaprastinti ir suderinti leidimų išdavimo procedūras Sąjungos lygmeniu. Tam reikia aiškiai atskirti agentūros ir nacionalinių saugos institucijų užduotis ir atsakomybę pereinamuoju laikotarpiu.

Agentūra turėtų naudotis vertinga nacionalinių saugos institucijų kompetencija, vietinėmis žiniomis ir patirtimi. Ji turėtų deleguoti konkrečias užduotis ir atsakomybę nacionalinės saugos institucijoms, remdamasi 22a straipsnyje nurodytais susitarimais, bet turėtų priimti galutinį sprendimą vykdant visas leidimų išdavimo procedūras; [9 pakeit.]

| (40) | siekiant užtikrinti transporto priemonių ir jų istorijos atsekamumą, nuorodos į 
  transporto priemonės
  leidimą pateikti transporto priemonę rinkai turėtų būti įrašomos kartu su kitais transporto priemonės duomenimis; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(40)

siekiant užtikrinti transporto priemonių ir jų istorijos atsekamumą, nuorodos į 
  transporto priemonės
  leidimą pateikti transporto priemonę rinkai turėtų būti įrašomos kartu su kitais transporto priemonės duomenimis; [10 pakeit.]

| (41) | TSS turėtų būti nurodytos transporto priemonių ir tinklo suderinamumo tikrinimo procedūros, vykdomos išdavus leidimą pateikti transporto priemonę rinkai ir prieš priimant sprendimą pradėti ją eksploatuoti

  prieš pradedant vykdyti naujas vežimo paslaugas
  ; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(41)

TSS turėtų būti nurodytos transporto priemonių ir tinklo suderinamumo tikrinimo procedūros, vykdomos išdavus leidimą pateikti transporto priemonę rinkai ir prieš priimant sprendimą pradėti ją eksploatuoti

  prieš pradedant vykdyti naujas vežimo paslaugas
  ; [11 pakeit.]

| (42) | kad geležinkelio įmonėms būtų lengviau priimti sprendimą pradėti eksploatuoti transporto priemonę ir išvengti perteklinių patikrų ir nebūtinos administracinės naštos, nacionalinės taisyklės turėtų būti klasifikuojamos ir taip, kad būtų aišku, kurios valstybių narių tos pačios srities taisyklės yra lygiavertės; |
| --- | --- |

(42)

kad geležinkelio įmonėms būtų lengviau priimti sprendimą pradėti eksploatuoti transporto priemonę ir išvengti perteklinių patikrų ir nebūtinos administracinės naštos, nacionalinės taisyklės turėtų būti klasifikuojamos ir taip, kad būtų aišku, kurios valstybių narių tos pačios srities taisyklės yra lygiavertės;

| (43) | notifikuotosios įstaigos, atsakingos už sudedamųjų dalių atitikties įvertinimo ir tinkamumo naudoti procedūrų bei posistemių įvertinimo procedūros tikrinimą, turėtų, ypač tais atvejais, kai nėra jokios Europos specifikacijos, kuo atidžiau koordinuoti savo sprendimus; |
| --- | --- |

(43)

notifikuotosios įstaigos, atsakingos už sudedamųjų dalių atitikties įvertinimo ir tinkamumo naudoti procedūrų bei posistemių įvertinimo procedūros tikrinimą, turėtų, ypač tais atvejais, kai nėra jokios Europos specifikacijos, kuo atidžiau koordinuoti savo sprendimus;

| (44) | nacionalinės valdžios institucijos visoje Sąjungoje turėtų laikyti, kad Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 765/2008 (10), numatyta skaidri akreditacija, kuria turėtų būti užtikrinamas būtinas pasitikėjimo atitikties sertifikatais lygis, yra pageidautinas būdas įrodyti notifikuotųjų įstaigų ir, mutatis mutandis, įstaigų, paskirtų tikrinti, kaip laikomasi nacionalinių taisyklių, techninę kompetenciją. Vis dėlto nacionalinės institucijos gali laikytis pozicijos, kad jos turi galimybių atlikti vertinimą pačios. Tokiais atvejais, siekiant užtikrinti tinkamą kitų nacionalinių institucijų atliktų vertinimų patikimumo lygį, šios institucijos turėtų pateikti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms reikiamus dokumentinius įrodymus, kad įvertintos atitikties vertinimo įstaigos atitinka reikiamus norminius reikalavimus; |
| --- | --- |

(44)

nacionalinės valdžios institucijos visoje Sąjungoje turėtų laikyti, kad Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 765/2008 (10), numatyta skaidri akreditacija, kuria turėtų būti užtikrinamas būtinas pasitikėjimo atitikties sertifikatais lygis, yra pageidautinas būdas įrodyti notifikuotųjų įstaigų ir, mutatis mutandis, įstaigų, paskirtų tikrinti, kaip laikomasi nacionalinių taisyklių, techninę kompetenciją. Vis dėlto nacionalinės institucijos gali laikytis pozicijos, kad jos turi galimybių atlikti vertinimą pačios. Tokiais atvejais, siekiant užtikrinti tinkamą kitų nacionalinių institucijų atliktų vertinimų patikimumo lygį, šios institucijos turėtų pateikti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms reikiamus dokumentinius įrodymus, kad įvertintos atitikties vertinimo įstaigos atitinka reikiamus norminius reikalavimus;

| (45) | šia direktyva turėtų būti nustatyti tik sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių sąveikos reikalavimai. Kad būtų lengviau laikytis šių reikalavimų, būtina numatyti sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių, atitinkančių darniuosius standartus, kurie pagal Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 priimti siekiant pateikti išsamias technines tų reikalavimų specifikacijas, atitikties prielaidą; |
| --- | --- |

(45)

šia direktyva turėtų būti nustatyti tik sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių sąveikos reikalavimai. Kad būtų lengviau laikytis šių reikalavimų, būtina numatyti sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių, atitinkančių darniuosius standartus, kurie pagal Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 priimti siekiant pateikti išsamias technines tų reikalavimų specifikacijas, atitikties prielaidą;

| (46) | TSS turėtų būti reguliariai peržiūrimos. Aptikus trūkumų TSS, turėtų būti paprašyta, kad agentūra pateiktų nuomonę, kuri tam tikromis sąlygomis galėtų būti paskelbta ir ja naudotųsi visos suinteresuotosios šalys, įskaitant pramonę ir notifikuotąsias įstaigas, kaip tinkama atitikties priemone, kol nepersvarstytos susijusios TSS; |
| --- | --- |

(46)

TSS turėtų būti reguliariai peržiūrimos. Aptikus trūkumų TSS, turėtų būti paprašyta, kad agentūra pateiktų nuomonę, kuri tam tikromis sąlygomis galėtų būti paskelbta ir ja naudotųsi visos suinteresuotosios šalys, įskaitant pramonę ir notifikuotąsias įstaigas, kaip tinkama atitikties priemone, kol nepersvarstytos susijusios TSS;

| (46a) | reguliavimo priemones turėtų papildyti iniciatyvos, kuriomis būtų siekiama užtikrinti finansinę paramą inovatyvioms ir sąveikioms technologijoms geležinkelių sektoriuje, pvz., projektas „Shift2Rail“; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(46a)

reguliavimo priemones turėtų papildyti iniciatyvos, kuriomis būtų siekiama užtikrinti finansinę paramą inovatyvioms ir sąveikioms technologijoms geležinkelių sektoriuje, pvz., projektas „Shift2Rail“; [12 pakeit.]

| (47) | šios direktyvos tikslo, t. y. geležinkelių sistemos sąveikos visos Sąjungos mastu, valstybės narės, veikdamos pavieniui, negali deramai pasiekti, nes jokia atskira valstybė narė neturi galimybės imtis tokiai sąveikai pasiekti reikalingos veiklos, ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(47)

šios direktyvos tikslo, t. y. geležinkelių sistemos sąveikos visos Sąjungos mastu, valstybės narės, veikdamos pavieniui, negali deramai pasiekti, nes jokia atskira valstybė narė neturi galimybės imtis tokiai sąveikai pasiekti reikalingos veiklos, ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti;

| (48) | siekiant iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti

  deleguoti
  įgaliojimai
  priimti aktus dėl
  II priede nustatytą

  nustatyto
  sistemos skirstymą

  skirstymo
  į posistemius ir šių posistemių aprašymą

  aprašymo
  , TSS turinį

  turinio
  ir TSS pakeitimus

  pakeitimų
  , įskaitant pakeitimus, būtinus TSS trūkumams pašalinti, derinti

  sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties ir tinkamumo naudoti deklaracijos apimties ir turinio, posistemių patikros procedūrų, įskaitant bendruosius principus, turinį, procedūrą ir dokumentus, susijusius su „EB“ patikros procedūra ir su patikros procedūros, kai taikomos nacionalinės taisyklės, derinimo
  su technikos pažanga. Labai

  Ypač
  svarbu, kad parengiamųjų darbų metu

  atlikdama parengiamąjį darbą
  Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas

  taip pat ir
  su ekspertais.
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama ir formuluodama deleguotuosius aktus

  jų tekstus
  , Komisija turėtų užtikrinti, kad reikiami

  atitinkami
  dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(48)

siekiant iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šios direktyvos elementus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti

  deleguoti
  įgaliojimai
  priimti aktus dėl
  II priede nustatytą

  nustatyto
  sistemos skirstymą

  skirstymo
  į posistemius ir šių posistemių aprašymą

  aprašymo
  , TSS turinį

  turinio
  ir TSS pakeitimus

  pakeitimų
  , įskaitant pakeitimus, būtinus TSS trūkumams pašalinti, derinti

  sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties ir tinkamumo naudoti deklaracijos apimties ir turinio, posistemių patikros procedūrų, įskaitant bendruosius principus, turinį, procedūrą ir dokumentus, susijusius su „EB“ patikros procedūra ir su patikros procedūros, kai taikomos nacionalinės taisyklės, derinimo
  su technikos pažanga. Labai

  Ypač
  svarbu, kad parengiamųjų darbų metu

  atlikdama parengiamąjį darbą
  Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas

  taip pat ir
  su ekspertais.
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama ir formuluodama deleguotuosius aktus

  jų tekstus
  , Komisija turėtų užtikrinti, kad reikiami

  atitinkami
  dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [13 pakeit.]

| (49) | kad būtų pašalinti pastebėti TSS trūkumai, Komisija turėtų pagal skubos procedūrą priimti deleguotuosius aktus, kuriais keičiamos tos TSS; |
| --- | --- |

(49)

kad būtų pašalinti pastebėti TSS trūkumai, Komisija turėtų pagal skubos procedūrą priimti deleguotuosius aktus, kuriais keičiamos tos TSS;

| (50) | siekiant užtikrinti šios direktyvos 6 straipsnio 1 dalies, susijusios su agentūros įgaliojimu parengti TSS projektus ir TSS pakeitimus, taip pat prireikus teikti rekomendacijas Komisijai, įgyvendinimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

(50)

siekiant užtikrinti šios direktyvos 6 straipsnio 1 dalies, susijusios su agentūros įgaliojimu parengti TSS projektus ir TSS pakeitimus, taip pat prireikus teikti rekomendacijas Komisijai, įgyvendinimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;

| (51) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su: bylos, pridedamos prie prašymo netaikyti vienos arba daugiau TSS arba jų dalių, turiniu, taip pat su tos bylos elementais, formatu ir pateikimo būdais; sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties ar tinkamumo naudoti deklaracijos apimtimi ir turiniu, jos formatu ir joje pateikiamos informacijos elementais; nacionalinių taisyklių, apie kurias pranešta, klasifikavimu į įvairias grupes siekiant, kad būtų lengviau tikrinti stacionarios ir mobilios įrangos suderinamumą; posistemių patikros procedūromis, įskaitant bendruosius principus, turinį, procedūrą ir dokumentus, susijusius su„EB“ patikros procedūra, taip pat su patikros procedūra, kai taikomos nacionalinės taisyklės; „EB“ patikros deklaracijos, taip pat patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, šablonais ir techninės bylos, kuri turi būti pridedama prie patikros deklaracijos, dokumentų šablonais; infrastruktūros registro turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės architektūros, darbo

  struktūros
  ,
  veikimo
  režimo bendrosiomis specifikacijomis ir infrastruktūros duomenų įvesties bei paieškos taisyklėmis. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11); [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(51)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su: bylos, pridedamos prie prašymo netaikyti vienos arba daugiau TSS arba jų dalių, turiniu, taip pat su tos bylos elementais, formatu ir pateikimo būdais; sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties ar tinkamumo naudoti deklaracijos apimtimi ir turiniu, jos formatu ir joje pateikiamos informacijos elementais; nacionalinių taisyklių, apie kurias pranešta, klasifikavimu į įvairias grupes siekiant, kad būtų lengviau tikrinti stacionarios ir mobilios įrangos suderinamumą; posistemių patikros procedūromis, įskaitant bendruosius principus, turinį, procedūrą ir dokumentus, susijusius su„EB“ patikros procedūra, taip pat su patikros procedūra, kai taikomos nacionalinės taisyklės; „EB“ patikros deklaracijos, taip pat patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, šablonais ir techninės bylos, kuri turi būti pridedama prie patikros deklaracijos, dokumentų šablonais; infrastruktūros registro turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės architektūros, darbo

  struktūros
  ,
  veikimo
  režimo bendrosiomis specifikacijomis ir infrastruktūros duomenų įvesties bei paieškos taisyklėmis. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (11); [14 pakeit.]

| (52) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(52)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudedamųjų dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (53) | įpareigojimas perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios yra esminės ankstesnės direktyvos požiūriu. Įpareigojimas perkelti nepakeistas nuostatas yra sąlygotas ankstesnės direktyvos; |
| --- | --- |

(53)

įpareigojimas perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios yra esminės ankstesnės direktyvos požiūriu. Įpareigojimas perkelti nepakeistas nuostatas yra sąlygotas ankstesnės direktyvos;

| (54) | ši direktyva neturėtų paveikti valstybių narių įpareigojimo, susijusio su IV priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinės teisės aktus terminais, |
| --- | --- |

(54)

ši direktyva neturėtų paveikti valstybių narių įpareigojimo, susijusio su IV priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinės teisės aktus terminais,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šia direktyva nustatomi reikalavimai, kurių turi būti laikomasi siekiant užtikrinti Sąjungos geležinkelių sistemos sąveiką, suderintą

  tokiu būdu, kuris būtų suderintas
  su Direktyvos .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] nuostatomis. Šie reikalavimai yra susiję su šios sistemos dalių projektavimu, konstravimu, pradėjimu eksploatuoti, patobulinimu, atnaujinimu, naudojimu ir technine priežiūra, taip pat su personalo, kuris ją eksploatuoja ir techniškai prižiūri, profesine kvalifikacija ir sveikatos bei saugos sąlygomis.
  Siekiant to tikslo būtina nustatyti optimalų techninio suderinamumo lygį ir sudaryti sąlygas palaipsniui kurti įrangos ir paslaugų, skirtų Sąjungos geležinkelių sistemai kurti, rekonstruoti, modernizuoti ir eksploatuoti, vidaus rinką. [15 pakeit.]

2.   Ši direktyva susijusi su kiekvieno posistemio nuostatomis dėl sąveikos sudedamųjų dalių, sąsajų ir procedūrų, taip pat visuotinio geležinkelių sistemos suderinamumo sąlygų, reikalingų jos sąveikai pasiekti.

3.   Ši direktyva netaikoma

  Į šios direktyvos įgyvendinimo priemonių taikymo sritį valstybės narės gali neįtraukti
  : [16 pakeit.]

| a) | metro, tramvajaus
  tramvajų-traukinių
  ir lengvojo bėginio transporto sistemoms

  sistemų
  ; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

metro, tramvajaus
  tramvajų-traukinių
  ir lengvojo bėginio transporto sistemoms

  sistemų
  ; [17 pakeit.]

| b) | tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos, ir yra skirti tik keleivių vežimo vietos, miesto ar priemiestiniais maršrutais paslaugoms teikti; taip pat geležinkelio įmonėms, kurios vykdo veiklą tik tokiuose tinkluose; |
| --- | --- |

b)

tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos, ir yra skirti tik keleivių vežimo vietos, miesto ar priemiestiniais maršrutais paslaugoms teikti; taip pat geležinkelio įmonėms, kurios vykdo veiklą tik tokiuose tinkluose;

| ba) | privačios geležinkelio infrastruktūros ir tik tokioje infrastruktūroje naudojamų transporto priemonių, jei savininkas tą infrastruktūrą naudoja tik savo krovinių vežimo veiklai vykdyti; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

privačios geležinkelio infrastruktūros ir tik tokioje infrastruktūroje naudojamų transporto priemonių, jei savininkas tą infrastruktūrą naudoja tik savo krovinių vežimo veiklai vykdyti; [19 pakeit.]

| bb) | infrastruktūros ir transporto priemonių, skirtų tik vietos, istorinėms ar turizmo reikmėms. [20 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

infrastruktūros ir transporto priemonių, skirtų tik vietos, istorinėms ar turizmo reikmėms. [20 pakeit.]

4.   Į šios direktyvos įgyvendinimo priemonių taikymo sritį valstybės narės gali neįtraukti:

| a) | privačios geležinkelio infrastruktūros ir tik tokioje infrastruktūroje naudojamų transporto priemonių, jei savininkas tą infrastruktūrą naudoja tik savo krovinių vežimo veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

a)

privačios geležinkelio infrastruktūros ir tik tokioje infrastruktūroje naudojamų transporto priemonių, jei savininkas tą infrastruktūrą naudoja tik savo krovinių vežimo veiklai vykdyti;

| b) | infrastruktūros ir transporto priemonių, skirtų tik vietos, istorinėms ar turizmo reikmėms.
  [21 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros ir transporto priemonių, skirtų tik vietos, istorinėms ar turizmo reikmėms.
  [21 pakeit.]

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

| 1) | Sąjungos geležinkelių sistema – I 
  priedo 1 ir 2 dalyse
  išvardyti
  paprastųjų ir greitųjų geležinkelių sistemų
  elementai; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

Sąjungos geležinkelių sistema – I 
  priedo 1 ir 2 dalyse
  išvardyti
  paprastųjų ir greitųjų geležinkelių sistemų
  elementai; [22 pakeit.]

| 2) | sąveika – geležinkelių sistemos gebėjimas sudaryti sąlygas saugiam ir nenutrūkstamam traukinių, kurie atitinka šioms linijoms reikalingą eksploatacijos lygį, judėjimui
  . Šis gebėjimas priklauso nuo visų norminių, techninių ir eksploatacinių sąlygų, kurių turi būti laikomasi, kad būtų įvykdyti esminiai reikalavimai
  ; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

sąveika – geležinkelių sistemos gebėjimas sudaryti sąlygas saugiam ir nenutrūkstamam traukinių, kurie atitinka šioms linijoms reikalingą eksploatacijos lygį, judėjimui
  . Šis gebėjimas priklauso nuo visų norminių, techninių ir eksploatacinių sąlygų, kurių turi būti laikomasi, kad būtų įvykdyti esminiai reikalavimai
  ; [23 pakeit.]

| 3) | transporto priemonė – pastovios arba keičiamos sudėties eismui tinkama geležinkelio

  geležinkelių
  transporto priemonė su traukos sistema arba be jos, geležinkelio linijomis važiuojanti savo ratais

  , ant ratų važiuojanti geležinkelių linijomis, naudojanti trauką ar jos nenaudojanti
  . Transporto priemonę sudaro vienas ar keli struktūriniai ir funkciniai posistemiai; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

3)

transporto priemonė – pastovios arba keičiamos sudėties eismui tinkama geležinkelio

  geležinkelių
  transporto priemonė su traukos sistema arba be jos, geležinkelio linijomis važiuojanti savo ratais

  , ant ratų važiuojanti geležinkelių linijomis, naudojanti trauką ar jos nenaudojanti
  . Transporto priemonę sudaro vienas ar keli struktūriniai ir funkciniai posistemiai; [24 pakeit.]

| 4) | tinklas – linijos, stotys, terminalai ir visa kita saugiam ir nuolatiniam sistemos veikimui užtikrinti būtina stacionari įranga; |
| --- | --- |

4)

tinklas – linijos, stotys, terminalai ir visa kita saugiam ir nuolatiniam sistemos veikimui užtikrinti būtina stacionari įranga;

| 5) | posistemiai – struktūrinės arba funkcinės geležinkelių sistemos dalys, kaip nurodyta II priede.; |
| --- | --- |

5)

posistemiai – struktūrinės arba funkcinės geležinkelių sistemos dalys, kaip nurodyta II priede.;

| 5a) | mobilus posistemis – geležinkelių riedmenų posistemis, riedmens kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemis ir transporto priemonė, kai ją sudaro vienas posistemis; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

5a)

mobilus posistemis – geležinkelių riedmenų posistemis, riedmens kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemis ir transporto priemonė, kai ją sudaro vienas posistemis; [25 pakeit.]

| 6) | sąveikos sudedamosios dalys – bet kuri nedaloma įrengimo sudedamoji dalis, sudedamųjų dalių grupė, mazgas arba sukomplektuotas blokas, įtrauktas arba ketinamas įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso geležinkelių sistemos sąveika, įskaitant ir materialius objektus, ir nematerialius objektus; |
| --- | --- |

6)

sąveikos sudedamosios dalys – bet kuri nedaloma įrengimo sudedamoji dalis, sudedamųjų dalių grupė, mazgas arba sukomplektuotas blokas, įtrauktas arba ketinamas įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso geležinkelių sistemos sąveika, įskaitant ir materialius objektus, ir nematerialius objektus;

| 7) | esminiai reikalavimai – visos III priede nurodytos sąlygos, kurias turi atitikti geležinkelių sistema, posistemiai ir sąveikos sudedamosios dalys, įskaitant sąsajas; |
| --- | --- |

7)

esminiai reikalavimai – visos III priede nurodytos sąlygos, kurias turi atitikti geležinkelių sistema, posistemiai ir sąveikos sudedamosios dalys, įskaitant sąsajas;

| 8) | Europos specifikacija – bendra techninė specifikacija, Direktyvos 2004/17/EB XXI priede apibrėžtas Europos techninis liudijimas arba Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies b punkte apibrėžtas Europos standartas; |
| --- | --- |

8)

Europos specifikacija – bendra techninė specifikacija, Direktyvos 2004/17/EB XXI priede apibrėžtas Europos techninis liudijimas arba Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies b punkte apibrėžtas Europos standartas;

| 9) | techninė sąveikos specifikacija (TSS) – pagal šią direktyvą patvirtinta specifikacija, kuri yra taikoma kiekvienam posistemiui ar jo daliai, kad būtų įvykdyti esminiai reikalavimai ir užtikrinta geležinkelių sistemos sąveika; |
| --- | --- |

9)

techninė sąveikos specifikacija (TSS) – pagal šią direktyvą patvirtinta specifikacija, kuri yra taikoma kiekvienam posistemiui ar jo daliai, kad būtų įvykdyti esminiai reikalavimai ir užtikrinta geležinkelių sistemos sąveika;

| 9a) | atitikties vertinimo įstaiga – įstaiga, kuri yra notifikuota arba kuri paskirta atsakinga už atitikties vertinimo veiklą, įskaitant kalibravimą, bandymus, sertifikavimą ir patikrinimą. Atitikties vertinimo įstaiga priskiriama notifikuotosioms įstaigoms valstybei narei ją notifikavus. Atitikties vertinimo įstaiga priskiriama paskirtosioms įstaigoms valstybei narei ją paskyrus; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

9a)

atitikties vertinimo įstaiga – įstaiga, kuri yra notifikuota arba kuri paskirta atsakinga už atitikties vertinimo veiklą, įskaitant kalibravimą, bandymus, sertifikavimą ir patikrinimą. Atitikties vertinimo įstaiga priskiriama notifikuotosioms įstaigoms valstybei narei ją notifikavus. Atitikties vertinimo įstaiga priskiriama paskirtosioms įstaigoms valstybei narei ją paskyrus; [27 pakeit.]

| 10) | pagrindinis parametras – bet koks norminis, techninis arba eksploatacinis reikalavimas, labai svarbus sąveikai, kuris yra nurodytas atitinkamose TSS; |
| --- | --- |

10)

pagrindinis parametras – bet koks norminis, techninis arba eksploatacinis reikalavimas, labai svarbus sąveikai, kuris yra nurodytas atitinkamose TSS;

| 11) | specifinis atvejis – bet kuri geležinkelių sistemos dalis, kuriai dėl geografinių, topografinių, miesto aplinkos arba suderinamumui su esama sistema įtakos turinčių suvaržymų TSS turi būti numatytos specialios laikinos arba galutinės nuostatos; tai visų pirma gali būti nuo likusiosios Sąjungos dalies atskirtos geležinkelių linijos ir tinklai, pakrovos gabaritas, vėžės plotis arba tarpukelės plotis ir transporto priemonės, skirtos tik vietiniam, regioniniam ar istoriniam naudojimui, taip pat transporto priemonės, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, ar kurios skirtos trečiajai šaliai; |
| --- | --- |

11)

specifinis atvejis – bet kuri geležinkelių sistemos dalis, kuriai dėl geografinių, topografinių, miesto aplinkos arba suderinamumui su esama sistema įtakos turinčių suvaržymų TSS turi būti numatytos specialios laikinos arba galutinės nuostatos; tai visų pirma gali būti nuo likusiosios Sąjungos dalies atskirtos geležinkelių linijos ir tinklai, pakrovos gabaritas, vėžės plotis arba tarpukelės plotis ir transporto priemonės, skirtos tik vietiniam, regioniniam ar istoriniam naudojimui, taip pat transporto priemonės, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis, ar kurios skirtos trečiajai šaliai;

| 12) | patobulinimas – bet koks
  svarbus
  posistemio ar jo dalies modifikavimo darbas, kurį atlikus reikia keisti „EB“ patikros deklaracijos techninę bylą, jei tokia byla yra, ir kuriuo pagerinamos bendrosios posistemio eksploatacinės charakteristikos
  . Jei atliekamas posistemio arba transporto priemonės modifikavimo darbas, susijusioje TSS nurodoma, ar atitinkamas darbas priskiriamas prie svarbių darbų ir, jei taip, pateikiamos tokio priskyrimo priežastys; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

12)

patobulinimas – bet koks
  svarbus
  posistemio ar jo dalies modifikavimo darbas, kurį atlikus reikia keisti „EB“ patikros deklaracijos techninę bylą, jei tokia byla yra, ir kuriuo pagerinamos bendrosios posistemio eksploatacinės charakteristikos
  . Jei atliekamas posistemio arba transporto priemonės modifikavimo darbas, susijusioje TSS nurodoma, ar atitinkamas darbas priskiriamas prie svarbių darbų ir, jei taip, pateikiamos tokio priskyrimo priežastys; [28 pakeit.]

| 13) | atnaujinimas – bet koks
  svarbus
  posistemio ar jo dalies pakeitimo darbas, kuris nekeičia bendrųjų posistemio eksploatacinių charakteristikų
  . Jei atliekamas posistemio arba transporto priemonės pakeitimo darbas, susijusioje TSS nurodoma, ar atitinkamas darbas priskiriamas prie svarbių darbų ir, jei taip, pateikiamos tokio priskyrimo priežastys
  ; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

13)

atnaujinimas – bet koks
  svarbus
  posistemio ar jo dalies pakeitimo darbas, kuris nekeičia bendrųjų posistemio eksploatacinių charakteristikų
  . Jei atliekamas posistemio arba transporto priemonės pakeitimo darbas, susijusioje TSS nurodoma, ar atitinkamas darbas priskiriamas prie svarbių darbų ir, jei taip, pateikiamos tokio priskyrimo priežastys
  ; [29 pakeit.]

| 14) | esama geležinkelių sistema – struktūra, kurią sudaro esamos geležinkelių sistemos linijos ir stacionarūs įrenginiai, taip pat ta infrastruktūra važinėjančios visų kategorijų ir bet kokios kilmės transporto priemonės; |
| --- | --- |

14)

esama geležinkelių sistema – struktūra, kurią sudaro esamos geležinkelių sistemos linijos ir stacionarūs įrenginiai, taip pat ta infrastruktūra važinėjančios visų kategorijų ir bet kokios kilmės transporto priemonės;

| 15) | pakeitimas atliekant techninę priežiūrą – bet koks komponentų keitimas tapataus veikimo ir eksploatacinių charakteristikų dalimis atliekant prevencinę arba taisomąją techninę priežiūrą; |
| --- | --- |

15)

pakeitimas atliekant techninę priežiūrą – bet koks komponentų keitimas tapataus veikimo ir eksploatacinių charakteristikų dalimis atliekant prevencinę arba taisomąją techninę priežiūrą;

| 16) | pradėjimas eksploatuoti – visos operacijos, kuriomis posistemis arba transporto priemonė parengiami naudoti; |
| --- | --- |

16)

pradėjimas eksploatuoti – visos operacijos, kuriomis posistemis arba transporto priemonė parengiami naudoti;

| 17) | perkančioji organizacija – posistemio projektavimą ir (arba) statybą arba atnaujinimą ar patobulinimą užsakantis viešojo arba privačiojo sektoriaus subjektas. Šis subjektas gali būti geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas ar riedmens valdytojas
  , už techninę priežiūrą atsakingas subjektas
  arba už projekto įgyvendinimą atsakingas koncesininkas; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

17)

perkančioji organizacija – posistemio projektavimą ir (arba) statybą arba atnaujinimą ar patobulinimą užsakantis viešojo arba privačiojo sektoriaus subjektas. Šis subjektas gali būti geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas ar riedmens valdytojas
  , už techninę priežiūrą atsakingas subjektas
  arba už projekto įgyvendinimą atsakingas koncesininkas; [30 pakeit.]

| 18) | valdytojas – asmuo ar subjektas, kuris, būdamas transporto priemonės savininku arba turėdamas teisę ją

  tą transporto priemonę
  naudoti,
  ją
  eksploatuoja šią transporto priemonę ir yra registruotas kaip transporto priemonės valdytojas nacionaliniame transporto priemonių registre, nurodytame 43 straipsnyje

  registruose, nurodytuose 43 ir 43a straipsniuose
  ; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

18)

valdytojas – asmuo ar subjektas, kuris, būdamas transporto priemonės savininku arba turėdamas teisę ją

  tą transporto priemonę
  naudoti,
  ją
  eksploatuoja šią transporto priemonę ir yra registruotas kaip transporto priemonės valdytojas nacionaliniame transporto priemonių registre, nurodytame 43 straipsnyje

  registruose, nurodytuose 43 ir 43a straipsniuose
  ; [31 pakeit.]

| 18a) | savininkas – asmuo ar subjektas, kuris yra transporto priemonės savininkas ir yra registruotas kaip transporto priemonės savininkas transporto priemonių registruose, nurodytuose 43 ir 43a straipsniuose; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

18a)

savininkas – asmuo ar subjektas, kuris yra transporto priemonės savininkas ir yra registruotas kaip transporto priemonės savininkas transporto priemonių registruose, nurodytuose 43 ir 43a straipsniuose; [32 pakeit.]

| 19) | gerokai pažengęs projektas – projektas, kurio planavimo/statybos darbai yra pažengę tiek, kad dėl techninių specifikacijų pakeitimo nukentėtų suplanuotas to projekto ekonominis perspektyvumas; |
| --- | --- |

19)

gerokai pažengęs projektas – projektas, kurio planavimo/statybos darbai yra pažengę tiek, kad dėl techninių specifikacijų pakeitimo nukentėtų suplanuotas to projekto ekonominis perspektyvumas;

| 20) | darnusis standartas – Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies c punkte apibrėžtas Europos standartas; |
| --- | --- |

20)

darnusis standartas – Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies c punkte apibrėžtas Europos standartas;

| 21) | nacionalinė saugos institucija – Direktyvos .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 3 straipsnyje apibrėžta saugos institucija; |
| --- | --- |

21)

nacionalinė saugos institucija – Direktyvos .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 3 straipsnyje apibrėžta saugos institucija;

| 22) | tipas – transporto priemonės tipas, pagal kurį nustatomos pagrindinės transporto priemonės konstrukcijos charakteristikos, pateikiamos atitinkamame patikros modulyje aprašytame tipo arba konstrukcijos tyrimo sertifikate; |
| --- | --- |

22)

tipas – transporto priemonės tipas, pagal kurį nustatomos pagrindinės transporto priemonės konstrukcijos charakteristikos, pateikiamos atitinkamame patikros modulyje aprašytame tipo arba konstrukcijos tyrimo sertifikate;

| 23) | serija – keletas identiškos konstrukcijos transporto priemonių; |
| --- | --- |

23)

serija – keletas identiškos konstrukcijos transporto priemonių;

| 24) | už techninę priežiūrą atsakingas subjektas – Direktyvos .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 3 straipsnyje apibrėžtas už techninę priežiūrą atsakingas subjektas; |
| --- | --- |

24)

už techninę priežiūrą atsakingas subjektas – Direktyvos .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 3 straipsnyje apibrėžtas už techninę priežiūrą atsakingas subjektas;

| 25) | lengvasis bėginis transportas – miestų ir (arba) priemiesčių bėginio transporto sistema, kurios pajėgumas ir greitis yra mažesni nei geležinkelio ir metro sistemų, tačiau pajėgumas ir greitis yra didesni nei tramvajaus sistemų. Lengvajam bėginiam transportui gali būti skiriamos atskiros kelio juostos arba tos pačios kelio juostos kaip kitam kelių transportui; be to, lengvojo bėginio transporto priemonės paprastai negali būti jungiamos prie tolimųjų keleivinių ar krovininių transporto priemonių (ir atvirkščiai); |
| --- | --- |

25)

lengvasis bėginis transportas – miestų ir (arba) priemiesčių bėginio transporto sistema, kurios pajėgumas ir greitis yra mažesni nei geležinkelio ir metro sistemų, tačiau pajėgumas ir greitis yra didesni nei tramvajaus sistemų. Lengvajam bėginiam transportui gali būti skiriamos atskiros kelio juostos arba tos pačios kelio juostos kaip kitam kelių transportui; be to, lengvojo bėginio transporto priemonės paprastai negali būti jungiamos prie tolimųjų keleivinių ar krovininių transporto priemonių (ir atvirkščiai);

| 26) | nacionalinės taisyklės – visos privalomos geležinkelių saugos arba techninių reikalavimų taisyklės,
  apie kurias praneša valstybė narė,
  nustatytos valstybės narės lygiu ir geležinkelio įmonėms

  sistemos dalyviams
  taikomos nepriklausomai nuo jas nustačiusios įstaigos; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

26)

nacionalinės taisyklės – visos privalomos geležinkelių saugos arba techninių reikalavimų taisyklės,
  apie kurias praneša valstybė narė,
  nustatytos valstybės narės lygiu ir geležinkelio įmonėms

  sistemos dalyviams
  taikomos nepriklausomai nuo jas nustačiusios įstaigos; [33 pakeit.]

| 27) | projektinė veikimo būklė – normalaus veikimo režimas ir numatomos suprastėjusios sąlygos (įskaitant nusidėvėjimą) pagal techninėje ir techninės priežiūros bylose nustatytą intervalą ir naudojimo sąlygas; |
| --- | --- |

27)

projektinė veikimo būklė – normalaus veikimo režimas ir numatomos suprastėjusios sąlygos (įskaitant nusidėvėjimą) pagal techninėje ir techninės priežiūros bylose nustatytą intervalą ir naudojimo sąlygas;

| 27a) | naudojimo sritis – Sąjungos tinklas arba tinklai valstybėje narėje arba valstybių narių grupėje, su kuriuo arba kuriais transporto priemonė, atsižvelgiant į jos techninę dokumentaciją, yra techniškai suderinama; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

27a)

naudojimo sritis – Sąjungos tinklas arba tinklai valstybėje narėje arba valstybių narių grupėje, su kuriuo arba kuriais transporto priemonė, atsižvelgiant į jos techninę dokumentaciją, yra techniškai suderinama; [34 pakeit.]

| 27b) | izoliuotas geležinkelio tinklas – valstybės narės geležinkelio tinklas (ar jo dalis), kurio vėžės plotis yra 1 520 mm ir kuris yra geografiniu ar techniniu požiūriu atskirtas nuo Europos tinklo, turinčio standartinį nominalų vėžės plotį (1 435 mm, toliau – standartinis vėžės plotis), taip pat kuris yra gerai integruotas į 1 520 mm vėžės pločio geležinkelio tinklą kartu su trečiosiomis šalimis, bet atskirtas nuo standartinio Sąjungos tinklo; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

27b)

izoliuotas geležinkelio tinklas – valstybės narės geležinkelio tinklas (ar jo dalis), kurio vėžės plotis yra 1 520 mm ir kuris yra geografiniu ar techniniu požiūriu atskirtas nuo Europos tinklo, turinčio standartinį nominalų vėžės plotį (1 435 mm, toliau – standartinis vėžės plotis), taip pat kuris yra gerai integruotas į 1 520 mm vėžės pločio geležinkelio tinklą kartu su trečiosiomis šalimis, bet atskirtas nuo standartinio Sąjungos tinklo; [35 pakeit.]

| 28) | tinkama

  tinkamos
  atitikties priemonė

  priemonės
   – agentūros paskelbtos neprivalomosios nuomonės, kuriose apibrėžiama, kaip nustatoma atitiktis esminiams reikalavimams
  , siekiant laikinai kompensuoti tam tikros TSS trūkumus, kol ta TSS bus ištaisyta
  ; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

28)

tinkama

  tinkamos
  atitikties priemonė

  priemonės
   – agentūros paskelbtos neprivalomosios nuomonės, kuriose apibrėžiama, kaip nustatoma atitiktis esminiams reikalavimams
  , siekiant laikinai kompensuoti tam tikros TSS trūkumus, kol ta TSS bus ištaisyta
  ; [36 pakeit.]

| 28a) | tinkamos nacionalinės atitikties priemonės – priemonės, kurias taikant preziumuojama atitiktis atitinkamai nacionalinių taisyklių daliai, jeigu paisoma kitų tos valstybės narės nustatytų atitikties priemonių. Apie tokias tinkamas nacionalines atitikties priemones pranešama agentūrai; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

28a)

tinkamos nacionalinės atitikties priemonės – priemonės, kurias taikant preziumuojama atitiktis atitinkamai nacionalinių taisyklių daliai, jeigu paisoma kitų tos valstybės narės nustatytų atitikties priemonių. Apie tokias tinkamas nacionalines atitikties priemones pranešama agentūrai; [37 pakeit.]

| 29) | pateikimas rinkai – pirmasis sąveikos sudedamosios dalies, posistemio arba transporto priemonės, kuri yra projektinės veikimo būklės, pateikimas Sąjungos rinkai; |
| --- | --- |

29)

pateikimas rinkai – pirmasis sąveikos sudedamosios dalies, posistemio arba transporto priemonės, kuri yra projektinės veikimo būklės, pateikimas Sąjungos rinkai;

| 30) | gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina sąveikos sudedamąją dalį arba posistemį arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti tokias dalis arba posistemį ir kuris parduoda tokias dalis arba posistemį savo vardu arba naudodamas savo prekės ženklą; |
| --- | --- |

30)

gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina sąveikos sudedamąją dalį arba posistemį arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti tokias dalis arba posistemį ir kuris parduoda tokias dalis arba posistemį savo vardu arba naudodamas savo prekės ženklą;

| 31) | įgaliotasis atstovas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, turintis
  raštišką
  gamintojo rašytinį

  arba perkančiosios organizacijos
  įgaliojimą veikti jo

  jų
  vardu atliekant nurodytas

  vykdyti konkrečias
  užduotis; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

31)

įgaliotasis atstovas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, turintis
  raštišką
  gamintojo rašytinį

  arba perkančiosios organizacijos
  įgaliojimą veikti jo

  jų
  vardu atliekant nurodytas

  vykdyti konkrečias
  užduotis; [38 pakeit.]

| 32) | techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti gaminys,
  posistemis,
  procesas arba paslauga; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

32)

techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti gaminys,
  posistemis,
  procesas arba paslauga; [39 pakeit.]

| 33) | akreditavimas – termino apibrėžtis pateikta Reglamente (EB) Nr. 765/2008; |
| --- | --- |

33)

akreditavimas – termino apibrėžtis pateikta Reglamente (EB) Nr. 765/2008;

| 34) | nacionalinė akreditacijos įstaiga – termino apibrėžtis pateikta Reglamente (EB) Nr. 765/2008; |
| --- | --- |

34)

nacionalinė akreditacijos įstaiga – termino apibrėžtis pateikta Reglamente (EB) Nr. 765/2008;

| 35) | atitikties vertinimas – procesas, kuriuo nustatoma, ar gaminys, procesas, paslauga, sistema, asmuo arba įstaiga atitinka nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

35)

atitikties vertinimas – procesas, kuriuo nustatoma, ar gaminys, procesas, paslauga, sistema, asmuo arba įstaiga atitinka nustatytus reikalavimus;

| 36) | atitikties vertinimo įstaiga – įstaiga, vykdanti atitikties vertinimo veiklą, įskaitant kalibravimą, bandymus, sertifikavimą ir patikrinimą; |
| --- | --- |

36)

atitikties vertinimo įstaiga – įstaiga, vykdanti atitikties vertinimo veiklą, įskaitant kalibravimą, bandymus, sertifikavimą ir patikrinimą;

| 37) | neįgalūs asmenys
  su negalia
  ir riboto judumo asmenys – asmenys, turintys laikiną arba nuolatinį fizinį, psichikos, intelekto arba jutimo trūkumą, kuris esant įvairioms kliūtims gali jiems trukdyti visiškai ir efektyviai naudotis transportu vienodomis sąlygomis su kitais keleiviais, arba asmenys, kurių judumą naudojantis transportu riboja amžius
  , ir dėl to paslaugos turi būti jiems pritaikytos
  ; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

37)

neįgalūs asmenys
  su negalia
  ir riboto judumo asmenys – asmenys, turintys laikiną arba nuolatinį fizinį, psichikos, intelekto arba jutimo trūkumą, kuris esant įvairioms kliūtims gali jiems trukdyti visiškai ir efektyviai naudotis transportu vienodomis sąlygomis su kitais keleiviais, arba asmenys, kurių judumą naudojantis transportu riboja amžius
  , ir dėl to paslaugos turi būti jiems pritaikytos
  ; [40 pakeit.]

| 38) | infrastruktūros valdytojas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos .../.../ES (12), [kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė] 3 straipsnyje apibrėžtas infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

38)

infrastruktūros valdytojas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos .../.../ES (12), [kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė] 3 straipsnyje apibrėžtas infrastruktūros valdytojas;

| 39) | geležinkelio įmonė – Direktyvos .../.../ES, [kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė] 3 straipsnyje apibrėžta geležinkelio įmonė, taip pat bet kuri kita viešojo arba privačiojo sektoriaus įmonė, kuri užsiima krovinių ir (arba) keleivių vežimu geležinkeliais, ir kuriai galioja reikalavimas užtikrinti trauką; ši apibrėžtis apima ir tas įmones, kurios tik užtikrina trauką. |
| --- | --- |

39)

geležinkelio įmonė – Direktyvos .../.../ES, [kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė] 3 straipsnyje apibrėžta geležinkelio įmonė, taip pat bet kuri kita viešojo arba privačiojo sektoriaus įmonė, kuri užsiima krovinių ir (arba) keleivių vežimu geležinkeliais, ir kuriai galioja reikalavimas užtikrinti trauką; ši apibrėžtis apima ir tas įmones, kurios tik užtikrina trauką.

3 straipsnis

Esminiai reikalavimai

1.   Geležinkelių sistema, posistemiai ir sąveikos sudedamosios dalys, įskaitant sąsajas, atitinka atitinkamus esminius reikalavimus.

2.   Techninės specifikacijos, nurodytos Direktyvos 2004/17/EB 34 straipsnyje, kurios yra būtinos papildyti Europos specifikacijas arba kitus standartus, naudojamus Sąjungoje, neprieštarauja esminiams reikalavimams.

2a.
     
  Niekas dėl negalios negali būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojamas. Kad visi Sąjungos piliečiai galėtų pasinaudoti pranašumais, atsirandančiais sukūrus erdvę be vidaus sienų, valstybės narės užtikrina geležinkelių sistemos prieinamumą be kliūčių. [41 pakeit.]

II SKYRIUS

TECHNINĖS SĄVEIKOS SPECIFIKACIJOS

4 straipsnis

Techninių sąveikos specifikacijų turinys

1.   Kiekvienam iš II priede apibrėžtų posistemių taikoma viena TSS. Jei būtina, posistemiui gali būti taikomos kelios TSS ir viena TSS gali būti taikoma keletui posistemių.

2.   Komisija įgaliojama pagal 46 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais su technikos pažanga suderinamas II priede nustatytas geležinkelių sistemos skirstymas į posistemius ir šių posistemių aprašymas.

3.   Remiantis šia direktyva,

  Stacionarieji
  posistemiai turi atitikti TSS, kurios galioja jų eksploatavimo pradžios, tobulinimo ar atnaujinimo metu;

  pirmą kartą paskiriant notifikuotąją įstaigą ir vėliausiai statybos leidimų suteikimo metu. Transporto priemonės turi atitikti TSS ir nacionalines taisykles, kurios galioja pirmą kartą paskiriant notifikuotąją įstaigą.
  Kol kiekvienas posistemis yra naudojamas, ši atitiktis yra nuolatos palaikoma. [42 pakeit.]

4.   Kiekvienoje TSS:

| a) | nurodoma numatyta jos taikymo sritis (I priede nurodyto tinklo ar nurodytų transporto priemonių dalis; II priede nurodytas posistemis ar jo dalis); |
| --- | --- |

a)

nurodoma numatyta jos taikymo sritis (I priede nurodyto tinklo ar nurodytų transporto priemonių dalis; II priede nurodytas posistemis ar jo dalis);

| b) | nustatomi kiekvieno atitinkamo posistemio ir jo sąsajų su kitais posistemiais esminiai reikalavimai; |
| --- | --- |

b)

nustatomi kiekvieno atitinkamo posistemio ir jo sąsajų su kitais posistemiais esminiai reikalavimai;

| c) | nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinos sąveikai geležinkelių sistemoje pasiekti; |
| --- | --- |

c)

nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinos sąveikai geležinkelių sistemoje pasiekti;

| d) | nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinos sąveikai geležinkelių sistemoje pasiekti
  . Tai apima standartizuotinų geležinkelio atsarginių dalių identifikavimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../...

   (13)

  41 straipsnį. Standartizuotinų geležinkelio atsarginių dalių, įskaitant esamas dalis, sąrašas įtraukiamas į kiekvieną TSS
  ; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinos sąveikai geležinkelių sistemoje pasiekti
  . Tai apima standartizuotinų geležinkelio atsarginių dalių identifikavimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. .../...

   (13)

  41 straipsnį. Standartizuotinų geležinkelio atsarginių dalių, įskaitant esamas dalis, sąrašas įtraukiamas į kiekvieną TSS
  ; [43 pakeit.]

| e) | kiekvienu nagrinėjamu atveju nurodoma, kokios procedūros turi būti taikomos norint įvertinti sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį ar tinkamumą naudoti ir posistemių „EB“ patikrai. Šios procedūros grindžiamos Sprendime 2010/713/ES apibrėžtais moduliais; |
| --- | --- |

e)

kiekvienu nagrinėjamu atveju nurodoma, kokios procedūros turi būti taikomos norint įvertinti sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį ar tinkamumą naudoti ir posistemių „EB“ patikrai. Šios procedūros grindžiamos Sprendime 2010/713/ES apibrėžtais moduliais;

| f) | nurodoma TSS taikymo strategija. Visų pirma reikia nurodyti etapus (ir prireikus nustatyti tų etapų užbaigimo terminus), kurie turi būti užbaigti, kad būtų galima palaipsniui pereiti iš esamos padėties į galutinę padėtį, kurioje TSS laikymasis yra norma
  . Tvarkaraštis, kuriame nustatomi etapai, siejamas su vertinimu, kurį atliekant analizuojamos numatomos įgyvendinimo sąnaudos bei nauda ir tikėtinas poveikis susijusiems operatoriams ir ekonominės veiklos vykdytojams
  ; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

nurodoma TSS taikymo strategija. Visų pirma reikia nurodyti etapus (ir prireikus nustatyti tų etapų užbaigimo terminus), kurie turi būti užbaigti, kad būtų galima palaipsniui pereiti iš esamos padėties į galutinę padėtį, kurioje TSS laikymasis yra norma
  . Tvarkaraštis, kuriame nustatomi etapai, siejamas su vertinimu, kurį atliekant analizuojamos numatomos įgyvendinimo sąnaudos bei nauda ir tikėtinas poveikis susijusiems operatoriams ir ekonominės veiklos vykdytojams
  ; [44 pakeit.]

| g) | nurodoma atitinkamų darbuotojų profesinė kvalifikacija bei profesinės sveikatos ir darbo saugos sąlygos, kurios reikalingos minėtam posistemiui eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti, taip pat TSS taikyti; |
| --- | --- |

g)

nurodoma atitinkamų darbuotojų profesinė kvalifikacija bei profesinės sveikatos ir darbo saugos sąlygos, kurios reikalingos minėtam posistemiui eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti, taip pat TSS taikyti;

| h) | nurodoma, kurios nuostatos taikomos esamiems posistemiams ir transporto priemonių tipams, ypač kai jie atnaujinami arba patobulinami, su nauju leidimu arba sprendimu pradėti eksploatuoti ar be tokio leidimo arba sprendimo; |
| --- | --- |

h)

nurodoma, kurios nuostatos taikomos esamiems posistemiams ir transporto priemonių tipams, ypač kai jie atnaujinami arba patobulinami, su nauju leidimu arba sprendimu pradėti eksploatuoti ar be tokio leidimo arba sprendimo;

| i) | nurodoma, kuriuos parametrus tikrina geležinkelio įmonė ir kokios procedūros taikomos siekiant patikrinti tuos parametrus, kai leidimas pateikti transporto priemonę rinkai išduotas, bet pirmiau, nei priimtas sprendimas pradėti ją eksploatuoti

  kurie parametrai turi būti tikrinami
  , kad būtų užtikrintas transporto priemonių ir tinklo, kuriame jas ketinama eksploatuoti, suderinamumas; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

nurodoma, kuriuos parametrus tikrina geležinkelio įmonė ir kokios procedūros taikomos siekiant patikrinti tuos parametrus, kai leidimas pateikti transporto priemonę rinkai išduotas, bet pirmiau, nei priimtas sprendimas pradėti ją eksploatuoti

  kurie parametrai turi būti tikrinami
  , kad būtų užtikrintas transporto priemonių ir tinklo, kuriame jas ketinama eksploatuoti, suderinamumas; [45 pakeit.]

| ia) | nurodomi konkretūs parametrai, kurie turi būti tikrinami, ir pateikiami atsarginių ar sąveikos sudedamųjų dalių atnaujinimo, tobulinimo arba keitimo pagal 21 straipsnio 3 dalį aprašymai. [46 pakeit.] |
| --- | --- |

ia)

nurodomi konkretūs parametrai, kurie turi būti tikrinami, ir pateikiami atsarginių ar sąveikos sudedamųjų dalių atnaujinimo, tobulinimo arba keitimo pagal 21 straipsnio 3 dalį aprašymai. [46 pakeit.]

5.   Kiekviena TSS parengiama remiantis esamo posistemio tyrimu ir joje nurodoma, koks tikslinis posistemis gali būti palaipsniui pasiektas iki pagrįsto termino. Atitinkamai laipsniškas TSS priėmimas ir jų laikymasis padės palaipsniui iki to termino pasiekti geležinkelių sistemos sąveiką.

6.   TSS tinkamu būdu išlaiko kiekvienos valstybės narės esamos geležinkelių sistemos suderinamumą. Šiuo tikslu gali būti numatyti specifiniai atvejai kiekvienai TSS, susijusiai ir su tinklu, ir su transporto priemonėmis, ypač pakrovos gabaritu, vėžės pločiu arba tarpukelės pločiu ir transporto priemonėmis, kurių kilmės šalis yra trečioji šalis arba kurios yra skirtos trečiosioms šalims. Kiekvienu specifiniu atveju TSS turi būti nustatytos šio straipsnio 4 dalies c–g punktuose numatytų TSS elementų įgyvendinimo taisyklės.

7.   Jei TSS negalima visapusiškai aprėpti konkrečių esminius reikalavimus atitinkančių techninių aspektų, jie TSS priede yra aiškiai nurodomi kaip „neišspręsti klausimai“.

8.   TSS netrukdo valstybėms narėms priimti sprendimus dėl infrastruktūros naudojimo transporto priemonių, kurioms TSS netaikomos, eismui.

9.   TSS gali būti konkreti, aiškiai apibrėžta nuoroda į Europos arba tarptautinius standartus ar specifikacijas arba Agentūros paskelbtus techninius dokumentus, jei to būtinai reikia šios direktyvos tikslui pasiekti. Tokiais atvejais šie standartai ar specifikacijos (ar atitinkamos jų dalys) arba techniniai dokumentai laikomi atitinkamų TSS priedais ir tampa privalomi nuo TSS taikymo pradžios. Nesant tokių standartų ar specifikacijų arba techninių dokumentų ir iki jie bus parengti, gali būti daroma nuoroda į aiškiai apibrėžtus norminius dokumentus, kurie yra lengvai prieinami ir vieši.

5 straipsnis

TSS rengimas, priėmimas ir persvarstymas

1.   Komisija įgalioja agentūrą parengti TSS projektus ir TSS pakeitimų projektus, taip pat teikti reikiamas rekomendacijas Komisijai.

1a.
     
  Rengiant, tvirtinant ir persvarstant kiekvieną TSS (įskaitant pagrindinius parametrus) atsižvelgiama į numatomas sąnaudas ir naudą, susijusias su visais svarstytais techniniais sprendimais ir sąsajomis tarp jų, kad būtų nustatyti ir įgyvendinti perspektyviausi sprendimai. [47 pakeit.]

2.   Bet kuris TSS projektas rengiamas šiais etapais:

| a) | agentūra nustato pagrindinius TSS parametrus bei sąsajas su kitais posistemiais ir bet kokius kitus specifinius atvejus, kurių gali reikėti. Kiekvienam iš šių parametrų ir sąsajų pasiūlomi patikimiausi alternatyvūs sprendimai, pagrįsti techniškai ir ekonomiškai; |
| --- | --- |

a)

agentūra nustato pagrindinius TSS parametrus bei sąsajas su kitais posistemiais ir bet kokius kitus specifinius atvejus, kurių gali reikėti. Kiekvienam iš šių parametrų ir sąsajų pasiūlomi patikimiausi alternatyvūs sprendimai, pagrįsti techniškai ir ekonomiškai;

| b) | remdamasi šiais pagrindiniais parametrais, agentūra parengia TSS projektą. Kai reikia, agentūra atsižvelgia į technikos pažangą, jau atliktą standartizavimo darbą, esamas dirbančiąsias šalis ir pripažintą tyrimų darbą.
  Prie TSS projekto pridedamas bendras TSS sąnaudų ir naudos įvertinimas. Šis įvertinimas nurodo tikėtiną poveikį susijusiems naudotojams ir ekonomikos subjektams

  Šiame įvertinime nurodomas tikėtinas poveikis susijusiems operatoriams ir ekonominės veiklos vykdytojams ir tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos .../...ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] reikalavimus. Valstybės narės dalyvauja šiame vertinime prireikus suteikdamos reikiamus duomenis
  . [48 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

remdamasi šiais pagrindiniais parametrais, agentūra parengia TSS projektą. Kai reikia, agentūra atsižvelgia į technikos pažangą, jau atliktą standartizavimo darbą, esamas dirbančiąsias šalis ir pripažintą tyrimų darbą.

Prie TSS projekto pridedamas bendras TSS sąnaudų ir naudos įvertinimas. Šis įvertinimas nurodo tikėtiną poveikį susijusiems naudotojams ir ekonomikos subjektams

  Šiame įvertinime nurodomas tikėtinas poveikis susijusiems operatoriams ir ekonominės veiklos vykdytojams ir tinkamai atsižvelgiama į Direktyvos .../...ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] reikalavimus. Valstybės narės dalyvauja šiame vertinime prireikus suteikdamos reikiamus duomenis
  . [48 pakeit.]

3.   Atsižvelgdama į technologijos plėtrą arba socialinius poreikius, agentūra, gavusi 1 dalyje nurodytą įgaliojimą, TSS projektus ir TSS pakeitimų projektus rengia pagal Reglamento (ES) Nr.../... [Agentūros reglamentas] 4 ir 15 straipsnius ir laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 II priede nustatytų atvirumo, sutarimo ir skaidrumo principų.

4.   Atliekant parengiamąjį

  48 straipsnyje nurodytas komitetas reguliariai informuojamas apie parengiamąjį
  TSS darbą. Atliekant tą darbą,
  Komisija
  komiteto prašymu
  gali suformuluoti bet kokias gaires ar naudingas rekomendacijas dėl TSS projekto ir naudingumo

  sąnaudų ir naudos
  analizės. Pavyzdžiui,

  Visų pirma
  Komisija
  valstybių narių prašymu
  gali reikalauti, kad būtų išnagrinėti alternatyvūs sprendimai ir šių sprendimų išlaidų ir naudingumo

  sąnaudų ir naudos
  įvertinimas būtų pateiktas su TSS projektu pateikiamoje ataskaitoje. [49 pakeit.]

5.   Jei dėl techninio suderinamumo priežasčių vienu metu turi būti pradedami eksploatuoti skirtingi posistemiai, atitinkamų TSS įsigaliojimo data yra ta pati.

6.   Rengiant, tvirtinant ir persvarstant TSS atsižvelgiama į vartotojų nuomonę apie charakteristikas, kurios turi tiesioginį poveikį sąlygoms, kuriomis jie naudoja posistemius. Tuo tikslu TSS rengimo ir persvarstymo etapų metu Agentūra konsultuojasi su vartotojus atstovaujančiomis asociacijomis ir įstaigomis. TSS projekte ji pateikia ataskaitą apie tokių konsultacijų rezultatus.

7.   Pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Agentūros reglamentas] 6 straipsnį agentūra rengia ir nuolat atnaujina naudotojų asociacijų ir įstaigų, su kuriomis turi būti konsultuojamasi, sąrašą. Sąrašas

  Į sąrašą būtinai įtraukiamos atstovaujamosios asociacijos ir organizacijos iš visų valstybių narių, ir jis
  gali būti pakartotinai patikrintas ir atnaujintas valstybės narės reikalavimu ar Komisijos iniciatyva. [50 pakeit.]

8.   Rengiant, tvirtinant ir persvarstant TSS atsižvelgiama į socialinių partnerių
  atstovų visose valstybėse narėse
  nuomonę dėl 4 straipsnio 4 dalies g punkte nurodytų sąlygų
  , taip pat į visas kitas TSS, kurios turi tiesioginį ar netiesioginį poveikį susijusiems darbuotojams
  . Todėl prieš pateikdama Komisijai rekomendacijas dėl TSS ir jų pakeitimų agentūra konsultuojasi su socialiniais partneriais. Su socialiniais partneriais konsultuojamasi sektorių dialogo komitete, įsteigtame pagal Komisijos sprendimą 98/500/EB (14). Socialiniai partneriai pateikia savo nuomonę per tris mėnesius. [51 pakeit.]

9.   Jei persvarsčius TSS keičiami reikalavimai, tai remiantis naujosiomis TSS yra užtikrinamas suderinamumas su posistemiais, kurie pradėti eksploatuoti remiantis ankstesnėmis TSS.

10.   Komisija įgaliojama pagal 46 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl TSS ir jų pakeitimų.

Pagal šį straipsnį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 47 straipsnyje numatyta procedūra, jei tai būtina dėl neišvengiamų skubos priežasčių, pastebėjus TSS trūkumų, kaip numatyta 6 straipsnyje.

6 straipsnis

TSS trūkumai

1.   Jei priėmus TSS paaiškėja, kad joje yra trūkumas, ta TSS iš dalies keičiama pagal 5 straipsnio 3 dalį.

2.   Kol TSS nepersvarstyta, Komisija gali prašyti agentūros pateikti nuomonę. Komisija išnagrinėja agentūros nuomonę ir apie savo išvadas informuoja valstybes nares.

3.   Komisijai paprašius, 2 dalyje nurodytos agentūros nuomonės yra tinkama atitikties priemonė, kuria užtikrinamas esminių reikalavimų laikymasis, todėl pagal jas gali būti vertinami projektai.

3a.
     
  Atstovaujamųjų organizacijų tinklo narys gali veikti kaip pareiškėjas, prašydamas per Komisiją pateikti nuomonę dėl TSS trūkumų. Pareiškėjas informuojamas apie priimtą sprendimą. Komisija tinkamai pagrindžia kiekvieną atsisakymą patenkinti prašymą. [52 pakeit.]

7 straipsnis

TSS netaikymas

1.   Valstybės narės gali vienos arba daugiau TSS arba jų dalių netaikyti šiais atvejais:

| a) | siūlomam naujam posistemiui arba jo daliai, esamo posistemio arba jo dalies atnaujinimui ar patobulinimui arba bet kokiam 1 straipsnio 1 dalyje nurodytam elementui, jei šių TSS taikymo pradžios dieną darbai gerokai pažengę arba jie atliekami pagal vykdomą sutartį; |
| --- | --- |

a)

siūlomam naujam posistemiui arba jo daliai, esamo posistemio arba jo dalies atnaujinimui ar patobulinimui arba bet kokiam 1 straipsnio 1 dalyje nurodytam elementui, jei šių TSS taikymo pradžios dieną darbai gerokai pažengę arba jie atliekami pagal vykdomą sutartį;

| b) | kai po avarijos ar stichinės nelaimės tinklo skubaus atstatymo sąlygos tokios, kad ekonomiškai ar techniškai negalima iš dalies ar visiškai taikyti atitinkamų TSS; tokiais atvejais TSS netaikymas yra ribotos trukmės. |
| --- | --- |

b)

kai po avarijos ar stichinės nelaimės tinklo skubaus atstatymo sąlygos tokios, kad ekonomiškai ar techniškai negalima iš dalies ar visiškai taikyti atitinkamų TSS; tokiais atvejais TSS netaikymas yra ribotos trukmės.

| c) | siūlomam esamo posistemio arba jo dalies atnaujinimui, pratęsimui arba patobulinimui, jei dėl šių TSS taikymo
  stipriai
  nukentėtų to projekto ekonominis perspektyvumas. [53 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

siūlomam esamo posistemio arba jo dalies atnaujinimui, pratęsimui arba patobulinimui, jei dėl šių TSS taikymo
  stipriai
  nukentėtų to projekto ekonominis perspektyvumas. [53 pakeit.]

2.   1 dalies a punkte nurodytu atveju kiekviena valstybė narė per vienerius metus nuo kiekvienos TSS įsigaliojimo pateikia Komisijai jos teritorijoje vykdomų gerokai pažengusių projektų sąrašą.

3.   Visais 1 dalyje nurodytais atvejais susijusi valstybė narė Komisijai pateikia TSS netaikymo prašymą, taip pat nurodo alternatyvias nuostatas, kurias valstybė narė ketina taikyti vietoj TSS. Komisija įgyvendinimo aktais nustato bylos, pridedamos prie vienos arba daugiau TSS arba jų dalių netaikymo prašymo, turinį, taip pat tos bylos elementus, formatą ir pateikimo būdus. Įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Komisija tikrina tą bylą, nagrinėja alternatyvias nuostatas, kurias valstybė narė ketina taikyti vietoj TSS, sprendžia, ar priimti TSS netaikymo prašymą, ir apie savo sprendimą informuoja valstybę narę.

4.   Kol nepriimtas Komisijos sprendimas, valstybė narė 3 dalyje nurodytas alternatyvias nuostatas gali taikyti nedelsdama.

5.   Komisija priima sprendimą per keturis mėnesius nuo paraiškos ir bylos, į kurią turi būti įtraukti visi reikalingi dokumentai, pateikimo datos. Jei tokio sprendimo nėra, prašymas laikomas priimtu.

6.   Visos valstybės narės informuojamos apie nagrinėjimų išvadas ir 3 dalyje nurodytos procedūros rezultatus.

III SKYRIUS

SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

8 straipsnis

Sąveikos sudedamųjų dalių pateikimas rinkai

1.   Valstybės narės imasi visų reikalingų priemonių siekdamos užtikrinti, kad sąveikos sudedamosios dalys:

| a) | būtų pateikiamos rinkai tik tuo atveju, jei jos leidžia geležinkelių sistemoje pasiekti sąveiką ir kartu atitinka esminius reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

būtų pateikiamos rinkai tik tuo atveju, jei jos leidžia geležinkelių sistemoje pasiekti sąveiką ir kartu atitinka esminius reikalavimus;

| b) | būtų naudojamos toje srityje, kuriai jos skirtos,
  atsižvelgiant į naudojimo sritį, kaip apibrėžta 2 straipsnio 27a punkte,
  ir būtų tinkamai įrengiamos ir prižiūrimos. [54 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

būtų naudojamos toje srityje, kuriai jos skirtos,
  atsižvelgiant į naudojimo sritį, kaip apibrėžta 2 straipsnio 27a punkte,
  ir būtų tinkamai įrengiamos ir prižiūrimos. [54 pakeit.]

Šios nuostatos neužkerta kelio pateikti šias sudedamąsias dalis rinkai kitoms taikymo sritims.

2.   Valstybės narės negali savo teritorijoje, remdamosi šia direktyva, drausti, riboti ar trukdyti pateikti rinkai sąveikos sudedamąsias dalis, skirtas naudoti geležinkelių sistemoje, jei jos atitinka šią direktyvą. Visų pirma jos negali reikalauti patikrinimų, kurie jau buvo atlikti pagal „EB“ atitikties arba tinkamumo naudoti deklaravimo procedūrą.

Valstybė narė negali drausti, riboti ar trukdyti pradėti naudoti sąveikos sudedamąsias dalis, pripažintas sričiai, kuriai jos skirtos, jeigu ta sritis yra valstybės teritorijoje. [55 pakeit.]

Komisija įgyvendinimo aktais nustato

  Komisijai pagal 46 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl
  sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties ir tinkamumo naudoti deklaracijos apimtį ir turinį, jos formatą ir joje pateikiamos informacijos elementus. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą

  apimties ir turinio
  . [56 pakeit.]

2a.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais nustato sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties ir tinkamumo naudoti deklaracijos formatą ir joje pateikiamos informacijos elementus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. [57 pakeit.]

9 straipsnis

Atitiktis arba tinkamumas naudoti

1.   Valstybės narės ir agentūra laiko, kad sąveikos sudedamosios dalys, kurioms taikoma „EB“ atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracija, yra sąveikios ir atitinka esminius reikalavimus.

2.   Visoms sąveikos sudedamosioms dalims taikoma atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimo procedūra, nurodyta atitinkamoje TSS, ir jos turi turėti atitinkamą sertifikatą.

3.   Valstybės narės ir agentūra nusprendžia, kad sąveikos sudedamoji dalis atitinka esminius reikalavimus, jei ji atitinka reikalavimus, nustatytus atitinkamose TSS ar atitinkamose Europos specifikacijose, parengtose tam, kad šių reikalavimų būtų laikomasi.

4.   Posistemių, kurie buvo eksploatuojami dar iki atitinkamos TSS įsigaliojimo, atsarginės dalys šiuose posistemiuose gali būti instaliuojamos netaikant 2 dalyje nurodytos procedūros.

5.   TSS gali būti numatytas pereinamasis laikotarpis, skirtas pagal šias TSS nustatytiems geležinkelių produktams – sąveikos sudedamosioms dalims, kurios TSS įsigaliojimo metu jau yra rinkoje. Šios sudedamosios dalys atitinka 8 straipsnio 1 dalies reikalavimus.

10 straipsnis

„EB“ atitikties ar tinkamumo naudoti deklaracijos rengimo procedūra

1.   Rengdamas sąveikos sudedamosios dalies „EB“ atitikties ar tinkamumo naudoti deklaraciją, gamintojas arba Sąjungoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas taiko nuostatas, numatytas tos sudedamosios dalies TSS.

2.   Atitinkamos TSS atveju, sąveikos sudedamosios dalies atitikties ar tinkamumo naudoti vertinimą atlieka notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga, kuriai paraišką yra pateikęs gamintojas arba Sąjungoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas.

3.   Jeigu sąveikos sudedamosioms dalims taikomos kitos Sąjungos direktyvos, apimančios kitus aspektus, tada „EB“ atitikties ar tinkamumo naudoti deklaracijoje nurodoma, kad sąveikos sudedamosios dalys atitinka ir tų kitų direktyvų reikalavimus.

4.   Jeigu gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas nevykdo 1 ir 3 dalyse nurodytų įpareigojimų, šie įpareigojimai perleidžiami bet kuriam asmeniui, pateikusiam sąveikos sudedamąją dalį rinkai. Pagal šią direktyvą tie patys įpareigojimai taikomi kiekvienam asmeniui, kuris surenka įvairios kilmės sąveikos sudedamąsias dalis arba sudedamųjų dalių dalis arba gamina sąveikos sudedamąsias dalis savo reikmėms.

5.   Kad esminių reikalavimų neatitinkančios sąveikos sudedamosios dalys nebūtų pateiktos rinkai ir nepažeidžiant 11 straipsnio nuostatų

| a) | kaskart, kai valstybė narė nustato, kad „EB“ atitikties deklaracija buvo netinkamai parengta, iškilus būtinybei iš gamintojo arba Sąjungoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo reikalaujama iš naujo užtikrinti sąveikos sudedamosios dalies atitiktį ir nutraukti pažeidimus vadovaujantis tos valstybės narės nustatytais reikalavimais; |
| --- | --- |

a)

kaskart, kai valstybė narė nustato, kad „EB“ atitikties deklaracija buvo netinkamai parengta, iškilus būtinybei iš gamintojo arba Sąjungoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo reikalaujama iš naujo užtikrinti sąveikos sudedamosios dalies atitiktį ir nutraukti pažeidimus vadovaujantis tos valstybės narės nustatytais reikalavimais;

| b) | jei į šį reikalavimą neatsižvelgiama, valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad apribotų tos sąveikos sudedamosios dalies pateikimą rinkai ar ją uždraustų arba užtikrintų, kad ji būtų pašalinta iš rinkos 11 straipsnyje numatyta tvarka. |
| --- | --- |

b)

jei į šį reikalavimą neatsižvelgiama, valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad apribotų tos sąveikos sudedamosios dalies pateikimą rinkai ar ją uždraustų arba užtikrintų, kad ji būtų pašalinta iš rinkos 11 straipsnyje numatyta tvarka.

11 straipsnis

Sąveikos sudedamųjų dalių neatitikimas esminiams reikalavimams

1.   Jei valstybė narė nustato, kad rinkai pateikta ir pagal paskirtį naudojama sąveikos sudedamoji dalis, kuriai taikomos „EB“ atitikties ar tinkamumo naudoti deklaracijos nuostatos, neatitinka esminių reikalavimų, ji imasi visų reikalingų priemonių, kad apribotų jos taikymo galimybes, uždraustų jos naudojimą, pašalintų ją iš rinkos arba kad ji būtų susigrąžinta. Valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie priemones, kurių buvo imtasi, ir pateikia savo sprendimo motyvus, konkrečiai nurodydama, ar neatitikimą lėmė viena iš šių priežasčių:

| a) | nesugebėjimas laikytis esminių reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

nesugebėjimas laikytis esminių reikalavimų;

| b) | neteisingas Europos specifikacijų taikymas, kai turi būti remiamasi šiomis specifikacijomis; |
| --- | --- |

b)

neteisingas Europos specifikacijų taikymas, kai turi būti remiamasi šiomis specifikacijomis;

| c) | Europos specifikacijų taikymo spragos; |
| --- | --- |

c)

Europos specifikacijų taikymo spragos;

2.   Komisija skubiai konsultuojasi

  Agentūra, gavusi Komisijos įgaliojimą, nedelsdama ir bet kuriuo atveju per 20 dienų pradeda konsultacijas
  su susijusiomis šalimis. Jei po tos konsultacijos Komisija

  Po tų konsultacijų agentūra
  nustato, kad esama pagrindo taikyti minėtąją priemonę, ji

  ar priemonė yra pagrįsta. Agentūra
  skubiai apie tai informuoja
  Komisiją,
  tą valstybę narę, kuri ėmėsi iniciatyvos
  tuo klausimu

  . Jei po konsultacijos Komisija nustato, kad taikyti minėtąją priemonę nėra pagrindo, ji skubiai apie tai informuoja tą valstybę narę, kuri ėmėsi iniciatyvos, ir gamintoją arba Sąjungoje įsisteigusį jo įgaliotąjį atstovą. [58 pakeit.]

3.   Jeigu sąveikos sudedamoji dalis, kuriai galioja „EB“ atitikties deklaracijos nuostatos, neatitinka reikalavimų, valstybė narė, kurios kompetencijai priklauso spręsti šį klausimą, imasi atitinkamų priemonių prieš kiekvieną asmenį, kuris parengė deklaraciją, ir apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

4.   Komisija užtikrina, kad valstybės narės būtų informuotos apie šios procedūros eigą ir rezultatus.
  [59 pakeit.]

IV SKYRIUS

POSISTEMIAI

12 straipsnis

Laisvas posistemių judėjimas

Nepažeisdamos V skyriaus nuostatų, valstybės narės negali savo teritorijoje, remdamosi šia direktyva, drausti, riboti ar trukdyti pradėti eksploatuoti ir naudoti esminius reikalavimus tenkinančių struktūrinių posistemių, sudarančių geležinkelio sistemą. Visų pirma jos negali reikalauti, kad būtų atlikti patikrinimai, kurie:

| a) | arba sudarė dalį procedūros, taikomos rengiant „EB“ patikros deklaraciją, |
| --- | --- |

a)

arba sudarė dalį procedūros, taikomos rengiant „EB“ patikros deklaraciją,

| b) | arba buvo atliekami kitose valstybėse narėse iki arba po šios direktyvos įsigaliojimo, siekiant įvertinti, ar identiškomis eksploatavimo sąlygomis buvo laikomasi identiškų reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

arba buvo atliekami kitose valstybėse narėse iki arba po šios direktyvos įsigaliojimo, siekiant įvertinti, ar identiškomis eksploatavimo sąlygomis buvo laikomasi identiškų reikalavimų.

13 straipsnis

TSS ir nacionalinių taisyklių laikymasis

1.   Valstybės narės ir agentūra sąveikiais ir atitinkančiais esminius reikalavimus laiko tuos geležinkelių sistemą sudarančius struktūrinius posistemius, kurie turi

  kuriems atitinkamai remiantis 15 straipsniu išduota
  „EB“ patikros deklaraciją

  deklaracija, parengta vadovaujantis TSS, arba remiantis 15a straipsniu išduota patikros deklaracija, parengta vadovaujantis nacionalinėmis taisyklėmis, apie kurias pranešta, arba abi šios deklaracijos
  . [60 pakeit.]

2.   Geležinkelių sistemos struktūrinio posistemio sąveikos patikra pagal esminius reikalavimus nustatoma remiantis TSS ir nacionalinėmis taisyklėmis, apie kurias pranešta pagal 3 dalį.
  [61 pakeit.]

2a.
     
  Sprendimas dėl leidimo suteikimo priimamas remiantis tomis TSS ir nacionalinėmis taisyklėmis, apie kurias pranešta, kurios taikytinos paraiškos pateikimo metu. [62 pakeit.]

3.   Valstybės narės rengia kiekvieno posistemio nacionalinių taisyklių, kurios taikomos esminiams reikalavimams įgyvendinti,
  ir (arba) tinkamų nacionalinių atitikties priemonių,
  sąrašą, kai: [63 pakeit.]

| a) | TSS visapusiškai neaprėpia tam tikrų aspektų, susijusių su esminiais reikalavimais (neišspręsti klausimai); |
| --- | --- |

a)

TSS visapusiškai neaprėpia tam tikrų aspektų, susijusių su esminiais reikalavimais (neišspręsti klausimai);

| b) | remiantis 7 straipsnio nuostatomis, buvo pranešta apie vienos arba daugiau TSS arba jų dalių netaikymą; |
| --- | --- |

b)

remiantis 7 straipsnio nuostatomis, buvo pranešta apie vienos arba daugiau TSS arba jų dalių netaikymą;

| c) | specifiniu atveju reikia taikyti technines taisykles, kurios nenumatytos konkrečioje TSS; |
| --- | --- |

c)

specifiniu atveju reikia taikyti technines taisykles, kurios nenumatytos konkrečioje TSS;

| d) | esamos sistemos aprašytos nacionalinėmis taisyklėmis; |
| --- | --- |

d)

esamos sistemos aprašytos nacionalinėmis taisyklėmis;

| da) | tinklams ir transporto priemonėms TSS netaikomos; [64 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

tinklams ir transporto priemonėms TSS netaikomos; [64 pakeit.]

| db) | dėl vienai ar daugiau valstybių narių būdingų saugos priežasčių, su sąlyga, kad jos įrodytos, ir nedarant poveikio agentūros prerogatyvoms. [65 pakeit.] |
| --- | --- |

db)

dėl vienai ar daugiau valstybių narių būdingų saugos priežasčių, su sąlyga, kad jos įrodytos, ir nedarant poveikio agentūros prerogatyvoms. [65 pakeit.]

4.   Valstybės narės paskiria institucijas, atsakingas už 15 straipsnyje nurodytos EB patikros deklaracijos parengimą šių techninių taisyklių atveju.

14 straipsnis

Nacionalinės taisyklės

1.   13 straipsnio 3 dalyje nurodytą
  naudojamų
  nacionalinių taisyklių sąrašą valstybės narės Komisijai
  ir agentūrai
  pateikia arba

  toliau nurodytais atvejais
  : [66 pakeit.]

| a) | kaskart pakeitus taisyklių sąrašą, arba
  [67 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

kaskart pakeitus taisyklių sąrašą, arba
  [67 pakeit.]

| b) | kai
  pagal 7 straipsnį pateikus

  pateikiamas prašymas dėl
  TSS netaikymo prašymą, arba
  [68 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kai
  pagal 7 straipsnį pateikus

  pateikiamas prašymas dėl
  TSS netaikymo prašymą, arba
  [68 pakeit.]

| c) | paskelbus reikalingą TSS arba jos redakciją, siekiant pašalinti nacionalines taisykles, kurios tapo nereikalingos išaiškinus TSS neišspręstus klausimus; |
| --- | --- |

c)

paskelbus reikalingą TSS arba jos redakciją, siekiant pašalinti nacionalines taisykles, kurios tapo nereikalingos išaiškinus TSS neišspręstus klausimus;

| ca) | jeigu apie nacionalinę (-es) taisyklę (-es) dar nebuvo pranešta iki šios direktyvos įsigaliojimo datos. [69 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

jeigu apie nacionalinę (-es) taisyklę (-es) dar nebuvo pranešta iki šios direktyvos įsigaliojimo datos. [69 pakeit.]

1a.
     
  Per vieną mėnesį nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos valstybės narės Komisijai pateikia visas esamas nacionalines taisykles, kurios nebuvo pateiktos iki tos datos. [70 pakeit.]

2.   Pagal Reglamento (ES) Nr.../... [Agentūros reglamentas] 23 straipsnį valstybės narės tinkama informacinių technologijų sistema agentūrai ir Komisijai pateikia visą galiojančių nacionalinių taisyklių tekstą. [71 pakeit.]

3.   Valstybės narės naujas nacionalines taisykles gali nustatyti tik:

| a) | kai TSS nevisiškai atitinka esminius reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

kai TSS nevisiškai atitinka esminius reikalavimus;

| b) | kaip skubią prevencinę priemonę, ypač po avarijos. |
| --- | --- |

b)

kaip skubią prevencinę priemonę, ypač po avarijos.

4.   Jei valstybė narė ketina nustatyti naują nacionalinę taisyklę,
  likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki numatomo tos taisyklės įsigaliojimo,
  ji pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Agentūros reglamentas] 23 straipsnį tinkama informacinių technologijų sistema projektą pateikia agentūrai ir Komisijai
  išnagrinėti, nurodydama taisyklės nustatymo priežastį pagal to Reglamento 21 straipsnį
  . [72 pakeit.]

4a.
     
  Pateikdamos esamą arba naują nacionalinę taisyklę, valstybės narės turi pateikti įrodymą, kad tokia taisyklė reikalinga siekiant patenkinti esminį reikalavimą, kurio dar neapima atitinkamos TSS. Valstybėms narėms neleidžiama pateikti nacionalinių taisyklių nepagrindžiant tokio poreikio.

Agentūrai skiriami du mėnesiai, kad ji galėtų išnagrinėti taisyklės projektą ir pateikti rekomendaciją Komisijai. Komisija pritaria taisyklės projektui arba jį atmeta. Tik tais atvejais, kai taikomos skubios prevencinės priemonės, valstybės narės gali nedelsdamos priimti ir taikyti naują taisyklę, kuri galioja du mėnesius. Jeigu taisyklė taikoma kelioms valstybėms narėms, Komisija, bendradarbiaudama su agentūra ir nacionalinėmis saugos institucijomis, ją suderina Sąjungos lygmeniu. [73 pakeit.]

5.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės taisyklės, įskaitant tinklo ir transporto priemonių sąsajos taisykles, būtų pateiktos nemokamai ir susijusioms šalims suprantama kalba.

6.   Valstybės narės gali nuspręsti nepranešti apie vietinės reikšmės taisykles ir apribojimus. Tokiais atvejais valstybės narės šias taisykles ir apribojimus įtraukia į 45 straipsnyje nurodytus infrastruktūros registrus.

7.   Nacionalinėms taisyklėms, apie kurias pranešta pagal šį straipsnį, netaikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB (15) nustatyta pranešimo procedūra.

8.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato nacionalinių taisyklių, apie kurias pranešta, klasifikavimą į įvairias grupes siekiant, kad būtų lengviau
  jas tarpusavyje pripažinti įvairiose valstybėse narėse ir
  tikrinti stacionarios ir mobilios įrangos suderinamumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal

  laikantis
  48 straipsnio 3 dalyje nurodytą

  nurodytos
  nagrinėjimo procedūrą

  procedūros
  .
  Agentūra pagal tuos įgyvendinimo aktus klasifikuoja vadovaujantis šiuo straipsniu pateiktas nacionalines taisykles ir paskelbia atitinkamą registrą. Tame registre taip pat išvardijamos visos tinkamos nacionalinės atitikties priemonės. [Alt. 74]

Nacionalines taisykles, apie kurias pranešta pagal šį straipsnį, klasifikuoja agentūra, remdamasi pirmoje pastraipoje nurodytais įgyvendinimo aktais.

9.   Nacionalinių taisyklių projektus ir galiojančias nacionalines taisykles agentūra nagrinėja pagal Reglamento (ES) Nr.../... [Agentūros reglamentas] 21 ir 22 straipsniuose nustatytas procedūras.

15 straipsnis

„EB“ patikros deklaracijos parengimo procedūra

1.   Kad būtų parengta „EB“ patikros deklaracija, pareiškėjas kreipiasi į šiuo tikslu pasirinktą notifikuotąją atitikties vertinimo įstaigą, kuri taiko „EB“ patikros procedūrą. Pareiškėju gali būti perkančioji organizacija ar gamintojas arba Sąjungoje įsisteigęs jų įgaliotasis atstovas.

2.   Notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga, atsakinga už posistemio „EB“ patikrą, imasi veiksmų projektavimo etape ir juos tęsia visu gamybos laikotarpiu iki tvirtinimo etapo, kai posistemis pradedamas eksploatuoti. Remdamasi atitinkamose TSS, taip pat 44 ir 45 straipsniuose numatytų registrų informacija, ji gali vykdyti

  vykdo
  ir atitinkamo posistemio sąsajų su sistema, į kurią minėtasis posistemis įtraukiamas, patikrą. [75 pakeit.]

3.   Notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga atsakinga už techninės bylos, kuri pateikiama kartu su „EB“ patikros deklaracija, sudarymą. Į šią techninę bylą įtraukiami visi būtini su posistemio charakteristikomis susiję dokumentai, o kai kada ir visi dokumentai, patvirtinantys sąveikos sudedamųjų dalių suderinamumą. Į ją įtraukiami ir visi dokumentai, susiję su naudojimo sąlygomis ir apribojimais, aptarnavimo, nuolatinės ar eilinės stebėsenos, suderinimo ir techninės priežiūros instrukcijomis.

4.   Dėl visų 3 dalyje nurodytų techninės bylos pakeitimų, nuo kurių priklauso atliktos patikros rezultatas,

  Bet kokio patobulinimo atveju
  reikia parengti naują „EB“ patikros deklaraciją. [76 pakeit.]

5.   Notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga gali išduoti laikinas patikros deklaracijas, kuriose pateikiama informacija apie kai kuriuos patikros procedūros etapus ar apie tam tikras posistemio dalis. Tokiu atveju taikomos pagal 7 dalies a punktą nustatytos patikros procedūros.

6.   Notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga gali išduoti visos posistemių grupės arba tam tikrų tų posistemių dalių atitikties sertifikatus, jei tai numatoma atitinkamose TSS.

7.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato:

| a) | posistemių patikros procedūras, įskaitant bendruosius principus, turinį, procedūrą ir dokumentus, susijusius su „EB“ patikros procedūra ir patikros procedūra, kai taikomos nacionalinės taisyklės; |
| --- | --- |

a)

posistemių patikros procedūras, įskaitant bendruosius principus, turinį, procedūrą ir dokumentus, susijusius su „EB“ patikros procedūra ir patikros procedūra, kai taikomos nacionalinės taisyklės;

| b) | „EB“ patikros deklaracijos ir patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, šablonus ir techninės bylos, kuri turi būti pridedama prie patikros deklaracijos, dokumentų šablonus. |
| --- | --- |

b)

„EB“ patikros deklaracijos ir patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, šablonus ir techninės bylos, kuri turi būti pridedama prie patikros deklaracijos, dokumentų šablonus.

Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.
  [78 pakeit.]

7a.
     
  Komisijai pagal 46 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant nustatyti posistemių patikros procedūras, įskaitant bendruosius principus, turinį, procedūrą ir dokumentus, susijusius su „EB“ patikros procedūra ir su patikros procedūra, kai taikomos nacionalinės taisyklės. [79 pakeit.]

7b.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais nustato „EB“ patikros deklaracijos ir patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, šablonus ir dokumentų, įtraukiamų į techninę bylą, kuri turi būti pridedama prie patikros deklaracijos, šablonus.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. [80 pakeit.]

15a straipsnis

Patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, parengimo procedūra

„EB“ patikros deklaracijos parengimo procedūros, nurodytos 15 straipsnyje, prireikus taikomos taip pat ir rengiant patikros deklaraciją, kai taikomos nacionalinės taisyklės.

Valstybės narės pagal VI skyrių paskiria įstaigas, atsakingas už patikros procedūros atlikimą, kai taikomos nacionalinės taisyklės. [77 pakeit.]

16 straipsnis

Posistemių neatitikimas esminiams reikalavimams

1.   Jei valstybė narė nustato, kad struktūrinis posistemis, kurio atžvilgiu galioja „EB“ patikros deklaracija ir kartu su ja pateikiamos techninės bylos dokumentai, ne visiškai atitinka šios direktyvos nuostatas, ypač jeigu jis neatitinka esminių reikalavimų, ji gali kreiptis su prašymu atlikti papildomus patikrinimus.

2.   Teikianti prašymą valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie visus papildomus patikrinimus, dėl kurių ji kreipiasi, ir nurodo šio prašymo priežastis. Komisija konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis.

3.   Paraišką teikianti valstybė narė nurodo priežastis, dėl kurių nepavyksta visapusiškai laikytis minėtosios direktyvos nuostatų, t. y.:

| a) | ar tai susiję su esminių reikalavimų arba su TSS nesilaikymu ar netinkamu TSS taikymu; tokiu atveju Komisija nedelsdama informuoja valstybę narę, kurioje įsisteigęs netinkamai „EB“ patikros deklaraciją parengęs asmuo, ir prašo šią valstybę narę imtis atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

a)

ar tai susiję su esminių reikalavimų arba su TSS nesilaikymu ar netinkamu TSS taikymu; tokiu atveju Komisija nedelsdama informuoja valstybę narę, kurioje įsisteigęs netinkamai „EB“ patikros deklaraciją parengęs asmuo, ir prašo šią valstybę narę imtis atitinkamų priemonių;

| b) | ar tai susiję su TSS trūkumais; tokiu atveju taikoma 6 straipsnyje nurodyta TSS keitimo procedūra. |
| --- | --- |

b)

ar tai susiję su TSS trūkumais; tokiu atveju taikoma 6 straipsnyje nurodyta TSS keitimo procedūra.

17 straipsnis

Atitikties prielaida

Laikoma, kad darniuosius standartus arba jų dalis, kurių nuorodos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinkančios sąveikos sudedamosios dalys ir posistemiai atitinka tų standartų arba jų dalių esminius reikalavimus, nustatytus III priede.

V SKYRIUS

PATEIKIMAS RINKAI IR EKSPLOATACIJOS PRADŽIA

18 straipsnis

Stacionarių įrenginių eksploatacijos pradžia

1.   Kelio kontrolės, valdymo ir signalizacijos, energijos ir infrastruktūros posistemiai pradedami eksploatuoti tik tais atvejais, kai jie yra suprojektuoti, sukonstruoti ir įrengti taip, kad atitiktų III priede nustatytus esminius reikalavimus, ir gavus atitinkamą leidimą pagal 2 dalį.

2.   Kiekviena nacionalinė saugos institucija leidžia pradėti eksploatuoti jos valstybės narės teritorijoje esančius arba naudojamus energijos ir infrastruktūros posistemius
  , taip pat kelio kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemius, kurie nėra ERTMS. Nacionalinės saugos institucijos atsižvelgia į agentūros nuomonę klausimais, susijusiais su TEN-T koridoriais arba tarpvalstybinėmis atkarpomis.

Agentūra suteikia leidimą vieno infrastruktūros valdytojo valdomoms tarpvalstybinėms infrastruktūroms. [Am. 81]

Agentūra priima sprendimus, kuriais leidžiama pradėti eksploatuoti visoje Sąjungoje esančius arba naudojamus kelio kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemius

  , glaudžiai bendradarbiaudama su nacionalinėmis saugos institucijomis, suteikia leidimą taikyti ERTMS
  .
  Prieš tai, kai agentūra suteikia leidimą taikyti ERTMS, nacionalinėms saugos institucijoms tenka atsakomybė patikrinti eksploatavimo suderinamumą su nacionaliniais tinklais. Agentūra užtikrina, kad Sąjungos lygmeniu ERTMS būtų taikoma vienodai
  . [82 pakeit.]

Jei taikoma ERTMS, agentūra per vieno mėnesio laikotarpį po išsamios paraiškos gavimo kreipiasi dėl konsultacijos į atitinkamą nacionalinę saugos instituciją, kad būtų užtikrinta nuosekli ERTMS plėtra Sąjungoje. Nacionalinė saugos institucija per du mėnesius pateikia nuomonę agentūrai dėl posistemio techninio ir eksploatavimo suderinamumo su transporto priemonėmis, kurias ketinama naudoti atitinkamoje tinklo dalyje. Prieš išduodama leidimą agentūra kiek įmanoma atsižvelgia į šią nuomonę, o tuo atveju, jeigu su ja nesutinka, informuoja nacionalinę saugos instituciją, nurodydama to priežastis. Šiuo straipsniu nedaromas poveikis agentūros kaip sistemos institucijos pareigoms pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Agentūros reglamentas] 6 skyrių.

Jei agentūra nesutinka su nacionalinės saugos institucijos pateiktu neigiam įvertinimu, ji informuoja apie tai atitinkamą instituciją, nurodydama savo nesutikimo priežastis. Agentūra ir nacionalinė saugos institucija bendradarbiauja siekdamos abiem pusėms priimtino įvertinimo. Prireikus, jei taip nusprendžia agentūra ir nacionalinė saugos institucija, šiame procese dalyvauja ir pareiškėjas. Jei per vieną mėnesį po to, kai agentūra informavo nacionalinę saugos instituciją apie savo nesutikimą, dėl abiem pusėms priimtino įvertinimo susitarti nepavyksta, agentūra priima galutinį sprendimą, išskyrus atvejus, kai nacionalinė saugos institucija yra perdavusi klausimą pagal Reglamento (ES) Nr. .../... (Agentūros reglamentas) 51 straipsnį įsteigtos apeliacinės tarybos arbitražui. Apeliacinė taryba per vieną mėnesį nuo nacionalinės saugos institucijos prašymo nusprendžia, ar patvirtinti agentūros sprendimo projektą.

Sprendimą, kuriuo atsisakoma išduoti leidimą pradėti eksploatuoti stacionarius įrenginius, agentūra tinkamai pagrindžia. Gavęs neigiamą atsakymą, pareiškėjas per vieną mėnesį nuo tokio atsakymo gavimo gali paprašyti, kad agentūra persvarstytų savo sprendimą. Prie tokio prašymo pridedamas pagrindimas. Agentūra per du mėnesius nuo prašymo persvarstyti sprendimą gavimo savo sprendimą patvirtina arba atšaukia. Jei patvirtinamas neigiamas agentūros sprendimas, pareiškėjas gali pateikti apeliaciją pagal Reglamento (ES) Nr. .../... (Agentūros reglamentas) 51 straipsnį įsteigtai apeliacinei tarybai. [83 pakeit.]

Agentūra ir nacionalinės saugos institucijos pateikia išsamias gaires, kaip gauti pirmoje ir antroje dalyje nurodytus leidimus. Paraiškos teikimo gairių dokumentas, kuriame aprašyti ir paaiškinti tokių leidimų reikalavimai, taip pat išvardyti dokumentų reikalavimai, pareiškėjams pateikiamas nemokamai. Agentūra ir nacionalinės saugos institucijos šią informaciją platina bendradarbiaudamos.

3.   Kad duotų leidimą pradėti eksploatuoti pirmoje dalyje nurodytus posistemius, nacionalinė saugos institucija arba agentūra (kuri institucija kompetentinga, nustatyta antroje dalyje) gauna:

| a) | EB patikros deklaracijos įrodymą; |
| --- | --- |

a)

EB patikros deklaracijos įrodymą;

| b) | šių posistemių ir sistemos, į kurią jie integruojami, techninio suderinamumo, nustatyto remiantis atitinkamomis TSS, nacionalinėmis taisyklėmis ir registrais, įrodymą; |
| --- | --- |

b)

šių posistemių ir sistemos, į kurią jie integruojami, techninio suderinamumo, nustatyto remiantis atitinkamomis TSS, nacionalinėmis taisyklėmis ir registrais, įrodymą;

| c) | saugios šių posistemių integracijos, nustatytos pagal atitinkamas TSS, nacionalines taisykles, registrus ir Direktyvos.../...ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 6 straipsnyje nurodytus bendruosius saugos būdus, įrodymą; |
| --- | --- |

c)

saugios šių posistemių integracijos, nustatytos pagal atitinkamas TSS, nacionalines taisykles, registrus ir Direktyvos.../...ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 6 straipsnyje nurodytus bendruosius saugos būdus, įrodymą;

| ca) | patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, įrodymą. [84 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

patikros deklaracijos, kai taikomos nacionalinės taisyklės, įrodymą. [84 pakeit.]

Per vieną mėnesį nuo pareiškėjo prašymo gavimo agentūra arba nacionalinė saugos institucija (atsižvelgiant į tai, kuri institucija yra kompetentinga) informuoja pareiškėją, kad byloje yra visa informacija, arba paprašo atitinkamos papildomos informacijos, nustatydama pagrįstą terminą tokiai informacijai pateikti. [85 pakeit.]

4.   Jei esamas posistemis atnaujinamas arba patobulinamas, pareiškėjas energijos ir infrastruktūros posistemių
  , taip pat kelio kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemių, kurie nėra ERTMS,
  projekto aprašymo bylą siunčia nacionalinei saugos institucijai, o kelio kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių

  ERTMS ir vieno infrastruktūros valdytojo valdomų tarpvalstybinių infrastruktūrų
  projekto aprašymo bylą – agentūrai. Nacionalinė saugos institucija arba agentūra išnagrinėja šią bylą ir, remdamasi 5 dalyje nustatytais kriterijais, nusprendžia, ar reikia naujo leidimo pradėti eksploatuoti. Nacionalinė saugos institucija ir agentūra savo sprendimus priima per iš anksto nustatytą pagrįstą laikotarpį – bet kuriuo atveju per keturis mėnesius nuo visos atitinkamos informacijos gavimo. [86 pakeit.]

5.   Jei esamas posistemis atnaujinamas arba patobulinamas, naujos „EB“ patikros deklaracijos reikia, kaip nustatyta 15 straipsnio 4 dalyje. Be to, naujo leidimo pradėti eksploatuoti reikia, kai:

| a) | planuojami darbai gali neigiamai paveikti bendrą susijusio posistemio saugos lygį; arba |
| --- | --- |

a)

planuojami darbai gali neigiamai paveikti bendrą susijusio posistemio saugos lygį; arba

| b) | tai būtina pagal atitinkamas TSS; arba |
| --- | --- |

b)

tai būtina pagal atitinkamas TSS; arba

| c) | tai būtina pagal valstybių narių parengtus nacionalinius įgyvendinimo planus. |
| --- | --- |

c)

tai būtina pagal valstybių narių parengtus nacionalinius įgyvendinimo planus.

19 straipsnis

Mobilių posistemių pateikimas rinkai

1.   Riedmenų posistemį ir riedmens kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemį

  Mobilius posistemius
  pareiškėjas rinkai pateikia tik jei tie posistemiai yra suprojektuoti, sukonstruoti ir įrengti taip, kad atitiktų III priede nustatytus esminius reikalavimus. [87 pakeit.]

2.   Visų pirma pareiškėjas užtikrina, kad būtų pateikta EB patikros deklaracija.

3.   Jei esamas posistemis atnaujinamas arba patobulinamas, naujos „EB“ patikros deklaracijos reikia, kaip nustatyta 15 straipsnio 4 dalyje.

20 straipsnis

Leidimas pateikti transporto priemonę rinkai

1.   Transporto priemonė rinkai pateikiama tik gavus agentūros pagal 5 dalį

  šį straipsnį
  išduotą
  transporto priemonės
  leidimą pateikti transporto priemonę rinkai. [88 pakeit.]

Transporto priemonės leidime nurodoma:

| a) | naudojimo sritis; |
| --- | --- |

a)

naudojimo sritis;

| b) | TSS arba, atitinkamais atvejais, nacionalinėse taisyklėse nustatytos parametrų vertės, svarbios tikrinant transporto priemonės ir naudojimo srities techninį suderinamumą; |
| --- | --- |

b)

TSS arba, atitinkamais atvejais, nacionalinėse taisyklėse nustatytos parametrų vertės, svarbios tikrinant transporto priemonės ir naudojimo srities techninį suderinamumą;

| c) | transporto priemonės atitiktis atitinkamoms TSS ir nacionalinių taisyklių rinkiniams, susijusiems su b punkte nurodytais parametrais; |
| --- | --- |

c)

transporto priemonės atitiktis atitinkamoms TSS ir nacionalinių taisyklių rinkiniams, susijusiems su b punkte nurodytais parametrais;

| d) | transporto priemonės eksploatavimo sąlygos ir bet kokie kiti apribojimai. [89 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės eksploatavimo sąlygos ir bet kokie kiti apribojimai. [89 pakeit.]

2.   Agentūra skelbia sprendimus, kuriais duodamas leidimas pateikti transporto priemonę rinkai. Tokiais leidimais patvirtinamos parametrų, kurie yra svarbūs pagal TSS tikrinant techninį transporto priemonės ir stacionarių įrenginių suderinamumą, vertės. Leidime pateikti transporto priemonę rinkai taip pat yra informacija apie transporto priemonės atitiktį atitinkamoms TSS ir nacionalinių taisyklių rinkiniams, susijusiems su šiais parametrais. Transporto priemonės
  leidimas išduodamas remiantis pareiškėjo parengta
  transporto priemonės
  arba transporto priemonės tipo byla, įskaitant dokumentais pagrįstus įrodymus apie:

| — | kiek tai susiję su mobiliais posistemiais, iš kurių sudaryta transporto priemonė:










  a) | atitinkama patikros deklaracija, kaip nurodyta 19 straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

—

kiek tai susiję su mobiliais posistemiais, iš kurių sudaryta transporto priemonė:

a)

atitinkama patikros deklaracija, kaip nurodyta 19 straipsnyje;

| b) | techninis suderinamumas transporto priemonėje; |
| --- | --- |

b)

techninis suderinamumas transporto priemonėje;

| c) | saugus integravimas transporto priemonėje; |
| --- | --- |

c)

saugus integravimas transporto priemonėje;

| — | kiek tai susiję su transporto priemone:




  transporto priemonės ir naudojimo srities tinklų techninis suderinamumas. [90 pakeit.] |
| --- | --- |

—

kiek tai susiję su transporto priemone:

transporto priemonės ir naudojimo srities tinklų techninis suderinamumas. [90 pakeit.]

Techninis suderinamumas nustatomas remiantis atitinkamomis TSS ir prireikus nacionalinėmis taisyklėmis bei registrais. Kai dokumentais pagrįstiems įrodymams dėl techninio suderinamumo gauti reikia atlikti bandymus, susijusios nacionalinės saugos institucijos gali išduoti laikinus leidimus pareiškėjui naudoti transporto priemonę praktinio pobūdžio patikrai tinkle. Konsultuodamasis su pareiškėju, infrastruktūros valdytojas deda visas pastangas siekdamas užtikrinti, kad visi bandymai būtų atlikti per vieną mėnesį nuo pareiškėjo prašymo gavimo dienos. Prireikus nacionalinė saugos institucija imasi priemonių užtikrinti, kad bandymai būtų atlikti.

Tai, ar posistemiai yra saugiai integruoti transporto priemonėje, nustatoma remiantis atitinkamomis TSS ir Direktyvos .../.../ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 6 straipsnyje nurodytais bendraisiais saugos būdais, taip pat prireikus nacionalinėmis taisyklėmis. [91 pakeit.]

3.   Leidime pateikti transporto priemonę rinkai gali būti nustatytos transporto priemonės naudojimo sąlygos ir kiti apribojimai.

  Įvertinusi 2 dalyje nurodytus bylos elementus, agentūra išduoda transporto priemonės leidimą per iš anksto nustatytą pagrįstą laikotarpį – bet kuriuo atveju per keturis mėnesius nuo visos reikiamos informacijos gavimo iš pareiškėjo
  .
  Per vieną mėnesį agentūra pareiškėjui nurodo, ar byloje yra visa informacija. Bet koks neigiamas sprendimas dėl paraiškos tinkamai pagrindžiamas.

Leidimai pripažįstami visose valstybėse narėse.

Agentūra prisiima visišką atsakomybę už savo išduodamus leidimus. [92 pakeit.]

3a.
     
  50a straipsnyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu pareiškėjas gali pasirinkti, kam pateikti paraišką dėl transporto priemonės leidimo – agentūrai ar atitinkamai nacionalinei saugos institucijai. [94 pakeit.]

4.   Leidimas pateikti transporto priemonę rinkai išduodamas remiantis pareiškėjo parengta transporto priemonės arba transporto priemonės tipo byla, įskaitant dokumentais pagrįstus įrodymus, kad:

| a) | rinkai mobilūs posistemiai, iš kurių sudaryta transporto priemonė, pateikiami pagal 19 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

rinkai mobilūs posistemiai, iš kurių sudaryta transporto priemonė, pateikiami pagal 19 straipsnį;

| b) | a punkte nurodytų posistemių ir sistemos, į kurią jie integruojami, techninis suderinamumas yra nustatytas remiantis atitinkamomis TSS, nacionalinėmis taisyklėmis ir registrais; |
| --- | --- |

b)

a punkte nurodytų posistemių ir sistemos, į kurią jie integruojami, techninis suderinamumas yra nustatytas remiantis atitinkamomis TSS, nacionalinėmis taisyklėmis ir registrais;

| c) | a punkte nurodyti posistemiai yra saugiai integruoti transporto priemonėje pagal atitinkamas TSS, nacionalines taisykles ir Direktyvos.../... [dėl saugos Sąjungos geležinkeliuose] 6 straipsnyje nurodytus bendruosius saugos būdus.
  [93 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

a punkte nurodyti posistemiai yra saugiai integruoti transporto priemonėje pagal atitinkamas TSS, nacionalines taisykles ir Direktyvos.../... [dėl saugos Sąjungos geležinkeliuose] 6 straipsnyje nurodytus bendruosius saugos būdus.
  [93 pakeit.]

5.   2 dalyje nurodytus sprendimus agentūra priima per iš anksto nustatytą pagrįstą laikotarpį – bet kuriuo atveju per keturis mėnesius nuo visos reikiamos informacijos gavimo. Leidimai galioja visose valstybėse narėse.

  Visi sprendimai, kuriais atsisakoma išduoti transporto priemonės leidimą, tinkamai pagrindžiami. Gavęs neigiamą atsakymą, pareiškėjas per vieną mėnesį nuo tokio atsakymo gavimo gali paprašyti, kad atitinkamai agentūra arba nacionalinė saugos institucija persvarstytų savo sprendimą. Agentūra arba nacionalinė saugos institucija per du mėnesius nuo prašymo persvarstyti sprendimą
  gavimo
  savo sprendimą patvirtina arba atšaukia
  . [95 pakeit.]

Jeigu neigiamas agentūros sprendimas patvirtinamas, pareiškėjas gali pateikti apeliaciją pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Agentūros reglamentas] 51 straipsnį paskirtai apeliacinei tarybai. [96 pakeit.]

Jeigu nacionalinės saugos institucijos neigiamas sprendimas patvirtinamas, pareiškėjas gali pateikti apeliaciją kompetentingos valstybės narės pagal Direktyvos .../...ES [Saugos geležinkeliuose direktyva] 17 straipsnio 3 dalį paskirtai apeliacinei įstaigai. Dalyvauti šioje apeliacijos procedūroje valstybės narės gali paskirti reguliavimo tarnybą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/EB

   (16)

  56 straipsnyje. [97 pakeit.]

Agentūra pateikia išsamias gaires, kaip gauti leidimą pateikti transporto priemonę rinkai. Paraiškos teikimo gairių dokumentas, kuriame aprašyti ir paaiškinti leidimo pateikti transporto priemonę rinkai reikalavimai, taip pat išvardyti dokumentų reikalavimai, pareiškėjams pateikiamas nemokamai. Agentūra ir nacionalinės saugos institucijos šią informaciją platina bendradarbiaudamos.

6.   Agentūra leidimą pateikti transporto priemonę rinkai gali išduoti transporto priemonių serijai. Tokie leidimai galioja visose valstybėse narėse

  gali iš dalies pakeisti ar panaikinti transporto priemonės leidimą, jeigu jis nebeatitinka sąlygų, pagal kurias buvo išduotas, pateikdama savo sprendimo motyvus
  .
  Agentūra nedelsdama atnaujina 43a straipsnyje nurodytą Europos transporto priemonių registrą
  .

Jeigu nacionalinė saugos institucija nustato, kad transporto priemonė, kuriai išduotas leidimas, neatitinka esminių reikalavimų, ji nedelsdama apie tai praneša agentūrai ir visoms kitoms atitinkamoms nacionalinėms saugos institucijoms. Agentūra per vieną mėnesį priima sprendimą dėl būtinų priemonių. Jeigu reikia taikyti skubias prevencines priemones, prieš priimdama sprendimą Agentūra gali nedelsdama apriboti leidimo taikymo sritį arba sustabdyti jo galiojimą. [98 pakeit.]

7.   Pareiškėjas agentūros sprendimus arba tai, kad ji nesiėmė veiksmų per 5 dalyje nustatytą laikotarpį, gali skųsti pagal Reglamento (ES) Nr.../... [Agentūros reglamentas] 51 straipsnį paskirtai apeliacinei tarybai.

  Komisijai pagal 46
  straipsnį
  suteikiami įgaliojimai ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šios direktyvos priėmimo dienos priimti deleguotuosius aktus dėl išsamių leidimų išdavimo procedūros taisyklių, įskaitant:

| a) | išsamias gaires, kuriose aprašomi ir paaiškinami reikalavimai, taikomi išduodant transporto priemonės leidimą, ir tuo tikslu reikalaujami dokumentai; |
| --- | --- |

a)

išsamias gaires, kuriose aprašomi ir paaiškinami reikalavimai, taikomi išduodant transporto priemonės leidimą, ir tuo tikslu reikalaujami dokumentai;

| b) | leidimų išdavimo proceso procedūrinę tvarką, pvz., kiekvieno proceso etapo turinį ir terminus; |
| --- | --- |

b)

leidimų išdavimo proceso procedūrinę tvarką, pvz., kiekvieno proceso etapo turinį ir terminus;

| c) | pareiškėjo dokumentų vertinimo kriterijus. [99 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

pareiškėjo dokumentų vertinimo kriterijus. [99 pakeit.]

8.   Jei atnaujinamos arba tobulinamos esamos transporto priemonės, kurias pateikti rinkai yra gautas leidimas:

| a) | naujos „EB“ patikros deklaracijos reikia, kaip nustatyta 15 straipsnio 4 dalyje; ir |
| --- | --- |

a)

naujos „EB“ patikros deklaracijos reikia, kaip nustatyta 15 straipsnio 4 dalyje; ir

| b) | naujo
  transporto priemonės
  leidimo pateikti transporto priemonę rinkai reikia, jei
  iš esmės
  pakeičiamos į išduotą transporto priemonės leidimą įrašytų parametrų vertės. [100 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

naujo
  transporto priemonės
  leidimo pateikti transporto priemonę rinkai reikia, jei
  iš esmės
  pakeičiamos į išduotą transporto priemonės leidimą įrašytų parametrų vertės. [100 pakeit.]

9.   Pareiškėjui paprašius, leidime pateikti transporto priemonę rinkai gali būti įrašomi tinklai arba linijos ar tinklų arba linijų grupės, kuriose geležinkelio įmonė tokią transporto priemonę gali pradėti eksploatuoti be papildomos patikros, tikrinimo arba bandymo, susijusių su techniniu transporto priemonės ir tinklo suderinamumu. Tokiu atveju pareiškėjas prie savo prašymo prideda techninio transporto priemonės ir susijusių tinklų arba geležinkelio linijų suderinamumo įrodymą.

Toks įrašas, pirminio arba kito pareiškėjo prašymu, gali būti pridedamas išdavus atitinkamą leidimą pateikti transporto priemonę rinkai.
  [101 pakeit.]

9a.
     
  Transporto priemonių, kurios eksploatuojamos arba kurias ketinama eksploatuoti izoliuotų geležinkelio tinklų geležinkelio infrastruktūroje, leidimą taip pat gali išduoti valstybių narių, kuriose yra atitinkamas tinklas, nacionalinės saugos institucijos. Tokiais atvejais pareiškėjas gali pasirinkti, ar teikti paraišką agentūrai, ar tų valstybių narių nacionalinėms saugos institucijoms.

50a straipsnyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu valstybių narių, kuriose yra izoliuotas geležinkelio tinklas, nacionalinės saugos institucijos nustato bendras transporto priemonių leidimų išdavimo procedūras ir užtikrina jų išduotų transporto priemonių leidimų tarpusavio pripažinimą. Jei esama prieštaringų nacionalinių saugos institucijų sprendimų ir nerandama visoms pusėms priimtino sprendimo, sprendimą atitinkamai priima agentūra, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. .../... [Agentūros reglamentas] 16 straipsniu.

Jei pasibaigus 50a straipsnyje nurodytam pereinamajam laikotarpiui minėtosios nacionalinės saugos institucijos nenustatė bendrų leidimų išdavimo procedūrų ir transporto priemonių leidimų tarpusavio pripažinimo tvarkos, šiame straipsnyje nurodytus leidimus išduoda tik agentūra.

Jei bendrų leidimo išdavimo procedūrų ir transporto priemonių leidimų tarpusavio pripažinimo tvarka nustatyta, pasibaigus 50a straipsnyje nurodytam pereinamajam laikotarpiui valstybių narių, turinčių izoliuotų geležinkelio tinklų, nacionalinės saugos institucijos gali ir toliau išduoti transporto priemonių leidimus ir pareiškėjas gali pasirinkti paraišką dėl transporto priemonės leidimo teikti arba agentūrai, arba atitinkamoms nacionalinėms saugos institucijoms.

Praėjus dešimčiai metų po šios direktyvos įsigaliojimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pažangos siekiant užtikrinti izoliuoto geležinkelio tinklo sąveikumą ataskaitą ir prireikus pateikia atitinkamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. [102 pakeit.]

20a straipsnis

Transporto priemonių, kurioms išduotas leidimas, registracija

Po to, kai pagal 20 straipsnį suteikiamas transporto priemonės leidimas, transporto priemonė, prieš pirmą kartą ją panaudojant, valdytojo prašymu įtraukiama į registrą.

Jei leidimą išdavė agentūrą, transporto priemonė įtraukiama į Europos registrą, kaip nurodyta 43a straipsnyje.

Kai transporto priemonės naudojimo sritis apima tik vienos valstybės narės teritoriją ir leidimą išdavė nacionalinė saugos institucija, ji įtraukiama į tos valstybės narės nacionalinį transporto priemonių registrą, kaip nurodyta 43 straipsnyje. [103 pakeit.]

21 straipsnis

Transporto priemonių eksploatacijos pradžia

  naudojimas [104 pakeit.]

1.   Eksploatuoti transporto priemonę geležinkelio įmonė pradeda tik konsultuodamasi su infrastruktūros valdytoju patikrinusi, ar pagal atitinkamas TSS, nacionalines taisykles, registrus ir direktyvos 6 straipsnyje nurodytus bendruosius saugos būdus transporto priemonė ir maršrutas yra techniškai suderinami, taip pat ar transporto priemonė ir sistema, kurioje ją ketinama eksploatuoti, yra saugiai integruotos

  Prieš pradėdama naudoti transporto priemonę naudojimo srityje, nurodytoje transporto priemonės leidime, geležinkelio įmonė, remdamasi savo saugos valdymo sistema, užtikrina: [105 pakeit.]

Tuo tikslu pirmiausia išduodamas

| a) | kad transporto priemonei buvo išduotas
  leidimas
  pagal 20 straipsnį ir ji tinkamai įregistruota; [106 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

kad transporto priemonei buvo išduotas
  leidimas
  pagal 20 straipsnį ir ji tinkamai įregistruota; [106 pakeit.]

| aa) | transporto priemonės ir maršruto techninį suderinamumą, remdamasi infrastruktūros registru, atitinkamomis TSS ar kita informacija, kurią nemokamai ir per pagrįstą laiką turi pateikti infrastruktūros valdytojas, jeigu infrastruktūros registras neegzistuoja arba yra neišsamus, ir [107 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

transporto priemonės ir maršruto techninį suderinamumą, remdamasi infrastruktūros registru, atitinkamomis TSS ar kita informacija, kurią nemokamai ir per pagrįstą laiką turi pateikti infrastruktūros valdytojas, jeigu infrastruktūros registras neegzistuoja arba yra neišsamus, ir [107 pakeit.]

| ab) | transporto priemonės įtraukimą į traukinio, kuriame ją numatoma eksploatuoti, sudėtį, remdamasi saugos valdymo sistema, nustatyta Saugos direktyvos 9 straipsnyje, ir su eksploatavimu bei valdymu susijusia TSS. |
| --- | --- |

ab)

transporto priemonės įtraukimą į traukinio, kuriame ją numatoma eksploatuoti, sudėtį, remdamasi saugos valdymo sistema, nustatyta Saugos direktyvos 9 straipsnyje, ir su eksploatavimu bei valdymu susijusia TSS.

Tuo tikslu pirmiausia išduodamas leidimas pateikti transporto priemonę rinkai, kaip numatyta 20 straipsnyje.
  [108 pakeit.]

1a.
     
  Siekdamas padėti geležinkelio įmonėms patikrinti transporto priemonės ir maršruto (-ų) techninį suderinamumą ir saugų integravimą, infrastruktūros valdytojas, gavęs prašymą, geležinkelio įmonėms suteikia papildomos informacijos apie maršruto (-ų) charakteristikas. [109 pakeit.]

2.   Savo sprendimus pradėti eksploatuoti

  dėl
  transporto priemones

  priemonių eksploatavimo
  geležinkelio įmonė pateikia agentūrai, infrastruktūros valdytojui, taip pat susijusiai nacionalinei saugos institucijai. Šie sprendimai įrašomi į 43 straipsnyje nurodytus nacionalinius

  nurodytą nacionalinį
  transporto priemonių registrus

  registrą ir į 43a straipsnyje nurodytą Europos registrą
  . [110 pakeit.]

3.   Jei esama transporto priemonė atnaujinama arba patobulinama, naujos „EB“ patikros deklaracijos reikia, kaip nustatyta 15 straipsnio 4 dalyje. Be to, naujo sprendimo pradėti eksploatuoti transporto priemonę, kurį priima geležinkelio įmonė, reikia, kai:

| a) | planuojami darbai gali neigiamai paveikti bendrą susijusio posistemio saugos lygį; arba |
| --- | --- |

a)

planuojami darbai gali neigiamai paveikti bendrą susijusio posistemio saugos lygį; arba

| b) | tai būtina pagal atitinkamas TSS.
  [111 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

tai būtina pagal atitinkamas TSS.
  [111 pakeit.]

22 straipsnis

Leidimas pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai

  Transporto priemonių tipo patvirtinimas [112 pakeit.]

1.   
  50a straipsnyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu
  agentūra duoda leidimus pateikti tam tikro tipo

  arba nacionalinės saugos institucijos išduoda
  transporto priemones rinkai

  priemonių tipų patvirtinimus
  . [113 pakeit.]

Agentūra
  ir nacionalinės saugos institucijos
  pateikia išsamias gaires, kaip gauti leidimą pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai

  priemonių tipų patvirtinimą
  . Paraiškos teikimo gairių dokumentas, kuriame aprašyti ir paaiškinti leidimo pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai

  patvirtinimo
  reikalavimai, taip pat išvardyti dokumentų reikalavimai, pareiškėjams pateikiamas nemokamai. Agentūra ir nacionalinės saugos institucijos šią informaciją platina bendradarbiaudamos. [114 pakeit.]

2.   Tačiau jeigu agentūra arba nacionalinė saugos institucija duoda leidimą pateikti transporto priemonę rinkai, tuo pačiu metu ji išduoda leidimą pateikti atitinkamo tipo transporto priemones rinkai

  jei agentūra arba nacionalinės saugos institucijos išduoda transporto priemonės leidimą, tuo pačiu metu išduodamas transporto priemonės tipo patvirtinimas
  . [115 pakeit.]

3.   Jei transporto priemonė atitinka transporto priemonės tipą, kurio

  kuriam jau buvo išduotas patvirtinimas,
  transporto priemones pateikti rinkai yra išduotas

  priemonės
  leidimas, leidimas pateikti transporto tą priemonę rinkai išduodamas be papildomo patikrinimo remiantis atitikties šiam tipui deklaracija, kurią pateikė pareiškėjas. [116 pakeit.]

4.   Jei daromi atitinkamų TSS arba nacionalinių taisyklių, pagal kurias išduotas leidimas pateikti tam tikro tipo

  transporto priemonės tipo patvirtinimas

  transporto priemones rinkai, TSS arba nacionalinėje taisyklėje nustatoma, ar išduotas leidimas pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai

  transporto priemonės tipo patvirtinimas
  galioja toliau, ar turi būti atnaujintas. Jei leidimą

  patvirtinimą
  reikia atnaujinti, agentūros atliekamas patikrinimas gali būti susijęs tik su pakeistomis taisyklėmis. Leidimo pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai atnaujinimas neturi įtakos leidimams pateikti transporto priemones rinkai, išduotiems pagal ankstesnį leidimą pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai

  Transporto priemonės tipo patvirtinimo atnaujinimas nedaro įtakos transporto priemonės leidimams, jau išduotiems remiantis ankstesniu transporto priemonės
  tipo
  patvirtinimu
  . [117 pakeit.]

5.   Atitikties tipui deklaracija parengiama pagal Sprendimą 2010/713/ES.

6.   Atitikties tipui deklaracija parengiama:

| a) | remiantis atitinkamų TSS patikros procedūromis, jei transporto priemonė atitinka TSS; |
| --- | --- |

a)

remiantis atitinkamų TSS patikros procedūromis, jei transporto priemonė atitinka TSS;

| b) | remiantis Sprendimo 768/2008/EB B+D ir B+F moduliuose apibrėžtomis atitikties vertinimo procedūromis, jei transporto priemonė neatitinka TSS. Prireikus Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatyti ad hoc atitikties vertinimo moduliai. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |
| --- | --- |

b)

remiantis Sprendimo 768/2008/EB B+D ir B+F moduliuose apibrėžtomis atitikties vertinimo procedūromis, jei transporto priemonė neatitinka TSS. Prireikus Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatyti ad hoc atitikties vertinimo moduliai. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

7.   Leidimai pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai registruojami 44 straipsnyje nurodytame Europos leidimų pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai registre.

22a straipsnis

Agentūros ir nacionalinių saugos institucijų bendradarbiavimas

18, 20 ir 22 straipsnių taikymo tikslais agentūra pagal Reglamento (ES) Nr. .../... [Agentūros reglamentas] 69 straipsnį gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su nacionalinėmis saugos institucijomis.

Tai gali būti konkretūs arba pagrindų susitarimai ir juose gali dalyvauti viena ar daugiau nacionalinių saugos institucijų. Šiuose susitarimuose pateikiamas išsamus užduočių ir reikalaujamų rezultatų aprašas, nurodomi šiems rezultatams pasiekti nustatyti terminai ir informacija apie pareiškėjo mokamų mokesčių paskirstymą.

Tinklų, kurie dėl geografinių ypatumų, pažengusio ERTMS diegimo etapo, kitokio vežės pločio ar istorinių priežasčių reikalauja specialių žinių, atveju, siekiant sumažinti administracinę naštą ir pareiškėjo patiriamas išlaidas, tokiuose susitarimuose taip pat gali būti numatyta speciali bendradarbiavimo tvarka. Tokie susitarimai turi būti sudaryti prieš leidžiant agentūrai priimti paraiškas pagal šią direktyvą, ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

Komisijai pagal 46 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl tokių bendradarbiavimo susitarimų. Tie deleguotieji aktai priimami ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

Praėjus penkeriems metams nuo pirmojo bendradarbiavimo susitarimo sudarymo ir po to kas treji metai Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai agentūros sudarytų bendradarbiavimo susitarimų vertinimo ataskaitą. [118 pakeit.]

VI SKYRIUS

PRANEŠIMAS APIE ATITIKTIES VERTINIMO ĮSTAIGAS

23 straipsnis

Pranešimas

Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša apie įstaigas, įgaliotas pagal šią direktyvą vykdyti trečiųjų šalių atitikties vertinimo užduotis.

24 straipsnis

Notifikuojančiosios institucijos

1.   Valstybės narės paskiria notifikuojančiąją instituciją, kuri yra įpareigota parengti ir vykdyti būtinas atitikties vertinimo įstaigų vertinimo ir pranešimo apie jas procedūras, taip pat stebėti notifikuotąsias atitikties vertinimo įstaigas, įskaitant atitiktį 27–29 straipsnių nuostatoms.

2.   Valstybės narės gali nuspręsti, kad 1 dalyje nurodytą vertinimą ir stebėjimą vykdytų nacionalinė akreditacijos įstaiga, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 765/2008 ir pagal jį.

3.   Jei notifikuojančioji institucija 1 dalyje nurodytą vertinimą arba stebėjimą paveda arba kitaip patiki atlikti įstaigai, kuri nėra vyriausybinė institucija, ši įstaiga turi būti juridinis asmuo ir atitikti reikalavimus, nustatytus 25 straipsnyje. Ji imasi priemonių, susijusių su atsakomybe už jos vykdomą veiklą.

4.   Notifikuojančioji institucija yra visiškai atsakinga už užduotis, kurias atlieka 3 dalyje nurodyta įstaiga.

25 straipsnis

Notifikuojančiosioms institucijoms taikomi reikalavimai

1.   Notifikuojančioji institucija turi būti įsteigta taip, kad nekiltų jos ir atitikties vertinimo įstaigų interesų konflikto.

2.   Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra turi būti tokia ir institucija turi veikti taip, kad jos veikla būtų objektyvi ir nešališka.

3.   Notifikuojančiosios institucijos organizacinė struktūra turi būti tokia, kad kiekvieną sprendimą, susijusį su pranešimu apie atitikties vertinimo įstaigą, priimtų kompetentingi, tačiau kiti, nei vertinimą atlikę asmenys.

4.   Notifikuojančioji institucija nesiūlo ir nevykdo jokios veiklos, kurią vykdo atitikties vertinimo įstaigos, ir neteikia konsultavimo paslaugų komerciniu arba konkurenciniu pagrindu.

5.   Notifikuojančioji institucija užtikrina informacijos, kurią gauna, konfidencialumą.

6.   Notifikuojančioje institucijoje turi būti pakankamai kompetentingų darbuotojų, galinčių tinkamai atlikti jos užduotis.

26 straipsnis

Įpareigojimas informuoti apie notifikuojančiąsias institucijas

Valstybės narės informuoja Komisiją apie jų taikomas atitikties vertinimo įstaigų vertinimo ir pranešimo apie jas procedūras, notifikuotųjų įstaigų stebėjimo procedūras, taip pat apie jų pakeitimus.

Komisija tą informaciją skelbia viešai.

27 straipsnis

Atitikties vertinimo įstaigoms taikomi reikalavimai

1.   Atitikties vertinimo įstaigos turi atitikti 2–7 dalyse, taip pat 28 ir 29 straipsniuose nustatytus reikalavimus, kad apie jas būtų pranešta. Šie reikalavimai taip pat taikomi įstaigoms, kurias valstybės narės paskyrė pagal 13 straipsnio 4 dalį.

2.   Atitikties vertinimo įstaiga yra įsteigta pagal nacionalinę teisę ir yra juridinis asmuo.

3.   Atitikties vertinimo įstaiga yra pajėgi atlikti visas atitikties vertinimo užduotis, kurios jai yra pavestos pagal atitinkamą TSS ir kurioms atlikti jai kaip notifikuotajai įstaigai yra suteikti įgaliojimai, neatsižvelgiant į tai, ar šias užduotis atlieka pati atitikties vertinimo įstaiga, ar jos yra atliekamos įstaigos vardu ir atsakomybe.

Visais atvejais ir dėl kiekvienos atitikties vertinimo procedūros ir kiekvienos gaminių rūšies ar kategorijos, dėl kurių atitikties vertinimo įstaigai suteikti notifikuotosios įstaigos įgaliojimai, šioje įstaigoje yra:

| a) | būtini darbuotojai, turintys techninių žinių ir pakankamai reikiamos patirties atitikties vertinimo užduotims atlikti; |
| --- | --- |

a)

būtini darbuotojai, turintys techninių žinių ir pakankamai reikiamos patirties atitikties vertinimo užduotims atlikti;

| b) | atitinkami procedūrų aprašai, pagal kuriuos vertinama atitiktis, užtikrinamas tų procedūrų skaidrumas ir galimybė jas pakartoti. Joje turi būti taikoma tinkama strategija ir procedūros, kuriomis užtikrinamas užduočių, kurias ji atlieka kaip notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga, ir kitų jos atliekamų užduočių atskyrimas; |
| --- | --- |

b)

atitinkami procedūrų aprašai, pagal kuriuos vertinama atitiktis, užtikrinamas tų procedūrų skaidrumas ir galimybė jas pakartoti. Joje turi būti taikoma tinkama strategija ir procedūros, kuriomis užtikrinamas užduočių, kurias ji atlieka kaip notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga, ir kitų jos atliekamų užduočių atskyrimas;

| c) | nustatytos reikiamos procedūros, pagal kurias ji galėtų vykdyti savo veiklą tinkamai atsižvelgdama į įmonės dydį, veiklos sektorių ir struktūrą, atitinkamų gaminių technologijos sudėtingumą ir į tai, ar gamybos procesas masinis, ar serijinis. |
| --- | --- |

c)

nustatytos reikiamos procedūros, pagal kurias ji galėtų vykdyti savo veiklą tinkamai atsižvelgdama į įmonės dydį, veiklos sektorių ir struktūrą, atitinkamų gaminių technologijos sudėtingumą ir į tai, ar gamybos procesas masinis, ar serijinis.

Ji turi priemones, būtinas su atitikties vertinimo veikla susijusioms techninėms ir administracinėms užduotims tinkamai atlikti ir gali naudotis visa būtina įranga arba įrenginiais.

4.   Atitikties vertinimo įstaigos apsidraudžia atsakomybės draudimu, išskyrus atvejus, kai atsakomybę pagal nacionalinės teisės aktus prisiima valstybė arba kai pati valstybė narė tiesiogiai atsako už atitikties vertinimą.

5.   Atitikties vertinimo įstaigos darbuotojai saugo profesinę paslaptį, susijusią su visa informacija, kurią jie gauna atlikdami užduotis pagal atitinkamą TSS arba bet kokią tą paslaptį nustatančią nacionalinės teisės aktų nuostatą, išskyrus atvejus, susijusius su valstybės narės, kurioje jie vykdo savo veiklą, kompetentingomis institucijomis. Saugomos nuosavybės teisės.

6.   Atitikties vertinimo įstaigos dalyvauja atitinkamoje standartizacijos veikloje, taip pat notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų koordinavimo grupės, sukurtos pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus, veikloje arba užtikrina, kad apie šią veiklą būtų informuoti vertinimą atliekantys jų darbuotojai, o šios grupės priimtus administracinius sprendimus ir parengtus dokumentus taiko kaip bendrąsias gaires.

7.   Atitikties vertinimo įstaigos dalyvauja ERTMS ad hoc darbo grupės veikloje pagal Reglamento (ES) Nr.../... [Agentūros reglamentas] 25 straipsnį arba užtikrina, kad apie šią veiklą būtų informuoti vertinimą atliekantys jų darbuotojai. Jos laikosi gairių, parengtų pagal tos grupės veiklos rezultatus. Jei, susijusių atitikties vertinimo įstaigų nuomone, gairės taikyti netinkamos arba jų taikyti neįmanoma, savo pastabas jos pateikia aptarti ad hoc darbo grupėje ERTMS, kad gairės būtų nuolat tobulinamos.

28 straipsnis

Atitikties vertinimo įstaigų nešališkumas

1.   Atitikties vertinimo įstaiga yra trečiosios šalies įstaiga, nepriklausoma nuo organizacijos arba vertinamo gaminio gamintojo.

Tokia įstaiga gali būti laikoma įstaiga, priklausanti verslo asociacijai arba profesinei federacijai, atstovaujančiai įmonėms, susijusioms su jos vertinamų gaminių projektavimu, gamyba, tiekimu, surinkimu, naudojimu ar priežiūra, jeigu įrodoma, kad ji yra nešališka ir kad nėra jokio interesų konflikto.

2.   Užtikrinamas atitikties vertinimo įstaigų, jų aukščiausio lygio vadovų ir vertinimą atliekančių darbuotojų nešališkumas.

3.   Atitikties vertinimo įstaiga, jos aukščiausio lygio vadovai ir už atitikties vertinimo užduotis atsakingi darbuotojai negali būti vertinamų gaminių projektuotojai, gamintojai, tiekėjai, montuotojai, pirkėjai, savininkai, naudotojai ar prižiūrėtojai arba tų šalių įgaliotieji atstovai. Tai netrukdo atitikties vertinimo įstaigai naudoti įvertintų gaminių, kurie yra būtini jos veiklai, arba tokius gaminius naudoti asmeniniais tikslais.

4.   Atitikties vertinimo įstaiga, jos aukščiausio lygio vadovai ir už atitikties vertinimo užduotis atsakingi darbuotojai tiesiogiai nedalyvauja projektuojant, gaminant ar konstruojant, parduodant, montuojant ir naudojant šiuos gaminius arba atliekant jų techninę priežiūrą, taip pat negali atstovauti šioje veikloje dalyvaujančioms šalims. Jie nesiima jokios veiklos, kuria būtų pažeistas jų sprendimo, susijusio su atitikties vertinimo veikla, kuriai atlikti joms kaip notifikuotosioms įstaigoms yra suteikti įgaliojimai, nepriklausomumas ar sąžiningumas. Tai visų pirma taikoma konsultavimo paslaugoms.

5.   Atitikties vertinimo įstaigos užtikrina, kad joms pavaldžių įstaigų ar subrangovų veikla neturėtų poveikio jų atitikties vertinimo veiklos konfidencialumui, objektyvumui ar nešališkumui.

6.   Atitikties vertinimo veiklą vykdančios atitikties vertinimo įstaigos ir jų darbuotojai atitikties vertinimo veiklą vykdo laikydamiesi griežčiausių profesinio sąžiningumo reikalavimų, turi reikiamą konkrečios srities techninę kompetenciją ir nepasiduoda jokiam spaudimui ir paskatoms, visų pirma finansinėms, kurie galėtų paveikti jų sprendimą ar atitikties vertinimo veiklos rezultatus, ypač jei tą daro šios veiklos rezultatais suinteresuoti asmenys ar asmenų grupės.

29 straipsnis

Atitikties vertinimo įstaigų darbuotojai

1.   Už atitikties vertinimą atsakingi darbuotojai turi šiuos įgūdžius:

| a) | tinkamą techninį ir profesinį parengimą, apimantį visą atitinkamų rūšių atitikties vertinimo veiklą, kurią atitikties vertinimo įstaiga įgaliota atlikti kaip notifikuotoji įstaiga
  , taip pat parengimą prieinamumo klausimais
  ; [119 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

tinkamą techninį ir profesinį parengimą, apimantį visą atitinkamų rūšių atitikties vertinimo veiklą, kurią atitikties vertinimo įstaiga įgaliota atlikti kaip notifikuotoji įstaiga
  , taip pat parengimą prieinamumo klausimais
  ; [119 pakeit.]

| b) | pakankamai gerai išmano atliekamo vertinimo reikalavimus ir turi reikiamus įgaliojimus tam vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

b)

pakankamai gerai išmano atliekamo vertinimo reikalavimus ir turi reikiamus įgaliojimus tam vertinimui atlikti;

| c) | turi reikiamų žinių ir išmano esminius reikalavimus, taikomus darniuosius standartus, atitinkamas Sąjungos teisės aktų ir nacionalinės teisės aktų nuostatas; |
| --- | --- |

c)

turi reikiamų žinių ir išmano esminius reikalavimus, taikomus darniuosius standartus, atitinkamas Sąjungos teisės aktų ir nacionalinės teisės aktų nuostatas;

| d) | turi gebėjimų rengti sertifikatus, įrašus ir ataskaitas, kuriais patvirtinamas vertinimo atlikimo faktas. |
| --- | --- |

d)

turi gebėjimų rengti sertifikatus, įrašus ir ataskaitas, kuriais patvirtinamas vertinimo atlikimo faktas.

2.   Atitikties vertinimo įstaigos aukščiausio lygio vadovų ir vertinimą atliekančių darbuotojų atlyginimas nepriklauso nuo atliktų įvertinimų skaičiaus ar rezultatų.

30 straipsnis

Atitikties vertinimo įstaigos atitikties prielaida

Jeigu atitikties vertinimo įstaiga gali įrodyti, kad atitinka kriterijus, nustatytus atitinkamuose darniuosiuose standartuose arba jų dalyse, nuorodos į kuriuos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, daroma prielaida, kad ji atitinka 27–29 straipsniuose nustatytus reikalavimus tiek, kiek tuos reikalavimus apima taikytini darnieji standartai.

31 straipsnis

Atitikties vertinimo įstaigų pavaldžiosios įstaigos ir subranga

1.   Jeigu atitikties vertinimo įstaiga konkrečias užduotis, susijusias su atitikties vertinimu, paveda atlikti subrangovui arba pavaldžiajai įstaigai, ji užtikrina, kad subrangovas ar pavaldžioji įstaiga atitiktų 27–29 straipsniuose nustatytus reikalavimus, ir apie tai praneša notifikuojančiajai institucijai.

2.   Notifikuotosios įstaigos prisiima visą atsakomybę už subrangovų ar pavaldžiųjų įstaigų atliekamas užduotis, neatsižvelgiant į tai, kur jie yra įsteigti.

3.   Pavesti notifikuotųjų įstaigų darbą subrangovui arba pavaldžiajai įstaigai galima tik gavus kliento sutikimą.

4.   Notifikuotosios įstaigos saugo atitinkamus dokumentus, susijusius su subrangovo ar pavaldžiosios įstaigos kvalifikacijos įvertinimu ir pagal atitinkamą TSS jų atliktu darbu, kad notifikuojančioji institucija galėtų juos gauti.

32 straipsnis

Akredituotosios vidaus įstaigos

1.   Atitikties vertinimo veiklą, būtiną Sprendimo 768/2008/EB II priedo A1, A2, C1 arba C2 modulių procedūroms, taip pat Sprendimo 2010/713/EB I priedo CA1 ir CA2 modulių procedūroms įgyvendinti, paraišką pateikusiai įmonei gali atlikti akredituotoji vidaus įstaiga. Ši įstaiga yra savarankiškas ir atskiras paraišką pateikusios įmonės padalinys ir nedalyvauja projektuojant, gaminant, tiekiant, montuojant, naudojant arba prižiūrint gaminius, kuriuos ji vertina.

2.   Akredituota vidaus įstaiga atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | ji yra akredituota pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008; |
| --- | --- |

a)

ji yra akredituota pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008;

| b) | įstaiga ir jos darbuotojai organizacijoje turi būti aiškiai apibrėžti ir įmonės, kuriai jie priklauso, viduje taikyti tokius pranešimų teikimo metodus, kuriais būtų užtikrintas ir atitinkamai nacionalinei akreditacijos įstaigai įrodytas jų nešališkumas; |
| --- | --- |

b)

įstaiga ir jos darbuotojai organizacijoje turi būti aiškiai apibrėžti ir įmonės, kuriai jie priklauso, viduje taikyti tokius pranešimų teikimo metodus, kuriais būtų užtikrintas ir atitinkamai nacionalinei akreditacijos įstaigai įrodytas jų nešališkumas;

| c) | nei įstaiga, nei jos darbuotojai nėra atsakingi už gaminių, kuriuos jie vertina, projektavimą, gamybą, tiekimą, montavimą, veikimą arba priežiūrą ir nedalyvauja jokioje veikloje, kuria gali būti pažeistas su jų vertinimo veikla susijusių sprendimų nepriklausomumas ar sąžiningumas; |
| --- | --- |

c)

nei įstaiga, nei jos darbuotojai nėra atsakingi už gaminių, kuriuos jie vertina, projektavimą, gamybą, tiekimą, montavimą, veikimą arba priežiūrą ir nedalyvauja jokioje veikloje, kuria gali būti pažeistas su jų vertinimo veikla susijusių sprendimų nepriklausomumas ar sąžiningumas;

| d) | įstaiga teikia savo paslaugas tik įmonei, kurios padalinys ji yra. |
| --- | --- |

d)

įstaiga teikia savo paslaugas tik įmonei, kurios padalinys ji yra.

3.   Apie akredituotą vidaus įstaigą pranešama valstybėms narėms arba Komisijai, tačiau notifikuojančiosios institucijos prašymu informaciją apie vidaus įstaigos akreditaciją pateikia įmonė, kurios padalinys yra minėta įstaiga, arba nacionalinė akreditacijos įstaiga.

33 straipsnis

Prašymas būti notifikuotąja įstaiga

1.   Atitikties vertinimo įstaiga prašymą būti notifikuotąja įstaiga pateikia valstybės narės, kurioje yra įsisteigusi, notifikuojančiajai institucijai.

2.   Prie prašymo pridedamas atitikties vertinimo veiklos, atitikties vertinimo modulio arba modulių ir gaminio arba gaminių, kuriuos vertinti ta įstaiga teigia turinti kompetencijos, aprašas, taip pat nacionalinės akreditacijos įstaigos išduotas akreditacijos pažymėjimas, jeigu jis yra, kuriuo patvirtinama, kad atitikties vertinimo įstaiga atitinka šios direktyvos 27–29 straipsniuose nustatytus reikalavimus.

3.   Jeigu tam tikra atitikties vertinimo įstaiga negali pateikti akreditacijos pažymėjimo, ji notifikuojančiajai institucijai pateikia visus patvirtinamuosius dokumentus, būtinus jos atitikčiai 27–29 straipsniuose nustatytiems reikalavimams patikrinti, patvirtinti ir reguliariai stebėti.

34 straipsnis

Pranešimo procedūra

1.   Notifikuojančiosios institucijos kaip apie notifikuotąsias įstaigas gali pranešti tik apie tas atitikties vertinimo įstaigas, kurios atitinka 27–29 straipsniuose nustatytus reikalavimus.

2.   Notifikuojančiosios institucijos Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pranešimus teikia naudodamosi Komisijos parengta ir administruojama elektronine pranešimo priemone.

3.   Pranešime pateikiama išsami informacija apie atitikties vertinimo veiklą, atitikties vertinimo modulį ar modulius, susijusio gaminio arba gaminių kategorijas ir atitinkamą kompetencijos atestaciją.

4.   Jeigu pranešimas nėra grindžiamas akreditacijos pažymėjimu, kaip nurodyta 33 straipsnio 2 dalyje, notifikuojančioji institucija Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia dokumentus, kuriais patvirtinama atitikties vertinimo įstaigos kompetencija ir tai, kad yra nustatyta tvarka, kuria užtikrinamas reguliarius tos įstaigos stebėjimas ir atitiktis 27–29 straipsniuose nustatytiems reikalavimams.

5.   Susijusi įstaiga gali vykdyti notifikuotosios atitikties vertinimo įstaigos veiklą tik tuo atveju, jeigu per dvi savaites po pranešimo, kai naudojamas akreditacijos pažymėjimas, arba per du mėnesius po pranešimo, kai akreditacijos pažymėjimas nenaudojamas, Komisija arba kitos valstybės narės nepareiškia prieštaravimų.

6.   Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pranešama apie visus vėlesnius atitinkamus pranešimo pakeitimus.

35 straipsnis

Notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų identifikaciniai numeriai ir sąrašai

1.   Komisija notifikuotosioms atitikties vertinimo įstaigoms suteikia identifikacinį numerį.

Notifikuotajai atitikties vertinimo įstaigai suteikiamas tik vienas identifikacinis numeris, net jei apie įstaigą pranešta pagal kelis Sąjungos aktus.

2.   Komisija skelbia įstaigų, apie kurias pranešta pagal šią direktyvą, sąrašą ir nurodo joms suteiktus identifikacinius numerius bei veiklą, kurią jos kaip notifikuotosios įstaigos yra įgaliotos atlikti.

Komisija užtikrina, kad tas sąrašas būtų nuolat atnaujinamas.

36 straipsnis

Pranešimų pakeitimai

1.   Jeigu notifikuojančioji institucija išsiaiškina arba jai yra pranešama, kad notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga nebeatitinka 27–29 straipsniuose nustatytų reikalavimų arba kad ji nevykdo savo prievolių, notifikuojančioji institucija atitinkamai apriboja, sustabdo arba atšaukia notifikuotosios įstaigos įgaliojimus, atsižvelgdama į reikalavimų nesilaikymo arba prievolių nevykdymo priežasčių svarbą. Apie tai ji nedelsdama informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

2.   Jeigu notifikuotosios įstaigos įgaliojimai apribojami, sustabdomi arba atšaukiami arba jei notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga nutraukia veiklą, notifikuojančioji valstybė narė imasi reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad tos įstaigos bylos būtų perduotos tvarkyti kitai notifikuotajai atitikties vertinimo įstaigai arba saugomos, kad su jomis galėtų susipažinti to pageidaujančios atsakingos notifikuojančiosios ir rinkos priežiūros institucijos.

37 straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų kompetencijos ginčijimas

1.   Komisija nagrinėja visus atvejus, kai jai kyla abejonių arba kai jai pranešama apie abejones dėl notifikuotosios atitikties vertinimo įstaigos kompetencijos arba dėl jos atitikties taikomiems reikalavimams ir jai pavestų pareigų vykdymo.

2.   Komisijos prašymu notifikuojančioji valstybė narė pateikia Komisijai visą informaciją, susijusią su pranešimo pagrindu arba susijusios įstaigos kompetencijos išsaugojimu.

3.   Komisija užtikrina, kad visa neskelbtina informacija, gauta atliekant tyrimą, būtų nagrinėjama konfidencialiai.

4.   Įsitikinusi, kad notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga neatitinka arba nebeatitinka keliamų reikalavimų, Komisija tai praneša notifikuojančiajai valstybei narei ir paprašo jos imtis būtinų taisomųjų priemonių, įskaitant notifikuotosios įstaigos įgaliojimų panaikinimą, jei būtina.

38 straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų veiklos įpareigojimai

1.   Notifikuotosios įstaigos atitikties vertinimą atlieka pagal atitinkamose TSS numatytas atitikties vertinimo procedūras.

2.   Atitiktis vertinama laikantis proporcingumo principo, stengiantis nesukurti nereikalingos naštos ekonominės veiklos vykdytojams. Atitikties vertinimo įstaigos veiklą vykdo tinkamai atsižvelgdamos į įmonių dydį, veiklos sektorių ir struktūrą, atitinkamo gaminio technologijos sudėtingumą ir į tai, ar gamybos procesas masinis, ar serijinis.

Vis dėlto jų veiklos tikslas yra įvertinti gaminio atitiktį šios direktyvos nuostatoms.

3.   Jeigu notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga nustato, kad gamintojas neįvykdė atitinkamoje TSS arba atitinkamuose darniuosiuose standartuose ar techninėse specifikacijose nustatytų reikalavimų, ji reikalauja, kad tas gamintojas imtųsi reikiamų taisomųjų priemonių, ir neišduoda atitikties sertifikato.

4.   Jeigu po sertifikato išdavimo notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga, stebėdama atitiktį nustato, kad gaminys nebeatitinka atitinkamos TSS arba atitinkamų darniųjų standartų ar techninių specifikacijų, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi reikiamų taisomųjų priemonių, ir prireikus sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą.

5.   Jeigu taisomųjų priemonių nesiimama arba jos nedaro reikiamo poveikio, notifikuotoji atitikties vertinimo įstaiga prireikus apriboja, sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą.

39 straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų įpareigojimas informuoti

1.   Notifikuotosios įstaigos informuoja notifikuojančiąją instituciją apie:

| a) | kiekvieną atsisakymą išduoti sertifikatą, sertifikato galiojimo apribojimą, sustabdymą ar panaikinimą; |
| --- | --- |

a)

kiekvieną atsisakymą išduoti sertifikatą, sertifikato galiojimo apribojimą, sustabdymą ar panaikinimą;

| b) | bet kokias aplinkybes, turinčias įtakos notifikuotosios įstaigos įgaliojimų aprėpčiai ir sąlygoms; |
| --- | --- |

b)

bet kokias aplinkybes, turinčias įtakos notifikuotosios įstaigos įgaliojimų aprėpčiai ir sąlygoms;

| c) | kiekvieną prašymą suteikti informacijos, kurį jos gavo iš rinkos priežiūros institucijų dėl atitikties vertinimo veiklos; |
| --- | --- |

c)

kiekvieną prašymą suteikti informacijos, kurį jos gavo iš rinkos priežiūros institucijų dėl atitikties vertinimo veiklos;

| d) | jei prašoma, atitikties vertinimo veiklą, vykdytą pagal suteiktus įgaliojimus, ir bet kokią kitą veiklą, pvz., tarpvalstybiniu mastu vykdytą veiklą ir subrangą. |
| --- | --- |

d)

jei prašoma, atitikties vertinimo veiklą, vykdytą pagal suteiktus įgaliojimus, ir bet kokią kitą veiklą, pvz., tarpvalstybiniu mastu vykdytą veiklą ir subrangą.

2.   Notifikuotosios įstaigos kitoms pagal šią direktyvą notifikuotosioms įstaigoms, vykdančioms panašią tokių pačių gaminių atitikties vertinimo veiklą, teikia atitinkamą informaciją apie klausimus, susijusius su neigiamais ir, jei prašoma, teigiamais atitikties vertinimo rezultatais.

3.   Notifikuotosios įstaigos pateikia agentūrai posistemių patikros EB sertifikatus, sąveikos sudedamųjų dalių atitikties EB sertifikatus ir sąveikos sudedamųjų dalių tinkamumo naudoti EB sertifikatus.

40 straipsnis

Patirties mainai

Komisija pasirūpina, kad būtų organizuojami valstybių narių nacionalinių institucijų, atsakingų už pranešimo strategiją, patirties mainai.

41 straipsnis

Notifikuotųjų įstaigų koordinavimas

Komisija užtikrina deramą įstaigų, apie kurias pranešta pagal šią direktyvą, veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą, ir tai, kad šis koordinavimas bei bendradarbiavimas tinkamai vyktų konkretaus sektoriaus notifikuotųjų įstaigų grupėje. Agentūra padeda notifikuotosioms įstaigoms vykdyti veiklą pagal Reglamento (ES) Nr.../... [Agentūros reglamentas] 20 straipsnį.

Valstybės narės užtikrina, kad jų notifikuotosios įstaigos tiesiogiai ar per paskirtuosius atstovus dalyvautų tokios grupės veikloje.

VII SKYRIUS

REGISTRAI

42 straipsnis

Transporto priemonių numeravimo sistema

1.   Visos transporto priemonės, kurias pradedama eksploatuoti Sąjungos geležinkelių sistemoje, žymimos Europos transporto priemonės numeriu (ETPN), kurį prieš primą kartą pradedant eksploatuoti transporto priemonę suteikia už atitinkamą teritoriją atsakinga institucija

  leidimo išdavimo metu suteikia Agentūra
  . [120 pakeit.]

2.   Transporto priemonę eksploatuojanti geležinkelio įmonė užtikrina, kad transporto priemonė būtų pažymėta suteiktu ETPN
  , ir yra atsakinga už tai, kad transporto priemonė būtų tinkamai įregistruota
  . [121 pakeit.]

3.   ETPN nurodytas Komisijos sprendime 2007/756/EB (17).

4.   ETPN transporto priemonei suteikiamas tik vieną kartą, nebent Sprendime 2007/756/EB nurodyta kitaip.

5.   Nepaisant 1 dalies, tuo atveju, jei transporto priemonės važiuoja iš trečiųjų šalių arba į trečiąsias šalis, kuriose vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo vėžės pločio, valstybės narės gali įsileisti transporto priemones, aiškiai paženklintas pagal kitokią kodavimo sistemą.

43 straipsnis

Nacionaliniai transporto priemonių registrai

1.   Kiekviena valstybė narė tvarko transporto priemonių, pradėtų eksploatuoti jų teritorijoje, registrą. Šis registras atitinka tokius kriterijus:

| a) | jis atitinka bendrąsias specifikacijas, nurodytas 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

jis atitinka bendrąsias specifikacijas, nurodytas 2 dalyje;

| b) | jį tvarko ir atnaujina nuo jokios geležinkelio įmonės nepriklausoma įstaiga; |
| --- | --- |

b)

jį tvarko ir atnaujina nuo jokios geležinkelio įmonės nepriklausoma įstaiga;

| c) | jis yra prieinamas nacionalinėms saugos institucijoms ir tyrimų institucijoms, paskirtoms Direktyvos [.../... dėl saugos sąjungos geležinkeliuose] 16 ir 21 straipsniuose; jis taip pat yra prieinamas pateikusioms oficialų prašymą reguliavimo institucijoms, paskirtoms pagal 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė

   (18)

  , 55 ir 56 straipsnius, agentūrai, geležinkelio įmonėms ir infrastruktūros valdytojams, taip pat asmenims arba organizacijoms, registruojančioms transporto priemones ar nurodytoms registre

  viešas
  . [122 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

jis yra prieinamas nacionalinėms saugos institucijoms ir tyrimų institucijoms, paskirtoms Direktyvos [.../... dėl saugos sąjungos geležinkeliuose] 16 ir 21 straipsniuose; jis taip pat yra prieinamas pateikusioms oficialų prašymą reguliavimo institucijoms, paskirtoms pagal 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė

   (18)

  , 55 ir 56 straipsnius, agentūrai, geležinkelio įmonėms ir infrastruktūros valdytojams, taip pat asmenims arba organizacijoms, registruojančioms transporto priemones ar nurodytoms registre

  viešas
  . [122 pakeit.]

2.   Komisija įgyvendinimo aktais priima nacionalinių transporto priemonių registrų turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės architektūros, darbo režimo, įskaitant keitimosi duomenimis tvarką, bendrąsias specifikacijas ir duomenų įvesties bei paieškos taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

2a.
     
  Registre nurodoma bent tokia su kiekviena transporto priemone susijusi informacija:

| a) | ETPN; |
| --- | --- |

a)

ETPN;

| b) | nuorodos į patikros deklaraciją ir ją išdavusią instituciją; |
| --- | --- |

b)

nuorodos į patikros deklaraciją ir ją išdavusią instituciją;

| c) | transporto priemonės valdytojo ir savininko tapatybė; |
| --- | --- |

c)

transporto priemonės valdytojo ir savininko tapatybė;

| d) | transporto priemonės naudojimo apribojimai; |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės naudojimo apribojimai;

| e) | už priežiūrą atsakingas subjektas. [123 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

už priežiūrą atsakingas subjektas. [123 pakeit.]

3.   Registracijos turėtojas nedelsdamas praneša valstybės narės, kurioje transporto priemonė pradėta eksploatuoti

  buvo naudojama
  , nacionalinei saugos institucijai apie visus duomenų, įvestų į nacionalinį transporto priemonių registrą, pakeitimus, apie transporto priemonės sunaikinimą ar apie sprendimą neberegistruoti transporto priemonės. [124 pakeit.]

4.   Jeigu valstybių narių nacionaliniai transporto priemonių registrai nėra integruoti, Kiekviena valstybė narė atnaujina savo registrus atsižvelgdama į joms svarbių duomenų pakeitimus, kuriuos padarė kitos valstybės narės savo registruose. [125 pakeit.]

5.   Tuo atveju, kai transporto priemonė pirmą kartą pradedama eksploatuoti trečiojoje šalyje, o vėliau –
  naudojama
  valstybėje narėje, minėta valstybė narė užtikrina, kad transporto priemonės duomenis būtų galima gauti iš nacionalinio transporto priemonių registro arba pagal tarptautinio susitarimo nuostatas. [126 pakeit.]

5a.
     
  Pasibaigus 50a straipsnyje nurodytam pereinamajam laikotarpiui nacionaliniai transporto priemonių registrai įtraukiami į Europos transporto priemonių registrą, išskyrus 20 straipsnio 9a dalyje nurodytus atvejus laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų. Komisija įgyvendinimo aktais nustato standartinę dokumento formą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. [127 pakeit.]

43a straipsnis

Europos transporto priemonių registras

1.
     
  Agentūra tvarko transporto priemonių, pradėtų eksploatuoti Sąjungoje, registrą. Šis registras atitinka tokius kriterijus:

| a) | jis atitinka bendrąsias specifikacijas, nurodytas 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

jis atitinka bendrąsias specifikacijas, nurodytas 2 dalyje;

| b) | jį tvarko ir atnaujina Agentūra; |
| --- | --- |

b)

jį tvarko ir atnaujina Agentūra;

| c) | jis yra viešas. |
| --- | --- |

c)

jis yra viešas.

2.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais priima Europos transporto priemonių registro turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės struktūros, veikimo režimo, įskaitant keitimosi duomenimis tvarką, bendrąsias specifikacijas ir duomenų įvesties bei paieškos taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 48 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.
     
  Registracijos turėtojas nedelsdamas praneša agentūrai apie visus duomenų, įvestų į Europos transporto priemonių registrą, pakeitimus, apie transporto priemonės sunaikinimą ar apie sprendimą neberegistruoti transporto priemonės.

4.
     
  Registre nurodoma bent tokia su kiekviena transporto priemone susijusi informacija:

| a) | ETPN; |
| --- | --- |

a)

ETPN;

| b) | nuorodos į „EB“ patikros deklaraciją ir ją išdavusią instituciją; |
| --- | --- |

b)

nuorodos į „EB“ patikros deklaraciją ir ją išdavusią instituciją;

| c) | nuorodos į 44 straipsnyje nurodytą Europos patvirtintų transporto priemonių tipų registrą; |
| --- | --- |

c)

nuorodos į 44 straipsnyje nurodytą Europos patvirtintų transporto priemonių tipų registrą;

| d) | transporto priemonės valdytojo ir savininko tapatybė; |
| --- | --- |

d)

transporto priemonės valdytojo ir savininko tapatybė;

| e) | transporto priemonės naudojimo apribojimai; |
| --- | --- |

e)

transporto priemonės naudojimo apribojimai;

| f) | už priežiūrą atsakingas subjektas. |
| --- | --- |

f)

už priežiūrą atsakingas subjektas.

Kai agentūra išduoda, atnaujina, iš dalies pakeičia, laikinai sustabdo ar panaikina transporto priemonės leidimą, ji nedelsdama atnaujina registrą.

5.
     
  Tuo atveju, kai transporto priemonė buvo pradėta naudoti trečiojoje šalyje, ir vėliau naudojama valstybėje narėje, ta valstybė narė užtikrina, kad transporto priemonės duomenis, įskaitant bent jau duomenis, susijusius su transporto priemonės valdytoju, už techninę priežiūrą atsakingu subjektu ir transporto priemonės naudojimo apribojimais, būtų galima gauti iš Europos transporto priemonių registro arba pagal tarptautinio susitarimo nuostatas. [128 pakeit.]

44 straipsnis

Leidimų pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai Europos registras

1.   Agentūra sudaro ir tvarko pagal 22 straipsnį išduotų leidimų pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai registrą. Šis registras atitinka tokius kriterijus:

| a) | jis yra viešas ir juo galima naudotis elektroniniu būdu; |
| --- | --- |

a)

jis yra viešas ir juo galima naudotis elektroniniu būdu;

| b) | jis atitinka bendrąsias specifikacijas, nurodytas 3 dalyje. |
| --- | --- |

b)

jis atitinka bendrąsias specifikacijas, nurodytas 3 dalyje.

| c) | jis yra susietas su visais nacionaliniais transporto priemonių registrais.
  [129 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

jis yra susietas su visais nacionaliniais transporto priemonių registrais.
  [129 pakeit.]

2.   Komisija įgyvendinimo aktais priima leidimų pateikti tam tikro tipo transporto priemones rinkai registro turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės architektūros, darbo režimo bendrąsias specifikacijas ir duomenų įvesties bei paieškos taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

2a.
     
  Į registrą įtraukiami bent tokie duomenys apie kiekvieną transporto priemonės tipą:

| a) | transporto priemonės tipo techninės charakteristikos, apibrėžtos atitinkamoje TSS; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės tipo techninės charakteristikos, apibrėžtos atitinkamoje TSS;

| b) | gamintojo pavadinimas; |
| --- | --- |

b)

gamintojo pavadinimas;

| c) | visų šio transporto priemonės tipo patvirtinimų išdavimo datos ir susijusios nuorodos, įskaitant visus apribojimus ar panaikinimus; |
| --- | --- |

c)

visų šio transporto priemonės tipo patvirtinimų išdavimo datos ir susijusios nuorodos, įskaitant visus apribojimus ar panaikinimus;

| d) | konstrukcinės savybės, skirtos riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems; |
| --- | --- |

d)

konstrukcinės savybės, skirtos riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems;

| e) | transporto priemonės savininko ir valdytojo tapatybė; |
| --- | --- |

e)

transporto priemonės savininko ir valdytojo tapatybė;

Kai agentūra išduoda, atnaujina, iš dalies pakeičia, laikinai sustabdo ar panaikina leidimą pradėti eksploatuoti tam tikrų tipų transporto priemones, ji nedelsdama atnaujina registrą. [130 pakeit.]

45 straipsnis

Infrastruktūros registras

1.   Kiekviena valstybė narė paskelbia

  užtikrina, kad būtų paskelbtas
  infrastruktūros registrą

  registras
  , kuriame nurodytos kiekvieno posistemio arba susijusio posistemio dalies tinklo parametrų vertės. [131 pakeit.]

2.   Techninis transporto priemonės ir tinklo suderinamumas tikrinamas pagal infrastruktūros registre įrašytas parametrų vertes kartu su leidime pateikti transporto priemonę rinkai įrašytomis parametrų vertėmis.

3.   Infrastruktūros registre gali būti nustatytos stacionarių įrenginių naudojimo sąlygos ir kiti apribojimai
  , įskaitant laikinus apribojimus, taikomus ilgiau nei šešis mėnesius
  . [132 pakeit.]

4.   Kiekviena valstybė narė
  užtikrina, kad
  infrastruktūros registrą atnaujina

  registras būtų atnaujinamas
  pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2011/633/ES (19). [133 pakeit.]

5.   Su infrastruktūros registru gali būti susieti

  susiejami
  ir kiti registrai, pavyzdžiui, prieinamumo
  riboto judumo asmenims ir asmenims su negalia
  registras. [134 pakeit.]

6.   Komisija įgyvendinimo aktais priima infrastruktūros registro turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės struktūros, darbo režimo bendrąsias specifikacijas ir duomenų įvesties bei paieškos taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 48 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

VIII SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

46 straipsnis

Delegavimo sąlygos

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 10 dalyje nurodytus

  , 8 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 7a dalyje, 20 straipsnio 7 dalyje ir 22a straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius
  aktus Komisijai suteikiamai neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos

  dienos
  .

Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais aktais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. [135 pakeit.]

3.   4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 10 dalyje,
  8 straipsnio 2 dalyje, 15 straipsnio 7a dalyje, 20 straipsnio 7 dalyje ir 22a straipsnio 4 dalyje
  numatytus įgaliojimus Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti. Atšaukimo sprendimu nutraukiamas tame sprendime nurodytas galių perdavimas. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Galiojančių deleguotųjų aktų galiojimas dėl to nesikeičia.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 10 dalį,
  8 straipsnio 2 dalį, 15 straipsnio 7a dalį, 20 straipsnio 7 dalį ir 22a straipsnio 4 dalį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

47 straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 46 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento ar Tarybos sprendimą dėl prieštaravimo, nedelsdama panaikina teisės aktą.

48 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda pagal Tarybos direktyvos 96/48/EB (20) 21 straipsnį įsteigtas komitetas (toliau – komitetas). Šis komitetas apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

3.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

4.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis.

49 straipsnis

Motyvai

Kiekviename sprendime, priimtame pagal šią direktyvą dėl sąveikos sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimo, geležinkelių sistemą sudarančių posistemių tikrinimo ar kiekviename sprendime, priimtame pagal 6, 11 ir 16 straipsnius, išsamiai išdėstomi motyvai, kuriais jie remiasi. Apie tuos sprendimus kuo greičiau pranešama susijusiai šaliai, kartu nurodant jai pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančius įstatymus galimus teisės gynimo būdus ir laikotarpį, per kurį leidžiama tais būdais pasinaudoti.

49a straipsnis

Sankcijos

Komisijai pagal 46 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos taisyklės dėl sankcijų už šiame reglamente nustatytų galutinių terminų, kurių turi laikytis agentūra priimdama sprendimus, nesilaikymą. Ji taip pat nustato kompensavo sistemą atvejams, kai apeliacinė taryba, įsteigta pagal Reglamentą (ES) Nr. .../... [Agentūros reglamentas], priima sprendimą, kuris yra palankus šaliai, kurios atžvilgiu agentūra priėmė sprendimą. Sankcijos ir kompensacijų sistema turi būti veiksmingos, proporcingos, nediskriminacinės ir atgrasomojo pobūdžio. [136 pakeit.]

50 straipsnis

Pranešimų ir informacijos teikimas

1.   Kas trejus metus, o pirmą kartą praėjus trejiems

  dvejiems
  metams po šios direktyvos paskelbimo, Komisija praneša

  pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai apie pažangą, padarytą

  pažangos, padarytos
  siekiant geležinkelių sistemos sąveikos
  , ataskaitą
  . Tame pranešime

  Toje ataskaitoje
  taip pat pateikiama 7 straipsnyje nurodytų atvejų ir V skyriaus taikymo analizė.
  Atsižvelgdama į ataskaitoje pateiktas išvadas, Komisija teikia pasiūlymus dėl agentūros vaidmens siekiant sąveikos tobulinimo ir stiprinimo. [137 pakeit.]

1a.
     
  Praėjus dvejiems metams po šios direktyvos paskelbimo ir pasikonsultavusi su skirtingais susijusiais subjektais, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie agentūros veikimą ir pažangą vykdant savo naujas pareigas. [138 pakeit.]

2.   Agentūra parengia ir reguliariai atnaujina priemonę, leidžiančią valstybės narės
  , Europos Parlamento
  arba Komisijos prašymu pateikti geležinkelių sistemos sąveikos lygio apžvalgą. Tai priemonei rengti naudojama į VII skyriuje numatytus registrus įtraukta informacija. [139 pakeit.]

50a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio tvarka

Nedarant poveikio 20 straipsnio 9a daliai, praėjus ketveriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo 20 ir 22 straipsniuose nurodytus transporto priemonių leidimus ir patvirtinimus išduoda agentūra. Pereinamuoju laikotarpiu transporto priemonės leidimą arba patvirtinimą pareiškėjo pasirinkimu gali išduoti agentūra arba nacionalinė saugos institucija.

Agentūra ne vėliau kaip po ketverių metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos turi turėti reikiamus organizacinius pajėgumus ir patirtį, kad galėtų vykdyti visas savo funkcijas pagal 18, 20 ir 22 straipsnius.

Siekdama vykdyti savo pareigas, agentūra gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su nacionalinėmis saugos institucijomis, kaip nurodyta 22a straipsnyje. [140 pakeit.]

51 straipsnis

Laikinoji tvarka, kuria pradedamos eksploatuoti transporto priemonės

1.   Direktyvos 2008/57/EB V skyriaus nuostatas valstybės narės gali taikyti iki [dveji

  vieneri
  metai nuo įsigaliojimo dienos]. [141 pakeit.]

2.   Pagal 1 dalį išduoti leidimai pradėti eksploatuoti transporto priemones, įskaitant leidimus, išduotus pagal tarptautinius susitarimus, visų pirma RIC (Regolamento Internazionale Carrozze) ir RIV (Regolamento Internazionale Veicoli), lieka galioti tomis sąlygomis, kuriomis jie buvo išduoti.

3.   Jei leidimas pradėti eksploatuoti transporto priemonę išduotas pagal 1 ir 2 dalis, turi būti gautas leidimas pateikti transporto priemonę rinkai, kad ją būtų galima eksploatuoti viename arba keliuose tinkluose, kurių jos leidimas negalioja. Šiuose tinkluose transporto priemonė pradedama eksploatuoti pagal 21 straipsnio nuostatas.

52 straipsnis

Kitos pereinamojo laikotarpio nuostatos

Direktyvos 2008/57/EB IV, V, VI, VII ir IX priedai taikomi iki šios direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje
  ir 15 straipsnio 7a dalyje nurodytų atitinkamų deleguotųjų aktų ir
  14 straipsnio 8 dalyje, 15 straipsnio 7 dalyje ir 7 straipsnio 3 dalyje nurodytų atitinkamų įgyvendinimo aktų taikymo pradžios dienos. [142 pakeit.]

53 straipsnis

Agentūros rekomendacijos ir nuomonės

Rekomendacijas ir nuomones dėl šios direktyvos taikymo agentūra teikia pagal Reglamento (ES) Nr.../... [Agentūros reglamentas] 15 straipsnį. Šiomis rekomendacijomis ir nuomonėmis bus grindžiama kiekviena pagal šią direktyvą priimama Sąjungos priemonė.

54 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais, įsigaliojusiais ne vėliau kaip praėjus dvejiems

  [vieneriems
  metams nuo direktyvos įsigaliojimo dienos], įgyvendinamas 1 straipsnis, 2 straipsnis, 7 straipsnio 1–4 dalys, 11 straipsnio 1 dalis, 13 straipsnis, 14 straipsnio 1–7 dalys, 15 straipsnio 1–6 dalys, 17–21 straipsniai, 22 straipsnio 3–7 dalys, 23–36 straipsniai, 37 straipsnio 2 dalis, 38 straipsnis, 39 straipsnis, 41–43 straipsniai, 45 straipsnio 1–5 dalys, 51 straipsnis ir I–III priedai. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų priemonių tekstus ir tų priemonių bei šios direktyvos atitikties lentelę. Atitikties lentelės reikia tam, kad visi susiję subjektai galėtų aiškiai atskirti, kurios nuostatos yra aktualios šią direktyvą įgyvendinant nacionaliniu lygiu. [143 pakeit.]

Valstybės narės, priimdamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat įtraukia pareiškimą, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvas, panaikinamas šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Tokios nuorodos darymo tvarką ir to pareiškimo formuluotę nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3.   Šios direktyvos 13 straipsnio, 14 straipsnio 1–7 dalių, 15 straipsnio 1–6, 17–21 straipsnių, 42 straipsnio, 43 straipsnio, 45 straipsnio 1–5 dalių ir 51 straipsnio perkėlimo ir įgyvendinimo pareigos netaikomos Kipro Respublikai ir Maltos Respublikai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.

Tačiau gavus oficialų valstybinės įstaigos arba privačios įmonės prašymą statyti geležinkelio liniją, kuria naudosis viena arba daugiau geležinkelio bendrovių, šios valstybės narės per metus nuo prašymo gavimo priima teisės aktus, kuriais įgyvendinami pirmoje pastraipoje nurodyti straipsniai.

55 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2008/57/EB su pakeitimais, padarytais IV priedo A dalyje išvardytomis direktyvomis panaikinama [dveji

  vieneri
  metai nuo įsigaliojimo dienos] nepažeidžiant valstybių narių pareigų, susijusių su IV priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinės teisės aktus terminais. [144 pakeit.]

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal V priedo atitikties lentelę.

56 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3–10 straipsniai, 11 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys, 12 ir 16 straipsniai taikomi nuo [dveji metai nuo įsigaliojimo dienos].

57 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

1

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (OL L 191, 2008 7 18, p. 1).

4

(5)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

5

(6)  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 1).

6

(7)  2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2010/713/ES dėl atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo ir EB patikros procedūrų modulių, skirtų naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB priimtose techninėse sąveikos specifikacijose (OL L 319, 2010 12 4, p. 1).

7

(8)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva .../.../ES (OL L ...).

8

(9)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Sprendimą 93/465/EEB (OL L 218, 2008 8 13, p. 82).

9

(10)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

10

(11)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

11

(12)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos .../.../ES [kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė]

12

(13)  
  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../... dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L ... ... p. ...).

13

... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../... dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L ... ... p. ...).

(14)  1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas 98/500/EB dėl sektorių dialogo komitetų, skatinančių socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo (OL L 225, 1998 8 12, p. 27).

14

(15)  1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/34/EB, nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (OL L 204, 1998 7 21, p. 37).

15

(16)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

16

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

(17)  2007 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2007/756/EB, kuriuo priimama bendra nacionalinio geležinkelių riedmenų registro specifikacija, kaip numatyta Direktyvų 96/48/EB ir 2001/16/EB 14 straipsnio 4 ir 5 dalyse (OL L 305, 2007 11 23, p. 30).

17

(18)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 32.

18

OL L 343, 2012 12 14, p. 32.

(19)  2011 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/633/ES dėl geležinkelio infrastruktūros registro bendrųjų specifikacijų (OL L 256, 2011 10 1, p. 1).

19

(20)  1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 235, 1996 9 17, p. 6).

20

I PRIEDAS

Sąjungos geležinkelių sistemos elementai

1.   Tinklas

Taikant šią direktyvą, prie Sąjungos tinklo priskiriama

  priskiriami šie greitųjų geležinkelių tinklo elementai, kaip apibrėžta a, b ir c punktuose, ir paprastųjų geležinkelių tinklo elementai, kaip apibrėžta d–i punktuose
  :

| a) | specialiai nutiestos greitųjų geležinkelių linijos, paprastai įrengtos važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu,
  tam tikromis aplinkybėmis tinkamos, kad būtų pasiektas didesnis kaip 300 km/h greitis
  , |
| --- | --- |

a)

specialiai nutiestos greitųjų geležinkelių linijos, paprastai įrengtos važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu,
  tam tikromis aplinkybėmis tinkamos, kad būtų pasiektas didesnis kaip 300 km/h greitis
  ,

| b) | specialiai patobulintos greitųjų geležinkelių linijos, skirtos važiuoti maždaug 200 km/h greičiu, |
| --- | --- |

b)

specialiai patobulintos greitųjų geležinkelių linijos, skirtos važiuoti maždaug 200 km/h greičiu,

| c) | specialiai patobulintos greitųjų geležinkelių linijos, turinčios specialių funkcijų dėl topografinių, reljefo ar miesto planavimo apribojimų, važiavimo kuriomis greitis kiekvienu atveju turi būti priderintas. Prie šios kategorijos taip pat priskiriamos greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinklus jungiančios linijos, stotis kertančios linijos, terminalų ir depų prieigos ir pan., pro kuriuos įprastu greičiu pravažiuoja greitųjų geležinkelių riedmenys, |
| --- | --- |

c)

specialiai patobulintos greitųjų geležinkelių linijos, turinčios specialių funkcijų dėl topografinių, reljefo ar miesto planavimo apribojimų, važiavimo kuriomis greitis kiekvienu atveju turi būti priderintas. Prie šios kategorijos taip pat priskiriamos greitųjų ir paprastųjų geležinkelių tinklus jungiančios linijos, stotis kertančios linijos, terminalų ir depų prieigos ir pan., pro kuriuos įprastu greičiu pravažiuoja greitųjų geležinkelių riedmenys,

| d) | keleiviams vežti skirtos paprastųjų geležinkelių linijos, |
| --- | --- |

d)

keleiviams vežti skirtos paprastųjų geležinkelių linijos,

| e) | mišriam (keleivių ir krovinių) vežimui skirtos paprastųjų geležinkelių linijos, |
| --- | --- |

e)

mišriam (keleivių ir krovinių) vežimui skirtos paprastųjų geležinkelių linijos,

| f) | kroviniams vežti skirtos paprastųjų geležinkelių linijos, |
| --- | --- |

f)

kroviniams vežti skirtos paprastųjų geležinkelių linijos,

| g) | keleiviniai mazgai, |
| --- | --- |

g)

keleiviniai mazgai,

| h) | krovininiai mazgai, įskaitant skirtingų transporto rūšių terminalus, |
| --- | --- |

h)

krovininiai mazgai, įskaitant skirtingų transporto rūšių terminalus,

| i) | pirmiau minėtas sudedamąsias dalis jungiančios linijos. [145 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

pirmiau minėtas sudedamąsias dalis jungiančios linijos. [145 pakeit.]

Šis tinklas aprėpia eismo valdymą, kelių žymėjimo ir navigacijos sistemas, techninę duomenų apdorojimo ir telekomunikacijos įrangą, skirtas tolimojo susisiekimo keleivių ir krovinių vežimo paslaugoms tinkle, siekiant garantuoti saugų ir darnų tinklo veikimą ir veiksmingą eismo valdymą.

2.   Transporto priemonės

Šioje direktyvoje prie Sąjungos transporto priemonių priskiriamos visos transporto priemonės, kurios veikiausiai važinės visame Sąjungos tinkle, įskaitant:

| — | lokomotyvus ir keleivinius riedmenis, įskaitant šiluminius arba elektrinius traukimo agregatus, savaeigius šiluminius arba elektrinius traukinius, keleivinius vagonus; |
| --- | --- |

—

lokomotyvus ir keleivinius riedmenis, įskaitant šiluminius arba elektrinius traukimo agregatus, savaeigius šiluminius arba elektrinius traukinius, keleivinius vagonus;

| — | transporto priemones, skirtas važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu specialiai greitųjų traukinių eismui nutiestomis linijomis, o tam tikromis aplinkybėmis tinkamas, kad jomis būtų galima važiuoti didesniu kaip 300 km/h greičiu; |
| --- | --- |

—

transporto priemones, skirtas važiuoti ne mažesniu kaip 250 km/h greičiu specialiai greitųjų traukinių eismui nutiestomis linijomis, o tam tikromis aplinkybėmis tinkamas, kad jomis būtų galima važiuoti didesniu kaip 300 km/h greičiu;

| — | transporto priemones, skirtas važiuoti maždaug 200 km/h greičiu greitųjų geležinkelių linijomis arba specialiai nutiestomis linijomis ar patobulintomis, kad būtų galima važiuoti dideliu greičiu, linijomis, kai transporto priemonės yra suderinamos su šių linijų teikiamomis galimybėmis. |
| --- | --- |

—

transporto priemones, skirtas važiuoti maždaug 200 km/h greičiu greitųjų geležinkelių linijomis arba specialiai nutiestomis linijomis ar patobulintomis, kad būtų galima važiuoti dideliu greičiu, linijomis, kai transporto priemonės yra suderinamos su šių linijų teikiamomis galimybėmis.

Be to, transporto priemonės, suprojektuotos važiuoti ne didesniu kaip 200 km/h maksimaliu greičiu, kurios, tikėtina, važiuos visame transeuropiniame greitojo geležinkelio tinkle ar jo dalyje, kai tai suderinama su šio tinklo charakteristikomis, turi atitikti reikalavimus, užtikrinančius saugų veikimą šiame tinkle. Todėl įprastinėms transporto priemonėms skirtose TSS taip pat nustatomi saugaus įprastinių transporto priemonių važiavimo greitojo geležinkelių tinkluose reikalavimai. [146 pakeit.]

| — | krovininius

  prekinius
  vagonus, įskaitant
  visam tinklui skirtas žemagrindes transporto priemones ir
  sunkvežimiams vežti skirtas transporto priemones; [147 pakeit.] |
| --- | --- |

—

krovininius

  prekinius
  vagonus, įskaitant
  visam tinklui skirtas žemagrindes transporto priemones ir
  sunkvežimiams vežti skirtas transporto priemones; [147 pakeit.]

| — | specialiąsias transporto priemones, pavyzdžiui, geležinkelių priežiūros mašinas. |
| --- | --- |

—

specialiąsias transporto priemones, pavyzdžiui, geležinkelių priežiūros mašinas.

Kiekviena iš pirmiau minėtų kategorijų gali būti skirstoma į:

| — | tarptautinio naudojimo transporto priemones; |
| --- | --- |

—

tarptautinio naudojimo transporto priemones;

| — | valstybėje naudojamas transporto priemones. |
| --- | --- |

—

valstybėje naudojamas transporto priemones.

TSS nustatomi reikalavimai, kuriais užtikrinamas saugus šių transporto priemonių naudojimas įvairių kategorijų linijose.

II PRIEDAS

POSISTEMIAI

1.   Posistemių sąrašas

Šioje direktyvoje geležinkelių sistema gali būti skirstoma į šiuos posistemius:

| a) | pagal struktūrines sritis:






  — | infrastruktūra, |
| --- | --- | --- |

a)

pagal struktūrines sritis:

—

infrastruktūra,

| — | energija, |
| --- | --- |

—

energija,

| — | kelio kontrolė, valdymas ir signalizacija, |
| --- | --- |

—

kelio kontrolė, valdymas ir signalizacija,

| — | riedmens kontrolė, valdymas ir signalizacija, |
| --- | --- |

—

riedmens kontrolė, valdymas ir signalizacija,

| — | riedmenys; |
| --- | --- |

—

riedmenys;

| b) | pagal funkcines sritis:






  — | traukinių eismo organizavimas ir valdymas, |
| --- | --- | --- |

b)

pagal funkcines sritis:

—

traukinių eismo organizavimas ir valdymas,

| — | techninė priežiūra, |
| --- | --- |

—

techninė priežiūra,

| — | telematikos priemonės keleivių ir krovinių vežimo paslaugoms. |
| --- | --- |

—

telematikos priemonės keleivių ir krovinių vežimo paslaugoms.

2.   Posistemių aprašymas

Rengdama atitinkamos techninės sąveikos specifikacijos projektą, agentūra kiekvienam posistemiui ar jo daliai pasiūlo su sąveika susijusių sudedamųjų dalių ir aspektų sąrašą. Iš anksto nesprendžiant, kokie su sąveika susiję aspektai ir sudedamosios dalys bus pasirinkti arba kokia tvarka joms bus pradėtos taikyti techninės sąveikos specifikacijos, posistemius sudaro toliau išvardyti dalykai.

2.1.   Infrastruktūra

Kelias, iešmai, inžineriniai statiniai (tiltai, tuneliai ir kt.), su geležinkeliais susiję stočių elementai (įskaitant įėjimus, platformas, prieigos zonas, paslaugų punktus, tualetus ir informacijos sistemas, taip pat jų prieinamumo elementus, būtinus riboto judumo asmenims ir neįgaliems asmenims), saugos ir apsaugos įranga.

2.2.   Energija

Elektrifikavimo sistema, įskaitant antžemines linijas ir elektros energijos suvartojimo matavimo sistemos kelio įrangą.

2.3.   Kelio kontrolė, valdymas ir signalizacija

Visa kelio įranga, būtina saugai užtikrinti ir traukinių, kuriems leista važiuoti tinklu, judėjimui valdyti ir kontroliuoti.

2.4.   Riedmens kontrolė, valdymas ir signalizacija

Visa riedmens įranga, būtina saugai užtikrinti ir traukinių, kuriems leista važiuoti tinklu, judėjimui valdyti ir kontroliuoti.

2.5.   Traukinių eismo organizavimas ir valdymas

Procedūros ir su jomis susijusi įranga, leidžianti įvairiems struktūriniams posistemiams darniai veikti normalaus ir pablogėjusio veikimo režimu, įskaitant visų pirma traukinių formavimą ir valdymą, traukinių eismo planavimą ir valdymą.

Profesinė kvalifikacija, kurios gali reikėti teikiant bet kurio tipo geležinkelių paslaugas.

2.6.   Telematikos priemonės

Pagal I priedą šį posistemį sudaro du elementai:

| a) | priemonės keleivių vežimo paslaugoms, įskaitant sistemas, kuriomis prieš kelionę ir kelionės metu keleiviams teikiama informacija, išankstinių užsakymų ir atsiskaitymo sistemas, bagažo tvarkymą ir traukinių tvarkaraščio tvarkymą bei šio tvarkaraščio derinimą su kitų transporto rūšių tvarkaraščiais; |
| --- | --- |

a)

priemonės keleivių vežimo paslaugoms, įskaitant sistemas, kuriomis prieš kelionę ir kelionės metu keleiviams teikiama informacija, išankstinių užsakymų ir atsiskaitymo sistemas, bagažo tvarkymą ir traukinių tvarkaraščio tvarkymą bei šio tvarkaraščio derinimą su kitų transporto rūšių tvarkaraščiais;

| b) | priemonės krovinių vežimo paslaugoms, įskaitant informacijos sistemas (tikralaikį krovinių ir traukinių monitoringą), rūšiavimo ir skirstymo sistemas, išankstinių užsakymų, atsiskaitymų ir sąskaitų-faktūrų tvarkymo sistemas, traukinių tvarkaraščių derinimą su kitų transporto rūšių tvarkaraščiais ir elektroninių važtos dokumentų rengimą. |
| --- | --- |

b)

priemonės krovinių vežimo paslaugoms, įskaitant informacijos sistemas (tikralaikį krovinių ir traukinių monitoringą), rūšiavimo ir skirstymo sistemas, išankstinių užsakymų, atsiskaitymų ir sąskaitų-faktūrų tvarkymo sistemas, traukinių tvarkaraščių derinimą su kitų transporto rūšių tvarkaraščiais ir elektroninių važtos dokumentų rengimą.

2.7.   Geležinkelių riedmenys

Visos traukinių įrangos struktūros, valdymo ir kontrolės sistema, elektros srovės ėmikliai, traukos ir energijos transformavimo vienetai, riedmens elektros energijos suvartojimo matavimo įranga, stabdymo, sukabinimo ir važiuoklės įtaisai (vežimėliai, ašys ir kt.) bei pakaba, durys, žmogaus ir mechanizmų sąsajos (mašinisto, traukinio brigados ir keleivių, įskaitant prieinamumo elementus, būtinus riboto judumo asmenims ir neįgaliems asmenims), pasyvieji ar aktyvieji saugos įtaisai bei su keleivių ir traukinio brigados narių sveikata susiję reikmenys.

2.8.   Techninė priežiūra

Techninės priežiūros darbų tvarka, su technine priežiūra susijusi įranga, logistikos centrai ir ištekliai privalomai korekcinei ir profilaktinei techninei priežiūrai, kad būtų užtikrinta geležinkelių sistemos sąveika ir garantuotos reikalingos eksploatacinės savybės.

III PRIEDAS

ESMINIAI REIKALAVIMAI

1.   Bendrieji reikalavimai

1.1.   Sauga

| 1.1.1. | Saugai svarbių sudedamųjų dalių ir, dar konkrečiau, sudedamųjų dalių, kurios dalyvauja traukiniui judant, projektavimas, konstravimas ar surinkimas, techninė priežiūra ir monitoringas turi garantuoti tokį saugos lygį, kuris atitinka tinklui nustatytus tikslus, įskaitant tuos, kurie numatyti konkretiems ypatingiems atvejams. |
| --- | --- |

1.1.1.

Saugai svarbių sudedamųjų dalių ir, dar konkrečiau, sudedamųjų dalių, kurios dalyvauja traukiniui judant, projektavimas, konstravimas ar surinkimas, techninė priežiūra ir monitoringas turi garantuoti tokį saugos lygį, kuris atitinka tinklui nustatytus tikslus, įskaitant tuos, kurie numatyti konkretiems ypatingiems atvejams.

| 1.1.2. | Parametrai, susiję su ratų ir bėgių sąlyčiu, turi atitikti stabilumo reikalavimus, reikalingus siekiant garantuoti saugų judėjimą didžiausiu leistinu greičiu. Stabdymo įrangos parametrai turi būti užtikrinti, kad važiuojant didžiausiu leistinu greičiu būtų įmanoma sustoti nurodytame stabdymo atstume. |
| --- | --- |

1.1.2.

Parametrai, susiję su ratų ir bėgių sąlyčiu, turi atitikti stabilumo reikalavimus, reikalingus siekiant garantuoti saugų judėjimą didžiausiu leistinu greičiu. Stabdymo įrangos parametrai turi būti užtikrinti, kad važiuojant didžiausiu leistinu greičiu būtų įmanoma sustoti nurodytame stabdymo atstume.

| 1.1.3. | Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti apribotos tinkamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

1.1.3.

Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti apribotos tinkamomis priemonėmis.

| 1.1.4. | Projektuojant stacionarius įrenginius ir riedmenis bei parenkant naudojamas medžiagas turi būti siekiama riboti ugnies ir dūmų atsiradimą, sklidimą ir poveikį kilus gaisrui. |
| --- | --- |

1.1.4.

Projektuojant stacionarius įrenginius ir riedmenis bei parenkant naudojamas medžiagas turi būti siekiama riboti ugnies ir dūmų atsiradimą, sklidimą ir poveikį kilus gaisrui.

| 1.1.5. | Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai. |
| --- | --- |

1.1.5.

Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai.

1.2.   Patikimumas ir prieinamumas

Traukiniui judant, dalyvaujančių stacionarių ar judančių sudedamųjų dalių monitoringas ir techninė priežiūra turi būti organizuojama, atliekama ir įvertinama taip, kad būtų išlaikytas jų veikimas numatytomis sąlygomis.

1.3.   Sveikata

| 1.3.1. | Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūroje negali būti naudojamos medžiagos, dėl jų naudojimo būdo galinčios kelti pavojų sveikatai tų, kuriems jos yra prieinamos. |
| --- | --- |

1.3.1.

Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūroje negali būti naudojamos medžiagos, dėl jų naudojimo būdo galinčios kelti pavojų sveikatai tų, kuriems jos yra prieinamos.

| 1.3.2. | Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui. |
| --- | --- |

1.3.2.

Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui.

1.4.   Aplinkosauga

| 1.4.1. | Geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį atsižvelgta pagal galiojančias Sąjungos nuostatas sistemas dar projektuojant. |
| --- | --- |

1.4.1.

Geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį atsižvelgta pagal galiojančias Sąjungos nuostatas sistemas dar projektuojant.

| 1.4.2. | Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui. |
| --- | --- |

1.4.2.

Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui.

| 1.4.3. | Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti. |
| --- | --- |

1.4.3.

Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti.

| 1.4.4. | Eksploatuojant geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos taisyklių. |
| --- | --- |

1.4.4.

Eksploatuojant geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos taisyklių.

| 1.4.5. | Geležinkelių sistemos eksploatavimas neturi sukelti neleistino lygio žemės virpesių netoli infrastruktūros esančiose tvarkingai prižiūrimose vietose ir jose vykdomai veiklai. |
| --- | --- |

1.4.5.

Geležinkelių sistemos eksploatavimas neturi sukelti neleistino lygio žemės virpesių netoli infrastruktūros esančiose tvarkingai prižiūrimose vietose ir jose vykdomai veiklai.

1.5.   Techninis suderinamumas

Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis.

Jei tam tikruose tinklo ruožuose šių charakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys suderinamumą ateityje.

2.   Konkretūs kiekvieno posistemio reikalavimai

2.1.   Infrastruktūra

2.1.1.   Sauga

Turi būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama patekti arba be leidimo nebūtų patenkama į įrenginius.

Turi būti imamasi priemonių, kad būtų apriboti asmenims kylantys pavojai, ypač traukiniams pravažiuojant pro stotis.

Viešai prieinama infrastruktūra turi būti suprojektuota ir pastatyta taip, kad būtų apriboti žmonių saugai kylantys pavojai (stabilumas, priešgaisrinė sauga, prieinamumas, evakuacija, platformos ir kt.).

Turi būti numatytos atitinkamos atsargos priemonės, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose ir viadukuose.

2.2.   Energija

2.2.1.   Sauga

Energijos tiekimo sistemos eksploatavimas neturi pabloginti nei traukinių, nei asmenų (naudotojų, personalo, aplinkinių gyventojų ir trečiųjų asmenų) saugos sąlygų.

2.2.2.   Aplinkosauga

Elektros ar šiluminės energijos tiekimo sistemų veikimas neturi kenkti aplinkai labiau, nei leidžia nustatytos ribos.

2.2.3.   Techninis suderinamumas

Naudojamos elektros ar šiluminės energijos tiekimo sistemos turi:

| — | sudaryti sąlygas, kad traukinius būtų galima eksploatuoti pagal apibrėžtus tokių traukinių eksploatavimo lygius, |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas, kad traukinius būtų galima eksploatuoti pagal apibrėžtus tokių traukinių eksploatavimo lygius,

| — | naudojant elektros energijos tiekimo sistemas, būti suderinamos su traukiniuose esančiais elektra maitinamais įtaisais. |
| --- | --- |

—

naudojant elektros energijos tiekimo sistemas, būti suderinamos su traukiniuose esančiais elektra maitinamais įtaisais.

2.3.   Kontrolė, valdymas ir signalizacija

2.3.1.   Sauga

Kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrenginiai ir naudojamos procedūros turi sudaryti sąlygas pasiekti tokį traukinių važiavimo saugos lygį, kuris atitiktų tinklui nustatytus tikslus. Pablogėjus sąlygoms, kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemos turėtų ir toliau leisti saugų traukinių, kuriems leidžiama važiuoti, judėjimą.

2.3.2.   Techninis suderinamumas

Visa nauja infrastruktūra ir visi nauji riedmenys, pagaminti ar sukurti patvirtinus suderinamas kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistemas, turi būti pritaikyti naudojimui tose sistemose.

Mašinistų kabinoje įrengta kontrolės, valdymo ir signalizacijos įranga turi leisti visoje geležinkelių sistemoje užtikrinti normalų darbą esant nustatytoms sąlygoms.

2.4.   Riedmenys

2.4.1.   Sauga

Riedmenų ir transporto priemonių jungčių konstrukcija turi būti suprojektuota taip, kad įvykus susidūrimui ar nuvažiavus nuo bėgių būtų apsaugotos keleivių kupė ir mašinisto kabina.

Elektros įranga negali pabloginti kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrenginių saugos ir veikimo.

Stabdymo metodai ir įtempiai turi būti suderinami su kelio, inžinerinių statinių ir signalizacijos sistemų konstrukcija.

Siekiant nekelti pavojaus asmenų saugai turi būti imamasi priemonių, kad jiems nebūtų pasiekiamos elektra veikiančios sudedamosios dalys.

Kilus pavojui, įtaisai turi sudaryti sąlygas keleiviams pranešti apie tai mašinistui, o palydovams –

  ir (arba) konduktoriui ir prašyti palydovų
  su juo
  arba jais
  susisiekti. [148 pakeit.]

Įėjimo durys turi turėti keleivių saugą garantuojančią atidarymo ir uždarymo sistemą

  Turi būti įmanoma saugiai į traukinius įlipti ir iš jų išlipti. Durų atidarymo ir uždarymo mechanizmai, tarpo iki perono plotis ir traukinių parengimas išvykimui turi garantuoti keleivių saugą
  .
  Traukiniai turi būti suprojektuoti taip, kad keleiviai negalėtų įstrigti
  . [149 pakeit.]

Turi būti įrengti ir nurodyti avariniai išėjimai.

Turi būti numatytos atitinkamos atsargos priemonės, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose.

Traukiniuose privaloma įrengti pakankamo galingumo ir trukmės avarinio apšvietimo sistemą.

Traukiniai turi būti aprūpinti keleivių informavimo sistema, kad traukinio personalas
  ir (arba) mašinistai
  turėtų ryšį su keleiviais. [150 pakeit.]

Keleiviams turi būti suteikiama lengvai suprantama, išsami informacija apie taisykles, taikomas geležinkelio stotyse ir traukiniuose (vietas, kur draudžiama įeiti, įėjimus ir išėjimus, elgesio taisykles, prieigą riboto judumo asmenims, ženklų reikšmes, pavojingas zonas ir kt.). [151 pakeit.]

2.4.2.   Patikimumas ir prieinamumas

Svarbiausios įrangos, važiavimo, traukos ir stabdymo įrangos bei kontrolės ir valdymo sistemos konstrukcija turi būti tokia, kad leistų traukiniui toliau važiuoti esant konkrečiam ypatingam atvejui ir nesukeltų neigiamų padarinių tebeveikiančiai įrangai.

2.4.3.   Techninis suderinamumas

Elektros įranga turi būti suderinama su kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrenginių veikimu.

Elektrinės traukos atveju srovės imtuvai turi būti tokie, kad traukiniai galėtų važiuoti naudodamiesi geležinkelių sistemos energijos tiekimo sistemomis.

Riedmenų charakteristikos turi būti tokios, kad leistų jiems važiuoti visomis linijomis, kuriomis važiuoti jie numatyti, atsižvelgiant į atitinkamas klimato sąlygas
  ir topografiją
  . [152 pakeit.]

2.4.4.   Kontrolė

Traukiniuose turi būti įrengtas registravimo įtaisas. Šio įtaiso surenkama informacija ir jos apdorojimas turi būti suderinti.

2.5.   Techninė priežiūra

2.5.1.   Sveikata ir sauga

Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros turi užtikrinti saugų posistemio veikimą ir nekelti pavojaus sveikatai ir saugai.

2.5.2.   Aplinkosauga

Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros negali viršyti leistinų kenksmingo poveikio artimai aplinkai dydžių.

2.5.3.   Techninis suderinamumas

Riedmenų techninės priežiūros įrenginiai turi būti tokie, kad būtų galima atlikti su sauga, sveikata ir komfortu susijusius darbus visiems riedmenims, kuriems tie darbai buvo numatyti.

2.6.   Traukinių eismo organizavimas ir valdymas

2.6.1.   Sauga

Tinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų
  , riedmenų tikrintojų, judėjimo kontrolierių
  , traukinio personalo ir valdymo centrų darbuotojų kvalifikacija turi būti tokia, kad užtikrintų saugią eksploataciją atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus vežimo reikalavimus.
  Reikia siekti visoje Sąjungoje užtikrinti aukšto lygio mokymą siekiant aukštos kvalifikacijos. [153 pakeit.]

Techninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių sudaryta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros centruose turi užtikrinti aukšto lygio saugą.

2.6.2.   Patikimumas ir prieinamumas

Techninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių nustatyta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros centruose turi užtikrinti aukštą sistemos patikimumo ir prieinamumo lygį.

2.6.3.   Techninis suderinamumas

Tinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų, traukinio personalo ir traukinių eismo valdymo darbuotojų kvalifikacija turi užtikrinti geležinkelių sistemos eksploatacinį efektyvumą atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus vežimo reikalavimus.

2.7.   Telematikos priemonės krovinių ir keleivių vežimui

2.7.1.   Techninis suderinamumas

Esminiai reikalavimai telematikos priemonėms garantuoja būtiniausią keleivių ir krovinių vežėjų aptarnavimo kokybę, ypač techninio suderinamumo atžvilgiu.

Turi būti imtasi priemonių siekiant užtikrinti:

| — | kad duomenų bazės, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai būtų rengiami taip, kad būtų sudarytos sąlygos maksimaliems duomenų mainams tarp įvairių programų ir operatorių, išskyrus konfidencialius komercinius duomenis, |
| --- | --- |

—

kad duomenų bazės, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai būtų rengiami taip, kad būtų sudarytos sąlygos maksimaliems duomenų mainams tarp įvairių programų ir operatorių, išskyrus konfidencialius komercinius duomenis,

| — | nesudėtingą informacijos prieinamumą naudotojams. |
| --- | --- |

—

nesudėtingą informacijos prieinamumą naudotojams.

2.7.2.   Patikimumas ir prieinamumas

Tokių duomenų bazių naudojimo, tvarkymo, atnaujinimo ir techninės priežiūros būdai, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai turi garantuoti šių sistemų veiksmingumą ir paslaugų kokybę.

2.7.3.   Sveikata

Šių sistemų ir naudotojų sąsajos turi atitikti būtiniausias ergonomikos ir sveikatos apsaugos taisykles.

2.7.4.   Sauga

Kaupiant ar perduodant su sauga susijusią informaciją turi būti užtikrintas tinkamas sąžiningumo ir patikimumo lygis.

IV PRIEDAS

A DALIS

Panaikinama direktyva

ir jos vėlesnių pakeitimų sąrašas

(nurodytas 55 straipsnyje)

| Direktyva 2008/57/EB | (OL L 191, 2008 7 18, p. 1) |
| --- | --- |
| Direktyva 2009/131/EB | (OL L 273, 2009 10 17, p. 12) |
| Direktyva 2011/18/ES | (OL L 57, 2011 3 2, p. 21) |

Direktyva 2008/57/EB

(OL L 191, 2008 7 18, p. 1)

Direktyva 2009/131/EB

(OL L 273, 2009 10 17, p. 12)

Direktyva 2011/18/ES

(OL L 57, 2011 3 2, p. 21)

B DALIS

Perkėlimo į nacionalinės teisės aktus terminai

(nurodyti 55 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas |
| --- | --- |
| 2008/57/EB | 2010 m. liepos 19 d. |
| 2009/131/EB | 2010 m. liepos 19 d. |
| 2011/18/ES | 2011 m. gruodžio 31 d. |

Direktyva

Perkėlimo terminas

2008/57/EB

2010 m. liepos 19 d.

2009/131/EB

2010 m. liepos 19 d.

2011/18/ES

2011 m. gruodžio 31 d.

V PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 2008/57/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio a–z punktai | 2 straipsnio 1–24 dalys |
| ----- | 2 straipsnio 25–41 dalys |
| 3 straipsnis | ----- |
| 4 straipsnis | 3 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis – 3 dalies g punktas | 4 straipsnio 1 dalis – 3 dalies g punktas |
| ----- | 4 straipsnio 3 dalies h ir i punktai |
| 5 straipsnio 4–8 dalys | 4 straipsnio 4–8 dalys |
| 6 straipsnis | 5 straipsnis |
| 7 straipsnis | 6 straipsnis |
| 8 straipsnis | ----- |
| 9 straipsnis | 7 straipsnis |
| 10 straipsnis | 8 straipsnis |
| 11 straipsnis | 9 straipsnis |
| 12 straipsnis | ----- |
| 13 straipsnis | 10 straipsnis |
| 14 straipsnis | 11 straipsnis |
| 15 straipsnio 1 dalis | 18 straipsnio 3 dalis ir 19 straipsnio 2 dalis |
| 15 straipsnio 2 ir 3 dalys | ----- |
| 16 straipsnis | 12 straipsnis |
| 17 straipsnis | 13 ir 14 straipsniai |
| 18 straipsnis | 15 straipsnis |
| 19 straipsnis | 16 straipsnis |
| ----- | 17 straipsnis |
| ----- | 18 straipsnis (išskyrus 18 straipsnio 3 dalį) |
| ----- | 19 ir 20 straipsniai |
| 20 straipsnis | ----- |
| 21 straipsnis | 21 straipsnis |
| 22–25 straipsniai | ----- |
| 26 straipsnis | 22 straipsnis |
| 27 straipsnis | 14 straipsnio 8 dalis |
| 28 straipsnis ir VIII priedas | 23–41 straipsniai |
| 29 straipsnis | 48 straipsnis |
| 30 ir 31 straipsniai | ----- |
| 32 straipsnis | 42 straipsnis |
| 33 straipsnis | 43 straipsnis |
| 34 straipsnis | 44 straipsnis |
| 35 straipsnis | 45 straipsnis |
| 36 straipsnis | ----- |
| ----- | 46 ir 47 straipsniai |
| 37 straipsnis | 49 straipsnis |
| 38 straipsnis | 54 straipsnis |
| 39 straipsnis | 50 straipsnis |
| ----- | 51 ir 52 straipsniai |
| ----- | 53 straipsnis |
| 40 straipsnis | 55 straipsnis |
| 41 straipsnis | 56 straipsnis |
| 42 straipsnis | 57 straipsnis |
| I–III priedai | I–III priedai |
| IV priedas | 8 straipsnio 2 dalis |
| V ir VI priedai | 15 straipsnio 7 dalis |
| VII priedas | 14 straipsnio 8 dalis |
| VIII priedas | 27, 28 ir 29 straipsniai |
| IX priedas | 7 straipsnio 3 dalis |
| X priedas | IV priedas |
| XI priedas | V priedas |

Direktyva 2008/57/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio a–z punktai

2 straipsnio 1–24 dalys

-----

2 straipsnio 25–41 dalys

3 straipsnis

-----

4 straipsnis

3 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis – 3 dalies g punktas

4 straipsnio 1 dalis – 3 dalies g punktas

-----

4 straipsnio 3 dalies h ir i punktai

5 straipsnio 4–8 dalys

4 straipsnio 4–8 dalys

6 straipsnis

5 straipsnis

7 straipsnis

6 straipsnis

8 straipsnis

-----

9 straipsnis

7 straipsnis

10 straipsnis

8 straipsnis

11 straipsnis

9 straipsnis

12 straipsnis

-----

13 straipsnis

10 straipsnis

14 straipsnis

11 straipsnis

15 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 3 dalis ir 19 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 ir 3 dalys

-----

16 straipsnis

12 straipsnis

17 straipsnis

13 ir 14 straipsniai

18 straipsnis

15 straipsnis

19 straipsnis

16 straipsnis

-----

17 straipsnis

-----

18 straipsnis (išskyrus 18 straipsnio 3 dalį)

-----

19 ir 20 straipsniai

20 straipsnis

-----

21 straipsnis

21 straipsnis

22–25 straipsniai

-----

26 straipsnis

22 straipsnis

27 straipsnis

14 straipsnio 8 dalis

28 straipsnis ir VIII priedas

23–41 straipsniai

29 straipsnis

48 straipsnis

30 ir 31 straipsniai

-----

32 straipsnis

42 straipsnis

33 straipsnis

43 straipsnis

34 straipsnis

44 straipsnis

35 straipsnis

45 straipsnis

36 straipsnis

-----

-----

46 ir 47 straipsniai

37 straipsnis

49 straipsnis

38 straipsnis

54 straipsnis

39 straipsnis

50 straipsnis

-----

51 ir 52 straipsniai

-----

53 straipsnis

40 straipsnis

55 straipsnis

41 straipsnis

56 straipsnis

42 straipsnis

57 straipsnis

I–III priedai

I–III priedai

IV priedas

8 straipsnio 2 dalis

V ir VI priedai

15 straipsnio 7 dalis

VII priedas

14 straipsnio 8 dalis

VIII priedas

27, 28 ir 29 straipsniai

IX priedas

7 straipsnio 3 dalis

X priedas

IV priedas

XI priedas

V priedas

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/485 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/485

---

P7_TA(2014)0150

Geležinkelių sauga ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2017/C 285/55)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0031), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0031),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0028/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0028/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos parlamento, Rumunijos Senato ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos parlamento, Rumunijos Senato ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (3),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalimi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0015/2014),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra, ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0016

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2014/...//ES dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB (4) buvo iš esmės pakeista. Kadangi reikia padaryti papildomų pakeitimų, dėl aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB (4) buvo iš esmės pakeista. Kadangi reikia padaryti papildomų pakeitimų, dėl aiškumo ji turėtų būti išdėstyta nauja redakcija;

| (1a) | geležinkelių transportas jau yra saugiausia transporto rūšis Sąjungoje ir per pastaruosius dešimtmečius jo saugos rodikliai tapo dar geresni. Vežimo mastas išaugo nuo 200 mlrd. keleivių nukeliautų kilometrų 1970 m. iki daugiau nei 300 mlrd. kilometrų šiuo metu, o vidutinis metinis traukinių keleivių mirčių skaičius sumažėjo nuo 400 praėjusio šimtmečio aštuntojo dešimtmečio pradžioje iki mažiau nei 100 šiuo metu; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(1a)

geležinkelių transportas jau yra saugiausia transporto rūšis Sąjungoje ir per pastaruosius dešimtmečius jo saugos rodikliai tapo dar geresni. Vežimo mastas išaugo nuo 200 mlrd. keleivių nukeliautų kilometrų 1970 m. iki daugiau nei 300 mlrd. kilometrų šiuo metu, o vidutinis metinis traukinių keleivių mirčių skaičius sumažėjo nuo 400 praėjusio šimtmečio aštuntojo dešimtmečio pradžioje iki mažiau nei 100 šiuo metu; [1 pakeit.]

| (1b) | sauga turėtų būti užtikrinta ne tik keleiviams ir darbuotojams, įskaitant rangovų personalą, bet ir pervažų naudotojams bei asmenims, gyvenantiems prie geležinkelio linijų; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1b)

sauga turėtų būti užtikrinta ne tik keleiviams ir darbuotojams, įskaitant rangovų personalą, bet ir pervažų naudotojams bei asmenims, gyvenantiems prie geležinkelio linijų; [2 pakeit.]

| (1c) | neatsiliekant nuo mokslo ir technikos pažangos, geležinkelių sauga turėtų būti dar labiau padidinta, atsižvelgiant į tikėtiną geležinkelių transporto konkurencingumo padidėjimą; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(1c)

neatsiliekant nuo mokslo ir technikos pažangos, geležinkelių sauga turėtų būti dar labiau padidinta, atsižvelgiant į tikėtiną geležinkelių transporto konkurencingumo padidėjimą; [3 pakeit.]

| (1d) | Sąjungos geležinkelių aplinkoje vyksta esminiai pokyčiai, kuriuos, be kita ko, paskatino trys Sąjungos geležinkeliams skirtų teisės aktų rinkiniai, priimti praėjusio šimtmečio paskutinio dešimtmečio pradžioje. Palaipsniui kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę padaugėjo dalyvių, dažniau naudojamasi subranga ir dažnesni dalyvių patekimo į rinką atvejai. Ši aplinka yra labai kompleksinė, todėl geležinkelių sauga labai priklauso nuo visų dalyvių, t. y. geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų, geležinkelio pramonės atstovų ir saugos institucijų, bendradarbiavimo. Saugos teisės aktuose reikėtų atsižvelgti į šiuos pokyčius ir numatyti atitinkamas informavimo, valdymo ir avarinių atvejų procedūras ir priemones; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(1d)

Sąjungos geležinkelių aplinkoje vyksta esminiai pokyčiai, kuriuos, be kita ko, paskatino trys Sąjungos geležinkeliams skirtų teisės aktų rinkiniai, priimti praėjusio šimtmečio paskutinio dešimtmečio pradžioje. Palaipsniui kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę padaugėjo dalyvių, dažniau naudojamasi subranga ir dažnesni dalyvių patekimo į rinką atvejai. Ši aplinka yra labai kompleksinė, todėl geležinkelių sauga labai priklauso nuo visų dalyvių, t. y. geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų, geležinkelio pramonės atstovų ir saugos institucijų, bendradarbiavimo. Saugos teisės aktuose reikėtų atsižvelgti į šiuos pokyčius ir numatyti atitinkamas informavimo, valdymo ir avarinių atvejų procedūras ir priemones; [4 pakeit.]

| (2) | Direktyvoje
  2004/49/EB
  nustatyta bendra geležinkelių saugos reguliavimo sistema: suderintas saugos taisyklių turinys, geležinkelio įmonių saugos sertifikavimas, nacionalinių saugos institucijų užduotys bei vaidmenys ir avarijų tyrimas. Tačiau siekiant ir toliau dėti pastangas, kad būtų sukurta bendra

  Kuriant bendrąją
  vežimo geležinkeliais paslaugų rinka,

  rinką atsiranda daugiau įvairių dalyvių ir ryšio sąsajų. Siekiant užtikrinti geležinkelių saugą šioje aplinkoje,
  tą direktyvą reikia iš esmės persvarstyti; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

Direktyvoje
  2004/49/EB
  nustatyta bendra geležinkelių saugos reguliavimo sistema: suderintas saugos taisyklių turinys, geležinkelio įmonių saugos sertifikavimas, nacionalinių saugos institucijų užduotys bei vaidmenys ir avarijų tyrimas. Tačiau siekiant ir toliau dėti pastangas, kad būtų sukurta bendra

  Kuriant bendrąją
  vežimo geležinkeliais paslaugų rinka,

  rinką atsiranda daugiau įvairių dalyvių ir ryšio sąsajų. Siekiant užtikrinti geležinkelių saugą šioje aplinkoje,
  tą direktyvą reikia iš esmės persvarstyti; [5 pakeit.]

| (2a) | atsižvelgiant į didelius taikomų saugos reikalavimų skirtumus, trukdančius Sąjungos geležinkelių transportui veikti optimaliai, itin svarbu tęsti veiklos ir saugos, taip pat avarijų tyrimo taisyklių suderinimo procesą; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

atsižvelgiant į didelius taikomų saugos reikalavimų skirtumus, trukdančius Sąjungos geležinkelių transportui veikti optimaliai, itin svarbu tęsti veiklos ir saugos, taip pat avarijų tyrimo taisyklių suderinimo procesą; [6 pakeit.]

| (2b) | vis dėlto dėl suderinimo neturėtų sumažėti nė vienos valstybės narės dabartinis saugos lygis; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(2b)

vis dėlto dėl suderinimo neturėtų sumažėti nė vienos valstybės narės dabartinis saugos lygis; [7 pakeit.]

| (2c) | siekiant užtikrinti geležinkelių saugą ir apsaugoti žmonių gyvybes, visuomenės sveikatą ir aplinką, itin svarbu tinkamai įgyvendinti ir tobulinti Tarybos direktyvą 96/49/EB

   (5)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/68/EB

   (6)
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(2c)

siekiant užtikrinti geležinkelių saugą ir apsaugoti žmonių gyvybes, visuomenės sveikatą ir aplinką, itin svarbu tinkamai įgyvendinti ir tobulinti Tarybos direktyvą 96/49/EB

   (5)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/68/EB

   (6)
  ; [8 pakeit.]

| (3) | daugelyje valstybių narių metro, tramvajų,
  tramvajų-traukinių
  ir kitokio lengvojo bėginio transporto sistemų veikimą reglamentuoja vietos arba regiono lygmens saugos taisyklės, tas sistemas dažnai prižiūri vietos arba regiono valdžios institucijos, o sąveikos ar licencijavimo reikalavimai Sąjungoje toms sistemoms netaikomi. Be to, tramvajų eismą dažnai reglamentuoja kelių eismo saugos teisės aktai, todėl geležinkelių saugos taisyklės tramvajams gali būti taikomos ne visa apimtimi. Dėl šių priežasčių tokios vietos geležinkelių sistemos turėtų būti pašalintos iš šios direktyvos taikymo srities. Tačiau tai netrukdo valstybėms narėms šios direktyvos nuostatas vietos geležinkelių sistemoms taikyti savanoriškai, jei, jų nuomone, tai būtina; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

daugelyje valstybių narių metro, tramvajų,
  tramvajų-traukinių
  ir kitokio lengvojo bėginio transporto sistemų veikimą reglamentuoja vietos arba regiono lygmens saugos taisyklės, tas sistemas dažnai prižiūri vietos arba regiono valdžios institucijos, o sąveikos ar licencijavimo reikalavimai Sąjungoje toms sistemoms netaikomi. Be to, tramvajų eismą dažnai reglamentuoja kelių eismo saugos teisės aktai, todėl geležinkelių saugos taisyklės tramvajams gali būti taikomos ne visa apimtimi. Dėl šių priežasčių tokios vietos geležinkelių sistemos turėtų būti pašalintos iš šios direktyvos taikymo srities. Tačiau tai netrukdo valstybėms narėms šios direktyvos nuostatas vietos geležinkelių sistemoms taikyti savanoriškai, jei, jų nuomone, tai būtina; [9 pakeit.]

| (4) | Sąjungos geležinkelių sistemos saugos lygis apskritai yra aukštas, ypač palyginti su kelių transportu. Atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą sauga turėtų būti dar labiau padidinta, kai

  kiek
  racionaliu požiūriu tai praktiškai įmanoma ir įvertinant tikėtiną geležinkelių transporto konkurencingumo padidėjimą; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

Sąjungos geležinkelių sistemos saugos lygis apskritai yra aukštas, ypač palyginti su kelių transportu. Atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą sauga turėtų būti dar labiau padidinta, kai

  kiek
  racionaliu požiūriu tai praktiškai įmanoma ir įvertinant tikėtiną geležinkelių transporto konkurencingumo padidėjimą; [10 pakeit.]

| (4a) | sauga labai priklauso nuo geležinkelių infrastruktūros, vykdomos veiklos, gamintojų ir saugos institucijų sąveikos. Siekiant užtikrinti ir plėtoti saugą, turėtų būti naudojamos ir kuriamos tinkamos priemonės; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

sauga labai priklauso nuo geležinkelių infrastruktūros, vykdomos veiklos, gamintojų ir saugos institucijų sąveikos. Siekiant užtikrinti ir plėtoti saugą, turėtų būti naudojamos ir kuriamos tinkamos priemonės; [11 pakeit.]

| (5) | pagrindiniai

  visi
  geležinkelių sistemos dalyviai, infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės turėtų būti visiškai atsakingi už tos sistemos saugą, kiekvienas už savo dalį. Kai tikslinga, jie turėtų bendradarbiauti pavojaus kontrolės priemonių įgyvendinimo srityje. Valstybės narės turėtų aiškiai skirti šią tiesioginę atsakomybę už saugą ir nacionalinių saugos institucijų uždavinį parengti nacionalinę reguliavimo sistemą bei prižiūrėti visų veiklos vykdytojų

  operatorių
  veiklą; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

pagrindiniai

  visi
  geležinkelių sistemos dalyviai, infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės turėtų būti visiškai atsakingi už tos sistemos saugą, kiekvienas už savo dalį. Kai tikslinga, jie turėtų bendradarbiauti pavojaus kontrolės priemonių įgyvendinimo srityje. Valstybės narės turėtų aiškiai skirti šią tiesioginę atsakomybę už saugą ir nacionalinių saugos institucijų uždavinį parengti nacionalinę reguliavimo sistemą bei prižiūrėti visų veiklos vykdytojų

  operatorių
  veiklą; [12 pakeit.]

| (6) | infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atsakomybė už geležinkelių sistemos eksploatavimą nėra kliūtis kitiems dalyviams, pavyzdžiui, gamintojams, vežėjams, siuntėjams, pripildytojams, krovėjams,
  iškrovėjams, gavėjams,
  už techninę priežiūrą atsakingiems subjektams, techninės priežiūros paslaugų teikėjams, vagonų tvarkytojams,

  transporto priemonių savininkams, transporto priemonių valdytojams
  , paslaugų teikėjams ir perkančiosioms įmonėms

  organizacijoms
  prisiimti atsakomybę už savo produktus ar paslaugas
  ir įdiegti pavojaus kontrolės priemones
  . Siekiant išvengti pavojaus, kad atsakomybė nebus tinkamai prisiimta, kiekvienas atitinkamas dalyvis turėtų
  sudaryti susitarimus ir pagal juos
  būti įpareigotas prisiimti atsakomybę už savo konkretų procesą. Kiekvienas geležinkelių sistemos dalyvis
  , įskaitant atitinkamas institucijas,
  turėtų būti atsakingas kitų dalyvių atžvilgiu už išsamų ir teisingą visos reikiamos informacijos
  , reikalingos siekiant užtikrinti saugų transporto priemonės naudojimą,

  perdavimą, kad būtų galima patikrinti, ar transporto priemonės yra tinkamos eksploatuoti, visų pirma tai susiję su informacija

  informacijos
  apie transporto priemonės būklę ir istoriją, techninės priežiūros dokumentais, krovos veiklos atsekamumu ir važtaraščiais; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atsakomybė už geležinkelių sistemos eksploatavimą nėra kliūtis kitiems dalyviams, pavyzdžiui, gamintojams, vežėjams, siuntėjams, pripildytojams, krovėjams,
  iškrovėjams, gavėjams,
  už techninę priežiūrą atsakingiems subjektams, techninės priežiūros paslaugų teikėjams, vagonų tvarkytojams,

  transporto priemonių savininkams, transporto priemonių valdytojams
  , paslaugų teikėjams ir perkančiosioms įmonėms

  organizacijoms
  prisiimti atsakomybę už savo produktus ar paslaugas
  ir įdiegti pavojaus kontrolės priemones
  . Siekiant išvengti pavojaus, kad atsakomybė nebus tinkamai prisiimta, kiekvienas atitinkamas dalyvis turėtų
  sudaryti susitarimus ir pagal juos
  būti įpareigotas prisiimti atsakomybę už savo konkretų procesą. Kiekvienas geležinkelių sistemos dalyvis
  , įskaitant atitinkamas institucijas,
  turėtų būti atsakingas kitų dalyvių atžvilgiu už išsamų ir teisingą visos reikiamos informacijos
  , reikalingos siekiant užtikrinti saugų transporto priemonės naudojimą,

  perdavimą, kad būtų galima patikrinti, ar transporto priemonės yra tinkamos eksploatuoti, visų pirma tai susiję su informacija

  informacijos
  apie transporto priemonės būklę ir istoriją, techninės priežiūros dokumentais, krovos veiklos atsekamumu ir važtaraščiais; [13 pakeit.]

| (6a) | atsižvelgiant į pasitaikančias dideles prekinių vagonų avarijas matyti, kad būtina nustatyti privalomas Sąjungos lygmeniu suderintas geležinkelio prekinių vagonų, keleivinių riedmenų ir lokomotyvų techninės priežiūros dažnumo ir periodiškumo taisykles; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

atsižvelgiant į pasitaikančias dideles prekinių vagonų avarijas matyti, kad būtina nustatyti privalomas Sąjungos lygmeniu suderintas geležinkelio prekinių vagonų, keleivinių riedmenų ir lokomotyvų techninės priežiūros dažnumo ir periodiškumo taisykles; [14 pakeit.]

| (7) | kiekviena geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas ir už techninę priežiūrą atsakingas subjektas turėtų užtikrinti, kad jų rangovai ir kitos šalys taikytų pavojaus kontrolės priemones. Šiuo tikslu jie turėtų taikyti bendruosiuose saugos būduose (BSB) išdėstytus stebėsenos metodus. Jų rangovai turėtų taikyti šį procesą sudarydami sutartis. Kadangi tokios sutartys yra svarbi geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų saugos valdymo sistemos dalis, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, gavę Europos Sąjungos geležinkelių agentūros (toliau – agentūra) arba nacionalinės saugos institucijos prašymą, turėtų jas supažindinti su savo sutartimis priežiūros vykdymo tikslais; |
| --- | --- |

(7)

kiekviena geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas ir už techninę priežiūrą atsakingas subjektas turėtų užtikrinti, kad jų rangovai ir kitos šalys taikytų pavojaus kontrolės priemones. Šiuo tikslu jie turėtų taikyti bendruosiuose saugos būduose (BSB) išdėstytus stebėsenos metodus. Jų rangovai turėtų taikyti šį procesą sudarydami sutartis. Kadangi tokios sutartys yra svarbi geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų saugos valdymo sistemos dalis, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, gavę Europos Sąjungos geležinkelių agentūros (toliau – agentūra) arba nacionalinės saugos institucijos prašymą, turėtų jas supažindinti su savo sutartimis priežiūros vykdymo tikslais;

| (7a) | gamintojų, techninės priežiūros paslaugų teikėjų ir geležinkelių įmonių bendradarbiavimo intensyvumas per pastaruosius dešimtmečius sumažėjo. Dėl to atsirado poreikis suderinti su minimaliais techninės priežiūros taikymo intervalais susijusias taisykles ir kokybės reikalavimus siekiant užtikrinti visos geležinkelių sistemos saugą; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

gamintojų, techninės priežiūros paslaugų teikėjų ir geležinkelių įmonių bendradarbiavimo intensyvumas per pastaruosius dešimtmečius sumažėjo. Dėl to atsirado poreikis suderinti su minimaliais techninės priežiūros taikymo intervalais susijusias taisykles ir kokybės reikalavimus siekiant užtikrinti visos geležinkelių sistemos saugą; [15 pakeit.]

| (8) | siekiant užtikrinti, kad
  aukštas saugos lygis
  būtų išlaikytas aukštas saugos lygis, o kai būtina ir kai racionaliu požiūriu tai praktiškai įmanoma, tas saugos lygis būtų padidintas, palaipsniui įdiegti bendrieji saugos tikslai (BST) ir
  bendrieji saugos būdai (
  BSB). Jie turėtų būti naudojami kaip priemonės vertinti veiklos vykdytojų

  operatorių
  saugą ir veiklos rezultatus Sąjungos lygiu ir valstybėse narėse. Siekiant įvertinti, ar sistemos atitinka BST, taip pat palengvinti geležinkelių saugos stebėseną, parengti bendrieji saugos rodikliai (BSR); [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti, kad
  aukštas saugos lygis
  būtų išlaikytas aukštas saugos lygis, o kai būtina ir kai racionaliu požiūriu tai praktiškai įmanoma, tas saugos lygis būtų padidintas, palaipsniui įdiegti bendrieji saugos tikslai (BST) ir
  bendrieji saugos būdai (
  BSB). Jie turėtų būti naudojami kaip priemonės vertinti veiklos vykdytojų

  operatorių
  saugą ir veiklos rezultatus Sąjungos lygiu ir valstybėse narėse. Siekiant įvertinti, ar sistemos atitinka BST, taip pat palengvinti geležinkelių saugos stebėseną, parengti bendrieji saugos rodikliai (BSR); [16 pakeit.]

| (9) | nacionalinės taisyklės, kurios dažnai pagrįstos nacionaliniais techniniais standartais, laipsniškai pakeistos taisyklėmis, pagrįstomis BST, BSB ir techninėmis sąveikos specifikacijomis (TSS) įvestais bendraisiais standartais. Siekiant pašalinti sąveikos kliūtis, nacionalinių taisyklių skaičius turėtų būti sumažintas – tai pavyktų į TSS taikymo sritį įtraukus visą Sąjungos geležinkelių sistemą ir išsprendus likusius TSS klausimus. Šiuo tikslu valstybės narės
  turi
  atnaujinti savo nacionalinių taisyklių sistemą, panaikinti pasenusias taisykles ir
  nedelsdamos
  informuoti apie tai Komisiją ir agentūrą; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

nacionalinės taisyklės, kurios dažnai pagrįstos nacionaliniais techniniais standartais, laipsniškai pakeistos taisyklėmis, pagrįstomis BST, BSB ir techninėmis sąveikos specifikacijomis (TSS) įvestais bendraisiais standartais. Siekiant pašalinti sąveikos kliūtis, nacionalinių taisyklių skaičius turėtų būti sumažintas – tai pavyktų į TSS taikymo sritį įtraukus visą Sąjungos geležinkelių sistemą ir išsprendus likusius TSS klausimus. Šiuo tikslu valstybės narės
  turi
  atnaujinti savo nacionalinių taisyklių sistemą, panaikinti pasenusias taisykles ir
  nedelsdamos
  informuoti apie tai Komisiją ir agentūrą; [17 pakeit.]

| (10) | atsižvelgiant į tai, kad geležinkelių sistemos sąveikos kliūtys bus šalinamos laipsniškai
  kartu išlaikant aukštą geležinkelių saugos lygį
  ir kad reikės laiko, kad būtų priimtos TSS, reikėtų imtis priemonių, kad būtų išvengta padėties, kai valstybės narės priima naujas nacionalines taisykles arba imasi projektų, kuriais didinamas esamos sistemos įvairialypiškumas

  įvairiapusiškumas
  . Saugos valdymo sistema
  yra
  pripažinta avarijų prevencijos priemonė
  . Valstybėms narėms
  ,
  agentūra
  ir geležinkelio įmonėms tenka atsakomybė neatidėliotinai imtis taisomųjų priemonių, kad avarijos vėl nepasikartotų. Valstybės narės neturėtų sumažinti geležinkelio įmonių atsakomybės nustatydamos naujas nacionalines taisykles iš karto po avarijos; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kad geležinkelių sistemos sąveikos kliūtys bus šalinamos laipsniškai
  kartu išlaikant aukštą geležinkelių saugos lygį
  ir kad reikės laiko, kad būtų priimtos TSS, reikėtų imtis priemonių, kad būtų išvengta padėties, kai valstybės narės priima naujas nacionalines taisykles arba imasi projektų, kuriais didinamas esamos sistemos įvairialypiškumas

  įvairiapusiškumas
  . Saugos valdymo sistema
  yra
  pripažinta avarijų prevencijos priemonė
  . Valstybėms narėms
  ,
  agentūra
  ir geležinkelio įmonėms tenka atsakomybė neatidėliotinai imtis taisomųjų priemonių, kad avarijos vėl nepasikartotų. Valstybės narės neturėtų sumažinti geležinkelio įmonių atsakomybės nustatydamos naujas nacionalines taisykles iš karto po avarijos; [18 pakeit.]

| (10a) | traukinių kontrolės ir signalizacijos sistemos labai svarbios siekiant užtikrinti geležinkelių saugą. Suderintas Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) kūrimas ir diegimas Sąjungos geležinkelių tinkle labai padeda didinti saugos lygį; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(10a)

traukinių kontrolės ir signalizacijos sistemos labai svarbios siekiant užtikrinti geležinkelių saugą. Suderintas Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. ERTMS) kūrimas ir diegimas Sąjungos geležinkelių tinkle labai padeda didinti saugos lygį; [19 pakeit.]

| (11) | vykdydami savo pareigas ir įsipareigojimus, infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės turėtų įgyvendinti Sąjungos reikalavimus atitinkančią ir bendrus elementus turinčią saugos valdymo sistemą. Informacija apie saugą ir saugos valdymo sistemos įgyvendinimą turėtų būti pateikiama agentūrai ir atitinkamos valstybės narės nacionalinei saugos institucijai; |
| --- | --- |

(11)

vykdydami savo pareigas ir įsipareigojimus, infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės turėtų įgyvendinti Sąjungos reikalavimus atitinkančią ir bendrus elementus turinčią saugos valdymo sistemą. Informacija apie saugą ir saugos valdymo sistemos įgyvendinimą turėtų būti pateikiama agentūrai ir atitinkamos valstybės narės nacionalinei saugos institucijai;

| (11a) | geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai savo saugos kultūros normose turėtų įtvirtinti teisingumo principą, kad darbuotojai būtų aktyviai skatinami pranešti apie su sauga susijusias avarijas, riktus ir vos neįvykusias avarijas ir dėl to nebūtų baudžiami ar diskriminuojami. Taikant teisingumo principą geležinkelio sektorius gali pasimokyti iš avarijų, riktų ir vos neįvykusių avarijų ir taip užtikrinti, kad darbuotojams ir keleiviams geležinkelis būtų saugesnis; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai savo saugos kultūros normose turėtų įtvirtinti teisingumo principą, kad darbuotojai būtų aktyviai skatinami pranešti apie su sauga susijusias avarijas, riktus ir vos neįvykusias avarijas ir dėl to nebūtų baudžiami ar diskriminuojami. Taikant teisingumo principą geležinkelio sektorius gali pasimokyti iš avarijų, riktų ir vos neįvykusių avarijų ir taip užtikrinti, kad darbuotojams ir keleiviams geležinkelis būtų saugesnis; [20 pakeit.]

| (12) | siekiant užtikrinti aukštą geležinkelių saugos lygį ir vienodas sąlygas visoms geležinkelio įmonėms, joms turėtų būti taikomi tie patys saugos reikalavimai. Kad licencijuota geležinkelio įmonė turėtų galimybę naudotis geležinkelių infrastruktūra, ji turėtų turėti saugos sertifikatą. Saugos sertifikate turėtų būti pateikta įrodymų, kad geležinkelio įmonė sukūrė savo saugos valdymo sistemą ir geba laikytis atitinkamų saugos standartų ir taisyklių
  visose valstybėse narėse, kuriose ta įmone veikia
  . Tarptautinio vežimo paslaugoms teikti turėtų pakakti tik vieno saugos valdymo sistemos patvirtinimo Sąjungos lygiu
  arba teritorijoje, kurios geležinkelio infrastruktūrą naudos geležinkelio įmonė
  ; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti aukštą geležinkelių saugos lygį ir vienodas sąlygas visoms geležinkelio įmonėms, joms turėtų būti taikomi tie patys saugos reikalavimai. Kad licencijuota geležinkelio įmonė turėtų galimybę naudotis geležinkelių infrastruktūra, ji turėtų turėti saugos sertifikatą. Saugos sertifikate turėtų būti pateikta įrodymų, kad geležinkelio įmonė sukūrė savo saugos valdymo sistemą ir geba laikytis atitinkamų saugos standartų ir taisyklių
  visose valstybėse narėse, kuriose ta įmone veikia
  . Tarptautinio vežimo paslaugoms teikti turėtų pakakti tik vieno saugos valdymo sistemos patvirtinimo Sąjungos lygiu
  arba teritorijoje, kurios geležinkelio infrastruktūrą naudos geležinkelio įmonė
  ; [21 pakeit.]

| (13) | stebėsenos, atitikties vertinimo, priežiūros, pavojaus analizės ir vertinimo srityse parengti Direktyva 2004/49/EB grindžiami
  minimalūs
  suderinti metodai, kurie turi būti taikomi geležinkelio įmonėms ir nacionalinėms saugos institucijoms. Tokia reguliavimo sistema yra pakankamai brandi, kad būtų galima palaipsniui pereiti prie visoje Sąjungoje
  nustatytose veiklos rajonuose
  galiojančio bendro saugos sertifikato. Perėjus prie bendro saugos sertifikato sumažėtų geležinkelio įmonėms tenkanti administracinė našta, todėl toks perėjimas turėtų užtikrinti didesnį geležinkelių sistemos veiksmingumą ir efektyvumą
  , taigi geležinkelių transportas taptų konkurencingesnis vykstant skirtingų rūšių transporto konkurencinei kovai
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

stebėsenos, atitikties vertinimo, priežiūros, pavojaus analizės ir vertinimo srityse parengti Direktyva 2004/49/EB grindžiami
  minimalūs
  suderinti metodai, kurie turi būti taikomi geležinkelio įmonėms ir nacionalinėms saugos institucijoms. Tokia reguliavimo sistema yra pakankamai brandi, kad būtų galima palaipsniui pereiti prie visoje Sąjungoje
  nustatytose veiklos rajonuose
  galiojančio bendro saugos sertifikato. Perėjus prie bendro saugos sertifikato sumažėtų geležinkelio įmonėms tenkanti administracinė našta, todėl toks perėjimas turėtų užtikrinti didesnį geležinkelių sistemos veiksmingumą ir efektyvumą
  , taigi geležinkelių transportas taptų konkurencingesnis vykstant skirtingų rūšių transporto konkurencinei kovai
  ; [22 pakeit.]

| (14) | bendras saugos sertifikatas turėtų būti išduodamas remiantis įrodymais, kad geležinkelio įmonė sukūrė savo saugos valdymo sistemą. Tokiems įrodymams surinkti gali reikėti ne tik patikrinti geležinkelio įmonę vietoje, bet ir vykdyti priežiūrą, kurios tikslas – įvertinti, ar geležinkelio įmonė ir toliau tinkamai taiko savo saugos valdymo sistemą po to, kai jai buvo išduotas bendras saugos sertifikatas; |
| --- | --- |

(14)

bendras saugos sertifikatas turėtų būti išduodamas remiantis įrodymais, kad geležinkelio įmonė sukūrė savo saugos valdymo sistemą. Tokiems įrodymams surinkti gali reikėti ne tik patikrinti geležinkelio įmonę vietoje, bet ir vykdyti priežiūrą, kurios tikslas – įvertinti, ar geležinkelio įmonė ir toliau tinkamai taiko savo saugos valdymo sistemą po to, kai jai buvo išduotas bendras saugos sertifikatas;

| (15) | infrastruktūros valdytojui turėtų tekti svarbi atsakomybė už jo geležinkelių tinklo projektavimo, techninės priežiūros ir eksploatavimo saugą. Infrastruktūros valdytojui turėtų būti taikomas reikalavimas iš nacionalinės saugos institucijos gauti su jo saugos valdymo sistema susijusius įgaliojimus saugos srityje, taip pat kitos nuostatos tam, kad būtų įvykdyti saugos reikalavimai; |
| --- | --- |

(15)

infrastruktūros valdytojui turėtų tekti svarbi atsakomybė už jo geležinkelių tinklo projektavimo, techninės priežiūros ir eksploatavimo saugą. Infrastruktūros valdytojui turėtų būti taikomas reikalavimas iš nacionalinės saugos institucijos gauti su jo saugos valdymo sistema susijusius įgaliojimus saugos srityje, taip pat kitos nuostatos tam, kad būtų įvykdyti saugos reikalavimai;

| (16) | traukinio personalo mokymas ir kvalifikacijos kėlimas yra esminiai geležinkelių saugos užtikrinimo veiksniai. Geležinkelio įmonės turėtų užtikrinti, kad jų personalas būtų atitinkamai kvalifikuotas, sertifikuotas ir apmokytas, įskaitant atvejus, kai veikla vykdoma kitos valstybės narės tinkle. Nacionalinės saugos institucijos turėtų stebėti, kaip laikomasi šių reikalavimų, ir užtikrinti jų vykdymą.
  Traukinio personalo sertifikavimas
  gali būti kliūtis
  naujiems rinkos dalyviams dažnai yra neįveikiama kliūtis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geležinkelio įmonės, ketinančios vykdyti veiklą atitinkamame tinkle, galėtų naudotis traukinio personalo mokymui ir sertifikavimui, kurie būtini norint įvykdyti nacionalinių taisyklių reikalavimus, reikalingomis priemonėmis; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

traukinio personalo mokymas ir kvalifikacijos kėlimas yra esminiai geležinkelių saugos užtikrinimo veiksniai. Geležinkelio įmonės turėtų užtikrinti, kad jų personalas būtų atitinkamai kvalifikuotas, sertifikuotas ir apmokytas, įskaitant atvejus, kai veikla vykdoma kitos valstybės narės tinkle. Nacionalinės saugos institucijos turėtų stebėti, kaip laikomasi šių reikalavimų, ir užtikrinti jų vykdymą.
  Traukinio personalo sertifikavimas
  gali būti kliūtis
  naujiems rinkos dalyviams dažnai yra neįveikiama kliūtis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geležinkelio įmonės, ketinančios vykdyti veiklą atitinkamame tinkle, galėtų naudotis traukinio personalo mokymui ir sertifikavimui, kurie būtini norint įvykdyti nacionalinių taisyklių reikalavimus, reikalingomis priemonėmis; [23 pakeit.]

| (17) | už techninę priežiūrą atsakingas subjektas turėtų būti sertifikuotas atlikti prekinių vagonų priežiūrą. Jei už techninę priežiūrą atsakingas subjektas yra infrastruktūros valdytojas, šis sertifikavimas turėtų būti įtrauktas į įgaliojimų saugos srityje išdavimo procedūrą. Tokiam subjektui išduotas sertifikatas turėtų užtikrinti, kad kiekvienas prekinis vagonas, už kurį jis atsakingas, atitiktų šioje direktyvoje nustatytus techninės priežiūros reikalavimus. Šis sertifikatas turėtų galioti visoje Sąjungoje, o jį išduoti turėtų įstaiga, galinti tikrinti subjekto sukurtą techninės priežiūros sistemą. Kadangi prekiniai vagonai dažnai naudojami teikiant tarptautinio vežimo paslaugas ir kadangi už techninę priežiūrą atsakingas subjektas gali norėti pasinaudoti dirbtuvėmis, veikiančiomis keliose valstybėse narėse, sertifikavimo įstaiga turėtų turėti galimybę vykdyti kontrolę visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(17)

už techninę priežiūrą atsakingas subjektas turėtų būti sertifikuotas atlikti prekinių vagonų priežiūrą. Jei už techninę priežiūrą atsakingas subjektas yra infrastruktūros valdytojas, šis sertifikavimas turėtų būti įtrauktas į įgaliojimų saugos srityje išdavimo procedūrą. Tokiam subjektui išduotas sertifikatas turėtų užtikrinti, kad kiekvienas prekinis vagonas, už kurį jis atsakingas, atitiktų šioje direktyvoje nustatytus techninės priežiūros reikalavimus. Šis sertifikatas turėtų galioti visoje Sąjungoje, o jį išduoti turėtų įstaiga, galinti tikrinti subjekto sukurtą techninės priežiūros sistemą. Kadangi prekiniai vagonai dažnai naudojami teikiant tarptautinio vežimo paslaugas ir kadangi už techninę priežiūrą atsakingas subjektas gali norėti pasinaudoti dirbtuvėmis, veikiančiomis keliose valstybėse narėse, sertifikavimo įstaiga turėtų turėti galimybę vykdyti kontrolę visoje Sąjungoje;

| (17a) | agentūra kartu su sektoriaus ekspertais, atsižvelgdami į aviacijos sektoriuje įgytą patirtį, turėtų parengti bendrąjį saugos būdą, skirtą saugai svarbiems komponentams nustatyti; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(17a)

agentūra kartu su sektoriaus ekspertais, atsižvelgdami į aviacijos sektoriuje įgytą patirtį, turėtų parengti bendrąjį saugos būdą, skirtą saugai svarbiems komponentams nustatyti; [24 pakeit.]

| (18) | nacionalinių saugos institucijų organizacinė struktūra, teisinė struktūra ir sprendimų priėmimas turėtų būti visiškai nepriklausomi nuo geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojo, pareiškėjo ir

  ar
  perkančiosios įmonės

  organizacijos
  . Savo užduotis jos turėtų vykdyti atvirai ir nediskriminuodamos, taip pat bendradarbiauti su agentūra, kad būtų sukurta
  aukšto geležinkelių saugos lygio
  bendra geležinkelių erdvė ir kad būtų koordinuojami jų sprendimo priėmimo kriterijai.
  Kad galėtų atlikti savo užduotis, nacionalinės saugos institucijos turi turėti pakankamus biudžeto išteklius ir pakankamai gerai apmokyto personalo.
  Efektyvumui padidinti dvi arba daugiau valstybių narių gali nuspręsti sujungti atitinkamų nacionalinių saugos institucijų personalą ir išteklius; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

nacionalinių saugos institucijų organizacinė struktūra, teisinė struktūra ir sprendimų priėmimas turėtų būti visiškai nepriklausomi nuo geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojo, pareiškėjo ir

  ar
  perkančiosios įmonės

  organizacijos
  . Savo užduotis jos turėtų vykdyti atvirai ir nediskriminuodamos, taip pat bendradarbiauti su agentūra, kad būtų sukurta
  aukšto geležinkelių saugos lygio
  bendra geležinkelių erdvė ir kad būtų koordinuojami jų sprendimo priėmimo kriterijai.
  Kad galėtų atlikti savo užduotis, nacionalinės saugos institucijos turi turėti pakankamus biudžeto išteklius ir pakankamai gerai apmokyto personalo.
  Efektyvumui padidinti dvi arba daugiau valstybių narių gali nuspręsti sujungti atitinkamų nacionalinių saugos institucijų personalą ir išteklius; [25 pakeit.]

| (18a) | norint sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę ir padidinti geležinkelių saugą, labai svarbu įdiegti bendrą saugos sertifikatą. Tam reikia aiškiai paskirstyti užduotis ir atsakomybę agentūrai ir nacionalinėms saugos institucijoms. Agentūra turėtų tapti vieno langelio principu veikiančia saugos sertifikatų išdavimo Sąjungoje įstaiga, kuri naudotųsi vertinga nacionalinių saugos institucijų patirtimi, vietos žiniomis ir patyrimu. Remdamasi Reglamente ... [Reglamentas dėl Europos geležinkelio agentūros] nurodytais susitarimais, ji turėtų deleguoti nacionalinėms saugos institucijoms konkrečias užduotis ir atsakomybę, tačiau turėtų turėti išimtinę kompetenciją išduoti, atnaujinti, iš dalies keisti ar panaikinti tiek geležinkelio įmonių, tiek infrastruktūros valdytojų saugos sertifikatus; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

norint sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę ir padidinti geležinkelių saugą, labai svarbu įdiegti bendrą saugos sertifikatą. Tam reikia aiškiai paskirstyti užduotis ir atsakomybę agentūrai ir nacionalinėms saugos institucijoms. Agentūra turėtų tapti vieno langelio principu veikiančia saugos sertifikatų išdavimo Sąjungoje įstaiga, kuri naudotųsi vertinga nacionalinių saugos institucijų patirtimi, vietos žiniomis ir patyrimu. Remdamasi Reglamente ... [Reglamentas dėl Europos geležinkelio agentūros] nurodytais susitarimais, ji turėtų deleguoti nacionalinėms saugos institucijoms konkrečias užduotis ir atsakomybę, tačiau turėtų turėti išimtinę kompetenciją išduoti, atnaujinti, iš dalies keisti ar panaikinti tiek geležinkelio įmonių, tiek infrastruktūros valdytojų saugos sertifikatus; [26 pakeit.]

| (19) | kai nacionalinės saugos institucijos prašoma prižiūrėti skirtingose valstybėse narėse įsisteigusią geležinkelio įmonę, agentūra turėtų informuoti kitas susijusias nacionalines saugos institucijas ir užtikrinti reikiamą priežiūros veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

(19)

kai nacionalinės saugos institucijos prašoma prižiūrėti skirtingose valstybėse narėse įsisteigusią geležinkelio įmonę, agentūra turėtų informuoti kitas susijusias nacionalines saugos institucijas ir užtikrinti reikiamą priežiūros veiklos koordinavimą;

| (19a) | siekiant užtikrinti geležinkelių saugą ir sąžiningą konkurenciją, labai svarbu, kad traukinių mašinistai ir saugos užduotis atliekantis personalas laikytųsi darbo, vairavimo ir poilsio laiko taisyklių. Nacionalinės saugos institucijos turėtų būti atsakingos už šių taisyklių laikymosi užtikrinimą ir jų taikymo patikras, be kita ko, vykdant tarpvalstybinę veiklą. Agentūra turėtų sukurti traukiniuose įrengiamus traukinių mašinistų vairavimo ir poilsio laiko registravimo įtaisus. Nacionalinės saugos institucijos turėtų būti kompetentingos tarpvalstybiniu mastu kontroliuoti vairavimo ir poilsio laiką; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

siekiant užtikrinti geležinkelių saugą ir sąžiningą konkurenciją, labai svarbu, kad traukinių mašinistai ir saugos užduotis atliekantis personalas laikytųsi darbo, vairavimo ir poilsio laiko taisyklių. Nacionalinės saugos institucijos turėtų būti atsakingos už šių taisyklių laikymosi užtikrinimą ir jų taikymo patikras, be kita ko, vykdant tarpvalstybinę veiklą. Agentūra turėtų sukurti traukiniuose įrengiamus traukinių mašinistų vairavimo ir poilsio laiko registravimo įtaisus. Nacionalinės saugos institucijos turėtų būti kompetentingos tarpvalstybiniu mastu kontroliuoti vairavimo ir poilsio laiką; [27 pakeit.]

| (20) | katastrofos geležinkeliuose įvyksta retai. Vis dėlto jų pasekmės gali būti pražūtingos ir sukelti visuomenės susirūpinimą dėl geležinkelių sistemos saugos. Todėl siekiant išvengti pasikartojimo, visos tokios avarijos turėtų būti ištiriamos saugos požiūriu, o tyrimų rezultatai turėtų būti paviešinami
  ir įtraukiami į reguliarias ataskaitas
  . Dėl kitų avarijų ir riktų taip pat turėtų būti atliekami saugos tyrimai, jei tos avarijos ir riktai galėtų būti svarbūs galimų katastrofų ženklai
  . Siekdami nustatyti tokias avarijų grėsmes, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai įtvirtina teisingumo principą, kaip apibrėžta 3 straipsnyje; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

katastrofos geležinkeliuose įvyksta retai. Vis dėlto jų pasekmės gali būti pražūtingos ir sukelti visuomenės susirūpinimą dėl geležinkelių sistemos saugos. Todėl siekiant išvengti pasikartojimo, visos tokios avarijos turėtų būti ištiriamos saugos požiūriu, o tyrimų rezultatai turėtų būti paviešinami
  ir įtraukiami į reguliarias ataskaitas
  . Dėl kitų avarijų ir riktų taip pat turėtų būti atliekami saugos tyrimai, jei tos avarijos ir riktai galėtų būti svarbūs galimų katastrofų ženklai
  . Siekdami nustatyti tokias avarijų grėsmes, geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai įtvirtina teisingumo principą, kaip apibrėžta 3 straipsnyje; [28 pakeit.]

| (20a) | geležinkelių saugos sistema grindžiama išvadomis ir patirtimi, įgyta tiriant avarijas ir incidentus, todėl būtina griežtai taikyti konfidencialumo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad vertingi informacijos šaltiniai būtų prieinami ir ateityje. Dėl šios priežasties neskelbtina saugos informacija turėtų būti tinkamai saugoma; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(20a)

geležinkelių saugos sistema grindžiama išvadomis ir patirtimi, įgyta tiriant avarijas ir incidentus, todėl būtina griežtai taikyti konfidencialumo reikalavimus siekiant užtikrinti, kad vertingi informacijos šaltiniai būtų prieinami ir ateityje. Dėl šios priežasties neskelbtina saugos informacija turėtų būti tinkamai saugoma; [29 pakeit.]

| (20b) | dėl avarijų atsiranda nemažai skirtingų viešųjų interesų, pavyzdžiui, būsimų avarijų prevencija ir tinkamas teisingumo vykdymas. Tie interesai yra platesni nei individualūs susijusių šalių interesai ir išeina už atitinkamo konkretaus įvykio ribų. Siekiant užtikrinti bendrus viešuosius interesus, reikalinga teisinga visų interesų pusiausvyra; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(20b)

dėl avarijų atsiranda nemažai skirtingų viešųjų interesų, pavyzdžiui, būsimų avarijų prevencija ir tinkamas teisingumo vykdymas. Tie interesai yra platesni nei individualūs susijusių šalių interesai ir išeina už atitinkamo konkretaus įvykio ribų. Siekiant užtikrinti bendrus viešuosius interesus, reikalinga teisinga visų interesų pusiausvyra; [30 pakeit.]

| (21) | saugos tyrimas turėtų būti atliekamas atskirai nuo to paties rikto teisminio tyrimo, ir turėtų būti suteikta galimybė jo metu susipažinti su daiktiniais įrodymais ir liudytojų parodymais. Jį turėtų atlikti nuolat veikianti, nuo geležinkelių transporto sektoriaus dalyvių nepriklausoma įstaiga. Įstaiga turėtų veikti taip, kad būtų išvengta bet kokio interesų konflikto ir bet kokių galimų sąsajų su tiriamųjų įvykių priežastimis; pirmiausia, jeigu organizacine ir teisine struktūra ji yra glaudžiai susijusi su nacionaline saugos institucija arba geležinkelių transporto sistemos reguliavimo institucija, jos funkcinei nepriklausomybei tai neturėtų daryti įtakos. Jos tyrimai turėtų būti atliekami kaip galima atviriau. Kiekvienam įvykiui tirti tyrimo įstaiga turėtų sudaryti atitinkamą tyrimo grupę, turinčią būtiną patirtį, kurios reikia, kad būtų nustatytos tiesioginės ir netiesioginės įvykio priežastys; |
| --- | --- |

(21)

saugos tyrimas turėtų būti atliekamas atskirai nuo to paties rikto teisminio tyrimo, ir turėtų būti suteikta galimybė jo metu susipažinti su daiktiniais įrodymais ir liudytojų parodymais. Jį turėtų atlikti nuolat veikianti, nuo geležinkelių transporto sektoriaus dalyvių nepriklausoma įstaiga. Įstaiga turėtų veikti taip, kad būtų išvengta bet kokio interesų konflikto ir bet kokių galimų sąsajų su tiriamųjų įvykių priežastimis; pirmiausia, jeigu organizacine ir teisine struktūra ji yra glaudžiai susijusi su nacionaline saugos institucija arba geležinkelių transporto sistemos reguliavimo institucija, jos funkcinei nepriklausomybei tai neturėtų daryti įtakos. Jos tyrimai turėtų būti atliekami kaip galima atviriau. Kiekvienam įvykiui tirti tyrimo įstaiga turėtų sudaryti atitinkamą tyrimo grupę, turinčią būtiną patirtį, kurios reikia, kad būtų nustatytos tiesioginės ir netiesioginės įvykio priežastys;

| (21a) | geležinkelių sektoriuje taip pat reikia skatinti neskirti nuobaudų – dėl to būtų lengviau spontaniškai pranešti apie įvykius, taigi vis dažniau būtų taikomas teisingumo principas; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

geležinkelių sektoriuje taip pat reikia skatinti neskirti nuobaudų – dėl to būtų lengviau spontaniškai pranešti apie įvykius, taigi vis dažniau būtų taikomas teisingumo principas; [31 pakeit.]

| (21b) | siekiant išvengti avarijų ir riktų, svarbu kuo greičiau paskelbti atitinkamą informaciją, įskaitant visų pirma saugos tyrimų ataskaitas ir saugos rekomendacijas; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(21b)

siekiant išvengti avarijų ir riktų, svarbu kuo greičiau paskelbti atitinkamą informaciją, įskaitant visų pirma saugos tyrimų ataskaitas ir saugos rekomendacijas; [32 pakeit.]

| (21c) | geležinkelių sektoriuje įvykus avarijai, sunku nustatyti nukentėjusiuosius, kontaktinius asmenis ir (arba) šeimos narius, nes paprastai operatorius nežino nukentėjusiųjų tapatybės. Vis dėlto Sąjungoje teikiant tam tikras geležinkelių paslaugas, kai privaloma iš anksto rezervuoti bilietus arba atliekamas keleivių saugos patikrinimas prieš jiems lipant į traukinį, reikėtų užtikrinti, kad operatorius galėtų naudotis keleivių ir traukinio įgulos sąrašu vien tam, kad būtų galima greitai užmegzti ryšius su šeimos nariais ir (arba) kontaktiniais asmenimis. Todėl reikėtų suteikti įgaliojimą agentūrai parengti priemones siekiant šią informaciją plačiau įtraukti į keleivių bilietų rezervavimo sistemas. Be to, nacionalinės agentūros privalo parengti avarinių situacijų veiksmų planus, kuriuose būtų nurodytos avarinės tarnybos, būtų nustatyti prieigos prie avarijos vietos ir pagalbos teikimo šioje vietoje planai, taip pat įtrauktas nukentėjusiųjų priežiūros planas. Atsižvelgdama į geriausią praktiką, agentūra galės bendradarbiauti rengiant šiuos planus ir padėti juos rengti. Be to, operatorius taip pat turėtų turėti nukentėjusiesiems teikiamos pagalbos planą; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(21c)

geležinkelių sektoriuje įvykus avarijai, sunku nustatyti nukentėjusiuosius, kontaktinius asmenis ir (arba) šeimos narius, nes paprastai operatorius nežino nukentėjusiųjų tapatybės. Vis dėlto Sąjungoje teikiant tam tikras geležinkelių paslaugas, kai privaloma iš anksto rezervuoti bilietus arba atliekamas keleivių saugos patikrinimas prieš jiems lipant į traukinį, reikėtų užtikrinti, kad operatorius galėtų naudotis keleivių ir traukinio įgulos sąrašu vien tam, kad būtų galima greitai užmegzti ryšius su šeimos nariais ir (arba) kontaktiniais asmenimis. Todėl reikėtų suteikti įgaliojimą agentūrai parengti priemones siekiant šią informaciją plačiau įtraukti į keleivių bilietų rezervavimo sistemas. Be to, nacionalinės agentūros privalo parengti avarinių situacijų veiksmų planus, kuriuose būtų nurodytos avarinės tarnybos, būtų nustatyti prieigos prie avarijos vietos ir pagalbos teikimo šioje vietoje planai, taip pat įtrauktas nukentėjusiųjų priežiūros planas. Atsižvelgdama į geriausią praktiką, agentūra galės bendradarbiauti rengiant šiuos planus ir padėti juos rengti. Be to, operatorius taip pat turėtų turėti nukentėjusiesiems teikiamos pagalbos planą; [33 pakeit.]

| (22) | kad tyrimo įstaigos veikla būtų efektyvesnė ir siekiant padėti jai atlikti jos pareigas, tyrimo įstaiga
  (taip pat ir agentūra, jei ji to paprašo)
  turėtų turėti galimybę laiku patekti į avarijos vietą, prireikus deramai bendradarbiaudama su teismine institucija.
  Visos susijusios šalys, įskaitant agentūrą, turėtų pateikti visą atitinkamą informaciją, kurios reikia, kad tyrimo įstaiga galėtų atlikti savo veiklą.
  Tyrimų ataskaitose ir bet kokios išvadose ir rekomendacijose pateikiama tolesniam geležinkelių saugos didinimui svarbi informacija, ir jos turėtų būti viešai skelbiamos Sąjungos lygiu. Saugos rekomendacijų adresatai turėtų imtis reikiamų veiksmų ir pranešti apie juos tyrimo įstaigai; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

kad tyrimo įstaigos veikla būtų efektyvesnė ir siekiant padėti jai atlikti jos pareigas, tyrimo įstaiga
  (taip pat ir agentūra, jei ji to paprašo)
  turėtų turėti galimybę laiku patekti į avarijos vietą, prireikus deramai bendradarbiaudama su teismine institucija.
  Visos susijusios šalys, įskaitant agentūrą, turėtų pateikti visą atitinkamą informaciją, kurios reikia, kad tyrimo įstaiga galėtų atlikti savo veiklą.
  Tyrimų ataskaitose ir bet kokios išvadose ir rekomendacijose pateikiama tolesniam geležinkelių saugos didinimui svarbi informacija, ir jos turėtų būti viešai skelbiamos Sąjungos lygiu. Saugos rekomendacijų adresatai turėtų imtis reikiamų veiksmų ir pranešti apie juos tyrimo įstaigai; [34 pakeit.]

| (23) | valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl nuobaudų, taikomų pažeidus šios direktyvos nuostatas, skyrimo ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Tos nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos; |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl nuobaudų, taikomų pažeidus šios direktyvos nuostatas, skyrimo ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Tos nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos;

| (24) | kadangi šioje direktyvoje pasiūlytų veiksmų tikslų, t. y. koordinuoti valstybėse narėse veiklą ir taip reguliuoti ir prižiūrėti saugą, tirti avarijas ir nustatyti bendruosius saugos tikslus, bendruosius saugos būdus, bendruosius saugos rodiklius ir bendrų saugos sertifikatų bendruosius reikalavimus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(24)

kadangi šioje direktyvoje pasiūlytų veiksmų tikslų, t. y. koordinuoti valstybėse narėse veiklą ir taip reguliuoti ir prižiūrėti saugą, tirti avarijas ir nustatyti bendruosius saugos tikslus, bendruosius saugos būdus, bendruosius saugos rodiklius ir bendrų saugos sertifikatų bendruosius reikalavimus, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (25) | siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šios direktyvos nuostatas,
  pagal Sutarties 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti suteikti

  deleguoti
  įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti aktus dėl bendrųjų saugos būdų ir jų persvarstymo, taip pat dėl bendrųjų saugos rodiklių ir bendrųjų saugos tikslų persvarstymo. Labai

  Ypač
  svarbu, kad Komisija per

  atlikdama
  parengiamąjį darbą deramai

  Komisija tinkamai
  konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , socialiniais partneriais ir ypač su nacionalinėmis saugos institucijomis
  . Komisija, a

  A
  tlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus
  Komisija
  turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikras neesmines šios direktyvos nuostatas,
  pagal Sutarties 290 straipsnį
  Komisijai turėtų būti suteikti

  deleguoti
  įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti aktus dėl bendrųjų saugos būdų ir jų persvarstymo, taip pat dėl bendrųjų saugos rodiklių ir bendrųjų saugos tikslų persvarstymo. Labai

  Ypač
  svarbu, kad Komisija per

  atlikdama
  parengiamąjį darbą deramai

  Komisija tinkamai
  konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , socialiniais partneriais ir ypač su nacionalinėmis saugos institucijomis
  . Komisija, a

  A
  tlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus
  Komisija
  turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [35 pakeit.]

| (26) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su saugos valdymo sistemai ir jos sudėtinėms dalims keliamais reikalavimais, už prekinių vagonų priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos persvarstymu ir jos taikymo išplėtimu įtraukiant kitus riedmenis, taip pat su pagrindiniu avarijų ir riktų tyrimo ataskaitos turiniu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7); |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su saugos valdymo sistemai ir jos sudėtinėms dalims keliamais reikalavimais, už prekinių vagonų priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos persvarstymu ir jos taikymo išplėtimu įtraukiant kitus riedmenis, taip pat su pagrindiniu avarijų ir riktų tyrimo ataskaitos turiniu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (7);

| (27) | šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę įpareigojimas turėtų būti susijęs tik su tomis nuostatomis, kuriose, palyginti su ankstesne direktyva, yra esminių pakeitimų. Įsipareigojimas perkelti nepakeistas nuostatas yra sąlygotas ankstesnės direktyvos; |
| --- | --- |

(27)

šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę įpareigojimas turėtų būti susijęs tik su tomis nuostatomis, kuriose, palyginti su ankstesne direktyva, yra esminių pakeitimų. Įsipareigojimas perkelti nepakeistas nuostatas yra sąlygotas ankstesnės direktyvos;

| (28) | ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių įsipareigojimui, susijusiam su IV priedo B dalyje nurodytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, |
| --- | --- |

(28)

ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių įsipareigojimui, susijusiam su IV priedo B dalyje nurodytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomos
  minimalios
  nuostatos,
  kurias valstybės narės gali išplėsti tik priimdamos įstatymus pagal 8 straipsnį,
  siekiant užtikrinti Sąjungos geležinkelių saugos plėtojimą ir
  tolesnį
  tobulinimą bei užtikrinti geresnes galimybes patekti į geležinkelių transporto paslaugų rinką, taikant tokias priemones: [36 pakeit.]

| a) | suderinant valstybių narių reguliavimo struktūrą; |
| --- | --- |

a)

suderinant valstybių narių reguliavimo struktūrą;

| b) | nustatant geležinkelių sistemos dalyvių atsakomybę; |
| --- | --- |

b)

nustatant geležinkelių sistemos dalyvių atsakomybę;

| c) | nustatant bendruosius saugos tikslus ir bendruosius saugos būdus, kad palaipsniui būtų pašalintas poreikis taikyti

  siekiant geriau suderinti
  nacionalines taisykles
  užtikrinant aukštą saugos lygį
  ; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

nustatant bendruosius saugos tikslus ir bendruosius saugos būdus, kad palaipsniui būtų pašalintas poreikis taikyti

  siekiant geriau suderinti
  nacionalines taisykles
  užtikrinant aukštą saugos lygį
  ; [37 pakeit.]

| d) | kiekvienai valstybei narei nustatant reikalavimą įsteigti nacionalinę saugos instituciją ir avarijų bei riktų tyrimo įstaigą; |
| --- | --- |

d)

kiekvienai valstybei narei nustatant reikalavimą įsteigti nacionalinę saugos instituciją ir avarijų bei riktų tyrimo įstaigą;

| e) | nustatant bendruosius geležinkelių saugos valdymo, reguliavimo ir priežiūros principus; |
| --- | --- |

e)

nustatant bendruosius geležinkelių saugos valdymo, reguliavimo ir priežiūros principus;

| ea) | įdiegiant bendrą saugos sertifikatą, kuris galiotų ir būtų pripažįstamas visose valstybėse narėse nustatytose naudojimo srityse; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

įdiegiant bendrą saugos sertifikatą, kuris galiotų ir būtų pripažįstamas visose valstybėse narėse nustatytose naudojimo srityse; [38 pakeit.]

| eb) | reikalaujant, kad agentūra paskelbtų geležinkelių saugos ir saugos sertifikavimo gaires, įskaitant gerosios praktikos pavyzdžių sąrašus, ypač susijusius su tarpvalstybiniu transportu. [39 pakeit.] |
| --- | --- |

eb)

reikalaujant, kad agentūra paskelbtų geležinkelių saugos ir saugos sertifikavimo gaires, įskaitant gerosios praktikos pavyzdžių sąrašus, ypač susijusius su tarpvalstybiniu transportu. [39 pakeit.]

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma valstybių narių geležinkelių sistemai, kuri gali būti skirstoma į struktūrinius ir funkcinius posistemius. Direktyva apima saugos reikalavimus, taikomus visai sistemai, įskaitant saugų infrastruktūros ir eismo valdymą bei geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų ir kitų geležinkelių sistemos dalyvių tarpusavio sąveiką.

2.   Ši direktyva netaikoma toliau nurodytoms sistemoms

  Priemonių, kurias valstybės narės patvirtina įgyvendindamos šią direktyvą, valstybės narės gali netaikyti
  : [103 pakeit.]

| a) | metro, tramvajų
  , tramvajų-traukinių
  ir lengvojo bėginio transporto sistemoms; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

metro, tramvajų
  , tramvajų-traukinių
  ir lengvojo bėginio transporto sistemoms; [40 pakeit.]

| b) | tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos ir yra skirti tik keleivių vežimo vietos, miesto ar priemiestiniais maršrutais paslaugoms teikti; taip pat geležinkelio įmonėms, kurios vykdo veiklą tik tokiuose tinkluose; |
| --- | --- |

b)

tinklams, kurie funkciniu požiūriu yra atskirti nuo likusios geležinkelių transporto sistemos ir yra skirti tik keleivių vežimo vietos, miesto ar priemiestiniais maršrutais paslaugoms teikti; taip pat geležinkelio įmonėms, kurios vykdo veiklą tik tokiuose tinkluose;

3.   Į šios direktyvos įgyvendinimo priemonių taikymo sritį valstybės narės gali neįtraukti:

| a) | privačios geležinkelių infrastruktūros ir tik tokioje infrastruktūroje naudojamų transporto priemonių, jei, savininkas tą infrastruktūrą naudoja tik savo krovinių vežimo veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

a)

privačios geležinkelių infrastruktūros ir tik tokioje infrastruktūroje naudojamų transporto priemonių, jei, savininkas tą infrastruktūrą naudoja tik savo krovinių vežimo veiklai vykdyti;

| b) | infrastruktūros ir transporto priemonių, skirtų tik vietos, istorinėms ar turizmo reikmėms; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros ir transporto priemonių, skirtų tik vietos, istorinėms ar turizmo reikmėms;

| ba) | lengvojo bėginio transporto infrastruktūros, kuria retkarčiais naudojasi sunkiasvorio geležinkelių transporto priemonės pagal lengvojo bėginio transporto eksploatacines sąlygas, kai būtina, kad sunkiojo transporto priemonės naudotųsi minėta infrastruktūra tik sujungiamumo tikslais; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

lengvojo bėginio transporto infrastruktūros, kuria retkarčiais naudojasi sunkiasvorio geležinkelių transporto priemonės pagal lengvojo bėginio transporto eksploatacines sąlygas, kai būtina, kad sunkiojo transporto priemonės naudotųsi minėta infrastruktūra tik sujungiamumo tikslais; [41 pakeit.]

| bb) | netekusių leidimų riedmenų, kurie yra perkeliami į terminalą ar aikštelę, kad būtų iš naujo patvirtinti. [42 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

netekusių leidimų riedmenų, kurie yra perkeliami į terminalą ar aikštelę, kad būtų iš naujo patvirtinti. [42 pakeit.]

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | Sąjungos
  geležinkelių sistema – Sąjungos
  paprastųjų ir greitųjų
  geležinkelių sistema, apibrėžta Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 2 straipsnyje; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

Sąjungos
  geležinkelių sistema – Sąjungos
  paprastųjų ir greitųjų
  geležinkelių sistema, apibrėžta Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 2 straipsnyje; [43 pakeit.]

| b) | infrastruktūros valdytojas – infrastruktūros valdytojas, kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  2012/34/ES

  2001/14/EB 2

  3
  straipsnyje (8); [44 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojas – infrastruktūros valdytojas, kaip apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos
  2012/34/ES

  2001/14/EB 2

  3
  straipsnyje (8); [44 pakeit.]

| c) | geležinkelio įmonė — Direktyvos 2001/14/EB

  2012/34/ES 3

  2 straipsnyje apibrėžta geležinkelio įmonė, taip pat bet kuri kita viešojo arba privačiojo sektoriaus įmonė, kuri užsiima krovinių ir (arba) keleivių vežimu geležinkeliais ir kuriai galioja reikalavimas užtikrinti trauką; ši sąvoka apima ir tas įmones, kurios teikia tik traukos paslaugas; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

geležinkelio įmonė — Direktyvos 2001/14/EB

  2012/34/ES 3

  2 straipsnyje apibrėžta geležinkelio įmonė, taip pat bet kuri kita viešojo arba privačiojo sektoriaus įmonė, kuri užsiima krovinių ir (arba) keleivių vežimu geležinkeliais ir kuriai galioja reikalavimas užtikrinti trauką; ši sąvoka apima ir tas įmones, kurios teikia tik traukos paslaugas; [45 pakeit.]

| ca) | veiklos rajonas – valstybėje narėje arba valstybių narių grupėje esantis tinklas ar tinklai, kuriuose geležinkelio įmonė ketina vykdyti veiklą; |
| --- | --- |

ca)

veiklos rajonas – valstybėje narėje arba valstybių narių grupėje esantis tinklas ar tinklai, kuriuose geležinkelio įmonė ketina vykdyti veiklą;

| cb) | izoliuotas geležinkelio tinklas – valstybės narės geležinkelio tinklas (ar jo dalis), kurio vėžės plotis yra 1 520 mm ir kuris yra geografiniu ar techniniu požiūriu atskirtas nuo Europos tinklo, turinčio standartinį nominalų vėžės plotį (1 435 mm, toliau – standartinis vėžės plotis), taip pat kuris yra gerai integruotas į 1 520 mm vėžės pločio geležinkelio tinklą kartu su trečiosiomis šalimis, bet atskirtas nuo standartinio Sąjungos tinklo; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

cb)

izoliuotas geležinkelio tinklas – valstybės narės geležinkelio tinklas (ar jo dalis), kurio vėžės plotis yra 1 520 mm ir kuris yra geografiniu ar techniniu požiūriu atskirtas nuo Europos tinklo, turinčio standartinį nominalų vėžės plotį (1 435 mm, toliau – standartinis vėžės plotis), taip pat kuris yra gerai integruotas į 1 520 mm vėžės pločio geležinkelio tinklą kartu su trečiosiomis šalimis, bet atskirtas nuo standartinio Sąjungos tinklo; [46 pakeit.]

| d) | techninė sąveikos specifikacija (TSS) — specifikacija, apimanti kiekvieną posistemį ar jo dalį, kad būtų laikomasi esminių reikalavimų ir užtikrinama geležinkelių sistemos sąveika, apibrėžta Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

d)

techninė sąveikos specifikacija (TSS) — specifikacija, apimanti kiekvieną posistemį ar jo dalį, kad būtų laikomasi esminių reikalavimų ir užtikrinama geležinkelių sistemos sąveika, apibrėžta Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 2 straipsnyje;

| e) | bendrieji saugos tikslai (BST) — pavojaus priimtinumo kriterijais išreikšti saugos lygiai, kuriuos turi atitikti bent skirtingos geležinkelių sistemos dalys (pvz., paprastųjų geležinkelių sistema, greitųjų geležinkelių sistema, ilgieji geležinkelio tuneliai ar linijos, naudojamos tik krovinių vežimui) ir visa sistema apskritai; |
| --- | --- |

e)

bendrieji saugos tikslai (BST) — pavojaus priimtinumo kriterijais išreikšti saugos lygiai, kuriuos turi atitikti bent skirtingos geležinkelių sistemos dalys (pvz., paprastųjų geležinkelių sistema, greitųjų geležinkelių sistema, ilgieji geležinkelio tuneliai ar linijos, naudojamos tik krovinių vežimui) ir visa sistema apskritai;

| f) | bendrieji saugos būdai (BSB) — būdai, kuriais apibūdinamas saugos lygių vertinimas ir saugos tikslų įgyvendinimas bei kitų saugos reikalavimų laikymasis; |
| --- | --- |

f)

bendrieji saugos būdai (BSB) — būdai, kuriais apibūdinamas saugos lygių vertinimas ir saugos tikslų įgyvendinimas bei kitų saugos reikalavimų laikymasis;

| fa) | bendrieji saugos rodikliai (BSR) – bendras geležinkelių saugos duomenų, surinktų siekiant palengvinti geležinkelių saugos rezultatų stebėseną, taip pat įgyvendinti bendruosius saugos tikslus (BST), rinkinys; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

bendrieji saugos rodikliai (BSR) – bendras geležinkelių saugos duomenų, surinktų siekiant palengvinti geležinkelių saugos rezultatų stebėseną, taip pat įgyvendinti bendruosius saugos tikslus (BST), rinkinys; [48 pakeit.]

| g) | nacionalinė saugos institucija — nacionalinė įstaiga, kuriai patikėtos geležinkelių saugos užtikrinimo užduotys pagal šią direktyvą, arba bet kuri įstaiga, kuriai kelios valstybės narės patikėjo šias užduotis, siekdamos užtikrinti unifikuotą saugos režimą; |
| --- | --- |

g)

nacionalinė saugos institucija — nacionalinė įstaiga, kuriai patikėtos geležinkelių saugos užtikrinimo užduotys pagal šią direktyvą, arba bet kuri įstaiga, kuriai kelios valstybės narės patikėjo šias užduotis, siekdamos užtikrinti unifikuotą saugos režimą;

| h) | nacionalinės taisyklės — visos privalomos taisyklės
  , apie kurias pranešė valstybė narė
  , kurios apima valstybės narės lygiu įvestus geležinkelių saugos
  , eksploatavimo
  arba techninius reikalavimus ir
  kurios
  taikomos geležinkelio įmonėms

  sistemos dalyviams
  , nepriklausomai nuo to, kokia įstaiga jas nustato; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

nacionalinės taisyklės — visos privalomos taisyklės
  , apie kurias pranešė valstybė narė
  , kurios apima valstybės narės lygiu įvestus geležinkelių saugos
  , eksploatavimo
  arba techninius reikalavimus ir
  kurios
  taikomos geležinkelio įmonėms

  sistemos dalyviams
  , nepriklausomai nuo to, kokia įstaiga jas nustato; [49 pakeit.]

| i) | saugos valdymo sistema — infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės nustatyta organizacinė struktūra ir priemonės

  procedūros
  , kuriomis siekiama užtikrinti saugų valdytojo ar įmonės veiklos valdymą; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

saugos valdymo sistema — infrastruktūros valdytojo arba geležinkelio įmonės nustatyta organizacinė struktūra ir priemonės

  procedūros
  , kuriomis siekiama užtikrinti saugų valdytojo ar įmonės veiklos valdymą; [50 pakeit.]

| j) | atsakingas tyrėjas — asmuo, atsakingas už tyrimo organizavimą, vykdymą ir kontrolę; |
| --- | --- |

j)

atsakingas tyrėjas — asmuo, atsakingas už tyrimo organizavimą, vykdymą ir kontrolę;

| k) | avarija — nepageidaujamas arba netyčinis netikėtas įvykis arba tam tikra tokių įvykių seka, sukelianti žalingus padarinius; avarijos skirstomos į šias kategorijas: susidūrimai, nuriedėjimai nuo bėgių, avarijos pervažose, dėl judančių riedmenų įvykusios avarijos, kurių metų nukentėjo žmonės,
  įskaitant tuos, kurių neapima keleivių apibrėžtis, įvykusios dėl judančių riedmenų, įskaitant avarijas manevravimo stotyse ir avarijas, kilusias atliekant bėgių techninės priežiūros darbus,
  gaisrai ir kita; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

avarija — nepageidaujamas arba netyčinis netikėtas įvykis arba tam tikra tokių įvykių seka, sukelianti žalingus padarinius; avarijos skirstomos į šias kategorijas: susidūrimai, nuriedėjimai nuo bėgių, avarijos pervažose, dėl judančių riedmenų įvykusios avarijos, kurių metų nukentėjo žmonės,
  įskaitant tuos, kurių neapima keleivių apibrėžtis, įvykusios dėl judančių riedmenų, įskaitant avarijas manevravimo stotyse ir avarijas, kilusias atliekant bėgių techninės priežiūros darbus,
  gaisrai ir kita; [51 pakeit.]

| l) | katastrofa — bet koks traukinių susidūrimas ar traukinių nuriedėjimas nuo bėgių, dėl kurių žuvo ne mažiau kaip vienas asmuo ar buvo sunkiai sužaloti penki ar daugiau asmenų, arba buvo padaryta didelė žala riedmenims, infrastruktūrai arba aplinkai bei bet kuri kita panaši avarija, padariusi akivaizdų poveikį geležinkelių saugos reguliavimui ar saugos valdymui; pirmiau minima „didelė žala“ — tai žala, kurią tyrimo įstaiga iškart gali įvertinti ne mažesne bendra suma kaip 2 milijonai eurų; |
| --- | --- |

l)

katastrofa — bet koks traukinių susidūrimas ar traukinių nuriedėjimas nuo bėgių, dėl kurių žuvo ne mažiau kaip vienas asmuo ar buvo sunkiai sužaloti penki ar daugiau asmenų, arba buvo padaryta didelė žala riedmenims, infrastruktūrai arba aplinkai bei bet kuri kita panaši avarija, padariusi akivaizdų poveikį geležinkelių saugos reguliavimui ar saugos valdymui; pirmiau minima „didelė žala“ — tai žala, kurią tyrimo įstaiga iškart gali įvertinti ne mažesne bendra suma kaip 2 milijonai eurų;

| m) | riktas — bet koks įvykis, susijęs su traukinių eksploatavimu ir paveikiantis veiklos saugą, išskyrus avarijas arba katastrofas; |
| --- | --- |

m)

riktas — bet koks įvykis, susijęs su traukinių eksploatavimu ir paveikiantis veiklos saugą, išskyrus avarijas arba katastrofas;

| n) | tyrimas — procesas, atliekamas siekiant užkirsti kelią kitai avarijai arba riktui, apimantis informacijos surinkimą ir analizę, išvadų padarymą, įskaitant priežasčių nustatymą ir tam tikrais atvejais — saugos rekomendacijų pateikimą; |
| --- | --- |

n)

tyrimas — procesas, atliekamas siekiant užkirsti kelią kitai avarijai arba riktui, apimantis informacijos surinkimą ir analizę, išvadų padarymą, įskaitant priežasčių nustatymą ir tam tikrais atvejais — saugos rekomendacijų pateikimą;

| na) | racionaliu požiūriu praktiškai įmanomi veiksmai – bet kuri veikla, dėl kurios, atlikus sąnaudų ir naudos analizę, siekiant užsibrėžto saugos lygio tikslo neatsiranda neproporcingai didelių išlaidų ir (arba) laiko sąnaudų; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

na)

racionaliu požiūriu praktiškai įmanomi veiksmai – bet kuri veikla, dėl kurios, atlikus sąnaudų ir naudos analizę, siekiant užsibrėžto saugos lygio tikslo neatsiranda neproporcingai didelių išlaidų ir (arba) laiko sąnaudų; [52 pakeit.]

| nb) | kitos šalys – bet kurios šalys, kurios geležinkelių transporto sistemos sąsajose vykdo išorės veiklą, dėl kurios gali kilti eksploatavimui tiesioginį poveikį darantis pavojus, ir kurių veiklą turi kontroliuoti infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

nb)

kitos šalys – bet kurios šalys, kurios geležinkelių transporto sistemos sąsajose vykdo išorės veiklą, dėl kurios gali kilti eksploatavimui tiesioginį poveikį darantis pavojus, ir kurių veiklą turi kontroliuoti infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės; [53 pakeit.]

| o) | priežastys — veiksmai, neveikimas, įvykiai ar sąlygos arba jų derinys, nulėmę avariją arba riktą; |
| --- | --- |

o)

priežastys — veiksmai, neveikimas, įvykiai ar sąlygos arba jų derinys, nulėmę avariją arba riktą;

| p) | lengvasis bėginis transportas – miestų ir (arba) priemiesčių bėginio transporto sistema, kurios pajėgumas ir greitis yra mažesni nei geležinkelio ir metro sistemų, tačiau pajėgumas ir greitis yra didesni nei tramvajaus sistemų. Lengvajam bėginiam transportui gali būti skiriamos atskiros kelio juostos arba tos pačios kelio juostos kaip kitam kelių transportui; be to, lengvojo bėginio transporto priemonės paprastai negali būti jungiamos prie tolimųjų keleivinių ar krovininių transporto priemonių (ir atvirkščiai); |
| --- | --- |

p)

lengvasis bėginis transportas – miestų ir (arba) priemiesčių bėginio transporto sistema, kurios pajėgumas ir greitis yra mažesni nei geležinkelio ir metro sistemų, tačiau pajėgumas ir greitis yra didesni nei tramvajaus sistemų. Lengvajam bėginiam transportui gali būti skiriamos atskiros kelio juostos arba tos pačios kelio juostos kaip kitam kelių transportui; be to, lengvojo bėginio transporto priemonės paprastai negali būti jungiamos prie tolimųjų keleivinių ar krovininių transporto priemonių (ir atvirkščiai);

| pa) | tarpvalstybinės geležinkelio sistemos – geležinkelio sistemos, kurios teikia transporto paslaugas tarp artimiausių miestų transporto mazgų abejose sienos pusėse; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

pa)

tarpvalstybinės geležinkelio sistemos – geležinkelio sistemos, kurios teikia transporto paslaugas tarp artimiausių miestų transporto mazgų abejose sienos pusėse; [54 pakeit.]

| q) | notifikuotosios įstaigos — įstaigos, kurios atsako už sąveikos sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą arba už posistemių „EB“ patikros procedūros įvertinimą; |
| --- | --- |

q)

notifikuotosios įstaigos — įstaigos, kurios atsako už sąveikos sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą arba už posistemių „EB“ patikros procedūros įvertinimą;

| r) | sąveikos sudedamosios dalys — bet kuri nedaloma įrengimo sudedamoji dalis, sudedamųjų dalių grupė, mazgas ar sukomplektuotas blokas, įtrauktas arba numatomas įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso geležinkelių sistemos sąveika, apibrėžta Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 2 straipsnyje . |
| --- | --- |

r)

sąveikos sudedamosios dalys — bet kuri nedaloma įrengimo sudedamoji dalis, sudedamųjų dalių grupė, mazgas ar sukomplektuotas blokas, įtrauktas arba numatomas įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso geležinkelių sistemos sąveika, apibrėžta Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 2 straipsnyje .

| s) | valdytojas

  savininkas
   – asmuo arba subjektas, kuris, būdamas transporto priemonės savininku arba turėdamas teisę ją naudoti, eksploatuoja šią transporto priemonę ir yra registruotas kaip transporto priemonės valdytojas nacionaliniame

  savininkas
  transporto priemonių registre, nurodytame Direktyvos XX

  registruose, nurodytuose Direktyvos ...
  [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43 straipsnyje

  43 ir 43a straipsniuose
  ; [55 pakeit.] |
| --- | --- |

s)

valdytojas

  savininkas
   – asmuo arba subjektas, kuris, būdamas transporto priemonės savininku arba turėdamas teisę ją naudoti, eksploatuoja šią transporto priemonę ir yra registruotas kaip transporto priemonės valdytojas nacionaliniame

  savininkas
  transporto priemonių registre, nurodytame Direktyvos XX

  registruose, nurodytuose Direktyvos ...
  [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43 straipsnyje

  43 ir 43a straipsniuose
  ; [55 pakeit.]

| t) | už techninę priežiūrą atsakingas subjektas – už transporto priemonės techninę priežiūrą atsakingas subjektas, įregistruotas tokiu statusu nacionaliniame transporto priemonių registre; |
| --- | --- |

t)

už techninę priežiūrą atsakingas subjektas – už transporto priemonės techninę priežiūrą atsakingas subjektas, įregistruotas tokiu statusu nacionaliniame transporto priemonių registre;

| u) | transporto priemonė – nuolatinės arba keičiamos sudėties eismui tinkama geležinkelių transporto priemonė, su traukos sistema arba be jos

  ant ratų važiuojanti
  geležinkelių linijomis
  , naudojanti trauką ar jos nenaudojanti

  važiuojanti savo ratais. Transporto priemonę sudaro vienas ar kelis

  keli
  struktūriniai ir funkciniai posistemiai; [56 pakeit.] |
| --- | --- |

u)

transporto priemonė – nuolatinės arba keičiamos sudėties eismui tinkama geležinkelių transporto priemonė, su traukos sistema arba be jos

  ant ratų važiuojanti
  geležinkelių linijomis
  , naudojanti trauką ar jos nenaudojanti

  važiuojanti savo ratais. Transporto priemonę sudaro vienas ar kelis

  keli
  struktūriniai ir funkciniai posistemiai; [56 pakeit.]

| v) | gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina sąveikos sudedamąją dalį
  , komponentą
  arba posistemį, arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti tokias dalis

  tokią dalį, komponentą
  arba posistemį ir parduoda tokias dalis

  tokią dalį, komponentą
  arba posistemį savo vardu arba naudodamas savo prekės ženklą; [57 pakeit.] |
| --- | --- |

v)

gamintojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris gamina sąveikos sudedamąją dalį
  , komponentą
  arba posistemį, arba kuris užsako suprojektuoti ar pagaminti tokias dalis

  tokią dalį, komponentą
  arba posistemį ir parduoda tokias dalis

  tokią dalį, komponentą
  arba posistemį savo vardu arba naudodamas savo prekės ženklą; [57 pakeit.]

| w) | siuntėjas – įmonė, kuri pati ar per trečiuosius asmenis siunčia pavojinguosius krovinius; |
| --- | --- |

w)

siuntėjas – įmonė, kuri pati ar per trečiuosius asmenis siunčia pavojinguosius krovinius;

| x) | krovėjas – įmonė, kraunanti supakuotus krovinius, įskaitant pavojingus krovinius, mažas talpyklas ar kilnojamąsias cisternas į vagoną ar konteinerį, arba kraunanti konteinerį, biriųjų krovinių konteinerį, daugiaelementį dujų konteinerį, konteinerinę cisterną arba kilnojamąją cisterną į vagoną; |
| --- | --- |

x)

krovėjas – įmonė, kraunanti supakuotus krovinius, įskaitant pavojingus krovinius, mažas talpyklas ar kilnojamąsias cisternas į vagoną ar konteinerį, arba kraunanti konteinerį, biriųjų krovinių konteinerį, daugiaelementį dujų konteinerį, konteinerinę cisterną arba kilnojamąją cisterną į vagoną;

| xa) | iškrovėjas – įmonė, kuri iškrauna konteinerį iš vagono, iškrauna supakuotus krovinius iš vagono ar konteinerio arba iškrauna krovinius iš cisternos, vagono ar konteinerio; [58 pakeit.] |
| --- | --- |

xa)

iškrovėjas – įmonė, kuri iškrauna konteinerį iš vagono, iškrauna supakuotus krovinius iš vagono ar konteinerio arba iškrauna krovinius iš cisternos, vagono ar konteinerio; [58 pakeit.]

| y) | pripildytojas – įmonė, kuri pripildo krovinių (įskaitant pavojingus krovinius) cisterną (cisterninį vagoną, vagoną su nuimamosiomis cisternomis, kilnojamąją cisterną ar konteinerinę cisterną), vagoną, didįjį ar mažąjį konteinerį, skirtus suverstiniams kroviniams vežti, arba sekcinį vagoną ar daugiaelementį dujų konteinerį; |
| --- | --- |

y)

pripildytojas – įmonė, kuri pripildo krovinių (įskaitant pavojingus krovinius) cisterną (cisterninį vagoną, vagoną su nuimamosiomis cisternomis, kilnojamąją cisterną ar konteinerinę cisterną), vagoną, didįjį ar mažąjį konteinerį, skirtus suverstiniams kroviniams vežti, arba sekcinį vagoną ar daugiaelementį dujų konteinerį;

| ya) | teisingumo principas – procedūra, kurią reikia nustatyti siekiant aktyviai skatinti darbuotojus pranešti apie su sauga susijusias avarijas, riktus ir vos neįvykusias avarijas, tuo pačiu nepanaikinant jų atsakomybės už tyčinius pažeidimus ir didelį aplaidumą. Tokie asmenys neturėtų būti baudžiami už netyčines klaidas arba tokios informacijos atskleidimą arba dėl diskriminuojami. Taikant teisingumo principą geležinkelio sektorius gali pasimokyti iš avarijų, riktų ir vos neįvykusių avarijų ir taip užtikrinti, kad darbuotojams ir keleiviams geležinkelis būtų saugesnis; [59 pakeit.] |
| --- | --- |

ya)

teisingumo principas – procedūra, kurią reikia nustatyti siekiant aktyviai skatinti darbuotojus pranešti apie su sauga susijusias avarijas, riktus ir vos neįvykusias avarijas, tuo pačiu nepanaikinant jų atsakomybės už tyčinius pažeidimus ir didelį aplaidumą. Tokie asmenys neturėtų būti baudžiami už netyčines klaidas arba tokios informacijos atskleidimą arba dėl diskriminuojami. Taikant teisingumo principą geležinkelio sektorius gali pasimokyti iš avarijų, riktų ir vos neįvykusių avarijų ir taip užtikrinti, kad darbuotojams ir keleiviams geležinkelis būtų saugesnis; [59 pakeit.]

| yb) | gavėjas – bet koks fizinis ar juridinis asmuo, kuris važtaraštyje nurodytas kaip gavėjas ir kuris gauna prekes ir važtaraštį; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

yb)

gavėjas – bet koks fizinis ar juridinis asmuo, kuris važtaraštyje nurodytas kaip gavėjas ir kuris gauna prekes ir važtaraštį; [60 pakeit.]

| yc) | vežėjas – įmonė, su kuria siuntėjas arba keleivis sudarė vežimo sutartį, arba kitas vežėjas, kuris yra įpareigotas pagal tą sutartį; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

yc)

vežėjas – įmonė, su kuria siuntėjas arba keleivis sudarė vežimo sutartį, arba kitas vežėjas, kuris yra įpareigotas pagal tą sutartį; [61 pakeit.]

II SKYRIUS

SAUGOS PLĖTOJIMAS IR VALDYMAS

4 straipsnis

Geležinkelių sistemos dalyvių vaidmuo plėtojant ir didinant geležinkelių saugą

1.   Valstybės narės ir agentūra
  , kiekviena pagal jai pavestas užduotis,
  užtikrina, kad geležinkelių sauga būtų visuotinai užtikrinama, o kai i racionaliu požiūriu tai praktiškai įmanoma – nuolat didinama, atsižvelgiant į Sąjungos
  ir tarptautinių
  teisės aktų ir mokslo ir technikos pažangos raidą
  , taip pat žmogiškojo veiksnio įtaką,
  bei teikiant pirmenybę katastrofų prevencijai.

Valstybės narės ir agentūra užtikrina, kad taikant priemones, skirtas geležinkelių saugai plėtoti ir tobulinti, būtų atsižvelgiama į būtinybę vadovautis sisteminiu požiūriu.

2.   Valstybės narės
  ir agentūra
  užtikrina, kad atsakomybė už saugų geležinkelių sistemos eksploatavimą ir su tuo susijusių pavojų kontrolę būtų priskirta infrastruktūros valdytojams ir geležinkelio įmonėms, įpareigojant juos:

| a) | įgyvendinti būtinas pavojaus kontrolės priemones, tam tikrais atvejais bendradarbiaujant tarpusavyje, |
| --- | --- |

a)

įgyvendinti būtinas pavojaus kontrolės priemones, tam tikrais atvejais bendradarbiaujant tarpusavyje,

| b) | taikyti Sąjungos ir nacionalines taisykles , |
| --- | --- |

b)

taikyti Sąjungos ir nacionalines taisykles ,

| c) | vadovaujantis šia direktyva, sukurti saugos valdymo sistemas. |
| --- | --- |

c)

vadovaujantis šia direktyva, sukurti saugos valdymo sistemas.

Nedarant poveikio civilinei atsakomybei pagal valstybių narių teisės aktų reikalavimus, kiekvienam infrastruktūros valdytojui ir geležinkelio įmonei priskiriama atsakomybė už jam (jai) priklausančią sistemos dalį ir saugų jos eksploatavimą (įskaitant medžiagų tiekimą ir sutarčių dėl paslaugų sudarymą) naudotojų, klientų, atitinkamų darbuotojų ir trečiųjų šalių atžvilgiu. Infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių saugos valdymo sistemose taip pat atsižvelgiama į pavojus, susijusius su trečiųjų šalių veikla.

3.   Kiekvienas gamintojas, techninės priežiūros paslaugų teikėjas, 1 valdytojas

  valdytojas
  , paslaugų teikėjas ir perkančioji įmonė

  organizacija
  užtikrina savo tiekiamų riedmenų, įrangos,
  įrenginių,
  priedų, įtaisų ir teikiamų paslaugų atitiktį nustatytiems reikalavimams ir naudojimo sąlygoms, kad geležinkelio įmonė ir (arba) infrastruktūros valdytojas galėtų saugiai jais naudotis.

4.   Visi dalyviai, atliekantys svarbų vaidmenį, susijusį su saugos užtikrinimo veikla,
  savo kompetencijos srityje
  įgyvendina reikiamas pavojaus kontrolės priemones, o kai tikslinga, bendradarbiauja su kitais veikėjais
  ir prisiima atsakomybę už savo pareigų vykdymą
  . Be geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų prie tų dalyvių dar priskiriami:

| a) | valdytojai ir jų
  už transporto priemonių techninę priežiūrą atsakingi subjektai

  atsakingas (-i) subjektas (-ai)
  ; |
| --- | --- |

a)

valdytojai ir jų
  už transporto priemonių techninę priežiūrą atsakingi subjektai

  atsakingas (-i) subjektas (-ai)
  ;

| b) | siuntėjai, krovėjai
  , iškrovėjai
  ir pripildytojai, kurie atlieka tam tikrą vaidmenį, susijusį su krovos veiklos sauga; |
| --- | --- |

b)

siuntėjai, krovėjai
  , iškrovėjai
  ir pripildytojai, kurie atlieka tam tikrą vaidmenį, susijusį su krovos veiklos sauga;

| c) | gamintojai, kurie atsako už saugių geležinkelių transporto priemonių, transporto priemonės dalių, komponentų ar pablokių, geležinkelių infrastruktūros, energijos ir bėgių kelio kontrolės valdymo projektavimą ir gamybą, taip pat už tai, kad būtų išduoti išankstiniai su ta transporto priemone susiję techninės priežiūros dokumentai. |
| --- | --- |

c)

gamintojai, kurie atsako už saugių geležinkelių transporto priemonių, transporto priemonės dalių, komponentų ar pablokių, geležinkelių infrastruktūros, energijos ir bėgių kelio kontrolės valdymo projektavimą ir gamybą, taip pat už tai, kad būtų išduoti išankstiniai su ta transporto priemone susiję techninės priežiūros dokumentai.

5.   Kiekviena geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas ir už techninę priežiūrą atsakingas subjektas užtikrina, kad jų rangovai taikytų pavojaus kontrolės priemones. Šiuo tikslu kiekviena geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas ir už techninę priežiūrą atsakingas subjektas taiko bendruosius stebėsenos procesų būdus, išvardytus Komisijos reglamente (ES) Nr. 1078/2012 (9). Jų rangovai turėtų taikyti šį procesą sudarydami sutartis

  susitarimus
  . Geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir už techninę priežiūrą atsakingi subjektai, gavę agentūros ar nacionalinės saugos institucijos prašymą, supažindina jas su savo sutartimis

  susitarimais
  .

6.   Bet kuris geležinkelių sistemos dalyvis, aptikęs saugos

  sisteminį
  pavojų
  saugai
  , susijusį su techninės įrangos (įskaitant struktūrinius posistemius) defektais ir konstrukcijos neatitiktimi ar gedimais,
  laikydamasis Sąjungos lygmeniu suderintos procedūros
  praneša apie tą pavojų kitoms suinteresuotosioms šalims
  ir agentūrai
  , kad jos galėtų imtis visų reikiamų taisomųjų veiksmų, kuriais būtų nuolatos užtikrinama geležinkelių sistemos sauga.

6a.
     
  Valstybės narės, agentūra ir visi geležinkelių sistemos dalyviai taiko teisingumo principą, pagal kurį užtikrinama, kad būtų nuolat pranešama apie avarijas, riktus ir galimą pavojų saugai. Siekdamos skatinti tokių pranešimų teikimą, valstybės narės nustato sistemą, kurią taikant šie pranešimai galėtų būti teikiami konfidencialiai.

7.   Jeigu geležinkelio įmonės pasikeičia transporto priemonėmis, visi dalyviai keičiasi visa informacija apie saugų eksploatavimą
  , naudodami transporto priemonių registrus, nurodytus Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43 ir 43a straipsniuose
  . Tokia informacija apima informaciją apie transporto priemonės būklę ir istoriją, techninės priežiūros dokumentų elementus, krovos veiklos atsekamumą
  , saugai svarbius komponentus
  ir važtaraščius. Ji yra pakankamai išsami, kad geležinkelio įmonė galėtų įvertinti transporto priemonės eksploatavimo pavojus. [62 pakeit.]

5 straipsnis

Bendrieji saugos rodikliai

1.   Siekdamos palengvinti įvertinimą, ar yra pasiekti BST, ir sudaryti sąlygas geležinkelių saugos bendrajai raidai stebėti, iš 18 straipsnyje nurodytų nacionalinių saugos institucijų metinių ataskaitų valstybės narės surenka informaciją apie bendruosius saugos rodiklius (BSR).

BSR nustatomi taip, kaip nurodyta I priede.

1a.
     
  Valstybės narės padeda agentūrai vykdyti geležinkelių saugos tobulinimo Sąjungos lygmeniu stebėseną. [63 pakeit.]

2.   Komisija įgaliojama pagal 26 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl I priedo persvarstymo, visų pirma, kad atsižvelgiant į technikos pažangą būtų atnaujinti BSR ir pritaikyti bendrieji avarijų išlaidų apskaičiavimo būdai.

6 straipsnis

Bendrieji saugos būdai

1.   Bendruosiuose saugos būduose apibūdinamas saugos lygių, saugos tikslų įgyvendinimo ir atitikties kitiems saugos reikalavimams vertinimo būdas, parengiant ir nustatant:

| a) | pavojaus analizės ir vertinimo būdus, |
| --- | --- |

a)

pavojaus analizės ir vertinimo būdus,

| b) | būdus, kuriuos taikant vertinama, kaip laikomasi pagal 10 ir 11 straipsnius išduotų saugos sertifikatų ir įgaliojimų saugos srityje reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

būdus, kuriuos taikant vertinama, kaip laikomasi pagal 10 ir 11 straipsnius išduotų saugos sertifikatų ir įgaliojimų saugos srityje reikalavimų;

| c) | nacionalinių saugos institucijų taikytinus priežiūros būdus ir geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų ir už techninę priežiūrą atsakingų subjektų taikytinus stebėsenos būdus; |
| --- | --- |

c)

nacionalinių saugos institucijų taikytinus priežiūros būdus ir geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų ir už techninę priežiūrą atsakingų subjektų taikytinus stebėsenos būdus;

| ca) | saugos tobulinimo nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis stebėsenos metodai; [64 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

saugos tobulinimo nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis stebėsenos metodai; [64 pakeit.]

| d) | visus kitus saugos valdymo sistemos procesą apimančius būdus, kuriuos reikia suderinti Sąjungos lygiu. |
| --- | --- |

d)

visus kitus saugos valdymo sistemos procesą apimančius būdus, kuriuos reikia suderinti Sąjungos lygiu.

2.   Komisija agentūrai išduoda

  suteikia
  įgaliojimus parengti naujus BSB, nurodytus 1 dalies d punkte, persvarstyti ir atnaujinti visus BSB, kad būtų atsižvelgta į technologijų ar socialinių reikalavimų pokyčius, ir
  kuo greičiau
  Komisijai pateikti reikiamas rekomendacijas. [65 pakeit.]

Rengdama rekomendacijas agentūra atsižvelgia į naudotojų
  , nacionalinių saugos institucijų, socialinių partnerių
  ir
  kitų
  suinteresuotųjų šalių nuomonę. Rekomendacijas sudaro ataskaita apie šių konsultacijų rezultatus ir ataskaita, kurioje vertinamas planuojamų priimti naujų BSB poveikis. [66 pakeit.]

3.   BSB reguliariai persvarstomi, atsižvelgiant į įgytą jų taikymo patirtį ir bendrą saugos geležinkeliuose raidą, taip pat siekiant visuotinai užtikrinti saugą ir kai

  kiek
  racionaliu požiūriu tai praktiškai įmanoma – nuolatos ją didinti. [67 pakeit.]

4.   Komisija įgaliojama pagal 26 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi BSB ir persvarstyti BSB.

5.   Atsižvelgdamos į BSB priėmimą ir jų persvarstymą, valstybės narės
  nedelsdamos
  parengia visus būtinus savo nacionalinių taisyklių pakeitimus. [68 pakeit.]

7 straipsnis

Bendrieji saugos tikslai

1.   Bendraisiais saugos tikslais nustatomi minimalūs saugos lygiai, kuriuos turi atitikti įvairios geležinkelių sistemos dalys bei visa sistema kiekvienoje valstybėje narėje ir kurie išreiškiami pavojaus priimtinumo kriterijais, taikytinais:

| a) | individualiam pavojui, susijusiam su keleiviais, personalu (įskaitant rangovų personalą), pervažų naudotojais ir kitais subjektais bei, nepažeidžiant dabartinių nacionalinių ir tarptautinių taisyklių dėl atsakomybės, — individualiam pavojui, susijusiam su pašaliniais asmenimis geležinkelio zonoje; |
| --- | --- |

a)

individualiam pavojui, susijusiam su keleiviais, personalu (įskaitant rangovų personalą), pervažų naudotojais ir kitais subjektais bei, nepažeidžiant dabartinių nacionalinių ir tarptautinių taisyklių dėl atsakomybės, — individualiam pavojui, susijusiam su pašaliniais asmenimis geležinkelio zonoje;

| b) | pavojui visuomenei. |
| --- | --- |

b)

pavojui visuomenei.

2.   Komisija agentūrai suteikia įgaliojimą
  kuo greičiau
  parengti persvarstytus BST ir Komisijai pateikti reikiamas rekomendacijas. [69 pakeit.]

3.   BST reguliariai persvarstomi, atsižvelgiant į bendrą geležinkelių saugos raidą. Persvarstytuose BST atsižvelgiama į prioritetines sritis, kuriose sauga turi būti toliau didinama.

4.   Komisija įgaliojama pagal 26 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi persvarstyti BST.

5.   Valstybės narės patvirtina visus būtinus savo nacionalinių taisyklių pakeitimus, kad būtų pasiekti bent BST, taip pat ir persvarstyti BST pagal prie jų pridėtus įgyvendinimo grafikus. Apie tas taisykles jos praneša Komisijai vadovaudamosi 8 straipsniu .

8 straipsnis

Nacionalinės taisyklės

1.   
  Įsigaliojus šiai direktyvai,

  V

  v
  alstybės narės gali nustatyti

  parengti
  naujas nacionalines taisykles tik šiais atvejais:

| a) | jei BSB neapima taisyklių, susijusių su esamais saugos būdais; |
| --- | --- |

a)

jei BSB neapima taisyklių, susijusių su esamais saugos būdais;

| b) | jei tai yra neatidėliotina prevencinė priemonė, ypač po avarijos. |
| --- | --- |

b)

jei tai yra neatidėliotina prevencinė priemonė, ypač po avarijos.

Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse taisyklėse

  nacionalinės taisyklės būtų nediskriminuojančios ir kad jose
  būtų atsižvelgta į būtinybę laikytis sistemingo požiūrio.

Valstybės narės gali nuspręsti siekti aukštesnio saugos lygio, nei nustatyta pagal atitinkamus BST, jeigu šis aukštesnis saugos lygis visiškai suderinamas su esamais BST.

2.   Jeigu valstybė narė ketina patvirtinti naują nacionalinę taisyklę, tos taisyklės projektą ji
  nedelsdama
  perduoda agentūrai ir Komisijai, naudodamasi tinkama IT sistema pagal Reglamento ... [Geležinkelio agentūros reglamentas] 23 straipsnį
  , ir prideda ataskaitą, kurioje įvertinamas naujos ketinamos patvirtinti taisyklės poveikis
  .
  Taisyklės projektas perduodamas likus bent trims mėnesiams iki planuojamo tos taisyklės patvirtinimo, išskyrus 1 dalies b punkte nurodytus atvejus.

Agentūra, gavusi nacionalinės taisyklės projektą, pradeda derinimo procesą, į kurį įtraukia visas nacionalines saugos institucijas, kad būtų užtikrintas didžiausias įmanomas suderinimas visoje Sąjungoje.

Nauja nacionalinė taisyklė negali likti galioti arba įsigalioti, jei Komisija, atsižvelgdama į agentūros rekomendaciją, jai nepritaria ir pagrindžia šį nepritarimą.

3.   Jei agentūra sužino apie kokią nors nacionalinę taisyklę (ir kai apie ją pranešta, ir kai nepranešta), kuri tampa perteklinė arba prieštarauja BSB ar kokiems nors kitiems Sąjungos teisės aktams, priimtiems po to, kai pradėta taikyti nacionalinė taisyklė, taikoma Reglamento ... [Geležinkelio agentūros reglamentas] 22 straipsnyje nustatyta tvarka.

Klausimais, susijusiais su geležinkelio specialistų, atsakingų už esminių su sauga susijusių užduočių atlikimą, mokymu, profesine sveikata ir sauga, agentūra šią dalį gali taikyti tik tais atvejais, jei atitinkama nacionalinė taisyklė yra diskriminuojanti ir jei taikant BSB arba kitus Sąjungos teisės aktus užtikrinamas aukštesnis saugos lygis.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad su nacionalinėmis taisyklėmis

  nacionalinės taisyklės, įskaitant transporto priemonių ir tinklo sąsajos taisykles,
  būtų galima susipažinti nemokamai ir tokia kalba, kokią gali suprasti visos suinteresuotosios šalys

  bent dviem oficialiosiomis Sąjungos kalbomis
  .

5.   Nacionalinėms taisyklėms, apie kurias pranešta pagal šį straipsnį, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB (10) nustatyta pranešimo tvarka netaikoma.

5a.
     
  Agentūra parengia ir paskelbia bendras naujų nacionalinių taisyklių tvirtinimo arba galiojančių nacionalinių taisyklių dalinio keitimo gaires. [70 pakeit.]

9 straipsnis

Saugos valdymo sistemos

1.   Infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės sukuria savas saugos valdymo sistemas, siekdami užtikrinti, kad geležinkelių sistema galėtų atitikti bent BST, kad sistema atitiktų TSS nustatytus saugos reikalavimus ir kad būtų taikomos atitinkamos BSB dalys bei taisyklės, apie kurias pranešta pagal 8 straipsnį .

2.   Saugos valdymo sistema atitinka reikalavimus, pritaikytus vykdomos veiklos pobūdžiui, mastui ir kitoms sąlygoms. Ji užtikrina, kad būtų kontroliuojami visi pavojai, susiję su infrastruktūros valdytojo ar geležinkelio įmonės veikla, įskaitant
  tinkamą personalo kvalifikaciją ir mokymą, taip pat
  techninę priežiūrą ir medžiagų tiekimą bei rangovų naudojimą. Nepažeidžiant dabartinių nacionalinių ir tarptautinių taisyklių dėl atsakomybės, taikant saugos valdymo sistemą taip pat atsižvelgiama (tais atvejais, kai tai tikslinga ir racionalu) į pavojus, kylančius kaip kitų šalių veiklos padarinys.
  Infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės turi atitinkamai turėti procedūras šiems galimiems pavojams, kurių kyla dėl išorės veiklos geležinkelių transporto sistemos sąsajose ir kurie daro tiesioginį poveikį eksploatavimui, nustatyti. [71 pakeit.]

Komisija įgyvendinimo

  deleguotaisiais
  aktais nustato saugos valdymo sistemos sudedamąsias dalis.

  elementus, įskaitant pagal vidaus taisykles patvirtintą ir praneštą saugos politiką, kokybinius ir kiekybinius saugos tikslus ir procedūras šiems tikslams pasiekti, techninių ir eksploatavimo standartų laikymosi tvarką, pavojaus vertinimo ir pavojaus kontrolės įgyvendinimo priemonių tvarką, personalo mokymo ir informavimo priemones, procedūras, kuriomis užtikrinamas su sauga susijusios informacijos perdavimas ir pagrindimas dokumentais, ataskaitų teikimo, pranešimų apie riktus, avarijas ir kitokį pavojų saugai teikimo ir jų analizavimo bei prevencinių priemonių plėtojimo procedūras, nuostatas dėl avarinių situacijų veiksmų planų, dėl kurių susitarta su valdžios institucijomis, ir nuostatas dėl saugos valdymo sistemos vidaus audito.
  Tie įgyvendinimo

  deleguotieji
  aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje

  26 straipsnyje

  nustatytos

  nurodytos

  nagrinėjimo procedūros. [72 pakeit.]

2a.
     
  Kiek tai sietina su geležinkelio darbuotojais, į saugos valdymo sistemą įtraukiamos priemonės, susijusios su personalo mokymo programų ir sistemų rengimu, siekiant užtikrinti, kad būtų palaikoma personalo kompetencija ir užduotys būtų atliekamos tinkamai. [73 pakeit.]

2b.
     
  Į saugos valdymo sistemą įtraukiamos nuostatos dėl 3 straipsnyje apibrėžto teisingumo principo. [74 pakeit.]

3.   Bet kurio infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemoje atsižvelgiama į įvairių tinkle veikiančių geležinkelio įmonių veiklos poveikį ir numatomos nuostatos, leidžiančios visoms geležinkelio įmonėms veikti vadovaujantis TSS ir nacionalinėmis taisyklėmis bei pagal jų saugos sertifikate nustatytas sąlygas. Kuriant saugos valdymo sistemas siekiama
  su avarinės pagalbos tarnybomis ir visomis kitomis šalimis, kurios gali būti įtrauktos susidarius avarinei situacijai,
  suderinti infrastruktūros valdytojo ir visų jo infrastruktūroje veikiančių geležinkelio įmonių avarinių atvejų tvarką
  , kad būtų užtikrinti skubūs pagalbos tarnybų veiksmai
  .
  Tarpvalstybinei infrastruktūrai ir ypač tarpvalstybiniams tuneliams parengiamos specialios saugos valdymo sistemos ir jos gerinamos siekiant užtikrinti būtiną koordinavimą ir kompetentingų avarinės pagalbos tarnybų abiejose sienos pusėse pasirengimą. [75 pakeit.]

3a.
     
  Infrastruktūros valdytojai taip pat sukuria sistemą, pagal kurią koordinuojami veiksmai su prie tinklo prijungtų kaimyninių šalių infrastruktūros valdytojais. Ši sistema apima informacijos teikimo mechanizmus riktų ar avarijų tinkle atveju arba vėlavimo, dėl kurio gali sutrikti tarpvalstybinis eismas, atveju ir bendradarbiavimo procedūras, kuriomis siekiama atkurti eismą tarp abiejų infrastruktūros objektų, visada užtikrinant tinklo saugą. Abiejų valstybių infrastruktūros valdytojai operatoriams, suinteresuotosioms šalims ir atitinkamoms nacionalinėms institucijoms praneša bet kokią svarbią informaciją, kuri gali daryti poveikį eismui tarp abiejų valstybių. [76 pakeit.]

4.   Kasmet iki birželio 30 d. visi infrastruktūros valdytojai ir geležinkelio įmonės pateikia nacionalinei saugos institucijai metinę saugos ataskaitą už ankstesnius kalendorinius metus. Saugos ataskaitoje pateikiama:

| a) | informacija apie vykdomus pačios organizacijos saugos tikslus ir apie saugos planų vykdymo rezultatus; |
| --- | --- |

a)

informacija apie vykdomus pačios organizacijos saugos tikslus ir apie saugos planų vykdymo rezultatus;

| b) | informacija apie nacionalinių saugos rodiklių ir I priede nustatytų BSR tobulinimą tiek, kiek tai svarbu atsiskaitančiai organizacijai; |
| --- | --- |

b)

informacija apie nacionalinių saugos rodiklių ir I priede nustatytų BSR tobulinimą tiek, kiek tai svarbu atsiskaitančiai organizacijai;

| c) | saugos vidaus audito rezultatai; |
| --- | --- |

c)

saugos vidaus audito rezultatai;

| d) | nacionalinei saugos institucijai galinčios būti svarbiomis pastabos dėl geležinkelių eksploatavimo ir infrastruktūros valdymo trūkumų ir veikimo sutrikimų. |
| --- | --- |

d)

nacionalinei saugos institucijai galinčios būti svarbiomis pastabos dėl geležinkelių eksploatavimo ir infrastruktūros valdymo trūkumų ir veikimo sutrikimų.

III SKYRIUS

SAUGOS SERTIFIKAVIMAS IR ĮGALIOJIMAI

10 straipsnis

Bendras saugos sertifikatas

1.   Teisė naudotis geležinkelių infrastruktūra suteikiama tik geležinkelio įmonėms, turinčioms bendrą saugos sertifikatą.

2.   
  Išskyrus 2a dalyje nurodytus atvejus,

  Bendrą saugos sertifikatą
  išduoda
  agentūra, išduoda remdamasi įrodymais, kad geležinkelio įmonė pagal 9 straipsnį sukūrė savo saugos valdymo sistemą ir atitinka TSS, ir kituose atitinkamuose teisės aktuose
  ir konkrečiose eksploatavimo taisyklėse, taikomose geležinkelio įmonės teikiamai paslaugai,
  nustatytus reikalavimus, kad kontroliuotų pavojus ir tinkle saugiai teiktų transporto paslaugas.

2a.
     
  Saugos sertifikatus geležinkelio įmonėms, vykdančioms veiklą tik izoliuotame tinkle, gali išduoti taip pat ir valstybių narių, turinčių tokį tinklą, nacionalinės saugos institucijos. Tokiais atvejais pareiškėjas gali pasirinkti, ar teikti paraišką agentūrai, ar atitinkamų valstybių narių nacionalinėms saugos institucijoms.

30 straipsnyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu valstybių narių, turinčių izoliuotą tinklą, nacionalinės saugos institucijos nustato bendras saugos sertifikatų išdavimo procedūras ir užtikrina jų išduotų saugos sertifikatų tarpusavio pripažinimą. Jei esama prieštaringų nacionalinių saugos institucijų sprendimų ir nerandama visoms pusėms priimtino sprendimo, sprendimą priima agentūra, vadovaudamasi Reglamento ... [Geležinkelio agentūros reglamentas] 12 straipsniu.

Jei pasibaigus 30 straipsnyje nurodytam pereinamajam laikotarpiui minėtosios nacionalinės saugos institucijos nenustatė bendrų saugos sertifikatų išdavimo procedūrų ir šių sertifikatų tarpusavio pripažinimo tvarkos, šiame straipsnyje nurodytus leidimus išduoda tik agentūra.

Jei pasibaigus 30 straipsnyje nurodytam pereinamajam laikotarpiui bendrų saugos sertifikatų išdavimo procedūrų ir šių sertifikatų tarpusavio pripažinimo tvarka nustatyta, valstybių narių, turinčių izoliuotų tinklų, nacionalinės saugos institucijos gali ir toliau išduoti saugos sertifikatus ir pareiškėjas gali pasirinkti paraišką dėl saugos sertifikato teikti arba agentūrai, arba atitinkamoms nacionalinėms saugos institucijoms.

Praėjus dešimčiai metų po šios direktyvos įsigaliojimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie pažangą siekiant nustatyti bendras saugos sertifikatų išdavimo procedūras ir užtikrinti šių sertifikatų tarpusavio pripažinimą izoliuotame geležinkelio tinkle ir prireikus pateikia atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

3.   Bendrame saugos sertifikate nurodomas

  nurodoma
  geležinkelių eksploatavimo veiklos, kuriai sertifikatas taikomas, rūšis
  , mastas
  ir mastas

  veiklos rajonas
  . Jis galioja
  ir pripažįstamas
  visoje Sąjungoje lygiavertei veiklai

  arba atskirose jos dalyse laikantis agentūros nustatytų sąlygų
  .

4.   Prieš tris mėnesius iki naujos paslaugos teikimo pradžios

  pradedant teikti bet kokią naują paslaugą, kurios neapima bendras saugos sertifikatas,
  geležinkelio įmonė atitinkamai nacionalinei

  agentūrai arba, 2a dalyje nurodytais atvejais, nacionalinėms
  saugos institucijai perduoda

  institucijoms pateikia papildomus
  dokumentus, kuriais patvirtinama,

  kurių reikia norint patvirtinti
  , kad:

| a) | geležinkelio įmonė taikys eksploatavimo taisykles, įskaitant nacionalines taisykles, su kuriomis ji supažindinta pagal 8 straipsnio 4 dalį, ir įvertins savo veiklą, atsižvelgdama į Komisijos reglamento (EB) Nr. 352/2009 (11) reikalavimus, užtikrindama visų pavojų valdymą pagal savo saugos valdymo sistemą ir imdamasi visų reikiamų priemonių, kad veikla būtų vykdoma saugiai; |
| --- | --- |

a)

geležinkelio įmonė taikys eksploatavimo taisykles, įskaitant nacionalines taisykles, su kuriomis ji supažindinta pagal 8 straipsnio 4 dalį, ir įvertins savo veiklą, atsižvelgdama į Komisijos reglamento (EB) Nr. 352/2009 (11) reikalavimus, užtikrindama visų pavojų valdymą pagal savo saugos valdymo sistemą ir imdamasi visų reikiamų priemonių, kad veikla būtų vykdoma saugiai;

| b) | geležinkelio įmonė ėmėsi priemonių, kad su tinklo (-ų), kuriame (-iuose) ji siūlo vykdyti veiklą, infrastruktūros valdytoju (-ais) būtų bendradarbiaujama ir koordinuojama veikla; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonė ėmėsi priemonių, kad su tinklo (-ų), kuriame (-iuose) ji siūlo vykdyti veiklą, infrastruktūros valdytoju (-ais) būtų bendradarbiaujama ir koordinuojama veikla;

| c) | geležinkelio įmonė ėmėsi reikiamų priemonių, kad užtikrintų saugų paslaugos teikimą; |
| --- | --- |

c)

geležinkelio įmonė ėmėsi reikiamų priemonių, kad užtikrintų saugų paslaugos teikimą;

| d) | geležinkelio įmonė turi licenciją, išduotą pagal Tarybos direktyvą 95/18/EB (12); |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonė turi licenciją, išduotą pagal Tarybos direktyvą 95/18/EB (12);

| e) | jos numatomos veiklos rūšis
  , mastas
  ir mastas

  veiklos rajonas
  atitinka nurodytuosius jos bendrame saugos sertifikate. |
| --- | --- |

e)

jos numatomos veiklos rūšis
  , mastas
  ir mastas

  veiklos rajonas
  atitinka nurodytuosius jos bendrame saugos sertifikate.

Jeigu agentūra arba, 2a dalyje nurodytais atvejais,
  nacionalinė saugos institucija turi abejonių dėl vienos ar daugiau sąlygų įvykdymo, ji paprašo geležinkelio įmonės suteikti daugiau informacijos
  laikantis 11 straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų
  . Tačiau dėl tokio apsikeitimo informacija negali būti stabdomas ar atidedamas veiklos vykdymas Jeigu
  agentūra arba, 2a dalyje nurodytais atvejais,
  nacionalinė saugos institucija randa įrodymų, kad viena ar daugiau sąlygų neįvykdytos, ji perduoda klausimą svarstyti agentūrai, ir agentūra imasi tinkamų

  atitinkamų
  priemonių, įskaitant
  dalinį
  sertifikato
  keitimą, laikiną jo sustabdymą arba
  panaikinimą.

5.   Bendras saugos sertifikatas atnaujinamas ne rečiau kaip kartą per penkerius metus geležinkelio įmonės prašymu. Sertifikatas visiškai arba iš dalies atnaujinamas tada, kai tik

  prieš
  iš esmės pakinta

  pakeičiant
  veiklos rūšis

  rūšį, jos mastą
  arba jos mastas

  veiklos rajoną
  .

Bendro saugos sertifikato turėtojas nedelsdamas praneša agentūrai
  arba, 2a dalyje nurodytais atvejais, nacionalinėms saugos institucijoms
  apie visus pagrindinius

  bet kokius svarbius
  bendro saugos sertifikato sąlygų pokyčius. Agentūrai jis praneša

  Agentūrą arba, 2a dalyje nurodytais atvejais, nacionalines saugos institucijas jis informuoja
  ir tada, kai tik įvedamos

  nustatomos
  naujos personalo
  , atliekančio svarbiausias su sauga susijusias užduotis,
  kategorijos arba naujos

  pradedamos naudoti naujų tipų
  riedmenų rūšys.
  Tokiais atvejais taip pat taikomi 11 straipsnio 1 dalyje nustatyti terminai.

Agentūra gali reikalauti, kad bendras saugos sertifikatas būtų persvarstomas įvykus esminiams saugos reguliavimo sistemos pokyčiams.

6.   Jeigu nacionalinė saugos institucija nustato, kad bendro saugos sertifikato turėtojas nebeatitinka sertifikavimo sąlygų, ji paprašo agentūros sertifikatą panaikinti. Agentūra gali panaikinti bendrą saugos sertifikatą, nurodydama tokio savo sprendimo priežastis. Agentūra
  arba, 2a dalyje nurodytais atvejais, nacionalinė saugos institucija
  nedelsdama informuoja visas
  tinklų

  nacionalines saugos institucijas apie tinklus, kuriuose veikia ta geležinkelio įmonė
  , nacionalines saugos institucijas.

7.   Agentūra
  arba, 2a dalyje nurodytais atvejais, nacionalinė saugos institucija
  per
  vieną
  mėnesį praneša nacionalinėms saugos institucijoms apie bendro saugos sertifikato išdavimą, atnaujinimą,
  dalinį
  pakeitimą ar panaikinimą. Ji nurodo geležinkelio įmonės pavadinimą ir adresą, išdavimo datą, sertifikato taikymo sritį ir galiojimą, o panaikinimo atveju — ir savo sprendimo priežastis.

8.   Agentūra nuolatos kontroliuoja bendrų saugos sertifikatų išdavimo ir nacionalinių saugos institucijų vykdomos priežiūros priemonių veiksmingumą, o prireikus Komisijai teikia rekomendacijas dėl patobulinimų. Tai gali būti rekomendacija dėl saugos valdymo sistemos procesą apimančio BSB, kurį reikia suderinti Sąjungos lygiu, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalies d punkte.

8a.
     
  Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo gali pagal Reglamento ... [Geležinkelio agentūros reglamentas] 12, 16, 17 ir 18 straipsnius apskųsti tam asmeniui skirtą agentūros sprendimą arba tai, kad ji nesiėmė veiksmų per nustatytą laiką. Be to, šios teisės taikomos organizacijoms, atstovaujančioms Reglamento ... [Geležinkelio agentūros reglamentas] 34 straipsnio 2 dalyje nurodytiems asmenims ir tinkamai įgaliotoms pagal savo įstatus. [77 pakeit.]

11 straipsnis

Bendrų saugos sertifikatų paraiškos

1.   Bendrų saugos sertifikatų paraiškos teikiamos agentūrai. Sprendimą dėl paraiškos agentūra priima nedelsdama ir bet kokiu atveju – ne vėliau kaip per keturis

  tris
  mėnesius po to, kai
  gavo paraišką

  pateikta visa reikalaujama informacija ir bet kokia agentūros prašyta papildoma informacija. Jeigu pareiškėjo prašoma pateikti papildomos informacijos, tokia informacija pateikiama nedelsiant

  per agentūros nustatytą pagrįstą laikotarpį, kuris negali būti ilgesnis kaip vienas mėnuo, nebent išskirtinėmis aplinkybėmis agentūra sutinka ir leidžia pratęsti terminą nustatytos trukmės laikotarpiui
  .
  Neigiami sprendimai tinkamai pagrindžiami nurodant priežastis
  .

Jei paraiška teikiama prašant išplėsti veiklos rajoną ir leisti vykdyti veiklą kitoje valstybėje narėje, agentūra taip pat priima sprendimą per tris mėnesius nuo paraiškos gavimo.

2.   Agentūra pateikia išsamius nurodymus, kaip gauti bendrą saugos sertifikatą. Ji išvardija visus reikalavimus, kurie nustatyti taikant 10 straipsnio 2 dalį, ir paskelbia visus svarbius dokumentus.

3.   Pareiškėjams leidžiama nemokamai
  visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis
  susipažinti su paraiškų teikimo rekomendaciniu dokumentu, kuriame aprašomi ir paaiškinami bendrų saugos sertifikatų reikalavimai ir pateikiamas reikalaujamų dokumentų sąrašas. Platindamos šią informaciją nacionalinės saugos institucijos bendradarbiauja su agentūra. [78 pakeit.]

12 straipsnis

Saugos įgaliojimų suteikimas infrastruktūros valdytojams

1.   Kad infrastruktūros valdytojui būtų leista valdyti ir eksploatuoti geležinkelių infrastruktūrą, iš valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, nacionalinės saugos institucijos jis turi gauti saugos įgaliojimus.
  Tarpvalstybinių infrastruktūrų, kurias valdo vienas infrastruktūros valdytojas, atveju šiame straipsnyje nurodytas užduotis vykdo agentūra.

2.   Saugos įgaliojimai apima įgaliojimus, kuriais patvirtinamas 9 straipsnyje nustatytos infrastruktūros valdytojo saugos sistemos priėmimas ir; jie

  kurie
  apima procedūras ir nuostatas, pagal kurias būtų vykdomi reikalavimai, būtini, kad geležinkelių infrastruktūra būtų saugiai projektuojama, prižiūrima ir eksploatuojama, tam tikrais atvejais įskaitant eismo kontrolės ir signalizacijos sistemos techninę priežiūrą ir eksploatavimą
  , taip pat tvarką, pagal kurią imamasi veiksmų katastrofų atveju, siekiant užtikrinti skubią pagalbą ir atkurti infrastruktūros saugą
  .

Saugos įgaliojimai atnaujinami infrastruktūros valdytojo prašymu kas penkerius metus. Įgaliojimai visiškai arba iš dalies atnaujinami, kai tik įvyksta esminiai infrastruktūros, signalizacijos ar energijos tiekimo arba infrastruktūros eksploatavimo ir techninės priežiūros principų pokyčiai. Saugos įgaliojimų turėtojas apie visus tokius pokyčius nedelsdamas praneša nacionalinei saugos institucijai
  ir agentūrai
  .

Nacionalinė saugos institucija
  arba, 1 dalyje nurodytų tarpvalstybinių infrastruktūrų atveju, agentūra
  gali pareikalauti, kad saugos įgaliojimai būtų persvarstomi įvykus esminiams saugos reguliavimo sistemos pokyčiams.

Jeigu nacionalinė saugos institucija
  arba, 1 dalyje nurodytų tarpvalstybinių infrastruktūrų atveju, agentūra
  nustato, kad įgaliotas infrastruktūros valdytojas nebeatitinka saugos įgaliojimų sąlygų, ji panaikina tuos įgaliojimus, nurodydama tokio sprendimo priežastis.

3.   Nacionalinė saugos institucija priima sprendimą dėl saugos įgaliojimų paraiškos nedelsdama ir bet kokiu atveju – ne vėliau kaip per keturis

  tris
  mėnesius po to, kai
  gavo paraišką

  buvo pateikta visa reikalaujama informacija ir bet kokia prašyta papildoma

  . Jeigu pareiškėjo prašoma pateikti papildomos informacijos, tokia
  informacija
  pateikiama per nacionalinės saugos institucijos arba agentūros nustatytą pagrįstą laikotarpį, kuris negali būti ilgesnis kaip vienas mėnuo, nebent išskirtinėmis aplinkybėmis nacionalinė saugos institucija arba agentūra sutinka ir leidžia pratęsti terminą nustatytos trukmės laikotarpiui
  .
  Neigiami sprendimai tinkamai pagrindžiami.

Pateikiamas paraiškų teikimo rekomendacinis dokumentas, kuriame aprašomi ir paaiškinami saugos įgaliojimų reikalavimai ir išvardijami reikalaujami dokumentai.

4.   Nacionalinė saugos institucija per vieną mėnesį praneša agentūrai apie suteiktus, atnaujintus, pakeistus ar panaikintus saugos įgaliojimus . Pranešime ji nurodo infrastruktūros valdytojo pavadinimą ir adresą, įgaliojimų suteikimo datą, saugos įgaliojimų taikymo sritį ir galiojimą, o panaikinimo atveju — ir tokio sprendimo priežastis. [79 pakeit.]

13 straipsnis

Galimybė naudotis mokymo priemonėmis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad geležinkelio įmonės nešališkai ir nediskriminuojamos turėtų galimybę naudotis traukinių mašinistų ir traukinius lydinčio personalo mokymo priemonėmis kas kartą, kai tokie mokymai yra būtini paslaugoms teikti jų tinkle arba siekiant įvykdyti reikalavimus saugos sertifikatui gauti ir reikalavimus licencijoms ir sertifikatams gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (13).

Į siūlomas paslaugas įtraukiamas mokymas, kurio metu suteikiamos būtinos žinios apie maršrutus,
  pagalbą neįgaliesiems,
  eksploatavimo taisykles ir tvarką, signalizacijos ir kontrolės komandų sistemą bei maršrutuose, kuriais teikiamos paslaugos, taikomą avarinių situacijų tvarką. [80 pakeit.]

Valstybės narės taip pat užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai ir jų personalas, atliekantis esmines saugos užduotis, turėtų galimybę nešališkai ir nediskriminuojami naudotis mokymo priemonėmis.

Jeigu į mokymo paslaugas neįtrauktas egzaminas ir pažymėjimų išdavimas, valstybės narės užtikrina, kad geležinkelio įmonės turėtų galimybę gauti tokį pažymėjimą.

Nacionalinė saugos institucija užtikrina, kad mokymo paslaugų teikimas arba tam tikrais atvejais — pažymėjimų išdavimas atitiktų Direktyvoje 2007/59/EB, TSS arba 8 straipsnyje nurodytose nacionalinėse taisyklėse nustatytus reikalavimus.

2.   Jeigu mokymo paslaugas teikia tik viena geležinkelio įmonė ar infrastruktūros valdytojas, valstybės narės užtikrina, kad kitoms geležinkelio įmonėms teikiamų tokių paslaugų kaina būtų pagrįsta sąnaudomis, priimtina ir nediskriminacinė, o ją nustatant galėtų būti numatomas pelnas.

3.   Įdarbindamos naujus traukinių mašinistus, traukinių palydovus ir esmines saugos užduotis vykdantį personalą, geležinkelio įmonės turi turėti galimybę atsižvelgti į bet kokius anksčiau kitose geležinkelio įmonėse gautus mokymus, kvalifikaciją ir įgytą patirtį. Dėl to tokiam personalui suteikiama galimybė susipažinti su visais dokumentais, liudijančiais apie jo mokymą, kvalifikaciją ir patirtį, gauti dokumentų kopijas ir apie juos pranešti.

4.   Geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai atsako už mokymų lygį ir savo personalo, atliekančio su sauga susijusį darbą,
  įskaitant traukinio personalo,
  kvalifikaciją. [81 pakeit.]

14 straipsnis

Transporto priemonių techninė priežiūra

1.   Kiekviena transporto priemonė, prieš pradedant ją eksploatuoti ar naudoti tinkle, turi turėti jai skirtą už techninę priežiūrą atsakingą subjektą; šis

  tas
  subjektas registruojamas nacionaliniame transporto priemonių registre

  registruose
  pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43 straipsnį

  43 ir 43a straipsnius
  .

2.   Už techninę priežiūrą atsakingas subjektas gali būti geležinkelio įmonė, infrastruktūros valdytojas arba valdytojas.

3.   Nepažeidžiant

  Nedarant poveikio
  4 straipsnyje nurodytos

  nurodytai
  geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų atsakomybės

  atsakomybei
  už saugų traukinio eksploatavimą, subjektas, taikydamas techninės priežiūros sistemą, užtikrina, kad transporto priemonės, už kurių techninę priežiūrą jis yra atsakingas, veiktų saugiai. Šiam tikslui už techninę priežiūrą atsakingas subjektas užtikrina, kad transporto priemonių techninė priežiūra būtų atliekama atsižvelgiant į:

| a) | kiekvienos transporto priemonės techninės priežiūros dokumentus, |
| --- | --- |

a)

kiekvienos transporto priemonės techninės priežiūros dokumentus,

| b) | galiojančius reikalavimus, įskaitant techninės priežiūros taisykles ir TSS nuostatas. |
| --- | --- |

b)

galiojančius reikalavimus, įskaitant techninės priežiūros taisykles ir TSS nuostatas.

Už techninę priežiūrą atsakingas subjektas pats atlieka techninę priežiūrą arba naudojasi techninės priežiūros dirbtuvių, su kuriomis sudaryta sutartis, paslaugomis.

4.   Kiekvieną už prekinių vagonų techninę priežiūrą atsakingą subjektą sertifikuoja įstaiga, kuri yra akredituota arba pripažinta pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 445/2011 (14), arba nacionalinė saugos institucija. Pripažinimo proceso metu taip pat remiamasi nepriklausomumo, kompetencijos ir nešališkumo kriterijais.

Jei už techninę priežiūrą atsakingas subjektas yra infrastruktūros valdytojas, atitiktį Reglamentui (ES) Nr. 445/2011 patikrina atitinkama nacionalinė saugos institucija pagal
  šios direktyvos
  12 straipsnyje nurodytas procedūras, ir jis patvirtinamas šiose procedūrose numatytais sertifikatais.

5.   Pagal 4 dalį išduoti sertifikatai galioja
  ir savaime pripažįstami
  visoje Sąjungoje.

Agentūra
  sukuria
  , viešai paskelbia ir vėliau nedelsdama atnaujina sertifikuotų už techninę priežiūrą atsakingų subjektų registrą. Šis registras pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 43a straipsnio 1 ir 4 dalis susiejamas su nacionaliniais transporto priemonių registrais.

Komisija įgyvendinimo aktais nustato tų registrų turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės struktūros ir veikimo režimo bendrąsias specifikacijas ir duomenų įvesties bei paieškos taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

5a.
     
  Rengdama arba iš dalies keisdama TSS, agentūra suderina su minimaliais techninės priežiūros reikalavimais susijusias taisykles, siekdama užtikrinti visos geležinkelių sistemos saugą. Šiuo tikslu ji atsižvelgia į įvairius veiksnius (naudojimą, senumą, naudotas medžiagas, nuvažiuotus kilometrus, oro sąlygas, bėgių kelio tipą ir kt.), kurie daro poveikį įrenginių nusidėvėjimui. Įmonės gali ir toliau taikyti savo techninės priežiūros sistemą, jei agentūra laikosi nuomonės, kad taikant tą sistemą užtikrinamas lygiavertis arba aukštesnis saugos lygis.

6.   Ne vėliau kaip 2014 m. gegužės 31 d.

  po dvejų metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo
  agentūra įvertina už techninę prekinių vagonų priežiūrą atsakingo subjekto sertifikavimo sistemą, apsvarsto galimybę išplėsti

  ir pateikia ataskaitą Komisijai. Šioje ataskaitoje pateikiama rekomendacija dėl to
  ,
  ar
  tos
  sertifikavimo
  sistemos taikymą visoms

  taikymas turėtų būti išplėstas kitų tipų
  transporto priemonėms ir Komisijai pateikia ataskaitą.
  Atsižvelgdama į šią rekomendaciją, Komisija imasi atitinkamų priemonių.

6a.
     
  Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo agentūra nustato geležinkelių saugai itin svarbius geležinkelio komponentus ir sukuria šių komponentų atsekamumo sistemą.

7.   
  Atsižvelgdama į agentūros rekomendaciją, Komisija deleguotaisiais aktais, priimtais pagal 26 straipsnį,

  N

  n
  e vėliau kaip 2016 m. gruodžio 24 d. Komisija įgyvendinimo aktais priima

  per 36 mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo nustato
  už techninę priežiūrą atsakingo subjekto sertifikavimo visų transporto priemonių atžvilgiu bendras sąlygas.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Reglamentu (ES) Nr. 445/2011 nustatyta prekinių vagonų sertifikavimo sistema taikoma ir toliau, kol bus priimti pirmoje pastraipoje minimi įgyvendinimo

  deleguotieji
  aktai. [82 pakeit.]

15 straipsnis

Už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos taikymo išimtys

1.   Valstybės narės gali nuspręsti įgyvendinti savo įsipareigojimus nustatyti už techninę priežiūrą atsakingą subjektą ir jį sertifikuoti kitomis priemonėmis nei 14 straipsnyje nustatyta sertifikavimo sistema šiais atvejais:

| a) | transporto priemonės registruotos trečiojoje šalyje, o jų techninė priežiūra atliekama pagal tos šalies įstatymus; |
| --- | --- |

a)

transporto priemonės registruotos trečiojoje šalyje, o jų techninė priežiūra atliekama pagal tos šalies įstatymus;

| b) | transporto priemonės naudojamos tinkluose arba linijose, kurių vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo, ir jų atitikimas 14 straipsnio 3 dalyje nurodytiems reikalavimams yra užtikrintas sudarius tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

b)

transporto priemonės naudojamos tinkluose arba linijose, kurių vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo, ir jų atitikimas 14 straipsnio 3 dalyje nurodytiems reikalavimams yra užtikrintas sudarius tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis;

| c) | transporto priemonėms taikomas 2 straipsnis, o karinei įrangai bei specialiam transportui prieš eksploatavimo pradžią reikalingas nacionalinės saugos institucijos ad hoc išduotas leidimas. Šiuo atveju išimtys suteikiamos ne ilgesniam negu penkerių metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

c)

transporto priemonėms taikomas 2 straipsnis, o karinei įrangai bei specialiam transportui prieš eksploatavimo pradžią reikalingas nacionalinės saugos institucijos ad hoc išduotas leidimas. Šiuo atveju išimtys suteikiamos ne ilgesniam negu penkerių metų laikotarpiui.

2.   1 dalyje nurodytos kitos priemonės įgyvendinamos taikant išimtis, kurias suteikia atitinkama nacionalinė saugos institucija arba agentūra:

| a) | registruojant transporto priemones pagal Direktyvos ...[Geležinkelių sąveikos direktyva] 43 straipsnį, jei tai susiję su už techninę priežiūrą atsakingo subjekto nustatymu; |
| --- | --- |

a)

registruojant transporto priemones pagal Direktyvos ...[Geležinkelių sąveikos direktyva] 43 straipsnį, jei tai susiję su už techninę priežiūrą atsakingo subjekto nustatymu;

| b) | išduodant saugos sertifikatus ir suteikiant įgaliojimus geležinkelio įmonėms ir infrastruktūros valdytojams pagal šios direktyvos 10 ir 12 straipsnius, jei tai susiję su už techninę priežiūrą atsakingo subjekto nustatymu arba sertifikavimu. |
| --- | --- |

b)

išduodant saugos sertifikatus ir suteikiant įgaliojimus geležinkelio įmonėms ir infrastruktūros valdytojams pagal šios direktyvos 10 ir 12 straipsnius, jei tai susiję su už techninę priežiūrą atsakingo subjekto nustatymu arba sertifikavimu.

3.   Tikios išimtys nurodomos ir pagrindžiamos 18 straipsnyje nurodytoje metinėje saugos ataskaitoje. Jei paaiškėja, kad Sąjungos geležinkelių sistemoje kyla nepateisinamas pavojus saugai, agentūra nedelsdama informuoja apie tai Komisiją. Komisija užmezga ryšį su atitinkamomis šalimis ir, prireikus, pareikalauja, kad valstybė narė panaikintų savo sprendimą dėl išimties suteikimo .

IV SKYRIUS

NACIONALINĖS SAUGOS INSTITUCIJOS

16 straipsnis

Užduotys

1.   Kiekviena valstybė narė įkuria saugos instituciją.
  Valstybės taip pat gali nuspręsti kartu įsteigti už jų teritorijas atsakingą saugos instituciją.
  Tokios institucijos organizacinė, teisinė struktūra bei sprendimų priėmimas yra nepriklausomi nuo bet kurios geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojo, pareiškėjo ar perkančiosios įmonės

  organizacijos
  .
  Ši institucija turi reikiamą kompetenciją ir pakankamai žmogiškųjų išteklių, kad galėtų vykdyti savo užduotis. Tai gali būti už transporto reikalus atsakinga ministerija, jei ji tenkina šiame straipsnyje nustatytus nepriklausomumo reikalavimus.

2.   Nacionalinei saugos institucijai patikimos bent šios užduotys:

| a) | pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 18 straipsnio 2 dalį leisti pradėti eksploatuoti energijos ir infrastruktūros posistemius, kurie sudaro geležinkelių sistemą
  , išskyrus tarpvalstybines infrastruktūras, kurias valdo vienas infrastruktūros valdytojas ir kurių atveju šioje pastraipoje nurodytas užduotis vykdo agentūra
  ; |
| --- | --- |

a)

pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 18 straipsnio 2 dalį leisti pradėti eksploatuoti energijos ir infrastruktūros posistemius, kurie sudaro geležinkelių sistemą
  , išskyrus tarpvalstybines infrastruktūras, kurias valdo vienas infrastruktūros valdytojas ir kurių atveju šioje pastraipoje nurodytas užduotis vykdo agentūra
  ;

| b) | prižiūrėti

  užtikrinti
  , kad sąveikos sudedamosios dalys atitiktų esminius reikalavimus taip, kaip reikalaujama

  , nustatytus
  Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] [X] straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

prižiūrėti

  užtikrinti
  , kad sąveikos sudedamosios dalys atitiktų esminius reikalavimus taip, kaip reikalaujama

  , nustatytus
  Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] [X] straipsnyje;

| c) | pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 42 straipsnį

  20a ir 43 straipsnius
  suteikti Europos

  nacionalinį
  transporto priemonės numerį; |
| --- | --- |

c)

pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 42 straipsnį

  20a ir 43 straipsnius
  suteikti Europos

  nacionalinį
  transporto priemonės numerį;

| d) | paprašius agentūrai
  ir remiantis Reglamente [Geležinkelio agentūros reglamentas] nurodytomis sutartimis
  , padėti jai išduoti, atnaujinti,
  iš dalies
  pakeisti ir panaikinti bendrus saugos sertifikatus, išduotus pagal 10 straipsnį, patikrinti, ar juose nustatytos sąlygos ir reikalavimai įvykdyti, ir ar geležinkelio įmonės vykdo veiklą laikydamosi Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimų; |
| --- | --- |

d)

paprašius agentūrai
  ir remiantis Reglamente [Geležinkelio agentūros reglamentas] nurodytomis sutartimis
  , padėti jai išduoti, atnaujinti,
  iš dalies
  pakeisti ir panaikinti bendrus saugos sertifikatus, išduotus pagal 10 straipsnį, patikrinti, ar juose nustatytos sąlygos ir reikalavimai įvykdyti, ir ar geležinkelio įmonės vykdo veiklą laikydamosi Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimų;

| e) | Išduoti, atnaujinti,
  iš dalies
  pakeisti ir panaikinti saugos įgaliojimus, suteiktus pagal 12 straipsnį, patikrinti, ar juose nustatytos sąlygos ir reikalavimai įvykdyti ir ar infrastruktūros valdytojai vykdo veiklą laikydamiesi Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimų; |
| --- | --- |

e)

Išduoti, atnaujinti,
  iš dalies
  pakeisti ir panaikinti saugos įgaliojimus, suteiktus pagal 12 straipsnį, patikrinti, ar juose nustatytos sąlygos ir reikalavimai įvykdyti ir ar infrastruktūros valdytojai vykdo veiklą laikydamiesi Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimų;

| f) | kontroliuoti, skatinti taikyti saugos reguliavimo sistemą (įskaitant nacionalinių taisyklių sistemą), prireikus užtikrinti jos taikymą ir atnaujinti ją; |
| --- | --- |

f)

kontroliuoti, skatinti taikyti saugos reguliavimo sistemą (įskaitant nacionalinių taisyklių sistemą), prireikus užtikrinti jos taikymą ir atnaujinti ją;

| g) | prižiūrėti geležinkelio įmones pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 1158/2010 (15) IV priedą ir Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1077/2012 (16); |
| --- | --- |

g)

prižiūrėti geležinkelio įmones pagal Komisijos reglamento (ES) Nr. 1158/2010 (15) IV priedą ir Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1077/2012 (16);

| h) | prižiūrėti

  užtikrinti
  , kad transporto priemonės būtų tinkamai užregistruotos nacionaliniame

  Europos ir nacionaliniuose
  transporto priemonių registre ir kad jame

  šiuose registruose
  saugoma su sauga susijusi informacija būtų tiksli ir nepasenusi; |
| --- | --- |

h)

prižiūrėti

  užtikrinti
  , kad transporto priemonės būtų tinkamai užregistruotos nacionaliniame

  Europos ir nacionaliniuose
  transporto priemonių registre ir kad jame

  šiuose registruose
  saugoma su sauga susijusi informacija būtų tiksli ir nepasenusi;

| ha) | stebėti, ar geležinkelio įmonėse ir kelyje laikomasi lokomotyvų mašinistų darbo, vairavimo ir poilsio laiko taisyklių; |
| --- | --- |

ha)

stebėti, ar geležinkelio įmonėse ir kelyje laikomasi lokomotyvų mašinistų darbo, vairavimo ir poilsio laiko taisyklių;

| hb) | stebėti, kaip laikomasi taikytinų taisyklių dėl saugios geležinkelių prekinių vagonų ir kitų riedmenų techninės priežiūros ir eksploatavimo; |
| --- | --- |

hb)

stebėti, kaip laikomasi taikytinų taisyklių dėl saugios geležinkelių prekinių vagonų ir kitų riedmenų techninės priežiūros ir eksploatavimo;

| hc) | parengti bendrą geležinkelių tinklo avarinių situacijų veiksmų planą, kuris privalomas visiems geležinkelių sistemos dalyviams ir kuriame išsamiai apibūdinamos priemonės, taikomos katastrofų ar avarinių situacijų atveju; šį planą ji pateikia agentūrai. Į jį įtraukiami:










  i) | mechanizmai ir procedūros, kuriais užtikrinamas veiksmingas susijusių dalyvių, ypač infrastruktūros valdytojų, geležinkelių operatorių ir avarinių tarnybų, ryšių palaikymas; |
| --- | --- | --- |

hc)

parengti bendrą geležinkelių tinklo avarinių situacijų veiksmų planą, kuris privalomas visiems geležinkelių sistemos dalyviams ir kuriame išsamiai apibūdinamos priemonės, taikomos katastrofų ar avarinių situacijų atveju; šį planą ji pateikia agentūrai. Į jį įtraukiami:

i)

mechanizmai ir procedūros, kuriais užtikrinamas veiksmingas susijusių dalyvių, ypač infrastruktūros valdytojų, geležinkelių operatorių ir avarinių tarnybų, ryšių palaikymas;

| ii) | veiksmų koordinavimo su kaimyninių šalių nacionalinėmis agentūromis mechanizmai; |
| --- | --- |

ii)

veiksmų koordinavimo su kaimyninių šalių nacionalinėmis agentūromis mechanizmai;

| iii) | nukentėjusiųjų šeimų nariams teikiamos informacijos perdavimo įvykus katastrofai kanalai, kad ryšius palaikytų parengti atlikti įvairias užduotis darbuotojai; |
| --- | --- |

iii)

nukentėjusiųjų šeimų nariams teikiamos informacijos perdavimo įvykus katastrofai kanalai, kad ryšius palaikytų parengti atlikti įvairias užduotis darbuotojai;

| iv) | nukentėjusiųjų priežiūros įvykus avarijai sistema, pagal kurią nukentėjusiesiems nurodoma, kokia tvarka teikiami skundai pagal Sąjungos teisės aktus, ypač pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1371/2007

   (17)

  , nedarant poveikio geležinkelių operatorių pareigoms. Tokia priežiūra apima psichologinę pagalbą nukentėjusiesiems per avarijas ir jų šeimų nariams. |
| --- | --- |

iv)

nukentėjusiųjų priežiūros įvykus avarijai sistema, pagal kurią nukentėjusiesiems nurodoma, kokia tvarka teikiami skundai pagal Sąjungos teisės aktus, ypač pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1371/2007

   (17)

  , nedarant poveikio geležinkelių operatorių pareigoms. Tokia priežiūra apima psichologinę pagalbą nukentėjusiesiems per avarijas ir jų šeimų nariams.

Komisija įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 27 straipsnį, skubiai parengia priemones, kuriomis siekiama suderinti avarinių situacijų veiksmų planų turinį ir formą. Agentūra padeda nacionalinėms saugos institucijoms ir jas prižiūri šioms rengiant tokius planus, ypatingą dėmesį skirdama tam atvejui, kai avarija geležinkeliuose turi poveikį dviem ar daugiau nacionalinių tinklų.

3.   Valstybės narės, kurioje veiklą vykdo geležinkelio įmonė, nacionalinė saugos institucija imasi reikiamų priemonių veiksmams koordinuoti su agentūra ir kitomis saugos institucijomis, kad užtikrintų dalijimąsi visa svarbia informacija apie konkrečią geležinkelio įmonę, ypač apie žinomus pavojus ir jos veiklą saugos srityje. Nacionalinė saugos institucija taip pat keičiasi informacija su kitomis atitinkamomis nacionalinėmis saugos institucijomis, jei nustato, kad geležinkelio įmonė nesiima reikiamų pavojaus kontrolės priemonių.

Ji nedelsdama informuoja agentūrą apie visus prižiūrimos geležinkelio įmonės veiklos saugos srityje trūkumus. Agentūra imasi 10 straipsnio 6 dalyje numatytų reikiamų veiksmų.

4.   Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos užduotys negali būti perkeliamos ar sutartimi perduodamos kuriam nors infrastruktūros valdytojui, geležinkelio įmonei ar perkančiajai įmonei

  organizacijai
  .

4a.
     
  Nacionalinės saugos institucijos padedant agentūrai nustato keitimosi gerąja ir geriausia praktika mechanizmus.

4b.
     
  Nacionalinės saugos institucijos gali savanorišku pagrindu paprašyti agentūros atlikti jų veiklos auditą. Agentūra gali atlikti nacionalinių saugos institucijų auditą taip pat ir savo iniciatyva. [83 pakeit.]

17 straipsnis

Sprendimų priėmimo principai

1.   Savo užduotis nacionalinės saugos institucijos atlieka atvirai, kitų nediskriminuodamos ir skaidriai. Pirmiausia jos leidžia visoms šalims būti išklausytoms ir nurodo savo sprendimų priežastis.

Jos nedelsdamos reaguoja į prašymus ir paraiškas, nedelsdamos nusiunčia savo prašymus dėl informacijos pateikimo ir visus savo sprendimus priima per keturis mėnesius po to, kai buvo pateikta visa prašoma informacija. Jos bet kada gali paprašyti infrastruktūros valdytojų, geležinkelio įmonių ar kitų turinčių teisę įstaigų suteikti joms techninę pagalbą vykdant 16 straipsnyje nurodytas užduotis

  laikydamosi 11 straipsnio 1 dalyje numatytų terminų ir visų su agentūra sudarytuose susitarimuose nustatytų pareigų
  .

Nacionalinės reguliavimo sistemos tobulinimo procese nacionalinė saugos institucija konsultuojasi su visais susijusiais ir suinteresuotais asmenimis, įskaitant infrastruktūros valdytojus, geležinkelio įmones, gamintojus ir techninės priežiūros paslaugų teikėjus, naudotojų ir personalo atstovus
  , ir atsižvelgia į jų nuomonę
  .

2.   Agentūra ir nacionalinės saugos institucijos netrukdomos atlieka visus patikrinimus
  , auditus
  ir tyrimus, kurių joms reikia savo užduotims atlikti, joms suteikiama galimybė susipažinti su visais svarbiais dokumentais ir su infrastruktūros valdytojų, geležinkelio įmonių patalpomis, įranga ir aparatūra.

3.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad nacionalinių saugos institucijų priimtus sprendimus būtų galima peržiūrėti teisme.

4.   Nacionalinės saugos institucijos aktyviai keičiasi nuomonėmis ir patirtimi agentūros sukurtame tinkle, kad suvienodintų savo sprendimų priėmimo kriterijus visoje Sąjungoje.

4a.
     
  Nacionalinės saugos institucijos padeda agentūrai atlikti jos vykdomą geležinkelių saugos plėtojimo Sąjungos lygmeniu stebėsenos veiklą.

5.   Agentūros ir nacionalinių saugos institucijų bendradarbiavimo visais klausimais, susijusiais su patikrinimais vietoje, kurie susiję su bendro saugos sertifikato išdavimu ir geležinkelio įmonių priežiūra po bendro saugos sertifikato išdavimo, apimtis nustatoma agentūros ir nacionalinių saugos institucijų sutartyse ar kitokiuose susitarimuose
  ne vėliau kaip praėjus vieneriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo
  .

Tuose susitarimuose gali būti numatyta, kad agentūra nacionalinėms institucijoms paveda tam tikras savo užduotis ir atsakomybę, kaip antai dokumentacijos tikrinimą ir parengimą, techninio suderinamumo tikrinimą, apsilankymų vykdymą ir techninių tyrimų atlikimą, kaip numatyta Reglamento ... [Geležinkelio agentūros reglamentas] 69 straipsnyje.

Šiuose susitarimuose numatomas proporcingas pajamų pasidalijimas pagal kiekvienam dalyviui tenkantį darbo krūvį. [84 pakeit.]

18 straipsnis

Metinė ataskaita

Nacionalinė saugos institucija kasmet skelbia savo veiklos praėjusiais metais metinę ataskaitą ir nusiunčia ją agentūrai ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. Ataskaitoje pateikiama informacija apie:

| a) | geležinkelių saugos plėtojimą, įskaitant valstybės narės lygmeniu konsoliduotus I priede nustatytus BSR; |
| --- | --- |

a)

geležinkelių saugos plėtojimą, įskaitant valstybės narės lygmeniu konsoliduotus I priede nustatytus BSR;

| b) | svarbius teisės aktų ir reglamentų pakeitimus, susijusius su geležinkelių sauga; |
| --- | --- |

b)

svarbius teisės aktų ir reglamentų pakeitimus, susijusius su geležinkelių sauga;

| c) | saugos sertifikavimo ir saugos įgaliojimų išdavimo tobulinimą; |
| --- | --- |

c)

saugos sertifikavimo ir saugos įgaliojimų išdavimo tobulinimą;

| d) | infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių priežiūros rezultatus ir su ja susijusią patirtį; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių priežiūros rezultatus ir su ja susijusią patirtį;

| e) | pagal 14 straipsnio 8 dalį nustatytas išimtis; |
| --- | --- |

e)

pagal 14 straipsnio 8 dalį nustatytas išimtis;

| f) | visus valstybėje narėje veiklą vykdančių geležinkelio įmonių patikrinimus ar auditus, atliekamus vykdant priežiūros veiklą; |
| --- | --- |

f)

visus valstybėje narėje veiklą vykdančių geležinkelio įmonių patikrinimus ar auditus, atliekamus vykdant priežiūros veiklą;

| fa) | visas kelyje atliktas geležinkelių prekinių vagonų technines apžiūras. [85 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

visas kelyje atliktas geležinkelių prekinių vagonų technines apžiūras. [85 pakeit.]

V SKYRIUS

AVARIJŲ IR RIKTŲ TYRIMAS

19 straipsnis

Įsipareigojimai ištirti

1.   Valstybės narės užtikrina, kad po katastrofų geležinkelių sistemoje 21 straipsnyje nurodyta tyrimo įstaiga atliktų tyrimą, kurio tikslas — galimas geležinkelių saugos pagerinimas ir avarijų prevencija.

2.   Be katastrofų, 21 straipsnyje nurodyta tyrimo įstaiga gali tirti tas avarijas ir riktus (įskaitant struktūrinių posistemių ar Europos geležinkelių sistemos sąveikos sudedamųjų dalių techninius gedimus), kurie šiek tiek kitokiomis sąlygomis būtų galėję sukelti katastrofas.

Tyrimo
  įstaiga savo nuožiūra nusprendžia, ar imtis tokios avarijos ar rikto tyrimo. Priimdama sprendimą ji atsižvelgia:

| a) | į avarijos ar rikto rimtumą; |
| --- | --- |

a)

į avarijos ar rikto rimtumą;

| b) | į tai, ar jis yra avarijų ar riktų sekos, susijusios su visa sistema, dalis; |
| --- | --- |

b)

į tai, ar jis yra avarijų ar riktų sekos, susijusios su visa sistema, dalis;

| c) | į jo poveikį geležinkelių saugai Sąjungos lygmeniu, |
| --- | --- |

c)

į jo poveikį geležinkelių saugai Sąjungos lygmeniu,

| d) | į infrastruktūros valdytojų, geležinkelio įmonių, nacionalinių saugos institucijų ar valstybių narių prašymus. |
| --- | --- |

d)

į infrastruktūros valdytojų, geležinkelio įmonių, nacionalinių saugos institucijų ar valstybių narių prašymus.

3.   Tyrimo mastą ir tvarką, kurios turėtų būti laikomasi atliekant tokius tyrimus, tyrimo įstaiga nustato atsižvelgdama į 20 ir 22 straipsnius bei pagal tai, ko saugos gerinimo srityje ji tikisi pasimokyti iš tokios avarijos ar rikto.

4.   Tyrimas niekaip nėra susijęs su kaltininkų ar atsakomybės nustatymu.

20 straipsnis

Tyrimo statusas

1.   Valstybės narės, vadovaudamosi savo atitinkama teisine sistema, nustato tyrimo teisinį statusą, kuris atsakingiems tyrėjams suteikia galimybę savo užduotį atlikti veiksmingiausiai ir per trumpiausią laikotarpį.

2.   Vadovaudamosi galiojančiais teisės aktais valstybės narės užtikrina visapusį už teisminį tyrimą atsakingų institucijų bendradarbiavimą ir užtikrina, kad tyrėjams
  ir agentūrai, jei ji to prašo,
  kuo greičiau būtų suteikta: [86 pakeit.]

| a) | galimybė susipažinti su avarijos arba rikto vieta, susijusiais riedmenimis, susijusia infrastruktūra bei eismo kontrolės ir signalizacijos prietaisais; |
| --- | --- |

a)

galimybė susipažinti su avarijos arba rikto vieta, susijusiais riedmenimis, susijusia infrastruktūra bei eismo kontrolės ir signalizacijos prietaisais;

| b) | teisė nedelsiant sudaryti daiktinių įrodymų sąrašą ir apžiūros ar analizės tikslais kontroliuojamai paimti nuolaužas, infrastruktūros prietaisus ar komponentus; |
| --- | --- |

b)

teisė nedelsiant sudaryti daiktinių įrodymų sąrašą ir apžiūros ar analizės tikslais kontroliuojamai paimti nuolaužas, infrastruktūros prietaisus ar komponentus;

| c) | galimybė susipažinti su transporto priemonėje esančių įrašymo prietaisų bei aparatūros, naudojamų pranešimams žodžiu įrašyti ir signalizacijos ir eismo kontrolės sistemos veiklai registruoti, turiniu ir juo naudotis; |
| --- | --- |

c)

galimybė susipažinti su transporto priemonėje esančių įrašymo prietaisų bei aparatūros, naudojamų pranešimams žodžiu įrašyti ir signalizacijos ir eismo kontrolės sistemos veiklai registruoti, turiniu ir juo naudotis;

| d) | galimybė susipažinti su aukų kūnų apžiūros rezultatais; |
| --- | --- |

d)

galimybė susipažinti su aukų kūnų apžiūros rezultatais;

| e) | galimybė susipažinti su traukinio ir kito geležinkelių personalo, patekusio į avariją arba riktą, apžiūros rezultatais; |
| --- | --- |

e)

galimybė susipažinti su traukinio ir kito geležinkelių personalo, patekusio į avariją arba riktą, apžiūros rezultatais;

| f) | galimybė apklausti į avariją arba riktą patekusį geležinkelių personalą ir kitus liudininkus; |
| --- | --- |

f)

galimybė apklausti į avariją arba riktą patekusį geležinkelių personalą ir kitus liudininkus;

| g) | galimybė susipažinti su bet kokia infrastruktūros valdytojo, susijusių geležinkelio įmonių ir nacionalinės saugos institucijos turima svarbia informacija ar įrašais. |
| --- | --- |

g)

galimybė susipažinti su bet kokia infrastruktūros valdytojo, susijusių geležinkelio įmonių ir nacionalinės saugos institucijos turima svarbia informacija ar įrašais.

3.   Tyrimas vykdomas nepriklausomai nuo bet kokio teisminio tyrimo.

21 straipsnis

Tyrimo įstaiga

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 19 straipsnyje nurodytų avarijų ir riktų tyrimus atliktų nuolat veikianti įstaiga, kurią sudaro bent vienas tyrėjas, avarijos arba rikto atveju galintis atlikti atsakingo tyrėjo funkcijas. Šios įstaigos organizacinė, teisinė struktūra ir sprendimų priėmimas yra nepriklausomi nuo bet kurio infrastruktūros valdytojo, geležinkelio įmonės, mokesčių surinkimo įstaigos, pajėgumo paskirstymo įstaigos ir notifikuotosios įstaigos bei nuo bet kokios šalies, kurios interesai galėtų kirstis su tyrimo įstaigos uždaviniais. Be to, funkciškai ji yra nepriklausoma nuo nacionalinės saugos institucijos ir bet kurios geležinkelių reguliavimo įstaigos.

2.   Savo užduotis tyrimo įstaiga vykdo nepriklausomai nuo straipsnio 1 dalyje nurodytų organizacijų
  , nediskriminuodama nė vienos šalies,
  ir gali gauti pakankamai išteklių savo nepriklausomumui užtikrinti. Jos tyrėjamas suteikiamas statusas, suteikiantis būtinas nepriklausomumo garantijas. [87 pakeit.]

3.   Valstybės narės numato, kad geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir tam tikrais atvejais nacionalinė saugos institucija būtų įpareigojami nedelsiant pranešti tyrimo įstaigai apie 19 straipsnyje nurodytas avarijas ir riktus. Tyrimo įstaiga yra pajėgi reaguoti į tokias ataskaitas ir imtis būtinų priemonių, kad tyrimas būtų pradėtas ne vėliau kaip per savaitę po to, kai buvo gauta avarijos arba rikto ataskaita.

4.   Savo užduotis pagal šią direktyvą tyrimo įstaiga gali derinti su darbu, atliekamu tiriant kitus, nei geležinkelių avarijos ar riktai, įvykius ir tiek, kiek tokie tyrimai nekelia grėsmės jos nepriklausomumui.

5.   Jei būtina, tyrimo įstaiga gali paprašyti kitų valstybių narių tyrimo įstaigų ar agentūros pagelbėti kompetencija arba atlikti technines apžiūras, analizes ar vertinimus.

5a.
     
  Tyrimo įstaigos gali savanorišku pagrindu paprašyti agentūros atlikti jų veiklos auditą. [88 pakeit.]

6.   Valstybės narės gali patikėti tyrimo įstaigai užduotį atlikti kitų, nei nurodytieji 19 straipsnyje, geležinkelių avarijų ir riktų tyrimą.

7.   Siekdamos sukurti bendrus tyrimo metodus, nustatyti bendrus saugos rekomendacijų įgyvendinimo kontrolės ir derinimo su technikos ir mokslo pažanga principus, tyrimo įstaigos aktyviai keičiasi nuomonėmis ir patirtimi.

Agentūra padeda tyrimo įstaigoms atlikti šią užduotį.
  Be to, tyrimo įstaigos padeda agentūrai atlikti jos vykdomą geležinkelių saugos plėtojimo Sąjungos lygmeniu stebėsenos veiklą. [89 pakeit.]

22 straipsnis

Tyrimo tvarka

1.   19 straipsnyje nurodytą avariją arba riktą tiria valstybės narės, kurioje avarija arba riktas įvyko, tyrimo įstaiga. Jeigu neįmanoma nustatyti, kurioje valstybėje narėje avarija ar riktas įvyko arba jeigu avarija ar riktas įvyko dviejų valstybių narių pasienio įrenginyje arba netoli jo, atitinkamos įstaigos susitaria, kuri iš jų atlieka tyrimą, arba susitaria jį atlikti bendrai. Pirmuoju atveju kitai įstaigai leidžiama dalyvauti tyrime ir dalytis visais tyrimo rezultatais.

Kitos valstybės narės tyrimo įstaigos
  ir agentūra
  kviečiamos dalyvauti tyrime jei, toje valstybėje narėje įsteigta ir licencijuota geležinkelio įmonė yra susijusi su avarija arba riktu. [90 pakeit.]

Ši dalis nekliudo valstybėms narėms susitarti, kad, esant kitoms aplinkybėms, atitinkamos įstaigos tyrimą atliktų veikdamos kartu.

2.   Už tyrimą atsakinga įstaiga kiekvienam avarijos arba rikto tyrimui pasirūpina reikiamomis priemonėmis, t. y. tyrimui atlikti būtina eksploatacine ir technine kompetencija
  bei pakankamais ištekliais
  . Kompetencija gali būti gaunama įstaigoje ar už jos ribų, priklausomai nuo tiriamos avarijos arba rikto pobūdžio. [91 pakeit.]

3.   Tyrimas atliekamas kuo atviriau, kad visos šalys galėtų būti išklausytos ir galėtų dalytis rezultatais. Atitinkamas infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonės, nacionalinė saugos institucija, aukos ir jų giminės, sugadinto turto savininkai, gamintojai, avarinės pagalbos tarnybos bei personalo ir naudotojų atstovai nuolat informuojami apie tyrimą ir jo eigą bei tiek, kiek praktiškai įmanoma, jiems suteikiama galimybė pateikti savo nuomones ir požiūrius į tyrimą bei leidžiama pateikti atsiliepimus apie ataskaitų projektuose esančią informaciją.

4.   Avarijos vietos apžiūrą tyrimo įstaiga užbaigia per trumpiausią laikotarpį, kad suteiktų infrastruktūros valdytojui galimybę atkurti infrastruktūrą ir kuo greičiau ją atidaryti vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti.

23 straipsnis

Ataskaitos

1.   Apie 19 straipsnyje nurodytos avarijos arba rikto tyrimą ataskaita parengiama tokia forma, kuri atitiktų avarijos arba rikto rūšį ir rimtumą bei tyrimo išvadų aktualumą. Kaip nurodyta 19 straipsnio 1 dalyje, ataskaitose išdėstomi tyrimo tikslai, o tam tikrais atvejais — pateikiamos saugos rekomendacijos.

2.   Galutinę ataskaitą
  ir saugos rekomendacijas
  tyrimo įstaiga paviešina per įmanomą trumpiausią laikotarpį ir paprastai ne vėliau kaip per 12 mėnesių

  6 mėnesius
  nuo įvykio datos. Ataskaita, įskaitant saugos rekomendacijas, nusiunčiama 22 straipsnio 3 dalyje nurodytoms atitinkamoms šalims ir kitų valstybių narių įstaigoms ir suinteresuotoms šalims. [92 pakeit.]

Komisija įgyvendinimo

  deleguotaisiais
  aktais nustato avarijų ir riktų tyrimo ataskaitų turinį
  , kuris apima santrauką, tiesioginius faktus apie įvykį, tyrimo faktų aprašymą ir apklausas, analizę ir išvadas
  . Tie įgyvendinimo

  deleguotieji
  aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje

  26 straipsnyje
  nurodytos nagrinėjimo procedūros. [93 pakeit.]

3.   Kasmet ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. tyrimo įstaiga paskelbia metinę ataskaitą apie praėjusiais metais atliktus tyrimus, išleistas saugos rekomendacijas ir veiksmus, kurių buvo imtasi vadovaujantis anksčiau išleistomis rekomendacijomis.

24 straipsnis

Agentūrai siunčiama informacija

1.   Per savaitę po sprendimo pradėti tyrimą tyrimo įstaiga apie tai praneša agentūrai. Pranešime nurodoma įvykio data, laikas ir vieta bei jo rūšis ir pasekmės, susijusios su mirties atvejais, sužalojimais ir materialine žala.

2.   Tyrimo įstaiga agentūrai nusiunčia 23 straipsnio 2 dalyje nurodytos galutinės ataskaitos ir 23 straipsnio 3 dalyje nurodytos metinės ataskaitos kopiją.

2a.
     
  Agentūra sukuria ir valdo centralizuotą duomenų bazę, kurioje laikoma visa pateikta su riktais ir avarijomis susijusi informacija. Ta duomenų bazė sukuriama ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. [94 pakeit.]

25 straipsnis

Saugos rekomendacijos

1.   Tyrimo įstaigos išleista saugos rekomendacija nėra pagrindas apkaltinti ar nustatyti atsakomybę dėl avarijos arba rikto.

2.   Rekomendacijos yra skirtos agentūrai, nacionalinei saugos institucijai ir, kai tai būtina dėl rekomendacijos pobūdžio, kitoms valstybės narės įstaigoms ar institucijoms arba kitoms valstybėms narėms. Valstybės narės ir jų nacionalinės saugos institucijos imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad į tyrimo įstaigų išleistas rekomendacijas būtų tinkamai atsižvelgta ir tam tikrais atvejais imtasi veiksmų.

3.   Nacionalinė saugos institucija ir kitos institucijos ar įstaigos arba tam tikrais atvejais kitos valstybės narės, kurioms rekomendacijos buvo skirtos, bent kartą per metus tyrimo įstaigai parengia atsakomąją ataskaitą apie priemones, kurių pagal rekomendacijas buvo imtasi ar yra planuojama imtis.

VI SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

26 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  5 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 7 dalyje ir 23 straipsnio 2 dalyje nurodyti į
  galiojimai priimti 5 straipsnio 2 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui
  nuo [šios direktyvos įsigaliojimo dienos]
  .
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. [95 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 5 straipsnio 2 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnio 2 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

27 straipsnis

Komiteto darbo tvarka

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

28 straipsnis

Ataskaita ir tolesni Sąjungos veiksmai

Remdamasi agentūros pateikta svarbia informacija Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki ... (*1), o vėliau kas penkerius

  trejus
  metus pateikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą. [96 pakeit.]

Kai būtina, prie ataskaitos pridedami siūlymai dėl tolesnių Sąjungos veiksmų.

29 straipsnis

Nuobaudos

Valstybės narės nustato nuobaudų, taikomų pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas vadovaujantis šia direktyva, taisykles ir imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos. Numatytos nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos, nediskriminuojamos ir atgrasomos.

Apie tas taisykles valstybės narės praneša Komisijai iki 32 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos ir nedelsdamos praneša apie bet kokius vėlesnius jas paveikiančius pakeitimus.

30 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Direktyvos 2004/49/EB III ir V priedai taikomi iki įgyvendinimo aktų, nurodytų šios direktyvos 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 9 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 7 dalyje ir 23 straipsnio 2 dalyje, taikymo pradžios.

Iki ... (*2) nacionalinės saugos institucijos
  gali
  ir toliau išduoda

  išduoti
  saugos sertifikatus vadovaudamosi Direktyvos 2004/49/EB nuostatomis
  , nedarant poveikio 10 straipsnio 2a daliai
  . Tokie saugos sertifikatai galioja iki juose nurodytos galiojimo pabaigos datos.

Per papildomą trejų metų laikotarpį pasibaigus 32 straipsnyje nustatytam vienerių metų perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpiui, pareiškėjai gali pasirinkti, ar teikti paraiškas agentūrai, arba nacionalinei saugos institucijai. Tuo laikotarpiu nacionalinės saugos institucijos gali ir toliau išduoti saugos sertifikatus pagal Direktyvą 2004/49/EB. [97 pakeit.]

31 straipsnis

Agentūros rekomendacijos ir nuomonės

Šios direktyvos taikymo tikslais agentūra teikia rekomendacijas ir nuomones pagal Reglamento ... [Geležinkelio agentūros reglamentas] 15 straipsnį. Šios rekomendacijos ir nuomonės bus pagrindas taikyti pagal šią direktyvą priimtą Sąjungos priemonę.

32 straipsnis

Perkėlimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad 2, 3, 4, 8, 10, 16, 18, 20 straipsnių ir I priedo

  šios direktyvos nuostatų
  būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo ... (*3). Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. [98 pakeit.]

2.   Valstybės narės, priimdamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Į jas taip pat įtraukiamas teiginys, kad jau galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose esančios nuorodos į direktyvas, kurios panaikinamos šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką ir teiginio formuluotę.

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3.   Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti netaikoma Kipro Respublikai ir Maltos Respublikai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.

Tačiau viešajam arba privačiam subjektui pateikus oficialią paraišką tiesti geležinkelio liniją, kuria naudosis viena arba daugiau geležinkelio įmonių, šios valstybės narės per metus nuo paraiškos gavimo priima šios direktyvos įgyvendinimo teisės aktus.

33 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2004/49/EB, iš dalies pakeista direktyvomis, išvardytomis II priedo A dalyje, panaikinama nuo ... (*4), nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams dėl II priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų ir taikymo. [99 pakeit.]

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikties lentelę.

34 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

10 ir 11 straipsniai taikomi nuo ... (*5)

  , nedarant poveikio 30 straipsnyje nustatytoms pereinamojo laikotarpio nuostatoms
  . [100 pakeit.]

35 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

1

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (OL L 164, 2004 4 30, p. 44).

4

(5)  
  1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/49/EB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su pavojingų krovinių vežimu geležinkeliais, suderinimo (OL L 235, 1996 9 17, p. 25).

5

1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/49/EB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su pavojingų krovinių vežimu geležinkeliais, suderinimo (OL L 235, 1996 9 17, p. 25).

(6)  
  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

6

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

(7)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

(8)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (

  OL L 
  343, 2012 12 14, p. 32



  )
  .

8

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (

343, 2012 12 14, p. 32

)

(9)  2012 m. lapkričio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2012 dėl bendrojo stebėsenos saugos būdo, kurį, gavę saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, taiko geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat už techninę priežiūrą atsakingi subjektai (OL L 320, 2012 11 17, p. 8).

9

(10)  1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/34/EB, nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (OL L 204, 1998 7 21, p. 37).

10

(11)  2009 m. balandžio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 352/2009 dėl bendrojo saugos būdo, susijusio su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta pavojaus analize ir įvertinimu, priėmimo (OL L 108, 2009 4 29, p. 4).

11

(12)  1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (OL L 143, 1995 6 27, p. 70).

12

(13)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51).

13

(14)  2011 m. gegužės 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 445/2011 dėl subjektų, atsakingų už prekinių vagonų priežiūrą, sertifikavimo sistemos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 122, 2011 5 11, p. 22).

14

(15)  2010 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1158/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų geležinkelių saugos sertifikatui gauti (OL L 326, 2010 12 10, p. 11).

15

(16)  2012 m. lapkričio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1077/2012 dėl priežiūros, kurią, išdavusios saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, vykdo nacionalinės saugos institucijos, bendrojo saugos būdo (OL L 320, 2012 11 17, p. 3).

16

(17)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

17

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

(*1)  
  Treji
  metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*1

Treji

(*2)  
  Ketveri
  metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos

*2

Ketveri

(*3)  
  Vieneri
  metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*3

Vieneri

(*4)  
  Ketveri
  metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*4

Ketveri

(*5)  
  Ketveri
  metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*5

Ketveri

I PRIEDAS

BENDRIEJI SAUGOS RODIKLIAI

Nacionalinės saugos institucijos kasmet turi pranešti apie bendruosius saugos rodiklius. Jeigu po ataskaitos pateikimo nustatoma naujų faktų arba klaidų, atsiradus pirmai patogiai galimybei ir ne vėliau kaip kitų metų metinėje ataskaitoje nacionalinė saugos institucija turi papildyti arba pataisyti konkrečių metų rodiklius.

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2003 (1) 1 punkte išvardytiems avarijų rodikliams taikomas tiek, kiek informacija yra prieinama.

| 1. | Avarijų rodikliai






  1.1. | Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) didelių avarijų skaičius, suskirstytas pagal šias avarijos rūšis:






  i) | traukinių susidūrimas su geležinkelių transporto priemonėmis , |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Avarijų rodikliai

1.1.

Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) didelių avarijų skaičius, suskirstytas pagal šias avarijos rūšis:

i)

traukinių susidūrimas su geležinkelių transporto priemonėmis ,

| ii) | traukinių susidūrimas su kliūtimi gabarito ribose, |
| --- | --- |

ii)

traukinių susidūrimas su kliūtimi gabarito ribose,

| iii) | traukinių nuriedėjimas nuo bėgių, |
| --- | --- |

iii)

traukinių nuriedėjimas nuo bėgių,

| iv) | avarijos geležinkelio pervažose, įskaitant avarijas, į kurias pateko geležinkelio pervažose esantys pėstieji, |
| --- | --- |

iv)

avarijos geležinkelio pervažose, įskaitant avarijas, į kurias pateko geležinkelio pervažose esantys pėstieji,

| v) | su judančiais riedmenimis susijusios avarijos, per kurias nukentėjo žmonės, išskyrus savižudybes, |
| --- | --- |

v)

su judančiais riedmenimis susijusios avarijos, per kurias nukentėjo žmonės, išskyrus savižudybes,

| vi) | gaisrai geležinkelio riedmenyse, |
| --- | --- |

vi)

gaisrai geležinkelio riedmenyse,

| vii) | kita. |
| --- | --- |

vii)

kita.

Apie kiekvieną didelę avariją turi būti atsiskaitoma pagal pirminės avarijos rūšį, net jeigu antrinės avarijos pasekmės yra skaudesnės, pavyzdžiui, gaisras, kilęs traukiniui nuriedėjus nuo bėgių.

| 1.2. | Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) sunkiai sužalotų ir žuvusių asmenų pagal avarijų rūšis skaičius, suskirstytas į šias kategorijas:






  i) | keleivis (taip pat ir skaičius, tenkantis visam keleivio nuvažiuotų kilometrų skaičiui ir keleivinio traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičiui), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) sunkiai sužalotų ir žuvusių asmenų pagal avarijų rūšis skaičius, suskirstytas į šias kategorijas:

i)

keleivis (taip pat ir skaičius, tenkantis visam keleivio nuvažiuotų kilometrų skaičiui ir keleivinio traukinio nuvažiuotų kilometrų skaičiui),

| (ii) | darbuotojas, įskaitant rangovų personalą, |
| --- | --- |

(ii)

darbuotojas, įskaitant rangovų personalą,

| iii) | geležinkelio pervažų naudotojai, |
| --- | --- |

iii)

geležinkelio pervažų naudotojai,

| iv) | pažeidėjai , |
| --- | --- |

iv)

pažeidėjai ,

| v) | kiti kita . |
| --- | --- |

v)

kiti kita .

| 2. | Pavojingų krovinių rodikliai
  Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) avarijų
  ir riktų
  , susijusių su pavojingų krovinių vežimu, skaičius, suskirstytas į šias kategorijas: [101 pakeit.]







  i) | avarijos, susijusios su bent viena pavojingus krovinius vežančia geležinkelių transporto priemone, kaip apibrėžta priedėlyje, |
| --- | --- | --- |

2.

Pavojingų krovinių rodikliai

Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) avarijų
  ir riktų
  , susijusių su pavojingų krovinių vežimu, skaičius, suskirstytas į šias kategorijas: [101 pakeit.]

i)

avarijos, susijusios su bent viena pavojingus krovinius vežančia geležinkelių transporto priemone, kaip apibrėžta priedėlyje,

| ii) | avarijų, per kurias pavojingi kroviniai pateko į aplinką, skaičius. |
| --- | --- |

ii)

avarijų, per kurias pavojingi kroviniai pateko į aplinką, skaičius.

| 3. | Savižudybių rodikliai
  Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) savižudybių skaičius. |
| --- | --- |

3.

Savižudybių rodikliai

Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) savižudybių skaičius.

| 4. | Avarijų grėsmės rodikliai
  Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) skaičius:






  i) | lūžusių bėgių, |
| --- | --- | --- |

4.

Avarijų grėsmės rodikliai

Visas ir sąlyginis (tenkantis traukinio nuvažiuotiems kilometrams) skaičius:

i)

lūžusių bėgių,

| ii) | bėgių kelio šoninių išlinkimų ir bėgių kelio nesutapčių, |
| --- | --- |

ii)

bėgių kelio šoninių išlinkimų ir bėgių kelio nesutapčių,

| iii) | klaidingo signalizavimo atvejų, |
| --- | --- |

iii)

klaidingo signalizavimo atvejų,

| iv) | pravažiuotų draudžiamųjų signalų, |
| --- | --- |

iv)

pravažiuotų draudžiamųjų signalų,

| v) | eksploatuojamų riedmenų sugadintų ratų . |
| --- | --- |

v)

eksploatuojamų riedmenų sugadintų ratų .

| vi) | eksploatuojamų riedmenų sugadintų ašių. |
| --- | --- |

vi)

eksploatuojamų riedmenų sugadintų ašių.

Apie kiekvieną grėsmę, dėl kurios įvyko arba neįvyko avarijos, turi būti pranešta. Apie grėsmę, dėl kurios įvyko avarija, turi būti pranešama pagal BSR dėl avarijų grėsmės; apie įvykusias dideles avarijas turi būti pranešama pagal 1 antraštiniame punkte nurodytą BSR dėl avarijų.

| 5. | Rodikliai ekonominiam avarijų poveikiui įvertinti
  Agentūra apskaičiuoja vieneto išlaidas pagal duomenis, surinktus iki šios direktyvos įsigaliojimo. |
| --- | --- |

5.

Rodikliai ekonominiam avarijų poveikiui įvertinti

Agentūra apskaičiuoja vieneto išlaidas pagal duomenis, surinktus iki šios direktyvos įsigaliojimo.

| 6. | Rodikliai, susiję su infrastruktūros technine sauga ir jos diegimu






  6.1. | Bėgių kelių, kuriuose veikia automatinė traukinių apsauga (ATP, angl. Automatic Train Protection), procentinė dalis ir traukinio nuvažiuotų kilometrų naudojant veikiančias ATP sistemas procentinė dalis. |
| --- | --- | --- |

6.

Rodikliai, susiję su infrastruktūros technine sauga ir jos diegimu

6.1.

Bėgių kelių, kuriuose veikia automatinė traukinių apsauga (ATP, angl. Automatic Train Protection), procentinė dalis ir traukinio nuvažiuotų kilometrų naudojant veikiančias ATP sistemas procentinė dalis.

| 6.2. | Geležinkelio pervažų skaičius (iš viso, tenkantis geležinkelių kelio kilometrui ir tenkantis bėgių kelio kilometrui) pagal šiuos aštuonis geležinkelio pervažų tipus:






  a) | aktyviosios geležinkelio pervažos su:






  i) | geležinkelio pervažos su automatine naudotojų įspėjimo sistema; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Geležinkelio pervažų skaičius (iš viso, tenkantis geležinkelių kelio kilometrui ir tenkantis bėgių kelio kilometrui) pagal šiuos aštuonis geležinkelio pervažų tipus:

a)

aktyviosios geležinkelio pervažos su:

i)

geležinkelio pervažos su automatine naudotojų įspėjimo sistema;

| ii) | geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos sistema; |
| --- | --- |

ii)

geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos sistema;

| iii) | geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema; |
| --- | --- |

iii)

geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema;

| iv) | automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema ir centralizuota bėgių apsauga; |
| --- | --- |

iv)

automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema ir centralizuota bėgių apsauga;

| v) | geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų įspėjimo sistema; |
| --- | --- |

v)

geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų įspėjimo sistema;

| vi) | geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos sistema; |
| --- | --- |

vi)

geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos sistema;

| vii) | geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema; |
| --- | --- |

vii)

geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema;

| b) | pasyviosios geležinkelio pervažos. |
| --- | --- |

b)

pasyviosios geležinkelio pervažos.

| 7. | Saugos valdymo rodikliai
  Infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atlikti vidaus auditai, kaip nurodyta saugos valdymo sistemos dokumentuose. Bendras atliktų auditų skaičius ir reikalaujamų (ir (arba) planuojamų) auditų skaičius procentine išraiška. |
| --- | --- |

7.

Saugos valdymo rodikliai

Infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių atlikti vidaus auditai, kaip nurodyta saugos valdymo sistemos dokumentuose. Bendras atliktų auditų skaičius ir reikalaujamų (ir (arba) planuojamų) auditų skaičius procentine išraiška.

| 8. | Apibrėžimai
  Bendrieji BSR ir avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodų apibrėžimai pateikti priedėlyje. |
| --- | --- |

8.

Apibrėžimai

Bendrieji BSR ir avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodų apibrėžimai pateikti priedėlyje.

---

(1)  2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2003 dėl geležinkelių transporto statistikos (OL L 14, 2003 1 21, p. 1).

Priedėlis

Bendrieji BSR ir avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodų apibrėžimai

| 1. | Avarijų rodikliai






  1.1. | Didelė avarija – avarija, į kurią pateko bent viena judanti geležinkelių transporto priemonė ir žuvo ar buvo sunkiai sužeistas bent vienas asmuo arba padaryta didelė žala riedmenims, bėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai arba ilgam buvo sustabdytas eismas. Ši sąvoka neapima avarijų dirbtuvėse, sandėliuose ir depuose. |
| --- | --- | --- |

1.

Avarijų rodikliai

1.1.

Didelė avarija – avarija, į kurią pateko bent viena judanti geležinkelių transporto priemonė ir žuvo ar buvo sunkiai sužeistas bent vienas asmuo arba padaryta didelė žala riedmenims, bėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai arba ilgam buvo sustabdytas eismas. Ši sąvoka neapima avarijų dirbtuvėse, sandėliuose ir depuose.

| 1.2. | Didelė žala riedmenims, bėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai – 150 000 EUR arba didesnės vertės žala. |
| --- | --- |

1.2.

Didelė žala riedmenims, bėgiams, kitiems įrenginiams ar aplinkai – 150 000 EUR arba didesnės vertės žala.

| 1.3. | Laikoma, kad „eismas sustabdytas ilgam“, jei traukinių eismas pagrindiniu geležinkelių keliu sustabdomas šešioms valandoms arba ilgiau. |
| --- | --- |

1.3.

Laikoma, kad „eismas sustabdytas ilgam“, jei traukinių eismas pagrindiniu geležinkelių keliu sustabdomas šešioms valandoms arba ilgiau.

| 1.4. | Traukinys – tai vieno ar daugiau lokomotyvų arba automotrisių traukiama viena ar daugiau geležinkelių transporto priemonių arba viena judanti automotrisė, kuriems suteiktas tam tikras numeris arba nurodyta konkreti paskirtis, riedantys iš pradinės nustatytos vietos į galutinę nustatytą vietą. Vieninis lokomotyvas, pavyzdžiui, lokomotyvas, netraukiantis jokio geležinkelio riedmens, laikomas traukiniu. |
| --- | --- |

1.4.

Traukinys – tai vieno ar daugiau lokomotyvų arba automotrisių traukiama viena ar daugiau geležinkelių transporto priemonių arba viena judanti automotrisė, kuriems suteiktas tam tikras numeris arba nurodyta konkreti paskirtis, riedantys iš pradinės nustatytos vietos į galutinę nustatytą vietą. Vieninis lokomotyvas, pavyzdžiui, lokomotyvas, netraukiantis jokio geležinkelio riedmens, laikomas traukiniu.

| 1.5. | Traukinių susidūrimai – priekinis, galinis arba šoninis susidūrimas, kai vieno traukinio dalis susiduria su kito traukinio ar geležinkelių transporto priemonės dalimi arba su manevruojamaisiais riedmenimis: |
| --- | --- |

1.5.

Traukinių susidūrimai – priekinis, galinis arba šoninis susidūrimas, kai vieno traukinio dalis susiduria su kito traukinio ar geležinkelių transporto priemonės dalimi arba su manevruojamaisiais riedmenimis:

| 1.6. | Susidūrimas su kliūtimis gabarito ribose – traukinio dalies susidūrimas su objektais, stacionariai įtaisytais arba laikinai esančiais bėgių kelyje arba šalia jo (išskyrus pervažose esančius objektus, kuriuos pametė pervažą kertanti transporto priemonė arba pervažos naudotojas). Ši sąvoka apima ir susidūrimą su kontaktinėmis oro linijomis. |
| --- | --- |

1.6.

Susidūrimas su kliūtimis gabarito ribose – traukinio dalies susidūrimas su objektais, stacionariai įtaisytais arba laikinai esančiais bėgių kelyje arba šalia jo (išskyrus pervažose esančius objektus, kuriuos pametė pervažą kertanti transporto priemonė arba pervažos naudotojas). Ši sąvoka apima ir susidūrimą su kontaktinėmis oro linijomis.

| 1.7. | Traukinio nuriedėjimas nuo bėgių – įvykis, kai bent vienas traukinio ratas nuvažiuoja nuo bėgių. |
| --- | --- |

1.7.

Traukinio nuriedėjimas nuo bėgių – įvykis, kai bent vienas traukinio ratas nuvažiuoja nuo bėgių.

| 1.8. | Avarijos geležinkelio pervažose – geležinkelio pervažoje įvykusios avarijos, į kurias patenka bent viena geležinkelių transporto priemonė ir viena ar daugiau pervažą kertančių transporto priemonių, kiti pervažą kertantys eismo dalyviai (pvz., pėstieji) arba kiti pervažą kertančios transporto priemonės arba pervažos naudotojo pamesti objektai, laikinai esantys bėgių kelyje arba šalia jo. |
| --- | --- |

1.8.

Avarijos geležinkelio pervažose – geležinkelio pervažoje įvykusios avarijos, į kurias patenka bent viena geležinkelių transporto priemonė ir viena ar daugiau pervažą kertančių transporto priemonių, kiti pervažą kertantys eismo dalyviai (pvz., pėstieji) arba kiti pervažą kertančios transporto priemonės arba pervažos naudotojo pamesti objektai, laikinai esantys bėgių kelyje arba šalia jo.

| 1.9. | su judančiais riedmenimis susijusios

  dėl judančių riedmenų kilusios
  avarijos, per kurias nukentėjo žmonės – avarijos, per kurias vieną ar kelis asmenis partrenkia geležinkelių transporto priemonė arba prie jos pritvirtintas ar nuo jos atitrūkęs objektas. Tokiose avarijose nukentėjusiais asmenimis taip pat laikomi asmenys, kurie iškrenta iš geležinkelių transporto priemonių, ir asmenys, kurie iškrenta arba yra partrenkiami nepritvirtintų objektų kelionės metu transporto priemonių viduje . [102 pakeit.] |
| --- | --- |

1.9.

su judančiais riedmenimis susijusios

  dėl judančių riedmenų kilusios
  avarijos, per kurias nukentėjo žmonės – avarijos, per kurias vieną ar kelis asmenis partrenkia geležinkelių transporto priemonė arba prie jos pritvirtintas ar nuo jos atitrūkęs objektas. Tokiose avarijose nukentėjusiais asmenimis taip pat laikomi asmenys, kurie iškrenta iš geležinkelių transporto priemonių, ir asmenys, kurie iškrenta arba yra partrenkiami nepritvirtintų objektų kelionės metu transporto priemonių viduje . [102 pakeit.]

| 1.10. | Gaisrai riedmenyse – tai gaisrai ir sprogimai geležinkelių transporto priemonėse (taip pat kroviniuose), įvykę joms važiuojant iš išvykimo stoties į paskirties vietą, taip pat įvykę stovint išvykimo stotyje, atvykimo stotyje ar tarpinėse stotelėse bei manevruojant. |
| --- | --- |

1.10.

Gaisrai riedmenyse – tai gaisrai ir sprogimai geležinkelių transporto priemonėse (taip pat kroviniuose), įvykę joms važiuojant iš išvykimo stoties į paskirties vietą, taip pat įvykę stovint išvykimo stotyje, atvykimo stotyje ar tarpinėse stotelėse bei manevruojant.

| 1.11. | Kitų rūšių avarija – visos avarijos, išskyrus jau minėtas avarijas (traukinių susidūrimus, traukinio nuriedėjimus nuo bėgių, avarijas geležinkelio pervažose, avarijas dėl judančių riedmenų, per kurias nukentėjo žmonės, ir gaisrus riedmenyse). |
| --- | --- |

1.11.

Kitų rūšių avarija – visos avarijos, išskyrus jau minėtas avarijas (traukinių susidūrimus, traukinio nuriedėjimus nuo bėgių, avarijas geležinkelio pervažose, avarijas dėl judančių riedmenų, per kurias nukentėjo žmonės, ir gaisrus riedmenyse).

| 1.12. | Keleivis – geležinkeliu keliaujantis asmuo, išskyrus traukinio brigados narius. Renkant statistinius avarijų duomenis įtraukiami ir keleiviai, mėginantys įlipti į judantį traukinį ar išlipti iš jo. |
| --- | --- |

1.12.

Keleivis – geležinkeliu keliaujantis asmuo, išskyrus traukinio brigados narius. Renkant statistinius avarijų duomenis įtraukiami ir keleiviai, mėginantys įlipti į judantį traukinį ar išlipti iš jo.

| 1.13. | Darbuotojas (įskaitant rangovų personalą ir savisamdžius rangovus) – asmenys, kurių profesinės pareigos susijusios su geležinkeliu ir kurie jas vykdo avarijos metu. Darbuotojams priskiriami traukinio brigados nariai ir darbuotojai, kurių veikla susijusi su riedmenų ir infrastruktūros įrenginių tvarkymu. |
| --- | --- |

1.13.

Darbuotojas (įskaitant rangovų personalą ir savisamdžius rangovus) – asmenys, kurių profesinės pareigos susijusios su geležinkeliu ir kurie jas vykdo avarijos metu. Darbuotojams priskiriami traukinio brigados nariai ir darbuotojai, kurių veikla susijusi su riedmenų ir infrastruktūros įrenginių tvarkymu.

| 1.14. | Geležinkelio pervažos naudotojas – asmuo, geležinkelio pervaža kertantis geležinkelių kelią bet kokiomis transporto priemonėmis arba pėsčiomis. |
| --- | --- |

1.14.

Geležinkelio pervažos naudotojas – asmuo, geležinkelio pervaža kertantis geležinkelių kelią bet kokiomis transporto priemonėmis arba pėsčiomis.

| 1.15. | Pažeidėjas – draudžiamoje geležinkelio zonoje esantis asmuo, išskyrus geležinkelio pervažų naudotojus. |
| --- | --- |

1.15.

Pažeidėjas – draudžiamoje geležinkelio zonoje esantis asmuo, išskyrus geležinkelio pervažų naudotojus.

| 1.16. | Kiti (trečiosios šalys) – visi asmenys, neapibrėžti kaip „keleiviai“, „darbuotojai, įskaitant rangovų personalą“, „geležinkelio pervažos naudotojas“ arba “ pažeidėjai . |
| --- | --- |

1.16.

Kiti (trečiosios šalys) – visi asmenys, neapibrėžti kaip „keleiviai“, „darbuotojai, įskaitant rangovų personalą“, „geležinkelio pervažos naudotojas“ arba “ pažeidėjai .

| 1.17. | Žūtis (žuvęs asmuo) – dėl avarijos iš karto žuvęs arba per 30 dienų miręs asmuo, išskyrus savižudybes. |
| --- | --- |

1.17.

Žūtis (žuvęs asmuo) – dėl avarijos iš karto žuvęs arba per 30 dienų miręs asmuo, išskyrus savižudybes.

| 1.18. | Sužeistas (sunkiai sužeistas asmuo) – sužeistas asmuo, dėl avarijos paguldytas stacionariajam gydymui ilgesniam nei 24 valandų laikotarpiui, išskyrus bandymus nusižudyti. |
| --- | --- |

1.18.

Sužeistas (sunkiai sužeistas asmuo) – sužeistas asmuo, dėl avarijos paguldytas stacionariajam gydymui ilgesniam nei 24 valandų laikotarpiui, išskyrus bandymus nusižudyti.

| 2. | Pavojingų krovinių rodikliai






  2.1. | Avarija, susijusi su pavojingų krovinių vežimu – avarija arba riktas, apie kuriuos reikia pranešti pagal RID (1)/ADR 1.8.5 skirsnį. |
| --- | --- | --- |

2.

Pavojingų krovinių rodikliai

2.1.

Avarija, susijusi su pavojingų krovinių vežimu – avarija arba riktas, apie kuriuos reikia pranešti pagal RID (1)/ADR 1.8.5 skirsnį.

| 2.2. | Pavojingi kroviniai – medžiagos ir gaminiai, kuriuos draudžiama vežti pagal RID arba kuriuos leidžiama vežti tik RID nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

2.2.

Pavojingi kroviniai – medžiagos ir gaminiai, kuriuos draudžiama vežti pagal RID arba kuriuos leidžiama vežti tik RID nustatytomis sąlygomis.

| 3. | Savižudybių rodikliai






  3.1. | Savižudybė – tyčinis veiksmas, siekiant save sužeisti, dėl kurio asmuo miršta ir kurį registruoja ir atitinkamai klasifikuoja kompetentinga nacionalinė valdžios institucija. |
| --- | --- | --- |

3.

Savižudybių rodikliai

3.1.

Savižudybė – tyčinis veiksmas, siekiant save sužeisti, dėl kurio asmuo miršta ir kurį registruoja ir atitinkamai klasifikuoja kompetentinga nacionalinė valdžios institucija.

| 4. | Avarijų grėsmės rodikliai






  4.1. | Lūžęs bėgis – į dvi arba daugiau dalių lūžęs bėgis arba bėgis, nuo kurio atskilus metalo gabalui važiuojamajame paviršiuje susidaro ilgesnis kaip 50 mm ir gilesnis kaip 10 mm plyšys. |
| --- | --- | --- |

4.

Avarijų grėsmės rodikliai

4.1.

Lūžęs bėgis – į dvi arba daugiau dalių lūžęs bėgis arba bėgis, nuo kurio atskilus metalo gabalui važiuojamajame paviršiuje susidaro ilgesnis kaip 50 mm ir gilesnis kaip 10 mm plyšys.

| 4.2. | Bėgių kelio šoninis išlinkimas ir bėgių kelio nesutaptis – bėgių kelio vientisumo ir geometrijos pažeidimai, dėl kurių būtina uždrausti geležinkelių transporto eismą tame bėgių kelyje arba nedelsiant sumažinti leistiną greitį. |
| --- | --- |

4.2.

Bėgių kelio šoninis išlinkimas ir bėgių kelio nesutaptis – bėgių kelio vientisumo ir geometrijos pažeidimai, dėl kurių būtina uždrausti geležinkelių transporto eismą tame bėgių kelyje arba nedelsiant sumažinti leistiną greitį.

| 4.3. | Klaidingas signalizavimas – (infrastruktūros arba riedmens) signalizacijos sistemos techninis sutrikimas, dėl kurio perduodama ne tokia griežta kaip reikalaujama informacija. |
| --- | --- |

4.3.

Klaidingas signalizavimas – (infrastruktūros arba riedmens) signalizacijos sistemos techninis sutrikimas, dėl kurio perduodama ne tokia griežta kaip reikalaujama informacija.

| 4.4. | Pravažiuotas draudžiamasis signalas (SPAD, angl. Signal Passed at Danger) – atvejis, kai bet kuri traukinio dalis važiuoja pažeisdama sankcionuoto judėjimo kriterijus.
  Nesankcionuotas judėjimas reiškia judėjimą, kai:
  pravažiuojamas geležinkelio šviesoforo ar semaforo draudžiamasis signalas, įsakantis sustoti, kai neveikia Automatinės traukinių kontrolės sistema (ATCS, angl. Automatic Train Control System) arba ATP sistema,
  viršijamas saugos užtikrinimo atstumas, numatytas ATCS arba ATP sistemoje,
  pravažiuojama vieta, apie kurią buvo nurodyta žodžiu arba raštu taisyklių nustatyta tvarka,
  pravažiuojami sustojimo ženklai (išskyrus aklakelių užkardas) arba pravažiuojama nevykdant rankinių signalų nurodymų.
  Į atvejus, kai transporto priemonės be prikabintos traukos priemonės arba nevaldomas traukinys pravažiuoja draudžiamąjį signalą, neatsižvelgiama. Į atvejus, kai dėl kokios nors priežasties laiku neužsidegė draudžiamasis signalas, kad vairuotojas galėtų iki signalo sustabdyti traukinį, neatsižvelgiama.
  Nacionalinės saugos institucijos gali pateikti duomenis apie kiekvieną iš keturių rodiklių atskirai; jos privalo pateikti bent vieną suvestinį rodiklį, apimantį duomenis apie visus keturis rodiklius. |
| --- | --- |

4.4.

Pravažiuotas draudžiamasis signalas (SPAD, angl. Signal Passed at Danger) – atvejis, kai bet kuri traukinio dalis važiuoja pažeisdama sankcionuoto judėjimo kriterijus.

Nesankcionuotas judėjimas reiškia judėjimą, kai:

pravažiuojamas geležinkelio šviesoforo ar semaforo draudžiamasis signalas, įsakantis sustoti, kai neveikia Automatinės traukinių kontrolės sistema (ATCS, angl. Automatic Train Control System) arba ATP sistema,

viršijamas saugos užtikrinimo atstumas, numatytas ATCS arba ATP sistemoje,

pravažiuojama vieta, apie kurią buvo nurodyta žodžiu arba raštu taisyklių nustatyta tvarka,

pravažiuojami sustojimo ženklai (išskyrus aklakelių užkardas) arba pravažiuojama nevykdant rankinių signalų nurodymų.

Į atvejus, kai transporto priemonės be prikabintos traukos priemonės arba nevaldomas traukinys pravažiuoja draudžiamąjį signalą, neatsižvelgiama. Į atvejus, kai dėl kokios nors priežasties laiku neužsidegė draudžiamasis signalas, kad vairuotojas galėtų iki signalo sustabdyti traukinį, neatsižvelgiama.

Nacionalinės saugos institucijos gali pateikti duomenis apie kiekvieną iš keturių rodiklių atskirai; jos privalo pateikti bent vieną suvestinį rodiklį, apimantį duomenis apie visus keturis rodiklius.

| 4.5. | „Sugadintas ratas“ reiškia, kad sugadintos pagrindinės rato dalys ir todėl atsiranda avarijos (traukinio nuriedėjimo nuo bėgių arba susidūrimo) pavojus. |
| --- | --- |

4.5.

„Sugadintas ratas“ reiškia, kad sugadintos pagrindinės rato dalys ir todėl atsiranda avarijos (traukinio nuriedėjimo nuo bėgių arba susidūrimo) pavojus.

| 4.6. | „Sugadinta ašis“ reiškia, kad sugadintos pagrindinės ašies dalys ir todėl atsiranda avarijos (traukinio nuriedėjimo nuo bėgių arba susidūrimo) pavojus. |
| --- | --- |

4.6.

„Sugadinta ašis“ reiškia, kad sugadintos pagrindinės ašies dalys ir todėl atsiranda avarijos (traukinio nuriedėjimo nuo bėgių arba susidūrimo) pavojus.

| 5. | Bendri avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodai
  Agentūra parengia vieneto išlaidų apskaičiavimo metodiką, naudodama duomenis, surinktus iki šios direktyvos įsigaliojimo. |
| --- | --- |

5.

Bendri avarijų ekonominio poveikio vertinimo metodai

Agentūra parengia vieneto išlaidų apskaičiavimo metodiką, naudodama duomenis, surinktus iki šios direktyvos įsigaliojimo.

| 6. | Rodikliai, susiję su infrastruktūros technine sauga ir jos diegimu






  6.1. | Automatinė traukinių apsauga – sistema, kurią taikant kontroliuojamas greitis (įskaitant automatinio sustojimo suveikus signalizacijai funkciją) ir taip užtikrinama, kad būtų tinkamai reaguojama į signalus ir laikomasi greičio apribojimų. |
| --- | --- | --- |

6.

Rodikliai, susiję su infrastruktūros technine sauga ir jos diegimu

6.1.

Automatinė traukinių apsauga – sistema, kurią taikant kontroliuojamas greitis (įskaitant automatinio sustojimo suveikus signalizacijai funkciją) ir taip užtikrinama, kad būtų tinkamai reaguojama į signalus ir laikomasi greičio apribojimų.

| 6.2. | Geležinkelio pervaža – infrastruktūros valdytojo įregistruota geležinkelio ir pravažiavimo susikirtimo viename lygyje vieta, kuria gali naudotis viešųjų ar privačiųjų pravažiavimų naudotojai. Geležinkelio pervažoms nepriskiriami pravažiavimai tarp stoties platformų ir tik darbuotojams skirti pravažiavimai tarp bėgių kelių. |
| --- | --- |

6.2.

Geležinkelio pervaža – infrastruktūros valdytojo įregistruota geležinkelio ir pravažiavimo susikirtimo viename lygyje vieta, kuria gali naudotis viešųjų ar privačiųjų pravažiavimų naudotojai. Geležinkelio pervažoms nepriskiriami pravažiavimai tarp stoties platformų ir tik darbuotojams skirti pravažiavimai tarp bėgių kelių.

| 6.3. | Pravažiavimas – viešasis ar privatusis kelias, gatvė ar greitkelis, įskaitant pėsčiųjų ir dviračių takus, arba kitas žmonėms, gyvuliams, transporto priemonėms arba technikai skirtas kelias. |
| --- | --- |

6.3.

Pravažiavimas – viešasis ar privatusis kelias, gatvė ar greitkelis, įskaitant pėsčiųjų ir dviračių takus, arba kitas žmonėms, gyvuliams, transporto priemonėms arba technikai skirtas kelias.

| 6.4. | Aktyvioji geležinkelio pervaža – geležinkelio pervaža, kurios naudotojai apsaugomi nuo artėjančio traukinio arba įspėjami apie jį įjungiant įtaisus, kai kirsti pervažą yra nesaugu.
  Apsauga užtikrinama naudojant šiuos fizinius įtaisus:
  pusės kelio užtvarus arba viso kelio užtvarus,
  vartus.
  Įspėjama naudojant geležinkelio pervažose įrengtą stacionarią įrangą:
  regimuosius įtaisus: šviesoforus,
  girdimuosius įtaisus: varpelius, ragelius, sirenas ir pan.,
  fizinius įtaisus, pvz., vibraciją sukeliančius greičio ribojimo kalnelius.
  Aktyviosios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:






  1. | Geležinkelio pervaža su automatine pervažos naudotojų apsaugos ir (arba) įspėjimo sistema – geležinkelio pervaža, kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisai įjungiami artėjant traukiniui arba kurioje naudojama centralizuota bėgių apsauga .
  Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:






  i) | geležinkelio pervažos su automatine naudotojų įspėjimo sistema; |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.

Aktyvioji geležinkelio pervaža – geležinkelio pervaža, kurios naudotojai apsaugomi nuo artėjančio traukinio arba įspėjami apie jį įjungiant įtaisus, kai kirsti pervažą yra nesaugu.

Apsauga užtikrinama naudojant šiuos fizinius įtaisus:

pusės kelio užtvarus arba viso kelio užtvarus,

vartus.

Įspėjama naudojant geležinkelio pervažose įrengtą stacionarią įrangą:

regimuosius įtaisus: šviesoforus,

girdimuosius įtaisus: varpelius, ragelius, sirenas ir pan.,

fizinius įtaisus, pvz., vibraciją sukeliančius greičio ribojimo kalnelius.

Aktyviosios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:

1.

Geležinkelio pervaža su automatine pervažos naudotojų apsaugos ir (arba) įspėjimo sistema – geležinkelio pervaža, kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisai įjungiami artėjant traukiniui arba kurioje naudojama centralizuota bėgių apsauga .

Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:

i)

geležinkelio pervažos su automatine naudotojų įspėjimo sistema;

| ii) | geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos sistema; |
| --- | --- |

ii)

geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos sistema;

| iii) | geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema; |
| --- | --- |

iii)

geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema;

| iv) | geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema ir bėgių apsauga.
  centralizuota bėgių apsauga – signalas arba kitokia traukinių apsaugos sistema, kuri leidžia traukiniui važiuoti tik tuo atveju, jei geležinkelio pervažos naudotojai yra apsaugoti ir geležinkelio pervažoje nėra kliūčių; šiuo tikslu naudojamos priežiūros ir (arba) kliūčių aptikimo priemonės. |
| --- | --- |

iv)

geležinkelio pervažos su automatine naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema ir bėgių apsauga.

centralizuota bėgių apsauga – signalas arba kitokia traukinių apsaugos sistema, kuri leidžia traukiniui važiuoti tik tuo atveju, jei geležinkelio pervažos naudotojai yra apsaugoti ir geležinkelio pervažoje nėra kliūčių; šiuo tikslu naudojamos priežiūros ir (arba) kliūčių aptikimo priemonės.

| 2. | Geležinkelio pervaža su rankine naudotojų apsaugos ir (arba) įspėjimo sistema – geležinkelio pervaža, kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisus įjungia geležinkelių darbuotojas rankiniu būdu ir kurioje nėra centralizuotos bėgių apsaugos .
  Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:






  v) | geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų įspėjimo sistema; |
| --- | --- | --- |

2.

Geležinkelio pervaža su rankine naudotojų apsaugos ir (arba) įspėjimo sistema – geležinkelio pervaža, kurioje apsaugos ir (arba) įspėjimo įtaisus įjungia geležinkelių darbuotojas rankiniu būdu ir kurioje nėra centralizuotos bėgių apsaugos .

Šios geležinkelio pervažos skirstomos į tokias kategorijas:

v)

geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų įspėjimo sistema;

| vi) | geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos sistema; |
| --- | --- |

vi)

geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos sistema;

| vii) | geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema. |
| --- | --- |

vii)

geležinkelio pervažos su rankinio valdymo naudotojų apsaugos ir įspėjimo sistema.

| 6.5. | Pasyvioji geležinkelio pervaža – geležinkelio pervaža, kurioje neveikia jokia įspėjimo ir (arba) apsaugos sistema, įjungiama, kai pervažą kirsti nesaugu. |
| --- | --- |

6.5.

Pasyvioji geležinkelio pervaža – geležinkelio pervaža, kurioje neveikia jokia įspėjimo ir (arba) apsaugos sistema, įjungiama, kai pervažą kirsti nesaugu.

| 7. | Saugos valdymo rodikliai






  7.1. | Auditas – sistemingas, nepriklausomas, dokumentais grindžiamas procesas, kurio paskirtis – gauti auditui būtinų duomenų ir objektyviai juos įvertinti siekiant nustatyti atitikties audito kriterijams mastą. |
| --- | --- | --- |

7.

Saugos valdymo rodikliai

7.1.

Auditas – sistemingas, nepriklausomas, dokumentais grindžiamas procesas, kurio paskirtis – gauti auditui būtinų duomenų ir objektyviai juos įvertinti siekiant nustatyti atitikties audito kriterijams mastą.

| 8. | Matavimo vienetų apibrėžimai






  8.1. | Traukinio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vieną traukinio nuvažiuotą kilometrą. Naudojamas atstumas yra iš tikrųjų nuvažiuotas atstumas, jei žinomas; priešingu atveju turi būti naudojamas tipinis tinklo atstumas nuo išvykimo vietos iki paskirties vietos. Turi būti atsižvelgiama tik į atsiskaitančiosios šalies teritorija nuvažiuotą atstumą. |
| --- | --- | --- |

8.

Matavimo vienetų apibrėžimai

8.1.

Traukinio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vieną traukinio nuvažiuotą kilometrą. Naudojamas atstumas yra iš tikrųjų nuvažiuotas atstumas, jei žinomas; priešingu atveju turi būti naudojamas tipinis tinklo atstumas nuo išvykimo vietos iki paskirties vietos. Turi būti atsižvelgiama tik į atsiskaitančiosios šalies teritorija nuvažiuotą atstumą.

| 8.2. | Keleivio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vieno keleivio vežimą geležinkeliu vieną kilometrą. Turi būti atsižvelgiama tik į atsiskaitančiosios šalies teritorija nuvažiuotą atstumą. |
| --- | --- |

8.2.

Keleivio nuvažiuotas kilometras – matavimo vienetas, atitinkantis vieno keleivio vežimą geležinkeliu vieną kilometrą. Turi būti atsižvelgiama tik į atsiskaitančiosios šalies teritorija nuvažiuotą atstumą.

| 8.3. | Geležinkelių kelio kilometras – tai valstybių narių geležinkelio tinklo, kurio aprėptis nustatyta 2 straipsnyje, ilgis kilometrais. Jeigu geležinkelis yra daugiakelis, turi būti skaičiuojamas tik atstumas nuo išvykimo vietos iki paskirties vietos. |
| --- | --- |

8.3.

Geležinkelių kelio kilometras – tai valstybių narių geležinkelio tinklo, kurio aprėptis nustatyta 2 straipsnyje, ilgis kilometrais. Jeigu geležinkelis yra daugiakelis, turi būti skaičiuojamas tik atstumas nuo išvykimo vietos iki paskirties vietos.

| 8.4. | Kilometrais išreikštas bėgių kelių ilgis – kilometrais išmatuotas valstybių narių geležinkelių tinklo, kurio aprėptis nustatyta 2 straipsnyje, ilgis. Jį matuojant įskaičiuojamas kiekvienas daugiakelio geležinkelio bėgių kelias. |
| --- | --- |

8.4.

Kilometrais išreikštas bėgių kelių ilgis – kilometrais išmatuotas valstybių narių geležinkelių tinklo, kurio aprėptis nustatyta 2 straipsnyje, ilgis. Jį matuojant įskaičiuojamas kiekvienas daugiakelio geležinkelio bėgių kelias.

---

(1)  Pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais taisyklės (angl. Regulations concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Rail, RID), patvirtintos pagal 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

II PRIEDAS

A DALIS

Panaikinama direktyva su išvardytais jos pakeitimais

(nurodyta 32 straipsnyje)

| Direktyva 2004/49/EB | (OL L 164, 2004 4 30, p. 44) |
| --- | --- |
| Direktyva 2008/57/EB | (OL L 191, 2008 7 18, p. 1) |
| Direktyva 2008/110/EB | (OL L 345, 2008 12 23, p. 62) |
| Komisijos direktyva 2009/149/EB | (OL L 313, 2009 11 28, p. 65) |
| Klaidų ištaisymas 2004/49/EB | (OL L 220, 2004 6 21, p. 16) |

Direktyva 2004/49/EB

(OL L 164, 2004 4 30, p. 44)

Direktyva 2008/57/EB

(OL L 191, 2008 7 18, p. 1)

Direktyva 2008/110/EB

(OL L 345, 2008 12 23, p. 62)

Komisijos direktyva 2009/149/EB

(OL L 313, 2009 11 28, p. 65)

Klaidų ištaisymas 2004/49/EB

(OL L 220, 2004 6 21, p. 16)

B DALIS

Perkėlimo į nacionalinius teisės aktus terminai

(nurodyti 32 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas |
| --- | --- |
| 2004/49/EB | 2006 m. balandžio 30 d. |
| 2008/57/EB | 2010 m. liepos 19 d. |
| 2008/110/EB | 2010 m. gruodžio 24 d. |
| 2009/149/EB | 2010 m. birželio 18 d. |

Direktyva

Perkėlimo terminas

2004/49/EB

2006 m. balandžio 30 d.

2008/57/EB

2010 m. liepos 19 d.

2008/110/EB

2010 m. gruodžio 24 d.

2009/149/EB

2010 m. birželio 18 d.

III PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Direktyva 2004/49/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| 10 straipsnis | 10 straipsnis |
| 11 straipsnis | 12 straipsnis |
| 12 straipsnis | 11 straipsnis |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| 14a straipsnio 1–7 dalys | 14 straipsnis |
| 14a straipsnio 8 dalis | 15 straipsnis |
| 15 straipsnis | -- |
| 16 straipsnis | 16 straipsnis |
| 17 straipsnis | 17 straipsnis |
| 18 straipsnis | 18 straipsnis |
| 19 straipsnis | 19 straipsnis |
| 20 straipsnis | 20 straipsnis |
| 21 straipsnis | 21 straipsnis |
| 22 straipsnis | 22 straipsnis |
| 23 straipsnis | 23 straipsnis |
| 24 straipsnis | 24 straipsnis |
| 25 straipsnis | 25 straipsnis |
| 26 straipsnis | -- |
| -- | 26 straipsnis |
| 27 straipsnis | 27 straipsnis |
| 28 straipsnis | -- |
| 29 straipsnis | -- |
| 30 straipsnis | -- |
| 31 straipsnis | 28 straipsnis |
| 32 straipsnis | 29 straipsnis |
| -- | 30 straipsnis |
| -- | 31 straipsnis |
| 33 straipsnis | 32 straipsnis |
| -- | 33 straipsnis |
| 34 straipsnis | 34 straipsnis |
| 35 straipsnis | 35 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | -- |
| III priedas | -- |
| IV priedas | -- |
| V priedas | -- |
| -- | II priedas |

Direktyva 2004/49/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis

10 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnis

12 straipsnis

11 straipsnis

13 straipsnis

13 straipsnis

14a straipsnio 1–7 dalys

14 straipsnis

14a straipsnio 8 dalis

15 straipsnis

15 straipsnis

--

16 straipsnis

16 straipsnis

17 straipsnis

17 straipsnis

18 straipsnis

18 straipsnis

19 straipsnis

19 straipsnis

20 straipsnis

20 straipsnis

21 straipsnis

21 straipsnis

22 straipsnis

22 straipsnis

23 straipsnis

23 straipsnis

24 straipsnis

24 straipsnis

25 straipsnis

25 straipsnis

26 straipsnis

--

--

26 straipsnis

27 straipsnis

27 straipsnis

28 straipsnis

--

29 straipsnis

--

30 straipsnis

--

31 straipsnis

28 straipsnis

32 straipsnis

29 straipsnis

--

30 straipsnis

--

31 straipsnis

33 straipsnis

32 straipsnis

--

33 straipsnis

34 straipsnis

34 straipsnis

35 straipsnis

35 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

--

III priedas

--

IV priedas

--

V priedas

--

--

II priedas

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/524 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/524

---

P7_TA(2014)0151

Europos geležinkelio agentūra ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/56)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0027), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0027),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0029/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0029/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Rumunijos Senato ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Rumunijos Senato ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7-0016/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7-0016/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | prašo, kad Komisija pateiktų finansinę pažymą, kurioje būtų visapusiškai atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos teisėkūros susitarimo dėl visų Ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio teisės aktų siekiant užtikrinti, kad būtų patenkinti Europos geležinkelių agentūros ir galbūt Komisijos tarnybų biudžeto ir darbuotojų poreikiai, rezultatą; |
| --- | --- |

2.

prašo, kad Komisija pateiktų finansinę pažymą, kurioje būtų visapusiškai atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos teisėkūros susitarimo dėl visų Ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio teisės aktų siekiant užtikrinti, kad būtų patenkinti Europos geležinkelių agentūros ir galbūt Komisijos tarnybų biudžeto ir darbuotojų poreikiai, rezultatą;

| 3. | pabrėžia, kad bet koks teisėkūros institucijos sprendimas dėl reglamento projekto nedaro poveikio biudžeto valdymo institucijos sprendimams vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad bet koks teisėkūros institucijos sprendimas dėl reglamento projekto nedaro poveikio biudžeto valdymo institucijos sprendimams vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)014

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti (ES) Nr. .../2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | norint palaipsniui sukurti sienų nevaržomą Europos geležinkelių erdvę, reikia, kad Sąjunga imtųsi veiksmų geležinkeliams taikomų techninių taisyklių srityje ir atsižvelgtų į glaudžiai tarpusavyje susijusius techninius (sąveikos) ir saugos aspektus, kurių kiekvienas turi būti labiau suderintas Sąjungos lygmeniu. Per pastaruosius du dešimtmečius buvo priimti atitinkami geležinkelio srities teisės aktai, ypač trys geležinkelių dokumentų rinkiniai; tarp jų aktualiausi yra Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB (5); |
| --- | --- |

(1)

norint palaipsniui sukurti sienų nevaržomą Europos geležinkelių erdvę, reikia, kad Sąjunga imtųsi veiksmų geležinkeliams taikomų techninių taisyklių srityje ir atsižvelgtų į glaudžiai tarpusavyje susijusius techninius (sąveikos) ir saugos aspektus, kurių kiekvienas turi būti labiau suderintas Sąjungos lygmeniu. Per pastaruosius du dešimtmečius buvo priimti atitinkami geležinkelio srities teisės aktai, ypač trys geležinkelių dokumentų rinkiniai; tarp jų aktualiausi yra Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB (4) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB (5);

| (2) | kad būtų galima tuo pačiu metu siekti ir geležinkelio saugos, ir sąveikos tikslų, reikia atlikti didelį techninį darbą, kuriam turi vadovauti specializuota įstaiga. Todėl 2004 m., remiantis esama institucine sistema ir atsižvelgiant į įgaliojimų pusiausvyrą Sąjungoje, reikėjo pagal antrąjį geležinkelių dokumentų rinkinį įsteigti europinę agentūrą, kuri atsakytų už geležinkelių saugą ir sąveiką (toliau — agentūra); |
| --- | --- |

(2)

kad būtų galima tuo pačiu metu siekti ir geležinkelio saugos, ir sąveikos tikslų, reikia atlikti didelį techninį darbą, kuriam turi vadovauti specializuota įstaiga. Todėl 2004 m., remiantis esama institucine sistema ir atsižvelgiant į įgaliojimų pusiausvyrą Sąjungoje, reikėjo pagal antrąjį geležinkelių dokumentų rinkinį įsteigti europinę agentūrą, kuri atsakytų už geležinkelių saugą ir sąveiką (toliau — agentūra);

| (3) | Europos geležinkelio agentūra pirmiausia įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 881/2004, siekiant skatinti sienų nevaržomos Europos geležinkelių erdvės kūrimą ir padėti atgaivinti geležinkelio sektorių stiprinant jo pagrindinius privalumus saugos aspektu. Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 turi būti pakeistas nauju teisės aktu, nes agentūros užduotys ir vidaus darbo organizavimas smarkiai keičiami

  turi būti iš esmės pakeisti
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Europos geležinkelio agentūra pirmiausia įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 881/2004, siekiant skatinti sienų nevaržomos Europos geležinkelių erdvės kūrimą ir padėti atgaivinti geležinkelio sektorių stiprinant jo pagrindinius privalumus saugos aspektu. Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 turi būti pakeistas nauju teisės aktu, nes agentūros užduotys ir vidaus darbo organizavimas smarkiai keičiami

  turi būti iš esmės pakeisti
  ; [1 pakeit.]

| (4) | ketvirtajame geležinkelių dokumentų rinkinyje siūloma svarbių pakeitimų, kuriais būtų patobulintas bendros Europos geležinkelių erdvės veikimas nauja redakcija išdėstant Direktyvą 2004/49/EB ir Direktyvą 2008/57/EB, kurios abi tiesiogiai susijusios su agentūros užduotimis. Tose direktyvose ir šiame reglamente pirmiausia numatoma atlikti užduotis, susijusias su transporto priemonių leidimų ir saugos sertifikatų,
  visų pirma dėl tarptautinio eismo,
  išdavimu Sąjungos lygmeniu. Dėl to turėtų sustiprėti agentūros vaidmuo; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

ketvirtajame geležinkelių dokumentų rinkinyje siūloma svarbių pakeitimų, kuriais būtų patobulintas bendros Europos geležinkelių erdvės veikimas nauja redakcija išdėstant Direktyvą 2004/49/EB ir Direktyvą 2008/57/EB, kurios abi tiesiogiai susijusios su agentūros užduotimis. Tose direktyvose ir šiame reglamente pirmiausia numatoma atlikti užduotis, susijusias su transporto priemonių leidimų ir saugos sertifikatų,
  visų pirma dėl tarptautinio eismo,
  išdavimu Sąjungos lygmeniu. Dėl to turėtų sustiprėti agentūros vaidmuo; [2 pakeit.]

| (5) | agentūra turėtų padėti sukurti sienų nevaržomą bendrą Europos geležinkelių erdvę ir užtikrinti sklandų jos veikimą bei aukštą saugos lygį, o drauge pagerinti geležinkelio sektoriaus konkurencinę padėtį. Tai turėtų būti pasiekta padedant įgyvendinti Europos Sąjungos teisės aktus techniniais klausimais, didinant geležinkelio sistemų sąveikos lygį ir plėtojant bendrą požiūrį į saugą Europos geležinkelio sistemoje. Agentūra taip pat turėtų veikti kaip europinė įstaiga, atsakinga už leidimų pateikti rinkai geležinkelio transporto priemones ir transporto priemonių tipus išdavimą
  Sąjungos lygmeniu
  , už saugos sertifikatų geležinkelio įmonėms išdavimą ir už leidimų pradėti eksploatuoti
  Sąjungoje esančius arba naudojamus
  kelio kontrolės

  Europos geležinkelių eismo
  valdymo ir signalizavimo

  sistemos (ERTMS)
  posistemius išdavimą. Be to, ji turėtų vykdyti nacionalinių geležinkelio taisyklių ir nacionalinių institucijų, veikiančių geležinkelių sąveikos ir saugos srityse, veiklos rezultatų stebėseną; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

agentūra turėtų padėti sukurti sienų nevaržomą bendrą Europos geležinkelių erdvę ir užtikrinti sklandų jos veikimą bei aukštą saugos lygį, o drauge pagerinti geležinkelio sektoriaus konkurencinę padėtį. Tai turėtų būti pasiekta padedant įgyvendinti Europos Sąjungos teisės aktus techniniais klausimais, didinant geležinkelio sistemų sąveikos lygį ir plėtojant bendrą požiūrį į saugą Europos geležinkelio sistemoje. Agentūra taip pat turėtų veikti kaip europinė įstaiga, atsakinga už leidimų pateikti rinkai geležinkelio transporto priemones ir transporto priemonių tipus išdavimą
  Sąjungos lygmeniu
  , už saugos sertifikatų geležinkelio įmonėms išdavimą ir už leidimų pradėti eksploatuoti
  Sąjungoje esančius arba naudojamus
  kelio kontrolės

  Europos geležinkelių eismo
  valdymo ir signalizavimo

  sistemos (ERTMS)
  posistemius išdavimą. Be to, ji turėtų vykdyti nacionalinių geležinkelio taisyklių ir nacionalinių institucijų, veikiančių geležinkelių sąveikos ir saugos srityse, veiklos rezultatų stebėseną; [3 pakeit.]

| (6) | siekdama tų tikslų, agentūra turėtų visapusiškai atsižvelgti į Sąjungos plėtros procesą, į konkrečius apribojimus, susijusius su geležinkelio jungtimis su trečiosiomis šalimis
  , ir į konkrečią geležinkelių tinklų, kurių vėžės nestandartinės, padėtį, ypač tuo atveju, jei valstybės narės yra sklandžiai integruotos į šiuos tikslus drauge su trečiosiomis šalimis, tačiau atskirtos nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo
  .
  Ji taip pat

  . Agentūra turėtų būti visiškai atsakinga už jai pavestų funkcijų ir paskirtų įgaliojimų vykdymą

  siekti palengvinti abipusiškumo principo taikymą trečiųjų šalių patekimo į Sąjungos rinką ir Sąjungos įmonių patekimo į trečiųjų šalių rinkas atžvilgiu
  ; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

siekdama tų tikslų, agentūra turėtų visapusiškai atsižvelgti į Sąjungos plėtros procesą, į konkrečius apribojimus, susijusius su geležinkelio jungtimis su trečiosiomis šalimis
  , ir į konkrečią geležinkelių tinklų, kurių vėžės nestandartinės, padėtį, ypač tuo atveju, jei valstybės narės yra sklandžiai integruotos į šiuos tikslus drauge su trečiosiomis šalimis, tačiau atskirtos nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo
  .
  Ji taip pat

  . Agentūra turėtų būti visiškai atsakinga už jai pavestų funkcijų ir paskirtų įgaliojimų vykdymą

  siekti palengvinti abipusiškumo principo taikymą trečiųjų šalių patekimo į Sąjungos rinką ir Sąjungos įmonių patekimo į trečiųjų šalių rinkas atžvilgiu
  ; [4 pakeit.]

| (6a) | agentūra turėtų būti visiškai atsakinga už jai pavestų funkcijų ir paskirtų įgaliojimų vykdymą. Nacionalinės saugos institucijos turėtų būti visiškai atsakingos už savo priimtus sprendimus; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

agentūra turėtų būti visiškai atsakinga už jai pavestų funkcijų ir paskirtų įgaliojimų vykdymą. Nacionalinės saugos institucijos turėtų būti visiškai atsakingos už savo priimtus sprendimus; [5 pakeit.]

| (7) | vykdydama savo užduotis, ypač tas, kurios susijusios su rekomendacijų rengimu, agentūra turėtų kuo labiau atsižvelgti į geležinkelio srities išorės ekspertų nuomonę. Dauguma tų ekspertų turėtų būti geležinkelio


  sektoriaus nacionalinių saugos institucijų

  profesionalai ir
  kitų
  atitinkamų nacionalinių institucijų
  ekspertai, taip pat ir geležinkelio sektoriaus profesionalai, įskaitant atstovaujamuosius organus ir nepriklausomas notifikuotąsias atitikties vertinimo įstaigas

  atstovai. Iš jų turėtų būti sudaromos kompetentingos ir reprezentatyvios agentūros darbo grupės.
  Agentūra turėtų atsižvelgti į būtinybę užtikrinti rizikos ir naudos pusiausvyrą, ypač tai taikytina kalbant apie, viena vertus, interesų konfliktų valdymą ir, antra vertus, tikslą gauti kuo geresnę ekspertų nuomonę
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

vykdydama savo užduotis, ypač tas, kurios susijusios su rekomendacijų rengimu, agentūra turėtų kuo labiau atsižvelgti į geležinkelio srities išorės ekspertų nuomonę. Dauguma tų ekspertų turėtų būti geležinkelio


  sektoriaus nacionalinių saugos institucijų

  profesionalai ir
  kitų
  atitinkamų nacionalinių institucijų
  ekspertai, taip pat ir geležinkelio sektoriaus profesionalai, įskaitant atstovaujamuosius organus ir nepriklausomas notifikuotąsias atitikties vertinimo įstaigas

  atstovai. Iš jų turėtų būti sudaromos kompetentingos ir reprezentatyvios agentūros darbo grupės.
  Agentūra turėtų atsižvelgti į būtinybę užtikrinti rizikos ir naudos pusiausvyrą, ypač tai taikytina kalbant apie, viena vertus, interesų konfliktų valdymą ir, antra vertus, tikslą gauti kuo geresnę ekspertų nuomonę
  ; [6 pakeit.]

| (8) | siekdama padėti suvokti ekonominį poveikį geležinkelio sektoriui ir jo įtaką visuomenei, sudaryti sąlygas kitiems priimti informacija pagrįstus sprendimus, veiksmingiau nustatyti darbo prioritetus ir skirstyti savo išteklius agentūra turėtų toliau stiprinti pastangas vykdyti poveikio vertinimo veiklą; |
| --- | --- |

(8)

siekdama padėti suvokti ekonominį poveikį geležinkelio sektoriui ir jo įtaką visuomenei, sudaryti sąlygas kitiems priimti informacija pagrįstus sprendimus, veiksmingiau nustatyti darbo prioritetus ir skirstyti savo išteklius agentūra turėtų toliau stiprinti pastangas vykdyti poveikio vertinimo veiklą;

| (9) | agentūra turėtų teikti nepriklausomą ir objektyvią techninę paramą, labiausiai Komisijai. Direktyva .... [Geležinkelių sąveikos direktyva] yra techninių sąveikos specifikacijų (TSS) rengimo ir persvarstymo pagrindas, o Direktyva .... [Geležinkelių saugos direktyva] yra bendrųjų saugos būdų (BSB) ir bendrųjų saugos rodiklių (BSR) rengimo ir persvarstymo pagrindas. Kad būtų užtikrintas šio darbo tęstinumas ir per tam tikrą laiką parengtos TSS, BSB ir BSR, reikia nuolat veikiančios techninės sistemos ir jai priskirto specializuotos įstaigos personalo. Tuo tikslu agentūrai turėtų būti pavesta teikti Komisijai rekomendacijas dėl TSS, BSB ir BSR rengimo ir persvarstymo. Nacionalinėms saugos organizacijoms ir reguliavimo įstaigoms taip pat reikėtų suteikti teisę prašyti agentūros pateikti nepriklausomą techninę nuomonę; |
| --- | --- |

(9)

agentūra turėtų teikti nepriklausomą ir objektyvią techninę paramą, labiausiai Komisijai. Direktyva .... [Geležinkelių sąveikos direktyva] yra techninių sąveikos specifikacijų (TSS) rengimo ir persvarstymo pagrindas, o Direktyva .... [Geležinkelių saugos direktyva] yra bendrųjų saugos būdų (BSB) ir bendrųjų saugos rodiklių (BSR) rengimo ir persvarstymo pagrindas. Kad būtų užtikrintas šio darbo tęstinumas ir per tam tikrą laiką parengtos TSS, BSB ir BSR, reikia nuolat veikiančios techninės sistemos ir jai priskirto specializuotos įstaigos personalo. Tuo tikslu agentūrai turėtų būti pavesta teikti Komisijai rekomendacijas dėl TSS, BSB ir BSR rengimo ir persvarstymo. Nacionalinėms saugos organizacijoms ir reguliavimo įstaigoms taip pat reikėtų suteikti teisę prašyti agentūros pateikti nepriklausomą techninę nuomonę;

| (10) | teikdamos saugos sertifikatų paraišką kompetentingoms nacionalinėms institucijoms geležinkelio įmonės susidurdavo su įvairiomis problemomis – nuo procedūrų vilkinimo ir pernelyg didelių išlaidų iki nesąžiningo santykio, ypač su naujais rinkos dalyviais. Vienoje valstybėje narėje išduoti sertifikatai nebuvo be sąlygų pripažįstami kitose valstybėse narėse ir tai darė žalą bendrai Europos geležinkelių erdvei. Siekiant, kad saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms procedūros taptų efektyvesnės ir nešališkesnės, iš esmės būtina siekti, kad visoje Sąjungoje
  nurodytose naudojimo srityse
  galiotų bendras saugos sertifikatas, kurį išduotų agentūra. Tai numatyta persvarstytoje Direktyvoje ... [Geležinkelių saugos direktyva]; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

teikdamos saugos sertifikatų paraišką kompetentingoms nacionalinėms institucijoms geležinkelio įmonės susidurdavo su įvairiomis problemomis – nuo procedūrų vilkinimo ir pernelyg didelių išlaidų iki nesąžiningo santykio, ypač su naujais rinkos dalyviais. Vienoje valstybėje narėje išduoti sertifikatai nebuvo be sąlygų pripažįstami kitose valstybėse narėse ir tai darė žalą bendrai Europos geležinkelių erdvei. Siekiant, kad saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms procedūros taptų efektyvesnės ir nešališkesnės, iš esmės būtina siekti, kad visoje Sąjungoje
  nurodytose naudojimo srityse
  galiotų bendras saugos sertifikatas, kurį išduotų agentūra. Tai numatyta persvarstytoje Direktyvoje ... [Geležinkelių saugos direktyva]; [7 pakeit.]

| (11) | šiuo metu Direktyvoje 2008/57/EB numatyta, kad leidimas eksploatuoti geležinkelio transporto priemones išduodamas atskirai kiekvienoje valstybėje, išskyrus išimtinius atvejus. 2011 m. Komisijos įsteigta Transporto priemonių leidimų darbo grupė apsvarstė keletą atvejų, kai gamintojai ir geležinkelio įmonės nukentėjo nuo pernelyg ilgo ir brangaus leidimų išdavimo proceso ir pasiūlė keletą patobulinimų. Keletas problemų kilo dėl dabartinio sudėtingo transporto priemonių leidimų išdavimo proceso, todėl jį reikėtų supaprastinti. Kiekvienai geležinkelio transporto priemonei turi būti išduodamas tik vienas leidimas ir tą leidimą pateikti transporto priemones ir transporto priemonių tipus rinkai turėtų išduoti agentūra. Tai sektoriui atneštų apčiuopiamos naudos, nes sumažėtų procedūros sąnaudos ir trukmė, galimo diskriminavimo rizika, ypač naujoms bendrovėms, kurios nori įžengti į geležinkelių rinką. Tai numatyta persvarstytoje Direktyvoje ... [Geležinkelių sąveikos direktyva]; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Direktyvoje 2008/57/EB numatyta, kad leidimas eksploatuoti geležinkelio transporto priemones išduodamas atskirai kiekvienoje valstybėje, išskyrus išimtinius atvejus. 2011 m. Komisijos įsteigta Transporto priemonių leidimų darbo grupė apsvarstė keletą atvejų, kai gamintojai ir geležinkelio įmonės nukentėjo nuo pernelyg ilgo ir brangaus leidimų išdavimo proceso ir pasiūlė keletą patobulinimų. Keletas problemų kilo dėl dabartinio sudėtingo transporto priemonių leidimų išdavimo proceso, todėl jį reikėtų supaprastinti. Kiekvienai geležinkelio transporto priemonei turi būti išduodamas tik vienas leidimas ir tą leidimą pateikti transporto priemones ir transporto priemonių tipus rinkai turėtų išduoti agentūra. Tai sektoriui atneštų apčiuopiamos naudos, nes sumažėtų procedūros sąnaudos ir trukmė, galimo diskriminavimo rizika, ypač naujoms bendrovėms, kurios nori įžengti į geležinkelių rinką. Tai numatyta persvarstytoje Direktyvoje ... [Geležinkelių sąveikos direktyva];

| (11a) | atviroje Europos geležinkelių rinkoje, kurioje gausėja tarptautinių operacijų, labai svarbu laikytis vairavimo ir poilsio laiko reikalavimų siekiant geležinkelių saugos ir sąžiningos konkurencijos, todėl šių reikalavimų laikymasis turėtų būti kontroliuojamas ir užtikrinamas jų vykdymas. Nacionalinės saugos institucijos turėtų kontroliuoti vairavimo ir poilsio laiką, įskaitant tarptautinių operacijų atveju; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

atviroje Europos geležinkelių rinkoje, kurioje gausėja tarptautinių operacijų, labai svarbu laikytis vairavimo ir poilsio laiko reikalavimų siekiant geležinkelių saugos ir sąžiningos konkurencijos, todėl šių reikalavimų laikymasis turėtų būti kontroliuojamas ir užtikrinamas jų vykdymas. Nacionalinės saugos institucijos turėtų kontroliuoti vairavimo ir poilsio laiką, įskaitant tarptautinių operacijų atveju; [8 pakeit.]

| (11b) | transporto priemonėje esantis personalas atlieka geležinkelių sistemos veiklos vykdymo saugos užduotis ir yra atsakingas už traukinių keleivių komfortą ir saugą. Agentūra turėtų nustatyti į lokomotyvų mašinistų sertifikavimą panašų sertifikavimą, siekiant užtikrinti aukštą kvalifikaciją ir kompetenciją, pripažinti šios profesinės grupės svarbą teikiant saugias geležinkelių paslaugas, taip pat palengvinti darbuotojų judumą; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(11b)

transporto priemonėje esantis personalas atlieka geležinkelių sistemos veiklos vykdymo saugos užduotis ir yra atsakingas už traukinių keleivių komfortą ir saugą. Agentūra turėtų nustatyti į lokomotyvų mašinistų sertifikavimą panašų sertifikavimą, siekiant užtikrinti aukštą kvalifikaciją ir kompetenciją, pripažinti šios profesinės grupės svarbą teikiant saugias geležinkelių paslaugas, taip pat palengvinti darbuotojų judumą; [9 pakeit.]

| (12) | siekiant toliau plėtoti bendrą Europos geležinkelių erdvę, ypač tai, kas susiję su tinkamos informacijos teikimu krovinių vežimo paslaugų naudotojams ir keleiviams, ir atsižvelgiant į dabartinį agentūros vaidmenį, būtina agentūrai suteikti svaresnį balsą telematikos priemonių klausimu
  lanksčioje sistemoje, kuria užtikrinama sąveika ir kartu sudaromos sąlygos inovacinėms komercinėms strategijoms vykdyti
  . Tai užtikrintų nuoseklią tų priemonių plėtrą ir jų spartų diegimą; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

siekiant toliau plėtoti bendrą Europos geležinkelių erdvę, ypač tai, kas susiję su tinkamos informacijos teikimu krovinių vežimo paslaugų naudotojams ir keleiviams, ir atsižvelgiant į dabartinį agentūros vaidmenį, būtina agentūrai suteikti svaresnį balsą telematikos priemonių klausimu
  lanksčioje sistemoje, kuria užtikrinama sąveika ir kartu sudaromos sąlygos inovacinėms komercinėms strategijoms vykdyti
  . Tai užtikrintų nuoseklią tų priemonių plėtrą ir jų spartų diegimą; [10 pakeit.]

| (13) | atsižvelgiant į Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) svarbą sklandžiai bendros Europos geležinkelių erdvės bei jos saugos plėtotei ir į tai, kad iki šiol ERTMS
  buvo
  plėtojama išskaidytai

  ir diegiama nesėkmingai
  , būtina sustiprinti bendrą plėtojimo koordinavimą Sąjungos lygmeniu.
  Šiuo metu rimtai kliudoma pasiekti tikslą sukurti traukinių kontrolės ir signalizavimo sistemų sąveiką ir derinimą visoje Sąjungoje, nes yra daugybė skirtingų nacionalinių ERTMS versijų. [11 pakeit.]

  Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklų ERTMS plėtojimą ir padėti užtikrinti, kad ERTMS įranga atitiktų galiojančias specifikacijas, taip pat siekiant užtikrinti, kad su ERTMS susijusios Europos mokslinių tyrimų programos būtų derinamos su ERTMS techninių specifikacijų plėtra, agentūrai, kaip kompetentingiausiai Sąjungos įstaigai, reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį šioje srityje. Be to, norint, kad leidimų eksploatuoti kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemius išdavimo procedūros taptų efektyvesnės ir nešališkesnės, ypač svarbu siekti, kad visoje Sąjungoje būtų išduodamas vienintelis leidimas ir jį išduotų agentūra. Tai numatyta persvarstytoje Direktyvoje ... [Geležinkelių sąveikos direktyva]. |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) svarbą sklandžiai bendros Europos geležinkelių erdvės bei jos saugos plėtotei ir į tai, kad iki šiol ERTMS
  buvo
  plėtojama išskaidytai

  ir diegiama nesėkmingai
  , būtina sustiprinti bendrą plėtojimo koordinavimą Sąjungos lygmeniu.
  Šiuo metu rimtai kliudoma pasiekti tikslą sukurti traukinių kontrolės ir signalizavimo sistemų sąveiką ir derinimą visoje Sąjungoje, nes yra daugybė skirtingų nacionalinių ERTMS versijų. [11 pakeit.]

Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklų ERTMS plėtojimą ir padėti užtikrinti, kad ERTMS įranga atitiktų galiojančias specifikacijas, taip pat siekiant užtikrinti, kad su ERTMS susijusios Europos mokslinių tyrimų programos būtų derinamos su ERTMS techninių specifikacijų plėtra, agentūrai, kaip kompetentingiausiai Sąjungos įstaigai, reikėtų skirti svarbesnį vaidmenį šioje srityje. Be to, norint, kad leidimų eksploatuoti kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemius išdavimo procedūros taptų efektyvesnės ir nešališkesnės, ypač svarbu siekti, kad visoje Sąjungoje būtų išduodamas vienintelis leidimas ir jį išduotų agentūra. Tai numatyta persvarstytoje Direktyvoje ... [Geležinkelių sąveikos direktyva].

| (13a) | pastaraisiais metais įvykusios kelios avarijos krovinių vežimo geležinkeliais sektoriuje rodo, kad reikia tobulinti prekinių vagonų techninės priežiūros taisykles Sąjungos lygmeniu. Agentūra turėtų tęsti darbą, susijusį su suderintais privalomais reikalavimais dėl reguliarios priežiūros laikotarpių; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

pastaraisiais metais įvykusios kelios avarijos krovinių vežimo geležinkeliais sektoriuje rodo, kad reikia tobulinti prekinių vagonų techninės priežiūros taisykles Sąjungos lygmeniu. Agentūra turėtų tęsti darbą, susijusį su suderintais privalomais reikalavimais dėl reguliarios priežiūros laikotarpių; [12 pakeit.]

| (14) | kompetentingos nacionalinės institucijos už transporto priemonių leidimų ir saugos sertifikatų išdavimą paprastai ima mokestį. Perdavus kompetenciją į Sąjungos lygmenį, agentūrai turėtų būti suteikta teisė imti mokestį iš subjektų, pateikusių paraišką išduoti ankstesnėse konstatuojamose dalyse paminėtus sertifikatus ir leidimus. Tų mokesčių dydis turėtų prilygti dabartiniam Sąjungose vidurkiui ar būti už jį mažesnis

  skirtis pagal sertifikate ar leidime nurodytą veiklos apimtį ir naudojimo sritį
  ; tas dydis turėtų būti nustatomas deleguotuoju aktu, kurį turi priimti Komisija
  . Etatų plano pareigybės, finansuojamos iš minėtų mokesčių, neturėtų būti mažinamos atsižvelgiant į visų Sąjungos institucijų ir įstaigų darbuotojų mažinimo planus
  ; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

kompetentingos nacionalinės institucijos už transporto priemonių leidimų ir saugos sertifikatų išdavimą paprastai ima mokestį. Perdavus kompetenciją į Sąjungos lygmenį, agentūrai turėtų būti suteikta teisė imti mokestį iš subjektų, pateikusių paraišką išduoti ankstesnėse konstatuojamose dalyse paminėtus sertifikatus ir leidimus. Tų mokesčių dydis turėtų prilygti dabartiniam Sąjungose vidurkiui ar būti už jį mažesnis

  skirtis pagal sertifikate ar leidime nurodytą veiklos apimtį ir naudojimo sritį
  ; tas dydis turėtų būti nustatomas deleguotuoju aktu, kurį turi priimti Komisija
  . Etatų plano pareigybės, finansuojamos iš minėtų mokesčių, neturėtų būti mažinamos atsižvelgiant į visų Sąjungos institucijų ir įstaigų darbuotojų mažinimo planus
  ; [13 pakeit.]

| (14a) | tuo deleguotuoju aktu turėtų būti užtikrinama, kad mokesčių dydis neviršytų atitinkamų sertifikatų ar leidimų išdavimo procedūrų išlaidų; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(14a)

tuo deleguotuoju aktu turėtų būti užtikrinama, kad mokesčių dydis neviršytų atitinkamų sertifikatų ar leidimų išdavimo procedūrų išlaidų; [14 pakeit.]

| (15) | bendras tikslas – valstybių narių funkcijas ir užduotis perduoti agentūrai efektyviai, nesumažinant dabartinio aukšto saugos lygio. Agentūra turėtų turėti pakankamai išteklių savo naujoms užduotims vykdyti, o tų išteklių paskyrimo laikas turėtų būti pagrįstas aiškiai nustatytais poreikiais. Atsižvelgiant į nacionalinių institucijų, ypač nacionalinių saugos institucijų, technines žinias, agentūrai, kai ji išduoda atitinkamus leidimus ir sertifikatus, turėtų būti leista tinkamai naudotis tomis žiniomis
  , įskaitant pagal susitarimus
  . Todėl reikėtų
  tvirtai
  skatinti
  , remti ir palengvinti
  nacionalinių ekspertų delegavimą į agentūrą; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

bendras tikslas – valstybių narių funkcijas ir užduotis perduoti agentūrai efektyviai, nesumažinant dabartinio aukšto saugos lygio. Agentūra turėtų turėti pakankamai išteklių savo naujoms užduotims vykdyti, o tų išteklių paskyrimo laikas turėtų būti pagrįstas aiškiai nustatytais poreikiais. Atsižvelgiant į nacionalinių institucijų, ypač nacionalinių saugos institucijų, technines žinias, agentūrai, kai ji išduoda atitinkamus leidimus ir sertifikatus, turėtų būti leista tinkamai naudotis tomis žiniomis
  , įskaitant pagal susitarimus
  . Todėl reikėtų
  tvirtai
  skatinti
  , remti ir palengvinti
  nacionalinių ekspertų delegavimą į agentūrą; [15 pakeit.]

| (16) | Direktyvoje ... [Geležinkelių saugos direktyva] ir Direktyvoje ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] numatyta nacionalines priemones svarstyti saugos, sąveikos ir derėjimo su konkurencijos taisyklėmis aspektais. Jos taip pat riboja valstybių narių galimybę priimti naujas nacionalines taisykles. Esama sistema, kurioje toliau galioja labai daug nacionalinių taisyklių, gali lemti
  saugos riziką ir
  konfliktus su Sąjungos taisyklėmis ir kelia nepakankamo skaidrumo ir pridengto užsienio veiklos vykdytojų, ypač mažesnių ir naujų, diskriminavimo grėsmę. Siekiant sukurti sistemą, pagal kurią Sąjungos lygmeniu būtų taikomos išties skaidrios ir nešališkos geležinkelio taisyklės, reikėtų spartinti palaipsnį nacionalinių taisyklių
  , įskaitant eksploatavimo taisykles,
  mažinimą. Sąjungos lygmeniu būtina nuomonė, pagrįsta nepriklausomomis ir neutraliomis žiniomis. Tuo tikslu reikėtų sustiprinti agentūros vaidmenį; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

Direktyvoje ... [Geležinkelių saugos direktyva] ir Direktyvoje ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] numatyta nacionalines priemones svarstyti saugos, sąveikos ir derėjimo su konkurencijos taisyklėmis aspektais. Jos taip pat riboja valstybių narių galimybę priimti naujas nacionalines taisykles. Esama sistema, kurioje toliau galioja labai daug nacionalinių taisyklių, gali lemti
  saugos riziką ir
  konfliktus su Sąjungos taisyklėmis ir kelia nepakankamo skaidrumo ir pridengto užsienio veiklos vykdytojų, ypač mažesnių ir naujų, diskriminavimo grėsmę. Siekiant sukurti sistemą, pagal kurią Sąjungos lygmeniu būtų taikomos išties skaidrios ir nešališkos geležinkelio taisyklės, reikėtų spartinti palaipsnį nacionalinių taisyklių
  , įskaitant eksploatavimo taisykles,
  mažinimą. Sąjungos lygmeniu būtina nuomonė, pagrįsta nepriklausomomis ir neutraliomis žiniomis. Tuo tikslu reikėtų sustiprinti agentūros vaidmenį; [16 pakeit.]

| (17) | nacionalinių saugos institucijų ir notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų veiklos rezultatai, organizavimas ir sprendimų priėmimo procedūros geležinkelių sąveikos ir saugos srityje labai skiriasi ir dėl to bendros Europos geležinkelių erdvės veikimas tampa mažiau sklandus. Visų pirma, neigiamą poveikį gali patirti mažosios ir vidutinės įmonės, kurios nori patekti į geležinkelių rinką kitoje valstybėje narėje. Todėl siekiant didesnio derėjimo Sąjungos lygmeniu ypač svarbu sustiprinti bendradarbiavimą. Tuo tikslu agentūra, vykdydama auditus ir patikrinimus, turėtų stebėti nacionalines saugos institucijas ir notifikuotąsias atitikties vertinimo įstaigas

  . Notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų kontrolę turėtų atlikti nacionalinės akreditavimo įstaigos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2008

   (6)

  5 straipsnio 3 dalį. Be to, reikalinga lygiavertė agentūros veiklos rezultatų kontrolė
  ; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

nacionalinių saugos institucijų ir notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų veiklos rezultatai, organizavimas ir sprendimų priėmimo procedūros geležinkelių sąveikos ir saugos srityje labai skiriasi ir dėl to bendros Europos geležinkelių erdvės veikimas tampa mažiau sklandus. Visų pirma, neigiamą poveikį gali patirti mažosios ir vidutinės įmonės, kurios nori patekti į geležinkelių rinką kitoje valstybėje narėje. Todėl siekiant didesnio derėjimo Sąjungos lygmeniu ypač svarbu sustiprinti bendradarbiavimą. Tuo tikslu agentūra, vykdydama auditus ir patikrinimus, turėtų stebėti nacionalines saugos institucijas ir notifikuotąsias atitikties vertinimo įstaigas

  . Notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų kontrolę turėtų atlikti nacionalinės akreditavimo įstaigos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2008

   (6)

  5 straipsnio 3 dalį. Be to, reikalinga lygiavertė agentūros veiklos rezultatų kontrolė
  ; [17 pakeit.]

| (18) | saugos srityje svarbu užtikrinti didžiausią įmanomą skaidrumą ir veiksmingą informacijos tėkmę. Bendrais rodikliais pagrįsta ir visas sektoriaus šalis aprėpianti veiklos rezultatų analizė yra svarbi ir turėtų būti vykdoma. Statistikos srityje būtinas glaudus bendradarbiavimus su Eurostatu; |
| --- | --- |

(18)

saugos srityje svarbu užtikrinti didžiausią įmanomą skaidrumą ir veiksmingą informacijos tėkmę. Bendrais rodikliais pagrįsta ir visas sektoriaus šalis aprėpianti veiklos rezultatų analizė yra svarbi ir turėtų būti vykdoma. Statistikos srityje būtinas glaudus bendradarbiavimus su Eurostatu;

| (19) | siekiant stebėti pažangą geležinkelių sąveikos ir saugos srityse, agentūrai turėtų būti pavesta kas dvejus metus skelbti atitinkamą ataskaitą. Turėdama techninių žinių šaltinius ir būdama nešališka, agentūra taip pat turėtų padėti Komisijai stebėti Sąjungos geležinkelių saugos ir geležinkelių sąveikos teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(19)

siekiant stebėti pažangą geležinkelių sąveikos ir saugos srityse, agentūrai turėtų būti pavesta kas dvejus metus skelbti atitinkamą ataskaitą. Turėdama techninių žinių šaltinius ir būdama nešališka, agentūra taip pat turėtų padėti Komisijai stebėti Sąjungos geležinkelių saugos ir geležinkelių sąveikos teisės aktų įgyvendinimą;

| (20) | turėtų būti stiprinama transeuropinio tinklo sąveika, o 
  vykdomi ir
  nauji investiciniai projektai, atrinkti Sąjungai finansuoti, turėtų atitikti sąveikos tikslą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB (7). Agentūra yra institucija, kuri tinkamai padėtų siekti tų tikslų; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti stiprinama transeuropinio tinklo sąveika, o 
  vykdomi ir
  nauji investiciniai projektai, atrinkti Sąjungai finansuoti, turėtų atitikti sąveikos tikslą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB (7). Agentūra yra institucija, kuri tinkamai padėtų siekti tų tikslų; [18 pakeit.]

| (21) | riedmenų techninė priežiūra yra svarbi saugos sistemos dalis. Kadangi nėra techninės priežiūros centrų sertifikavimo sistemos, nesusiformavo tikra europinė bėgių įrangos techninės priežiūros rinka. Todėl sektorius iki šiol patiria daugiau išlaidų ir dalis kelionių vyksta be krovinių. Taigi reikėtų palaipsniui sukurti ir atnaujinti Europos techninės priežiūros centrų sertifikavimo sistemą, o agentūra yra tinkamiausia įstaiga, kuri galėtų siūlyti Komisijai adekvačius sprendimus; |
| --- | --- |

(21)

riedmenų techninė priežiūra yra svarbi saugos sistemos dalis. Kadangi nėra techninės priežiūros centrų sertifikavimo sistemos, nesusiformavo tikra europinė bėgių įrangos techninės priežiūros rinka. Todėl sektorius iki šiol patiria daugiau išlaidų ir dalis kelionių vyksta be krovinių. Taigi reikėtų palaipsniui sukurti ir atnaujinti Europos techninės priežiūros centrų sertifikavimo sistemą, o agentūra yra tinkamiausia įstaiga, kuri galėtų siūlyti Komisijai adekvačius sprendimus;

| (22) | traukinių mašinistams reikalinga profesinė kvalifikacija yra pagrindinis saugą ir sąveiką Sąjungoje lemiantis veiksnys. Ji taip pat sudaro prielaidas laisvam geležinkelių pramonės darbuotojų judėjimui. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas, atsižvelgiant į veikiančią socialinio dialogo sistemą. Kad šis aspektas būtų įvertintas Europos mastu, agentūra turėtų teikti techninę pagalbą; |
| --- | --- |

(22)

traukinių mašinistams reikalinga profesinė kvalifikacija yra pagrindinis saugą ir sąveiką Sąjungoje lemiantis veiksnys. Ji taip pat sudaro prielaidas laisvam geležinkelių pramonės darbuotojų judėjimui. Šis klausimas turėtų būti sprendžiamas, atsižvelgiant į veikiančią socialinio dialogo sistemą. Kad šis aspektas būtų įvertintas Europos mastu, agentūra turėtų teikti techninę pagalbą;

| (23) | siekdama skleisti gerąją patirtį, keistis aktualia informacija, kaupti su geležinkeliais susijusius duomenis ir stebėti bendrus geležinkelių sistemos saugos rezultatus, agentūra turėtų organizuoti ir palengvinti nacionalinių saugos institucijų, nacionalinių tyrimo įstaigų ir Europos lygmeniu veikiančių geležinkelių sektoriaus atstovaujamųjų organizacijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

(23)

siekdama skleisti gerąją patirtį, keistis aktualia informacija, kaupti su geležinkeliais susijusius duomenis ir stebėti bendrus geležinkelių sistemos saugos rezultatus, agentūra turėtų organizuoti ir palengvinti nacionalinių saugos institucijų, nacionalinių tyrimo įstaigų ir Europos lygmeniu veikiančių geležinkelių sektoriaus atstovaujamųjų organizacijų bendradarbiavimą;

| (24) | siekiant visoms šalims užtikrinti didžiausią įmanomą skaidrumą ir vienodą teisę naudotis atitinkama informacija, dokumentai, kuriais numatoma siekti geležinkelių sąveikos ir saugos, turėtų būti prieinami visuomenei. Tas galioja ir licencijoms, saugos sertifikatams ir kitiems svarbiems geležinkelių dokumentams. Agentūra turėtų užtikrinti efektyvų

  veiksmingą, patogų naudotis ir lengvai prieinamą
  šios informacijos mainų ir skelbimo būdą; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

siekiant visoms šalims užtikrinti didžiausią įmanomą skaidrumą ir vienodą teisę naudotis atitinkama informacija, dokumentai, kuriais numatoma siekti geležinkelių sąveikos ir saugos, turėtų būti prieinami visuomenei. Tas galioja ir licencijoms, saugos sertifikatams ir kitiems svarbiems geležinkelių dokumentams. Agentūra turėtų užtikrinti efektyvų

  veiksmingą, patogų naudotis ir lengvai prieinamą
  šios informacijos mainų ir skelbimo būdą; [19 pakeit.]

| (25) | turėdama tokią reputaciją ir užimdama tokią padėtį agentūra turėtų vykdyti svarbią užduotį – skatinti naujoves ir mokslinius tyrimus geležinkelių saugos srityje. Jokia finansinė pagalba, teikiama vykdant agentūros veiklą, neturėtų iškraipyti atitinkamos rinkos; |
| --- | --- |

(25)

turėdama tokią reputaciją ir užimdama tokią padėtį agentūra turėtų vykdyti svarbią užduotį – skatinti naujoves ir mokslinius tyrimus geležinkelių saugos srityje. Jokia finansinė pagalba, teikiama vykdant agentūros veiklą, neturėtų iškraipyti atitinkamos rinkos;

| (26) | siekdama padidinti Sąjungos finansinės paramos efektyvumą, kokybę ir derėjimą su atitinkamomis techninėmis taisyklėmis, agentūra, kaip vienintelis Sąjungos organas, turintis autoritetingą kompetenciją geležinkelio srityje, turėtų aktyviai dalyvauti vertinant geležinkelio projektus
  , turinčius Europos pridėtinę vertę, glaudžiai bendradarbiaudama su nacionaliniais infrastruktūros valdytojais
  ; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

siekdama padidinti Sąjungos finansinės paramos efektyvumą, kokybę ir derėjimą su atitinkamomis techninėmis taisyklėmis, agentūra, kaip vienintelis Sąjungos organas, turintis autoritetingą kompetenciją geležinkelio srityje, turėtų aktyviai dalyvauti vertinant geležinkelio projektus
  , turinčius Europos pridėtinę vertę, glaudžiai bendradarbiaudama su nacionaliniais infrastruktūros valdytojais
  ; [20 pakeit.]

| (27) | geležinkelių sąveikos ir saugos teisės aktai, agentūros priimtos įgyvendinimo gairės ar rekomendacijos kartais suinteresuotosioms šalims gali kelti interpretacijos ar kitų sunkumų. Tinkamas ir vienodas tų aktų supratimas yra išankstinė geležinkelių teisyno veiksmingo įgyvendinimo ir geležinkelių rinkos veikimo sąlyga. Todėl tais klausimais agentūra turėtų aktyviai vykdyti mokomąją ir aiškinamąją veiklą
  bei ypač daug dėmesio skirti mažosioms ir vidutinėms įmonėms
  ; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

geležinkelių sąveikos ir saugos teisės aktai, agentūros priimtos įgyvendinimo gairės ar rekomendacijos kartais suinteresuotosioms šalims gali kelti interpretacijos ar kitų sunkumų. Tinkamas ir vienodas tų aktų supratimas yra išankstinė geležinkelių teisyno veiksmingo įgyvendinimo ir geležinkelių rinkos veikimo sąlyga. Todėl tais klausimais agentūra turėtų aktyviai vykdyti mokomąją ir aiškinamąją veiklą
  bei ypač daug dėmesio skirti mažosioms ir vidutinėms įmonėms
  ; [21 pakeit.]

| (27a) | agentūra turėtų visapusiškai bendradarbiauti su nacionalinėmis institucijomis ir suteikti kiek galima daugiau pagalbos šioms institucijoms, atliekančioms civilinės ar baudžiamosios veikos tyrimus, kai jie susiję su klausimais, už kuriuos atsakinga agentūra; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(27a)

agentūra turėtų visapusiškai bendradarbiauti su nacionalinėmis institucijomis ir suteikti kiek galima daugiau pagalbos šioms institucijoms, atliekančioms civilinės ar baudžiamosios veikos tyrimus, kai jie susiję su klausimais, už kuriuos atsakinga agentūra; [22 pakeit.]

| (28) | kad agentūra galėtų deramai atlikti savo užduotis, ji turėtų turėti juridinio asmens statusą ir savarankišką biudžetą, kuris būtų daugiausia finansuojamas Sąjungos įnašu ir paraiškų teikėjų mokamais mokesčiais ir rinkliavomis.
  Sąjungos įnašas turėtų būti vertinamas ir persvarstomas kaskart, kai suteikiami nauji įgaliojimai, kurie nefinansuojami paraiškų teikėjų mokamais mokesčiais ar rinkliavomis. Bet kokie valstybių narių, trečiųjų šalių ar kitų subjektų finansiniai įnašai neturėtų kelti pavojaus agentūros nepriklausomumui ir nešališkumui.
  Siekiant užtikrinti agentūros savarankiškumą vykdant einamąją veiklą, teikiant išvadas bei rekomendacijas ir priimant sprendimus, agentūra turėtų būti organizuota skaidriai, o vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta visa atsakomybė. Agentūros darbuotojai turėtų būti nepriklausomi; siekiant išsaugoti organizacines žinias ir užtikrinti veiklos tęstinumą, o drauge pasirūpinti būtinais nuolatiniais techninių žinių mainais su geležinkelio sektoriumi, reikėtų, kad
  deleguotųjų nacionalinių ekspertų ir nuolatinių pareigūnų

  darbuotojų sutartys būtų pakankamai įvairios – trumpalaikės ir ilgalaikės; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(28)

kad agentūra galėtų deramai atlikti savo užduotis, ji turėtų turėti juridinio asmens statusą ir savarankišką biudžetą, kuris būtų daugiausia finansuojamas Sąjungos įnašu ir paraiškų teikėjų mokamais mokesčiais ir rinkliavomis.
  Sąjungos įnašas turėtų būti vertinamas ir persvarstomas kaskart, kai suteikiami nauji įgaliojimai, kurie nefinansuojami paraiškų teikėjų mokamais mokesčiais ar rinkliavomis. Bet kokie valstybių narių, trečiųjų šalių ar kitų subjektų finansiniai įnašai neturėtų kelti pavojaus agentūros nepriklausomumui ir nešališkumui.
  Siekiant užtikrinti agentūros savarankiškumą vykdant einamąją veiklą, teikiant išvadas bei rekomendacijas ir priimant sprendimus, agentūra turėtų būti organizuota skaidriai, o vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta visa atsakomybė. Agentūros darbuotojai turėtų būti nepriklausomi; siekiant išsaugoti organizacines žinias ir užtikrinti veiklos tęstinumą, o drauge pasirūpinti būtinais nuolatiniais techninių žinių mainais su geležinkelio sektoriumi, reikėtų, kad
  deleguotųjų nacionalinių ekspertų ir nuolatinių pareigūnų

  darbuotojų sutartys būtų pakankamai įvairios – trumpalaikės ir ilgalaikės; [23 pakeit.]

| (29) | siekiant veiksmingai užtikrinti agentūros funkcijų įgyvendinimą, valstybės narės ir Komisija turėtų būti atstovaujamos valdančiojoje taryboje, turinčioje reikiamus įgaliojimus, įskaitant biudžeto sudarymo ir metinių bei daugiamečių darbo programų patvirtinimo; |
| --- | --- |

(29)

siekiant veiksmingai užtikrinti agentūros funkcijų įgyvendinimą, valstybės narės ir Komisija turėtų būti atstovaujamos valdančiojoje taryboje, turinčioje reikiamus įgaliojimus, įskaitant biudžeto sudarymo ir metinių bei daugiamečių darbo programų patvirtinimo;

| (30) | siekiant užtikrinti valdančiosios tarybos sprendimų skaidrumą, atitinkamų sektorių atstovai turėtų dalyvauti jos posėdžiuose be balso teisės, kurią turėtų tik valdžios institucijų, atskaitingų demokratinės kontrolės institucijoms, atstovai. Sektoriaus atstovus turėtų skirti Komisija, atsižvelgdama į tai, kiek jie Sąjungos lygmeniu atstovauja geležinkelio įmonėms, infrastruktūros valdytojams, geležinkelių pramonei,
  notifikuotosioms įstaigoms, paskirtosioms įstaigoms,
  darbuotojų sąjungoms, keleiviams ir
  visų pirma riboto judumo keleiviams, taip pat
  krovinių vežimo paslaugų naudotojams; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

siekiant užtikrinti valdančiosios tarybos sprendimų skaidrumą, atitinkamų sektorių atstovai turėtų dalyvauti jos posėdžiuose be balso teisės, kurią turėtų tik valdžios institucijų, atskaitingų demokratinės kontrolės institucijoms, atstovai. Sektoriaus atstovus turėtų skirti Komisija, atsižvelgdama į tai, kiek jie Sąjungos lygmeniu atstovauja geležinkelio įmonėms, infrastruktūros valdytojams, geležinkelių pramonei,
  notifikuotosioms įstaigoms, paskirtosioms įstaigoms,
  darbuotojų sąjungoms, keleiviams ir
  visų pirma riboto judumo keleiviams, taip pat
  krovinių vežimo paslaugų naudotojams; [24 pakeit.]

| (31) | siekiant tinkamai rengti valdančiosios tarybos posėdžius ir konsultuoti ją priimamų sprendimų klausimais, turėtų būti sukurta patariamoji vykdomoji valdyba; |
| --- | --- |

(31)

siekiant tinkamai rengti valdančiosios tarybos posėdžius ir konsultuoti ją priimamų sprendimų klausimais, turėtų būti sukurta patariamoji vykdomoji valdyba;

| (32) | būtina užtikrinti, kad šalys, kurias paveikia agentūros priimami sprendimai, galėtų nepriklausomai ir nešališkai pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis. Turėtų būti sukurtas tinkamas apeliacijos mechanizmas, kad dėl vykdomojo direktoriaus nutarimų būtų galima teikti apeliaciją specializuotai apeliacijų valdybai,
  kuri veiktų visiškai nepriklausomai nuo Komisijos, agentūros, nacionalinių saugos institucijų ir bet kurių geležinkelio sektoriaus subjektų ir
  kurios sprendimai savo ruožtu galėtų būti ginčijami Teisingumo Teisme; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

būtina užtikrinti, kad šalys, kurias paveikia agentūros priimami sprendimai, galėtų nepriklausomai ir nešališkai pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis. Turėtų būti sukurtas tinkamas apeliacijos mechanizmas, kad dėl vykdomojo direktoriaus nutarimų būtų galima teikti apeliaciją specializuotai apeliacijų valdybai,
  kuri veiktų visiškai nepriklausomai nuo Komisijos, agentūros, nacionalinių saugos institucijų ir bet kurių geležinkelio sektoriaus subjektų ir
  kurios sprendimai savo ruožtu galėtų būti ginčijami Teisingumo Teisme; [25 pakeit.]

| (32a) | apeliacinę tarybą konsultuojantys agentūros nariai neturėtų būti anksčiau dalyvavę priimant skundžiamą sprendimą; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(32a)

apeliacinę tarybą konsultuojantys agentūros nariai neturėtų būti anksčiau dalyvavę priimant skundžiamą sprendimą; [26 pakeit.]

| (33) | platesnė su agentūros veikla susijusi strateginė perspektyva padėtų veiksmingiau planuoti ir valdyti agentūros išteklius ir pagerintų jos rezultatų kokybę. Todėl valdančioji taryba, tinkamai pasikonsultavusi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų priimti ir reguliariai atnaujinti daugiametę darbo programą; |
| --- | --- |

(33)

platesnė su agentūros veikla susijusi strateginė perspektyva padėtų veiksmingiau planuoti ir valdyti agentūros išteklius ir pagerintų jos rezultatų kokybę. Todėl valdančioji taryba, tinkamai pasikonsultavusi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, turėtų priimti ir reguliariai atnaujinti daugiametę darbo programą;

| (34) | agentūros darbas turėtų būti skaidrus. Europos Parlamentas turėtų ją veiksmingai kontroliuoti ir dėl to Europos Parlamentui turėtų būti suteikta galimybė išklausyti agentūros vykdomąjį direktorių, ir su Europos Parlamentu turėtų būti konsultuojamasi dėl daugiametės
  ir metinės
  darbo programos

  programų
  . Agentūra taip pat turėtų taikyti atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl visuomenės prieigos prie dokumentų; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

agentūros darbas turėtų būti skaidrus. Europos Parlamentas turėtų ją veiksmingai kontroliuoti ir dėl to Europos Parlamentui turėtų būti suteikta galimybė išklausyti agentūros vykdomąjį direktorių, ir su Europos Parlamentu turėtų būti konsultuojamasi dėl daugiametės
  ir metinės
  darbo programos

  programų
  . Agentūra taip pat turėtų taikyti atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl visuomenės prieigos prie dokumentų; [27 pakeit.]

| (35) | pastaraisiais metais, kai buvo įkurta daugiau decentralizuotų agentūrų, biudžeto valdymo institucija nagrinėjo, kaip pagerinti joms skiriamų Sąjungos lėšų valdymo skaidrumą ir kontrolę, pirmiausia mokesčių įtraukimo į biudžetą, finansinės kontrolės, įgaliojimo patvirtinti biudžeto įvykdymą, įmokų į pensijų sistemą ir vidaus biudžeto procedūros (elgesio kodekso) priemonėmis. Analogiškai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 (8) agentūrai turėtų būti taikomas be apribojimų, ir agentūra turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (9); [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(35)

pastaraisiais metais, kai buvo įkurta daugiau decentralizuotų agentūrų, biudžeto valdymo institucija nagrinėjo, kaip pagerinti joms skiriamų Sąjungos lėšų valdymo skaidrumą ir kontrolę, pirmiausia mokesčių įtraukimo į biudžetą, finansinės kontrolės, įgaliojimo patvirtinti biudžeto įvykdymą, įmokų į pensijų sistemą ir vidaus biudžeto procedūros (elgesio kodekso) priemonėmis. Analogiškai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 (8) agentūrai turėtų būti taikomas be apribojimų, ir agentūra turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (9); [28 pakeit.]

| (36) | valstybės narės negali pakankamai pasiekti siūlomo veiksmo tikslų – įsteigti specializuotą įstaigą, kuri rengtų bendrus sprendimus geležinkelių saugos ir sąveikos klausimais, nes atliktinas darbas turi būti jungtinis ir todėl šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, taigi Sąjunga gali priimti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente nenumatomi veiksmai, kurie nėra būtini siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

(36)

valstybės narės negali pakankamai pasiekti siūlomo veiksmo tikslų – įsteigti specializuotą įstaigą, kuri rengtų bendrus sprendimus geležinkelių saugos ir sąveikos klausimais, nes atliktinas darbas turi būti jungtinis ir todėl šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, taigi Sąjunga gali priimti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente nenumatomi veiksmai, kurie nėra būtini siekiant šių tikslų;

| (37) | siekiant tinkamai nustatyti mokesčių ir rinkliavų, kurias gali rinkti agentūra, dydį, Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus dėl straipsnių, kuriais reglamentuojamas leidimų eksploatuoti kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo

  ERTMS
  posistemius, leidimų pateikti rinkai transporto priemones ir transporto priemonių tipus ir saugos sertifikatų išdavimas ir atnaujinimas.
  Turėtų būti taikomas diferencijuotas mokesčių ir rinkliavų dydis, atsižvelgiant į sertifikatuose ar leidimuose nurodytą veiklos apimtį ir naudojimo sritis.
  Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu.
  Rinkliavos ir mokesčiai turėtų būti nustatomi skaidriai, sąžiningai ir tolygiai ir jais neturėtų būti sukeliamas pavojus atitinkamų Europos pramonės šakų konkurencingumui; [29 pakeit.]

  Ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu laiku ir tinkamai persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(37)

siekiant tinkamai nustatyti mokesčių ir rinkliavų, kurias gali rinkti agentūra, dydį, Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti teisės aktus dėl straipsnių, kuriais reglamentuojamas leidimų eksploatuoti kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo

  ERTMS
  posistemius, leidimų pateikti rinkai transporto priemones ir transporto priemonių tipus ir saugos sertifikatų išdavimas ir atnaujinimas.
  Turėtų būti taikomas diferencijuotas mokesčių ir rinkliavų dydis, atsižvelgiant į sertifikatuose ar leidimuose nurodytą veiklos apimtį ir naudojimo sritis.
  Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu.
  Rinkliavos ir mokesčiai turėtų būti nustatomi skaidriai, sąžiningai ir tolygiai ir jais neturėtų būti sukeliamas pavojus atitinkamų Europos pramonės šakų konkurencingumui; [29 pakeit.]

Ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu laiku ir tinkamai persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (37a) | siekiant tinkamai skatinti geležinkelių atsarginių dalių standartizavimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl atsarginių dalių standartizavimo. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(37a)

siekiant tinkamai skatinti geležinkelių atsarginių dalių standartizavimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus dėl atsarginių dalių standartizavimo. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu; [30 pakeit.]

| (38) | siekiant užtikrinti šio reglamento 21 ir 22 straipsnių dėl nacionalinių taisyklių projektų ir galiojančių taisyklių nagrinėjimo įgyvendinimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

(38)

siekiant užtikrinti šio reglamento 21 ir 22 straipsnių dėl nacionalinių taisyklių projektų ir galiojančių taisyklių nagrinėjimo įgyvendinimą, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;

| (39) | kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento 29, 30, 31 ir 51 straipsnių įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (10); |
| --- | --- |

(39)

kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento 29, 30, 31 ir 51 straipsnių įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (10);

| (40) | būtina įgyvendinti tam tikrus principus dėl agentūros valdymo siekiant atitikti jungtinį pareiškimą ir bendrą požiūrį, dėl kurių 2012 m. liepos mėn. sutarė tarpinstitucinė darbo grupė ES decentralizuotų agentūrų klausimais, kurios tikslas – supaprastinti agentūrų veiklą ir padidinti jų rezultatyvumą; |
| --- | --- |

(40)

būtina įgyvendinti tam tikrus principus dėl agentūros valdymo siekiant atitikti jungtinį pareiškimą ir bendrą požiūrį, dėl kurių 2012 m. liepos mėn. sutarė tarpinstitucinė darbo grupė ES decentralizuotų agentūrų klausimais, kurios tikslas – supaprastinti agentūrų veiklą ir padidinti jų rezultatyvumą;

| (41) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, ypač tų, kurios pripažintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

(41)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, ypač tų, kurios pripažintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 SKYRIUS

PRINCIPAI

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu įsteigiama Europos Sąjungos geležinkelių agentūra (toliau – agentūra).

2.   Šiuo reglamentu nustatoma:

| a) | agentūros įsteigimas ir užduotys; |
| --- | --- |

a)

agentūros įsteigimas ir užduotys;

| b) | valstybių narių užduotys. |
| --- | --- |

b)

valstybių narių užduotys.

3.   Šis reglamentas taikomas:

| a) | Sąjungos geležinkelių sistemos sąveikai, numatytai Direktyvoje .../../.ES [Geležinkelių sąveikos direktyva]; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos geležinkelių sistemos sąveikai, numatytai Direktyvoje .../../.ES [Geležinkelių sąveikos direktyva];

| b) | Sąjungos geležinkelių sistemos saugai, numatytai Direktyvoje .../../.ES [Geležinkelių saugos direktyva]; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos geležinkelių sistemos saugai, numatytai Direktyvoje .../../.ES [Geležinkelių saugos direktyva];

| c) | mašinistų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB (11)
  [Traukinių mašinistų direktyva], sertifikavimui
  ir viso su sauga susijusio personalo sertifikavimui
  . [31 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

mašinistų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB (11)
  [Traukinių mašinistų direktyva], sertifikavimui
  ir viso su sauga susijusio personalo sertifikavimui
  . [31 pakeit.]

3a.
     
  Agentūros tikslai – užtikrinti aukšto lygio geležinkelių saugą ir padėti baigti kurti bendrą Europos geležinkelių erdvę. Šie tikslai pasiekiami:
  .

| a) | techninėmis priemonėmis padedant įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, kuriais siekiama stiprinti geležinkelių sistemos sąveiką ir plėtoti bendrą požiūrį į Sąjungos geležinkelių sistemos saugą; |
| --- | --- |

a)

techninėmis priemonėmis padedant įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, kuriais siekiama stiprinti geležinkelių sistemos sąveiką ir plėtoti bendrą požiūrį į Sąjungos geležinkelių sistemos saugą;

| b) | ES institucijai, bendradarbiaujančiai su nacionalinėmis saugos institucijomis, atliekant tam tikras funkcijas leidimų pateikti rinkai transporto priemones išdavimo ir saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms srityje; |
| --- | --- |

b)

ES institucijai, bendradarbiaujančiai su nacionalinėmis saugos institucijomis, atliekant tam tikras funkcijas leidimų pateikti rinkai transporto priemones išdavimo ir saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms srityje;

| c) | derinant nacionalines taisykles ir optimizuojant procedūras; |
| --- | --- |

c)

derinant nacionalines taisykles ir optimizuojant procedūras;

| d) | stebint nacionalinių saugos institucijų, veikiančių geležinkelių saugos ir sąveikos srityje, veiksmus. [32 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

stebint nacionalinių saugos institucijų, veikiančių geležinkelių saugos ir sąveikos srityje, veiksmus. [32 pakeit.]

2 straipsnis

Juridinis statusas

1.   Agentūra yra juridinio asmens statusą turinti Sąjungos įstaiga.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje agentūra naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal tų valstybių narių teisės aktus. Ji gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.

3.   Agentūrai atstovauja jos direktorius

3 straipsnis

Agentūros aktų rūšys

Agentūra gali:

| a) | teikti Komisijai rekomendacijas dėl 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 ir 41 straipsnių taikymo; |
| --- | --- |

a)

teikti Komisijai rekomendacijas dėl 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 ir 41 straipsnių taikymo;

| b) | teikti valstybėms narėms rekomendacijas dėl 21, 22 ir 30 straipsnių taikymo
  , o nacionalinėms saugos institucijoms – rekomendacijas dėl 29 straipsnio 4 dalies taikymo
  ; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

teikti valstybėms narėms rekomendacijas dėl 21, 22 ir 30 straipsnių taikymo
  , o nacionalinėms saugos institucijoms – rekomendacijas dėl 29 straipsnio 4 dalies taikymo
  ; [33 pakeit.]

| c) | pagal 9, 21, 22 ir 38 straipsnius teikti nuomones Komisijai, o pagal 9 straipsnį – atitinkamoms valstybių narių institucijoms; |
| --- | --- |

c)

pagal 9, 21, 22 ir 38 straipsnius teikti nuomones Komisijai, o pagal 9 straipsnį – atitinkamoms valstybių narių institucijoms;

| d) | skelbti sprendimus pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius; |
| --- | --- |

d)

skelbti sprendimus pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius;

| e) | skelbti nuomones, kurios yra tinkamos atitikties priemonės pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

skelbti nuomones, kurios yra tinkamos atitikties priemonės pagal 15 straipsnį;

| f) | skelbti techninius dokumentus pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

f)

skelbti techninius dokumentus pagal 15 straipsnį;

| g) | skelbti audito ataskaitas pagal 29 ir 30 straipsnius; |
| --- | --- |

g)

skelbti audito ataskaitas pagal 29 ir 30 straipsnius;

| h) | pagal 11, 15 ir 24 straipsnius skelbti gaires ir kitus neįpareigojančius dokumentus, kuriais palengvinamas geležinkelių sąveikos ir saugos teisės aktų taikymas. |
| --- | --- |

h)

pagal 11, 15 ir 24 straipsnius skelbti gaires ir kitus neįpareigojančius dokumentus, kuriais palengvinamas geležinkelių sąveikos ir saugos teisės aktų taikymas.

2 SKYRIUS

DARBO METODAI

4 straipsnis

Darbo grupių steigimas ir sudėtis

1.   Agentūra įsteigia ribotą skaičių darbo grupių siekdama parengti rekomendacijas, visų pirma susijusias su techninės sąveikos specifikacijomis (TSS), bendraisiais saugos rodikliais (BSR) ir bendraisiais saugos būdais (BSB)
  , bendrosiomis saugos gairėmis (BSG), registrais, subjektais, atsakingais už techninę priežiūrą, 15 straipsnyje nurodytais dokumentais ir nuostatomis dėl geležinkelio personalui, kuriam patikėtos svarbiausios su sauga susijusios užduotys, taikomų minimalių kvalifikacijos reikalavimų
  . [34 pakeit.]

Agentūra gali įsteigti darbo grupes kitais tinkamai pagrįstais atvejais Komisijos prašymu ar savo iniciatyva, pasitarusi su Komisija.

2.   Agentūra į darbo grupes paskiria ekspertus.

Agentūra į darbo grupes paskiria atstovus, kompetentingų nacionalinių institucijų nominuotus į darbo grupes, kuriose jos nori dalyvauti.

Agentūra į darbo grupes paskiria geležinkelio sektoriaus profesionalus iš 3 dalyje numatyto sąrašo. Ji užtikrina, kad būtų tinkamai atstovaujama
  visoms valstybėms narėms,
  tiems pramonės sektoriams ir tiems naudotojams, kuriuos galėtų paveikti priemonės, kurias gali pasiūlyti Komisija remdamasi agentūros jai pateiktomis rekomendacijomis. [35 pakeit.]

Jei reikia, agentūra į darbo grupes gali paskirti nepriklausomus ekspertus ir tarptautinių organizacijų atstovus, turinčius toje srityje pripažintą kompetenciją. Į darbo grupes negali būti skiriami agentūros darbuotojai
  , išskyrus darbo grupių pirmininkus, nes jie yra agentūros atstovai
  . [36 pakeit.]

3.   
  Kasmet
  kiekvienas 34 straipsnyje nurodytas atstovaujamasis organas nusiunčia agentūrai aukščiausią kvalifikaciją turinčių ekspertų, įgaliotų jiems atstovauti kiekvienoje darbo grupėje, sąrašą. [37 pakeit.]

4.   Jeigu tokių darbo grupių numatytas darbas turi tiesioginės įtakos sektoriaus darbuotojų darbo sąlygoms, sveikatai ir saugai, atitinkamose darbo grupėse kaip visateisiai nariai dalyvauja darbuotojų organizacijų 
  iš visų valstybių narių
  atstovai. [38 pakeit.]

5.   Agentūra apmoka darbo grupių narių kelionės ir gyvenimo išlaidas pagal valdančiosios tarybos patvirtintas taisykles ir tarifų lenteles.

6.   Darbo grupėms pirmininkauja agentūros atstovas.
  [39 pakeit.]

7.   Darbo grupių darbas yra skaidrus. Valdančioji taryba nustato darbo grupių darbo tvarkos taisykles.

5 straipsnis

Konsultavimasis su socialiniais partneriais

Jeigu 11, 12, 15 ir 32 straipsniuose numatytas darbas turi tiesioginės įtakos sektoriaus darbuotojų socialinei aplinkai arba darbo sąlygoms, agentūra konsultuojasi su
  visų valstybių narių
  socialiniais partneriais sektorių dialogo komitete, įsteigtame pagal Komisijos sprendimą 98/500/EB (12). [40 pakeit.]

Šios konsultacijos surengiamos prieš agentūrai pateikiant savo rekomendacijas Komisijai. Agentūra deramai atsižvelgia į šias konsultacijas ir turi būti visuomet pasirengusi savo rekomendacijas išaiškinti. Agentūra
  per du mėnesius
  nusiunčia sektorių dialogo komiteto pateiktas nuomones Komisijai, o Komisija jas nusiunčia komitetui, nurodytam 75 straipsnyje. [41 pakeit.]

6 straipsnis

Konsultavimasis su krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų naudotojais ir keleiviais

Jeigu 11 ir 15 straipsniuose numatytas darbas turi tiesioginės įtakos krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų naudotojams ir keleiviams, Agentūra konsultuojasi su jiems atstovaujančiomis organizacijomis
  , įskaitant visų pirma riboto judumo keleivių atstovus
  . Padedant 75 straipsnyje nurodytam komitetui Komisija sudaro sąrašą organizacijų, su kuriomis reikia konsultuotis. [42 pakeit.]

Šios konsultacijos surengiamos prieš agentūrai pateikiant savo pasiūlymus Komisijai. Agentūra deramai atsižvelgia į šias konsultacijas ir turi būti visuomet pasirengusi išaiškinti savo pasiūlymus. Agentūra
  per du mėnesius
  nusiunčia atitinkamų organizacijų pateiktas nuomones Komisijai, o Komisija jas nusiunčia komitetui, nurodytam 75 straipsnyje. [43 pakeit.]

7 straipsnis

Poveikio vertinimas

1.   Agentūra atlieka savo rekomendacijų ir nuomonių poveikio vertinimą. Valdančioji taryba
  atsižvelgdama į Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] reikalavimus,
  patvirtina poveikio vertinimo metodiką, kuri grindžiama Komisijos metodika. Agentūra palaiko ryšį su Komisija, kad į atitinkamą darbą Komisijoje būtų tinkamai atsižvelgta.
  Su kiekviena rekomendacija pateikiamoje ataskaitoje aiškiai nurodomos prielaidos, kuriomis remiamasi atliekant poveikio vertinimą, ir nurodomi naudojami duomenų šaltiniai. [44 pakeit.]

2.   Prieš pradėdama veiklą, kuri įtraukta į darbo programą, agentūra atlieka su ta veikla susijusį ankstyvą poveikio vertinimą, kuriame nustato:

| a) | spręstiną klausimą ir galimus sprendimus; |
| --- | --- |

a)

spręstiną klausimą ir galimus sprendimus;

| b) | konkrečios veiklos, įskaitant agentūros rekomendacijos ar nuomonės paskelbimą, poreikio mastą; |
| --- | --- |

b)

konkrečios veiklos, įskaitant agentūros rekomendacijos ar nuomonės paskelbimą, poreikio mastą;

| c) | tikėtiną agentūros įnašą sprendžiant problemą. |
| --- | --- |

c)

tikėtiną agentūros įnašą sprendžiant problemą.

Be to, siekiant optimaliai panaudoti agentūros biudžetą ir išteklius, išanalizuojama, kiek kiekviena darbo programos veikla ir projektas efektyvūs atskirai ir kartu su kitomis veiklomis ar projektais.

3.   Agentūra gali atlikti pagal jos rekomendacijas priimtų teisės aktų ex post vertinimą.

4.   Valstybės narės
  ir atitinkamos suinteresuotosios šalys
  suteikia agentūrai
  (jei reikia, šiai paprašius)
  duomenis, kurių reikia norint atlikti poveikio vertinimą. [45 pakeit.]

8 straipsnis

Tyrimai

Agentūra užsako tyrimus ir juos finansuoja iš savo biudžeto, jei šie tyrimai yra reikalingi jos užduotims įgyvendinti.

9 straipsnis

Nuomonės

1.   
  Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvos 2012/34/ES (13) 55 straipsnyje nurodytų nacionalinių reguliavimo institucijų prašymu agentūra skelbia nuomones dėl tų institucijų dėmesiui pateiktų su sauga ir sąveika susijusių klausimų aspektų. [46 pakeit.]

2.   Komisijos prašymu agentūra skelbia nuomones dėl bet kurio teisės akto, priimto pagal Direktyvą ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] arba... [Geležinkelių saugos direktyva], pakeitimų, ypač kai pranešama apie kokį nors tariamą trūkumą.

3.   Pirmesnėse dalyse ir kituose šio reglamento straipsniuose numatytas nuomones agentūra pateikia per du mėnesius, nebent būtų susitarta kitaip. Agentūra per du mėnesius paviešina tą nuomonių versiją, iš kurios buvo pašalinta visa komercinė konfidencialaus pobūdžio informacija.

10 straipsnis

Apsilankymai valstybėse narėse

1.   Vykdydama savo užduotis, ypač tas, kurios nurodytos 12, 21, 22, 16, 17,
  18,
  27,
  28,
  29, 30, 31
  , 33
  ir 38 straipsniuose, ir laikydamasi valdančiosios tarybos nustatytos politikos agentūra gali rengti apsilankymus valstybėse narėse. [47 pakeit.]

2.   Agentūra informuoja atitinkamą valstybę narę apie planuojamą apsilankymą, praneša paskirtų agentūros pareigūnų asmenvardžius ir apsilankymo pradžios datą. Tokiems apsilankymams paskirti pareigūnai vyksta į juos po to, kai vykdomasis direktorius pateikia sprendimą, kuriame nurodyti jų apsilankymo tikslai.

3.   Nacionalinės valstybių narių valdžios institucijos agentūros personalui sudaro sąlygas dirbti.

4.   Agentūra parengia ataskaitą apie kiekvieną apsilankymą ir išsiunčia ją Komisijai ir atitinkamai valstybei narei.

5.   Pirmesnėmis dalimis nepažeidžiami 29 straipsnio 6 dalyje ir 30 straipsnio 6 dalyje numatyti patikrinimai, kurie vykdomi laikantis tose dalyse aprašytos tvarkos.

3 SKYRIUS

SU GELEŽINKELIŲ SAUGA SUSIJUSIOS UŽDUOTYS

11 straipsnis

Techninė parama. Rekomendacijos dėl geležinkelių saugos

1.   Agentūra teikia Komisijai rekomendacijas dėl bendrųjų saugos būdų (BSB)
  bendrųjų saugos gairių (BSG)
  ir bendrųjų saugos rodiklių (BSR), numatytų Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 6 ir 7 straipsniuose. Agentūra taip pat pateikia Komisijai rekomendacijas dėl periodiško BSB ir BSR persvarstymo. [48 pakeit.]

2.   Komisijos prašymu ar savo iniciatyva agentūra pateikia Komisijai rekomendacijas dėl kitų saugos srities priemonių.

3.   Kad būtų lengviau įgyvendinti geležinkelių saugos teisės aktus, Agentūra gali priimti gaires ar kitus neįpareigojančius dokumentus.

12 straipsnis

Saugos sertifikatai

Nepažeisdama Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 10 straipsnio 2a dalies nuostatų, a
  gentūra patvirtina bendrus saugos sertifikatus
  , pratęsia ir sustabdo jų galiojimą, juos pakeičia ar atšaukia
  pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 10 ir 11 straipsnius. [49 pakeit.]

13 straipsnis

Transporto priemonių priežiūra

1.   Agentūra padeda Komisijai už priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos klausimais pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 14 straipsnio 6 dalį.

2.   Agentūra teikia Komisijai rekomendacijas atsižvelgdama į Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 14 straipsnio 7 dalį.

3.   Agentūra analizuoja visas alternatyvias priemones, dėl kurių nuspręsta pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 15 straipsnį šio reglamento 30 straipsnio 2 dalyje numatytoje ataskaitoje.

14 straipsnis

Pavojingų krovinių vežimas geležinkeliais

Agentūra stebi teisės aktų, kuriais reglamentuojamas pavojingų krovinių vežimas geležinkeliais, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/68/EB (14), raidą ir lygina juos su teisės aktais, kuriais reglamentuojamos geležinkelių sąveika ir sauga, ypač su jų pagrindiniais reikalavimais. Tuo tikslu agentūra padeda Komisijai rekomendacijomis, kurias gali priimti Komisijos prašymu arba savo iniciatyva.

14a straipsnis

Spontaniškas pranešimas apie įvykius

Agentūra sukuria sistemą, pagal kurią galima spontaniškai ir anonimiškai pranešti apie bet kokį įvykį, dėl kurio gali kilti pavojus sistemos saugai. Ji sukuria automatinio informacijos teikimo atsakingiems subjektams mechanizmą. Agentūra taip pat koordinuoja informacijos apie nacionalinių agentūrų pranešimus teikimą, ypač kai šie pranešimai turi poveikį daugiau nei vienos valstybės saugumui. [50 pakeit.]

4 SKYRIUS

SU SĄVEIKA SUSIJUSIOS UŽDUOTYS

15 straipsnis

Techninė parama geležinkelių sąveikos srityje

1.   Agentūra:

| a) | teikia Komisijai rekomendacijas dėl TSS ir jų persvarstymo pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 5 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

teikia Komisijai rekomendacijas dėl TSS ir jų persvarstymo pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 5 straipsnį;

| b) | teikia Komisijai rekomendacijas dėl ES patikros deklaracijos ir kartu su ja pateiktinų techninės bylos dokumentų šablonų pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 15 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

teikia Komisijai rekomendacijas dėl ES patikros deklaracijos ir kartu su ja pateiktinų techninės bylos dokumentų šablonų pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 15 straipsnį;

| c) | teikia Komisijai rekomendacijas dėl registrų specifikacijų ir jų persvarstymo pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43, 44 ir 45 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

teikia Komisijai rekomendacijas dėl registrų specifikacijų ir jų persvarstymo pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43, 44 ir 45 straipsnį;

| d) | priima nuomones, kurios yra tinkamos atitikties priemonės dėl TSS trūkumų pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 6 straipsnio 2 dalį, ir jas teikia Komisijai; |
| --- | --- |

d)

priima nuomones, kurios yra tinkamos atitikties priemonės dėl TSS trūkumų pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 6 straipsnio 2 dalį, ir jas teikia Komisijai;

| e) | teikia Komisijai nuomones dėl valstybių narių prašymų netaikyti TSS pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 7 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

teikia Komisijai nuomones dėl valstybių narių prašymų netaikyti TSS pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 7 straipsnį;

| f) | leidžia techninius dokumentus pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 4 straipsnio 9 dalį; |
| --- | --- |

f)

leidžia techninius dokumentus pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 4 straipsnio 9 dalį;

| g) | teikia Komisijai rekomendacijas dėl viso personalo, atliekančio svarbiausias su sauga susijusias užduotis, darbo sąlygų. |
| --- | --- |

g)

teikia Komisijai rekomendacijas dėl viso personalo, atliekančio svarbiausias su sauga susijusias užduotis, darbo sąlygų.

| ga) | teikia Komisijai rekomendacijas dėl Europos standartų, kuriuos turi parengti atitinkamos Europos standartizacijos organizacijos, visų pirma dėl atsarginių dalių; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

teikia Komisijai rekomendacijas dėl Europos standartų, kuriuos turi parengti atitinkamos Europos standartizacijos organizacijos, visų pirma dėl atsarginių dalių; [52 pakeit.]

| gb) | Europos standartizacijos organizacijoms teikia išsamius prašymus parengti standartus, kad būtų vykdomas šioms organizacijoms Komisijos suteiktas įgaliojimas; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

gb)

Europos standartizacijos organizacijoms teikia išsamius prašymus parengti standartus, kad būtų vykdomas šioms organizacijoms Komisijos suteiktas įgaliojimas; [53 pakeit.]

| gc) | teikia Komisijai rekomendacijas dėl transporto priemonėje esančio personalo mokymų ir sertifikavimo atlikti saugos užduotis; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

gc)

teikia Komisijai rekomendacijas dėl transporto priemonėje esančio personalo mokymų ir sertifikavimo atlikti saugos užduotis; [54 pakeit.]

| gd) | teikia Komisijai rekomendacijas, kad nacionalinės taisyklės būtų suderintos pagal 22 straipsnio 1 dalį, ypač tais atvejais, kai taisyklė susijusi su keliomis valstybėmis narėmis. Šis darbas atliekamas bendradarbiaujant su nacionalinėmis saugos institucijomis; [55 pakeit.] |
| --- | --- |

gd)

teikia Komisijai rekomendacijas, kad nacionalinės taisyklės būtų suderintos pagal 22 straipsnio 1 dalį, ypač tais atvejais, kai taisyklė susijusi su keliomis valstybėmis narėmis. Šis darbas atliekamas bendradarbiaujant su nacionalinėmis saugos institucijomis; [55 pakeit.]

| ge) | Komisijos prašymu teikia nuomones dėl sąveikos sudedamųjų dalių, neatitinkančių pagrindinių reikalavimų pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 11 straipsnį; [56 pakeit.] |
| --- | --- |

ge)

Komisijos prašymu teikia nuomones dėl sąveikos sudedamųjų dalių, neatitinkančių pagrindinių reikalavimų pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 11 straipsnį; [56 pakeit.]

| gf) | teikia Komisijai rekomendacijas dėl būtinųjų riedmenų (prekinių vagonų, keleivinių vagonų, traukos riedmenų) patikros intervalų (pagal laiką ir kilometrus). [57 pakeit.] |
| --- | --- |

gf)

teikia Komisijai rekomendacijas dėl būtinųjų riedmenų (prekinių vagonų, keleivinių vagonų, traukos riedmenų) patikros intervalų (pagal laiką ir kilometrus). [57 pakeit.]

2.   Rengdama 1 dalies a, ir b 
  ir c
  punktuose numatytas rekomendacijas agentūra: [58 pakeit.]

| a) | užtikrina, kad TSS ir registrų specifikacijos būtų pritaikytos prie techninės pažangos, rinkos tendencijų ir socialinių reikalavimų
  , siekdama padidinti geležinkelių sistemos veiksmingumą ir atsižvelgdama jos išlaidų efektyvumą
  ; [59 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

užtikrina, kad TSS ir registrų specifikacijos būtų pritaikytos prie techninės pažangos, rinkos tendencijų ir socialinių reikalavimų
  , siekdama padidinti geležinkelių sistemos veiksmingumą ir atsižvelgdama jos išlaidų efektyvumą
  ; [59 pakeit.]

| b) | užtikrina, kad TSS plėtojimas bei atnaujinimas ir sąveikai būtinų Europos standartų plėtojimas būtų vykdomi koordinuotai, ir palaiko atitinkamus ryšius su Europos standartizacijos organizacijomis. |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad TSS plėtojimas bei atnaujinimas ir sąveikai būtinų Europos standartų plėtojimas būtų vykdomi koordinuotai, ir palaiko atitinkamus ryšius su Europos standartizacijos organizacijomis.

| ba) | stebėtojo teisėmis dalyvauja atitinkamose standartizavimo darbo grupėse; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

stebėtojo teisėmis dalyvauja atitinkamose standartizavimo darbo grupėse; [60 pakeit.]

3.   Kad būtų lengviau įgyvendinti geležinkelių sąveikos teisės aktus, agentūra gali priimti gaires ar kitus neįpareigojančius dokumentus.

3a.
     
  Agentūra steigia darbo grupes, kai tai nustatyta 4 straipsnyje. [61 pakeit.]

16 straipsnis

Leidimai pateikti rinkai transporto priemones

Nepažeisdama Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 20 straipsnio 9a dalies nuostatų, a
  gentūra išduoda leidimus pateikti rinkai geležinkelio transporto priemones
  , pratęsia ir sustabdo jų galiojimą, juos pakeičia ar atšaukia
  pagal
  tos d
  irektyvos ... [Sąveikos direktyva] 20 straipsnį. [62 pakeit.]

17 straipsnis

Leidimai pateikti rinkai transporto priemonių tipus

Agentūra išduoda leidimus pateikti rinkai transporto priemonių tipus
  , pratęsia ir sustabdo jų galiojimą, juos pakeičia ar atšaukia
  pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 22 straipsnį. [63 pakeit.]

18 straipsnis

Leidimai pradėti eksploatuoti
  bėgių
  kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemius

  ERTMS įrangą [64 pakeit.]

Agentūra išduoda leidimus pradėti eksploatuoti kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo

  ERTMS
  posistemius, kurie yra arba eksploatuojami visoje Sąjungoje pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 18 straipsnį
  , pratęsia ir sustabdo tokių leidimų galiojimą, juos pakeičia ar atšaukia
  . [65 pakeit.]

19 straipsnis

Telematikos priemonės

1.   Agentūra yra sistemos valdytoja, atsakinga už telematikos priemonių techninių specifikacijų priežiūrą pagal atitinkamas TSS.

1a.
     
  Agentūra gali atlikti vaidmenį skatinant atvirą ir visapusišką prieigą prie duomenų, įskaitant tarptautinius tvarkaraščių duomenų rinkinius. [66 pakeit.]

2.   Agentūra apibrėžia, skelbia ir taiko paraiškų dėl tų specifikacijų pakeitimo nagrinėjimo procedūrą. Tuo tikslu agentūra sukuria ir prižiūri paraiškų dėl telematikos priemonių specifikacijų ir jų statuso pakeitimo registrą.

3.   Agentūra plėtoja ir prižiūri technines priemones, kuriomis tvarkomos skirtingos telematikos priemonių specifikacijų versijos
  , taip pat užtikrina šių skirtingų versijų sąveiką, remiantis ir principu „iš viršaus į apačią“, ir principu „iš apačios į viršų“
  . [67 pakeit.].

4.   Agentūra padeda Komisijai stebėti telematikos priemonių diegimą pagal atitinkamas TSS.

20 straipsnis

Parama notifikuotosioms atitikties vertinimo įstaigoms

1.   Agentūra remia Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 27 straipsnyje numatytų notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų veiklą. Ta parama visų pirma reiškia gairių, pagal kurias įvertinama Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 9 straipsnyje nurodyta sąveikos sudedamosios dalies atitiktis arba tinkamumas naudoti, parengimą ir Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 10 straipsnyje nurodytos EB patikros procedūros gairių parengimą.

2.   Agentūra palengvina notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų bendradarbiavimą, ypač tuo, kad ji veikia kaip jų koordinavimo grupės techninis sekretoriatas.

5 SKYRIUS

SU NACIONALINĖMIS TAISYKLĖMIS SUSIJUSIOS UŽDUOTYS

21 straipsnis

Nacionalinių taisyklių projektų nagrinėjimas

1.   Agentūra per du mėnesius nuo gavimo išnagrinėja nacionalinių taisyklių projektus, pateiktus jai pagal:

| a) | Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 8 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

a)

Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 8 straipsnio 2 dalį;

| b) | Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 14 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 14 straipsnį.

2.   Jei išnagrinėjusi nacionalines taisykles, kaip numatyta

  per
  1 dalyje
  nurodytus terminus
  agentūra mano

  pareiškia nuomonę
  , kad jomis sudaromos sąlygos įvykdyti pagrindinius sąveikos reikalavimus, laikytis BSB ir pasiekti BSR ir kad jomis nesudaromos sąlygos savavališkam diskriminavimui ar paslėptiems geležinkelių transporto paslaugų teikimo tarp valstybių narių veiklos apribojimams, ji apie savo teigiamą įvertinimą praneša Komisijai ir atitinkamai valstybei narei. Komisija gali paskelbti taisyklę IT sistemoje, nurodytoje 23 straipsnyje. [68 pakeit.]

3.   Kai 1 dalyje numatyto nagrinėjimo išvada yra neigiama, agentūra:

| a) | priima atitinkamai valstybei narei skirtą rekomendaciją, nurodydama priežastis, kodėl nagrinėjama taisyklė neturėtų įsigalioti ir (arba) būti taikoma; |
| --- | --- |

a)

priima atitinkamai valstybei narei skirtą rekomendaciją, nurodydama priežastis, kodėl nagrinėjama taisyklė neturėtų įsigalioti ir (arba) būti taikoma;

| b) | praneša Komisijai apie savo neigiamą įvertinimą. |
| --- | --- |

b)

praneša Komisijai apie savo neigiamą įvertinimą.

4.   Jei gavusi 3 dalies a punkte numatytą agentūros rekomendaciją valstybė narė per 2 mėnesius nesiima jokių priemonių, Komisija, gavusi 3 dalies b punkte numatytą informaciją ir išklausiusi atitinkamos valstybės narės argumentus, gali priimti valstybei narei skirtą sprendimą su reikalavimu iš dalies pakeisti atitinkamos taisyklės projektą, sustabdyti jos priėmimą, įsigaliojimą ar įgyvendinimą.

4a.
     
  Šio straipsnio nuostatos netaikomos nacionalinėms taisyklėms dėl sveikatos ir saugos darbe, taip pat dėl geležinkelio personalo, kuriems priskirtos su sauga susijusios užduotys, kvalifikacijos ir mokymo reikalavimų. [69 pakeit.]

4b.
     
  Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 8 straipsnyje ir Direktyvos... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 14 straipsnio 4 dalyje minėtų neatidėliotinų prevencinių priemonių atveju, visų pirma tuomet, kai įvyko avarija ar riktas, agentūra vadovauja taisyklės derinimo Sąjungos lygmeniu procesui ir kartu bendradarbiauja su nacionalinėmis saugos institucijomis. Jei reikia, agentūra pateikia Komisijai rekomendaciją ar nuomonę. [70 pakeit.]

22 straipsnis

Galiojančių nacionalinių taisyklių nagrinėjimas

1.   Agentūra per du mėnesius nuo gavimo išnagrinėja nacionalines taisykles, pateiktas jai pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 14 straipsnio 3 dalį.

1a.
     
  Agentūra nagrinėja taikant šį reglamentą galiojančias nacionalines taisykles. Siekdama įgyvendinti šį tikslą, agentūra valdančiajai tarybai pateikia darbo planą, kad šios taisyklės būtų nagrinėjamos pagal daugiametes ir metines darbo programas, nurodytas 48 straipsnyje. Agentūra valdančiajai tarybai kasmet pateikia ataskaitą, kurioje nurodo pažangą, padarytą įgyvendinant agentūros darbus, ir pasiektus rezultatus pagal 50 straipsnį. [71 pakeit.]

2.   Jei išnagrinėjusi nacionalines taisykles, kaip numatyta 1 dalyje, agentūra mano, kad jomis sudaromos sąlygos įvykdyti pagrindinius sąveikos reikalavimus, laikytis BSB ir pasiekti BSR ir kad jomis nesudaromos sąlygos savavališkam diskriminavimui ar paslėptiems geležinkelių transporto paslaugų teikimo tarp valstybių narių apribojimams, ji apie savo teigiamą įvertinimą praneša Komisijai ir atitinkamai valstybei narei. Komisija gali paskelbti taisyklę IT sistemoje, nurodytoje 23 straipsnyje. [72 pakeit.]

3.   Kai 1 dalyje numatyto nagrinėjimo išvada yra neigiama, agentūra:

| a) | priima atitinkamai valstybei narei skirtą rekomendaciją, nurodydama
  nedelsiant panaikinti arba iš dalies pakeisti neigiamai įvertintą taisyklę, ir nurodo
  priežastis, kodėl nagrinėjama

  ta
  taisyklė turėtų

  turi
  būti iš dalies pakeista ar panaikinta; [73 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

priima atitinkamai valstybei narei skirtą rekomendaciją, nurodydama
  nedelsiant panaikinti arba iš dalies pakeisti neigiamai įvertintą taisyklę, ir nurodo
  priežastis, kodėl nagrinėjama

  ta
  taisyklė turėtų

  turi
  būti iš dalies pakeista ar panaikinta; [73 pakeit.]

| b) | praneša Komisijai apie savo neigiamą įvertinimą
  ir jai perduoda valstybei narei skirtą rekomendaciją
  . [74 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

praneša Komisijai apie savo neigiamą įvertinimą
  ir jai perduoda valstybei narei skirtą rekomendaciją
  . [74 pakeit.]

4.   Jei gavusi 3 dalies a punkte numatytą agentūros rekomendaciją valstybė narė per 2 mėnesius nesiima jokių priemonių, Komisija, gavusi 3 dalies b punkte numatytą informaciją ir išklausiusi atitinkamos valstybės narės argumentus, gali priimti valstybei narei skirtą sprendimą su reikalavimu iš dalies pakeisti atitinkamą taisyklę arba ją panaikinti.

5.   2, ir 3
  ir 4
  dalyse aprašyta procedūra taikoma, mutatis mutandis, tais atvejais, kai agentūra sužino
  arba yra informuojama
  apie praneštą arba nepraneštą nacionalinę taisyklę, kuri yra nereikalinga arba kertasi su BSB, BSR, TSS ar bet kuriuo kitu geležinkelio srities Sąjungos teisės aktu
  , arba dėl kurios atsiranda nepagrįstų kliūčių bendrajai geležinkelių rinkai
  .
  Tokiu atveju taikomi šio straipsnio 1 dalyje nustatyti terminai
  . [75 pakeit.]

5a.
     
  Klausimais, susijusiais su geležinkelio personalo, atsakingo už labai svarbias su sauga susijusias užduotis, mokymu, sveikata ir sauga darbe, agentūra gali taikyti šią dalį tik jei nacionalinė taisyklė turi galimą diskriminacinį poveikį. [76 pakeit.]

22a straipsnis

Duomenų bazės naudojimas

Agentūra atlieka techninį tyrimą – tiria galiojančias nacionalines taisykles, nurodytas taikomuose nacionalinės teisės aktuose, išvardytuose aiškinamųjų dokumentų duomenų bazėje, kurią agentūra paskelbia šio reglamento įsigaliojimo dieną. [77 pakeit.]

23 straipsnis

Pranešimo tikslais naudotinos IT sistemos ir nacionalinių taisyklių klasifikavimas

1.   Agentūra sukuria ir prižiūri specialią IT sistemą, kurioje saugomos 21 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje nurodytos nacionalinės taisyklės, ir
  tinkamas nacionalines atitikties priemones, nurodytas Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 2 straipsnio 28a punkte. Agentūra
  sudaro sąlygas suinteresuotosioms šalims ir visuomenei ja

  jomis
  naudotis. [78 pakeit.]

1a.
     
  Per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės Komisijai praneša apie visas esamas nacionalines taisykles, apie kurias nebuvo pranešta iki šio reglamento įsigaliojimo dienos. [79 pakeit.]

2.   Valstybės narės praneša apie 21 straipsnio 1 dalyje ir 22 straipsnio 1 dalyje nurodytas nacionalines taisykles agentūrai ir Komisijai per 1 dalyje nurodytą IT sistemą. Agentūra paskelbia taisykles toje sistemoje ir naudoja ją, kad informuotų Komisiją pagal 21 ir 22 straipsnius.
  Agentūra IT sistemą naudoja siekdama informuoti Komisiją apie visas neigiamas rekomendacijas, pateiktas valstybei narei pagal 21 straipsnio 3 dalį ir 22 straipsnio 3 dalies b punktą. [80 pakeit.]

3.   Agentūra klasifikuoja nacionalines taisykles, apie kurias pranešta, pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 14 straipsnio 8 dalį. Tuo tikslu ji naudoja šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytą sistemą.

4.   Agentūra klasifikuoja nacionalines taisykles, apie kurias pranešta pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 8 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į ES teisinės bazės plėtotę. Tuo tikslu agentūra sukuria taisyklių valdymo priemonę, kurią naudotų valstybės narės, siekdamos supaprastinti savo nacionalinių taisyklių sistemas. Norėdama paskelbti taisyklių valdymo priemonę agentūra naudoja šio straipsnio pirmoje dalyje numatytą sistemą.

4a.
     
  Agentūra šio straipsnio 1 dalyje nurodytoje sistemoje taip pat viešai paskelbia šių taisyklių vertinimo būklę, o jį atlikus – vertinimo rezultatus. [81 pakeit.]

6 SKYRIUS

UŽDUOTYS, SUSIJUSIOS SU EUROPOS GELEŽINKELIŲ EISMO VALDYMO SISTEMA (ERTMS)

24 straipsnis

ERTMS sistemos valdytoja

1.   Agentūra yra sistemos valdytoja, atsakinga už ERTMS techninių specifikacijų priežiūrą.

2.   Agentūra apibrėžia, skelbia ir taiko paraiškų dėl tų specifikacijų pakeitimo nagrinėjimo procedūrą. Tuo tikslu agentūra sukuria ir prižiūri paraiškų dėl ERTMS specifikacijų ir jų statuso pakeitimo registrą.

3.   Agentūra rekomenduoja priimti naują ERTMS techninių specifikacijų versiją. Tačiau ji tai daro tik tuo atveju, jei ankstesnė versija buvo pakankamai įdiegta. Naujos versijos kūrimas neturi pakenkti ERTMS diegimui, specifikacijų stabilumui, kurio reikia, kad būtų patobulinta ERTMS įrangos gamyba, geležinkelio įmonių
  ir transporto priemonių valdytojų
  investicijų grąžai ir efektyviam ERTMS įdiegimo planavimui. [82 pakeit.]

4.   Agentūra plėtoja ir prižiūri įvairių ERTMS versijų valdymo technines priemones, kad būtų užtikrintas tinklų ir transporto priemonių, kuriuose yra sumontuotos skirtingos ERTMS versijos, techninis ir eksploatacinis suderinamumas ir suteiktos paskatos greitai įgyvendinti galiojančią versiją.

5.   Pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 5 straipsnio 10 dalį agentūra užtikrina, kad vėlesnės ERTMS įrangos versijos būtų techniškai suderinamos su ankstesnėmis versijomis.

6.   Agentūra parengia ir suinteresuotosioms šalims išplatina atitinkamas taikymo gaires ir aiškinamuosius dokumentus, susijusius su ERTMS techninėmis specifikacijomis.

25 straipsnis

Notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų ERTMS ad hoc darbo grupė

1.   Agentūra įsteigia Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 27 straipsnyje numatytų notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų ERTMS ad hoc darbo grupę ir jai pirmininkauja.

Darbo grupė tikrina sąveikos sudedamosios dalies atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimui skirtos procedūros, išdėstytos Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 9 straipsnyje, taikymo nuoseklumą ir Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 10 straipsnyje išdėstytos EB patikros procedūros, kurią vykdo notifikuotosios atitikties vertinimo įstaigos, taikymo nuoseklumą.

2.   Agentūra kas dvejus metus teikia Komisijai ataskaitą apie 1 dalyje numatytos darbo grupės veiklą, įskaitant notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų atstovų dalyvavimo darbo grupės posėdžiuose statistiką.

3.   Agentūra įvertina, kaip taikoma sąveikos sudedamųjų dalių atitikties įvertinimo procedūra ir ERTMS įrangai taikoma EB patikros procedūra, ir kas dvejus metus pateikia ataskaitą, kurioje prireikus Komisijai pasiūlo, ką reikėtų tobulinti.

26 straipsnis

ERTMS riedmens ir kelio posistemių techninio ir eksploatavimo suderinamumo rėmimas

1.   Geležinkelio įmonių prašymu agentūra gali joms padėti

  padeda
  patikrinti ERTMS riedmens ir kelio posistemių techninį ir eksploatavimo suderinamumą iki transporto priemonės eksploatavimo pradžios. [83 pakeit.]

2.   Kai agentūra nustato, kad tinklų ir transporto priemonių, kuriuose
  sumontuota
  ERTMS įranga yra sumontuota vykdant konkrečius ERTMS projektus, techninis ir eksploatacinis suderinamumas gali būti nepakankamas, ji gali paprašyti atitinkamų subjektų, ypač gamintojų, notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų, geležinkelio įmonių,
  transporto priemonių valdytojų,
  infrastruktūros valdytojų ir nacionalinių saugos institucijų, suteikti visą su EB patikros ir leidimo pradėti eksploatuoti procedūromis ir eksploatacinėmis sąlygomis susijusią informaciją. Agentūra
  nedelsdama
  informuoja Komisiją apie tokią riziką ir prireikus Komisijai rekomenduoja atitinkamas priemones. [84 pakeit.]

2a.
     
  Agentūra įsteigia bandomąją sekimo sistemą ir laboratoriją, kurioje centralizuotai tikrinama ERTMS kelio sistema ir transporto priemonėse esanti įranga. [85 pakeit.]

27 straipsnis

ERTMS diegimo ir ERTMS projektų rėmimas

1.   Agentūra stebi ERTMS diegimą pagal Komisijos sprendime 2012/88/ES (15) išdėstytą diegimo planą ir stebi ERTMS įrengimo transeuropiniuose transporto koridoriuose ir krovinių vežimo geležinkeliais koridoriuose darbų koordinavimą, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 913/2010 (16).

2.   Agentūra užtikrina Sąjungos finansuojamų ERTMS diegimo projektų tolesnius techninio pobūdžio veiksmus, įskaitant, kai tinka, konkurso dokumentų analizę, kai skelbiami konkursai. Be to, agentūra, kai būtina, padeda Sąjungos lėšų gavėjams užtikrinti, kad vykdant projektus įgyvendinami techniniai sprendimai visiškai atitiktų TSS, susijusius su kontrole, valdymu ir signalizavimu, ir dėl to būtų visiškai sąveikūs.

28 straipsnis

Laboratorijų akreditavimas

1.   Agentūra remia, ypač teikdama atitinkamas gaires akreditavimo įstaigoms, suderintą ERTMS laboratorijų akreditavimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008.

2.   Agentūra gali stebėtojo teisėmis dalyvauti tarpusavio vertinimo peržiūrose, kurių reikalaujama Reglamente (EB) Nr. 765/2008.

2a.
     
  Jeigu agentūrai kyla abejonių dėl akredituotos laboratorijos veiklos rezultatų, ji apie tai praneša kompetentingai akreditavimo įstaigai, atitinkamai valstybei ir nacionalinėms saugos institucijoms. Agentūra stebėtojos teisėmis kviečiama dalyvauti tarpusavio vertinime. Nelikus abejonių, agentūra apie tai nedelsdama praneša atitinkamai valstybei narei ir nacionalinėms saugos institucijoms. [86 pakeit.]

7 SKYRIUS

UŽDUOTYS, SUSIJUSIOS SU BENDROS EUROPOS GELEŽINKELIŲ ERDVĖS STEBĖSENA

29 straipsnis

Nacionalinių saugos institucijų kontrolė

1.   Agentūra kontroliuoja nacionalinių saugos institucijų veiklos rezultatus ir sprendimų priėmimą vykdydama auditą ir patikrinimus.

2.   Agentūrai suteikiama teisė audituoti:

| a) | nacionalinių saugos institucijų pajėgumą vykdyti užduotis, susijusias su geležinkelių sauga ir sąveika; |
| --- | --- |

a)

nacionalinių saugos institucijų pajėgumą vykdyti užduotis, susijusias su geležinkelių sauga ir sąveika;

| b) | nacionalinių saugos institucijų veiksmingumą kontroliuojant subjektų saugos valdymo sistemas, kaip nurodyta Direktyvos [...] [Geležinkelių saugos direktyva] 16 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

nacionalinių saugos institucijų veiksmingumą kontroliuojant subjektų saugos valdymo sistemas, kaip nurodyta Direktyvos [...] [Geležinkelių saugos direktyva] 16 straipsnyje.

Audito atlikimo tvarką tvirtina valdančioji taryba.

3.   Agentūra tvirtina audito ataskaitas ir siunčia jas atitinkamai nacionalinei saugos institucijai ir Komisijai. Kiekvienoje audito ataskaitoje visų pirma nurodomas visų agentūros pastebėtų trūkumų sąrašas ir tobulinimo rekomendacijos.

4.   Jei agentūra mano, kad 3 dalyje nurodyti trūkumai kliudo atitinkamai nacionalinei saugos institucijai veiksmingai vykdyti savo užduotį geležinkelių saugos ir sąveikos srityje, agentūra rekomenduoja nacionalinei saugos institucijai imtis atitinkamų priemonių per laikotarpį, kuris nustatomas atsižvelgiant

  kurį ji nustato atsižvelgdama
  į trūkumo svarbą. [87 pakeit.]

5.   Kai nacionalinė saugos institucija nesutinka su 4 dalyje numatyta agentūros rekomendacija arba kai nacionalinė saugos institucija, gavusi agentūros rekomendaciją, per tris mėnesius nesiėmė su ja susijusių veiksmų, Komisija per šešis mėnesius gali priimti sprendimą laikydamasi 75 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros.

6.   Agentūra taip pat gali atlikti iš anksto praneštus arba nepraneštus nacionalinių saugos institucijų patikrinimus, kad patikrintų konkrečias jų veiksmų ir veikimo sritis, pirmiausia peržvelgtų su jų užduotimis, nurodytomis Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 16 straipsnyje, susijusius dokumentus, procesus ir protokolus. Patikrinimai gali būti atliekami ad hoc pagrindu arba pagal agentūros parengtą planą. Patikrinimas trunka ne ilgiau kaip dvi dienas. Nacionalinės valstybių narių valdžios institucijos agentūros personalui sudaro sąlygas dirbti. Agentūra pateikia Komisijai kiekvieno patikrinimo ataskaitą.

6a.
     
  Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 10 straipsnio 2a dalyje ir Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 20 straipsnio 9a dalyje nurodytais atvejais, jeigu nacionalinės saugos institucijos priima prieštaraujančius sprendimus ir nepasiekiamas abipusiai priimtinas sprendimas, su šiais sprendimais susijęs pareiškėjas ar dalyvaujanti nacionalinė saugos institucija gali sprendimus perduoti agentūrai ir pastaroji priima sprendimą. [88 pakeit.]

30 straipsnis

Notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų kontrolė

1.   Agentūra kontroliuoja notifikuotąsias atitikties vertinimo įstaigas padėdama akreditavimo įstaigoms ir vykdydama auditą bei patikrinimus, kaip numatyta 2–5 dalyse.

2.   Agentūra padeda suderintai akredituoti notifikuotąsias atitikties vertinimo įstaigas, visų pirma teikdama atitinkamas gaires dėl vertinimo kriterijų ir procedūrų, taikytinų vertinant, ar notifikuotosios atitikties vertinimo įstaigos atitinka Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 27 straipsnyje

  6 skyriuje
  nurodytus akreditavimo įstaigoms keliamus reikalavimus, ir tam pasinaudodama

  panaudodama
  Europos akreditavimo infrastruktūrą, pripažintą Reglamento (EB) Nr. 765/2008, 14 straipsnyje. [89 pakeit.]

3.   Notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų, kurios nėra akredituotos pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 24 straipsnį, atveju agentūra gali atlikti jų pajėgumų įvykdyti tos direktyvos 27 straipsnyje nurodytus reikalavimus auditą. Audito atlikimo tvarką tvirtina valdančioji taryba.

4.   Agentūra skelbia audito ataskaitas, aprėpiančias 3 dalyje numatytą veiklą, ir siunčia jas atitinkamai notifikuotajai atitikties vertinimo įstaigai ir Komisijai. Kiekvienoje audito ataskaitoje nurodomi visi agentūros pastebėti trūkumai ir tobulinimo rekomendacijos. Jei agentūra mano, kad tie trūkumai kliudo atitinkamai notifikuotajai įstaigai veiksmingai vykdyti savo užduotis, susijusias su geležinkelių sauga ir sąveika, ji priima rekomendaciją su reikalavimu, kad valstybė narė, kurioje įsisteigusi notifikuotoji įstaiga, imtųsi atitinkamų priemonių iki
  agentūros
  nustatyto termino. [90 pakeit.]

5.   Kai valstybė narė nepritaria 4 dalyje numatytai rekomendacijai arba kai notifikuotoji įstaiga, gavusi agentūros rekomendaciją, per 3 mėnesius nesiima jokių veiksmų, Komisija per šešis mėnesius gali priimti nuomonę pagal 75 straipsnyje numatytą patariamąją procedūrą.

6.   Agentūra gali, taip pat ir bendradarbiaudama su atitinkamomis nacionalinėmis akreditavimo įstaigomis, atlikti iš anksto praneštus arba nepraneštus notifikuotųjų atitikties vertinimo įstaigų patikrinimus, kad patikrintų konkrečias jų veiksmų ir veikimo sritis, pirmiausia peržvelgtų su jų užduotimis, nurodytomis Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 27 straipsnyje, susijusius dokumentus, sertifikatus ir protokolus. Patikrinimai gali būti atliekami ad hoc pagrindu arba pagal agentūros parengtą planą. Patikrinimas trunka ne ilgiau kaip dvi dienas. Notifikuotosios atitikties vertinimo įstaigos agentūros personalui sudaro sąlygas dirbti. Agentūra pateikia Komisijai kiekvieno patikrinimo ataskaitą.

31 straipsnis

Sąveikos ir saugos pažangos stebėsena

1.   Agentūra kartu su nacionalinių tyrimo įstaigų tinklu renka aktualią informaciją apie avarijas bei riktus ir stebi, kaip nacionalinės tyrimo įstaigos padeda gerinti saugą visoje geležinkelio sistemoje.

2.   Agentūra stebi bendrus saugos geležinkelių sistemoje
  ir saugos reguliavimo sistemoje
  rezultatus. Pirmiausia agentūra gali paprašyti 34 straipsnyje nurodytų tinklų pagalbos, įskaitant renkant duomenis. Be to, agentūra naudojasi Eurostato surinktais duomenimis ir bendradarbiauja su juo, kad nesidubliuotų darbas ir kad būtų užtikrintas bendrųjų saugos rodiklių ir rodiklių, taikomų kitoms transporto rūšims, metodinis nuoseklumas. [91 pakeit.]

3.   Komisijos prašymu Agentūra priima rekomendacijas, kaip gerinti geležinkelių sistemų sąveiką, visų pirma palengvinant geležinkelio įmonių

  parengia bendrą įvykių pranešimo
  ir infrastruktūros valdytojų veiklos koordinavimą arba infrastruktūros valdytojų tarpusavio koordinavimą

  stebėsenos sistemą
  . [92 pakeit.]

4.   Agentūra kontroliuoja
  ir vertina
  pažangą, padarytą užtikrinant geležinkelių sistemų sąveiką ir saugą jose
  , su tuo susijusias išlaidas ir naudą
  . Kas dvejus metus ji pateikia Komisijai ir paskelbia ataskaitą dėl pažangos, padarytos užtikrinant sąveiką ir saugą bendroje Europos geležinkelių erdvėje. [93 pakeit.]

5.   Komisijos prašymu agentūra pateikia ataskaitas apie saugą ir sąveiką reglamentuojančių Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo ir taikymo būklę konkrečioje valstybėje narėje.

8 SKYRIUS

KITOS UŽDUOTYS

32 straipsnis

Geležinkelių personalas

1.   Agentūra vykdo atitinkamas su geležinkelių personalu susijusias užduotis, apibrėžtas Direktyvos 2007/59/EB 4, 20, 22, 23, 25, 28, 33, 34, 35 ir 37 straipsniuose.

2.   Komisija gali paprašyti agentūros atlikti kitas užduotis, susijusias su geležinkelių personalu pagal Direktyvą 2007/59/EB
  ir su geležinkelio personalu, kuriam patikėtos svarbiausios su sauga susijusios užduotys, nenurodytos Direktyvoje 2007/59/EB
  . [94 pakeit.]

3.   Agentūra konsultuoja institucijas, kompetentingas geležinkelių personalo klausimais, dėl 1 ir 2 dalyse numatytų užduočių. Agentūra gali skatinti tų institucijų bendradarbiavimą, taip pat ir organizuodama atitinkamus susitikimus su jų atstovais.

33 straipsnis

Registrai ir jų prieinamumas

1.   Agentūra
  , pasinaudodama praktišku, veiksmingu ir patogiu naudoti formatu ir siekdama visapusiškai paremti įmonių ir veiklos poreikius, nustato

  sukuria ir tvarko Europos registrus, numatytus Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 43, 44 ir 45 straipsnyje. Agentūra yra visų registrų ir duomenų bazių, nurodytų Geležinkelių saugos, Sąveikos ir Traukinių mašinistų direktyvose, sistemos valdytoja. Tai pirmiausia reiškia: [95 pakeit.]

| a) | registrų specifikacijų plėtotę ir priežiūrą; |
| --- | --- |

a)

registrų specifikacijų plėtotę ir priežiūrą;

| b) | su registrais susijusių procesų valstybėse narėse koordinavimą; |
| --- | --- |

b)

su registrais susijusių procesų valstybėse narėse koordinavimą;

| c) | gairių dėl registrų teikimą atitinkamoms suinteresuotosioms šalims; |
| --- | --- |

c)

gairių dėl registrų teikimą atitinkamoms suinteresuotosioms šalims;

| d) | rekomendacijų dėl esamų registrų specifikacijų tobulinimo ir poreikio kurti naujus registrus teikimą Komisijai. |
| --- | --- |

d)

rekomendacijų dėl esamų registrų specifikacijų tobulinimo ir poreikio kurti naujus registrus teikimą Komisijai.

| da) | g, i ir ma punktuose nurodytų registrų sukūrimą ir palaikymą. [96 pakeit.] |
| --- | --- |

da)

g, i ir ma punktuose nurodytų registrų sukūrimą ir palaikymą. [96 pakeit.]

| db) | Europos transporto priemonių registro sukūrimą. [97 pakeit.] |
| --- | --- |

db)

Europos transporto priemonių registro sukūrimą. [97 pakeit.]

1a.
     
  Europos transporto priemonių registras:

| a) | yra registras, kurį tvarko agentūra; |
| --- | --- |

a)

yra registras, kurį tvarko agentūra;

| b) | yra viešas; |
| --- | --- |

b)

yra viešas;

| c) | apima nacionalinius transporto priemonių registrus ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo. Komisija įgyvendinimo aktais nustato standartinę dokumento formą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 75 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą; |
| --- | --- |

c)

apima nacionalinius transporto priemonių registrus ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo. Komisija įgyvendinimo aktais nustato standartinę dokumento formą. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 75 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą;

| d) | į registrą įtraukiami tokie būtini duomenys apie kiekvieną transporto priemonės tipą:










  i) | transporto priemonės tipo techninės charakteristikos, nurodytos atitinkamoje TSS; |
| --- | --- | --- |

d)

į registrą įtraukiami tokie būtini duomenys apie kiekvieną transporto priemonės tipą:

i)

transporto priemonės tipo techninės charakteristikos, nurodytos atitinkamoje TSS;

| ii) | gamintojo pavadinimas; |
| --- | --- |

ii)

gamintojo pavadinimas;

| iii) | paskesnių šio transporto priemonės tipo leidimų išdavimo datos ir susijusios nuorodos, įskaitant visus apribojimus ar panaikinimus, taip pat leidimus išdavusios valstybės narės; |
| --- | --- |

iii)

paskesnių šio transporto priemonės tipo leidimų išdavimo datos ir susijusios nuorodos, įskaitant visus apribojimus ar panaikinimus, taip pat leidimus išdavusios valstybės narės;

| iv) | projektavimo savybės, skirtos riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems. |
| --- | --- |

iv)

projektavimo savybės, skirtos riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems.

Kai agentūra išduoda, atnaujina, dalinai pakeičia, laikinai sustabdo ar atšaukia leidimą pradėti eksploatuoti tam tikrų tipų transporto priemones, ji nedelsdama atnaujina registrą. [98 pakeit.]

2.   Agentūra sudaro galimybes visuomenei susipažinti su šiais Direktyvoje ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] ir Direktyvoje ... [Geležinkelių saugos direktyva] numatytais dokumentais ir registrais
  , pateikdama įdiegtą, patogų naudotis ir lengvai prieinamą IT sprendimą
  : [99 pakeit.]

| a) | posistemių EB patikros deklaracijomis; |
| --- | --- |

a)

posistemių EB patikros deklaracijomis;

| b) | sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties deklaracijomis ir sąveikos sudedamųjų dalių EB tinkamumo naudoti deklaracijomis; |
| --- | --- |

b)

sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties deklaracijomis ir sąveikos sudedamųjų dalių EB tinkamumo naudoti deklaracijomis;

| c) | licencijomis, išduotomis pagal Direktyvą ... [Direktyva, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija)]; |
| --- | --- |

c)

licencijomis, išduotomis pagal Direktyvą ... [Direktyva, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija)];

| d) | saugos sertifikatais, išduotais pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 10 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

saugos sertifikatais, išduotais pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 10 straipsnį;

| e) | tyrimo ataskaitomis, pateiktomis agentūrai pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 24 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

tyrimo ataskaitomis, pateiktomis agentūrai pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 24 straipsnį;

| f) | nacionalinėmis taisyklėmis, apie kurias buvo pranešta Komisijai pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 8 straipsnį ir Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 14 straipsnį
  , ir agentūros atliktu šių taisyklių vertinimu
  ; [100 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

nacionalinėmis taisyklėmis, apie kurias buvo pranešta Komisijai pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 8 straipsnį ir Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 14 straipsnį
  , ir agentūros atliktu šių taisyklių vertinimu
  ; [100 pakeit.]

| g) | Europos
  transporto priemonių
  registru

  registrais, įskaitant nuorodų į atitinkamus nacionalinius registrus pateikimą; [101 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

Europos
  transporto priemonių
  registru

  registrais, įskaitant nuorodų į atitinkamus nacionalinius registrus pateikimą; [101 pakeit.]

| h) | infrastruktūros registrais, įskaitant nuorodų į atitinkamus nacionalinius registrus pateikimą; |
| --- | --- |

h)

infrastruktūros registrais, įskaitant nuorodų į atitinkamus nacionalinius registrus pateikimą;

| i) | Europos leidžiamų naudoti transporto priemonių tipų registru; |
| --- | --- |

i)

Europos leidžiamų naudoti transporto priemonių tipų registru;

| j) | prašymų pakeisti ERTMS specifikacijas arba jų planuojamų pakeitimų registru; |
| --- | --- |

j)

prašymų pakeisti ERTMS specifikacijas arba jų planuojamų pakeitimų registru;

| k) | prašymų pakeisti telematikos priemonių keleiviams technines sąveikos specifikacijas ir telematikos priemonių krovinių vežimo paslaugoms technines sąveikos specifikacijas arba jų planuojamų pakeitimų registru; |
| --- | --- |

k)

prašymų pakeisti telematikos priemonių keleiviams technines sąveikos specifikacijas ir telematikos priemonių krovinių vežimo paslaugoms technines sąveikos specifikacijas arba jų planuojamų pakeitimų registru;

| l) | transporto priemonių valdytojų atliekamų ženklinimų, kuriuos saugo agentūra pagal eksploatacijos ir eismo valdymo TSS, registru; |
| --- | --- |

l)

transporto priemonių valdytojų atliekamų ženklinimų, kuriuos saugo agentūra pagal eksploatacijos ir eismo valdymo TSS, registru;

| m) | kokybės ataskaitomis, parengtomis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1371/2007 (17) 28 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

m)

kokybės ataskaitomis, parengtomis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1371/2007 (17) 28 straipsnio 2 dalį.

| ma) | už priežiūrą atsakingų sertifikuotų įstaigų registrais pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 14 straipsnį. [102 pakeit.] |
| --- | --- |

ma)

už priežiūrą atsakingų sertifikuotų įstaigų registrais pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 14 straipsnį. [102 pakeit.]

3.   2 dalyje nurodytų dokumentų praktinę perdavimo tvarką aptaria ir dėl jos susitaria Komisija ir valstybės narės, remdamosi agentūros parengtu projektu.

4.   Perduodamos 2 dalyje nurodytus dokumentus, atitinkamos įstaigos gali nurodyti, kurie dokumentai neturi būti atskleidžiami visuomenei dėl saugumo priežasčių.

5.   Už 2 dalies c ir d punktuose nurodytų licencijų ir sertifikatų išdavimą atsakingos nacionalinės institucijos per vieną mėnesį

  dešimt dienų
  praneša agentūrai apie kiekvieną sprendimą išduoti, atnaujinti, pakeisti ar panaikinti tas licencijas ir sertifikatus. [103 pakeit.]

6.   Agentūra į viešą duomenų bazę gali įtraukti bet kurį šio reglamento tikslams svarbų viešą dokumentą ar nuorodą, atsižvelgdama į galiojančius Sąjungos teisės aktus dėl duomenų apsaugos.

34 straipsnis

Nacionalinių saugos institucijų, tyrimo įstaigų ir atstovaujamųjų organizacijų tinklai [104 pakeit.]

1.   Agentūra įsteigia nacionalinių saugos institucijų tinklą ir tyrimo įstaigų, nurodytų Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 21 straipsnyje

  17 straipsnio 4 dalyje
  , tinklą. Agentūra veikia kaip jų sekretoriatas. Tinklų užduotys visų pirma yra: [105 pakeit.]

| a) | keitimasis informacija, susijusia su geležinkelių sauga ir sąveika; |
| --- | --- |

a)

keitimasis informacija, susijusia su geležinkelių sauga ir sąveika;

| b) | gerosios patirties mainai; |
| --- | --- |

b)

gerosios patirties mainai;

| c) | duomenų apie geležinkelių saugą, ypač duomenų apie bendruosius saugos rodiklius, teikimas agentūrai. |
| --- | --- |

c)

duomenų apie geležinkelių saugą, ypač duomenų apie bendruosius saugos rodiklius, teikimas agentūrai.

| ca) | jei reikia, agentūros informavimas apie trūkumus, susijusius su antrinės teisės aktais, priimtais pagal Direktyvą [Geležinkelių saugos direktyva] ir Direktyvą ... [Geležinkelių sąveikos direktyva]. [106 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

jei reikia, agentūros informavimas apie trūkumus, susijusius su antrinės teisės aktais, priimtais pagal Direktyvą [Geležinkelių saugos direktyva] ir Direktyvą ... [Geležinkelių sąveikos direktyva]. [106 pakeit.]

Agentūra padeda tiems tinklams bendradarbiauti, pavyzdžiui, ji gali nuspręsti surengti abiejų tinklų jungtinį posėdį.

2.   Agentūra įsteigia geležinkelio sektoriaus atstovaujamųjų organizacijų
  , įskaitant keleivių, riboto judumo keleivių ir darbuotojų organizacijų atstovus,
  tinklą, veikiantį Sąjungos lygmeniu. Tų organizacijų sąrašas apibrėžiamas įgyvendinamuoju aktu, kurį priima Komisija laikydamasi 75 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros. Agentūra veikia kaip tinklo sekretoriatas. Tinklo užduotys visų pirma yra: [107 pakeit.]

| a) | keitimasis informacija, susijusia su geležinkelių sauga ir sąveika; |
| --- | --- |

a)

keitimasis informacija, susijusia su geležinkelių sauga ir sąveika;

| b) | gerosios patirties mainai; |
| --- | --- |

b)

gerosios patirties mainai;

| c) | duomenų apie geležinkelių saugą ir sąveiką teikimas agentūrai. |
| --- | --- |

c)

duomenų apie geležinkelių saugą ir sąveiką teikimas agentūrai.

3.   1 ir 2 dalyse nurodyti tinklai gali priimti neprivalomas nuomones dėl 9 straipsnio 2 dalyje nurodytų rekomendacijų projektų.

4.   Agentūra gali sukurti kitus tinklus, sudarytus iš organizacijų ar valdžios institucijų, atsakingų už geležinkelių sistemos dalį.

5.   Komisija gali dalyvauti šiame straipsnyje nurodytų tinklų posėdžiuose.

35 straipsnis

Komunikacija ir sklaida

Agentūra informuoja atitinkamas suinteresuotąsias šalis apie europinę geležinkelių teisės aktų sistemą, standartus bei gaires ir vykdo tos informacijos sklaidą pagal atitinkamus valdančiosios tarybos priimtus komunikacijos ir sklaidos planus. Tuos planus valdančioji taryba reguliariai atnaujina pagal poreikių analizę.

36 straipsnis

Moksliniai tyrimai ir inovacijų skatinimas

1.   Komisijos prašymu agentūra prisideda prie geležinkelio mokslinių tyrimų veiklos Sąjungos lygmeniu, įskaitant tuo, kad teikia paramą atitinkamoms Komisijos tarnyboms ir atstovaujamosioms organizacijoms. Ta parama nepažeidžia kitos mokslinių tyrimų veiklos Sąjungos lygmeniu.

2.   Komisija gali pavesti agentūrai užduotį skatinti naujoves, kurios pagerintų geležinkelių sąveiką ir saugą, ypač naujų informacinių technologijų ir stebėjimo bei sekimo sistemų naudojimą.

37 straipsnis

Pagalba Komisijai

1.   Agentūra Komisijos prašymu padeda jai įgyvendinti Sąjungos teisės aktus, kurių tikslas – didinti geležinkelių sistemų sąveiką ir suformuoti bendrą požiūrį į saugą Europos geležinkelių sistemoje.

2.   Pagalbą gali sudaryti:

| a) | techninių konsultacijų klausimais, kuriems reikia specialių techninių žinių, teikimas; |
| --- | --- |

a)

techninių konsultacijų klausimais, kuriems reikia specialių techninių žinių, teikimas;

| b) | informacijos rinkimas per 34 straipsnyje nurodytus tinklus. |
| --- | --- |

b)

informacijos rinkimas per 34 straipsnyje nurodytus tinklus.

38 straipsnis

Pagalba įvertinant geležinkelių projektus

Nepažeisdama Direktyvos [...] [Geležinkelių sąveikos direktyva] 9 straipsnyje numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, Komisijos prašymu agentūra išnagrinėja visų projektų, kurie susiję su posistemio projektavimu, statyba, atnaujinimu ar modernizavimu ir dėl kurių pateiktos paraiškos gauti Sąjungos finansinę paramą, sąveikos ir saugos aspektus.
  Projektų, finansuojamų pagal transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) programą, atveju agentūra turėtų glaudžiai bendradarbiauti su TEN-T vykdomąja įstaiga. [108 pakeit.]

Per ne ilgesnį nei dviejų mėnesių laikotarpį, kuris nustatomas kartu su Komisija atsižvelgiant į projekto svarbą ir turimus išteklius, agentūra pateikia nuomonę dėl projekto atitikties atitinkamiems geležinkelių sąveikos ir saugos teisės aktams.

39 straipsnis

Pagalba valstybėms narėms, šalims kandidatėms ir suinteresuotosioms šalims

1.   Savo iniciatyva arba Komisijos, valstybių narių, šalių kandidačių ar 34 straipsnyje nurodytų tinklų prašymu agentūra vykdo mokymo ir kitą atitinkamą veiklą, susijusią su geležinkelių sąveikos ir saugos teisės aktų taikymu bei paaiškinimu ir su agentūros produktais, kaip antai registrais, įgyvendinimo gairėmis ar rekomendacijomis.

2.   Valdyba nusprendžia ir darbo programoje nurodo 1 dalyje nurodytos veiklos pobūdį ir mastą.

40 straipsnis

Tarptautiniai santykiai

1.   Siekdama neatsilikti nuo mokslinės ir techninės pažangos ir užtikrinti Europos Sąjungos geležinkelių teisės aktų ir standartų sklaidą, tiek, kiek būtina šiame reglamente išdėstytiems tikslams pasiekti, ir nepažeisdama valstybių narių ir Sąjungos institucijų, įskaitant Europos išorės veiksmų tarnybą, atitinkamų kompetencijų agentūra gali puoselėti ryšius ir sudaryti administracinius susitarimus su priežiūros institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų šalių administracijomis, turinčiomis kompetencijų srityse, kuriose veikia agentūra.

2.   Dėl šių susitarimų Sąjungai ir jos valstybėms narėms neatsiranda teisinių įpareigojimų ir pagal juos valstybėms narėms ir jų kompetentingoms institucijoms nedraudžiama sudaryti dvišalių ar daugiašalių susitarimų su tomis trečiųjų šalių priežiūros institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir administracijomis. Tie susitarimai ir bendradarbiavimas yra iš anksto aptariami su Komisija, ir apie juos jai reguliariai atsiskaitoma.

3.   Valdančioji taryba priima santykių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategiją, susijusią su agentūros kompetencijos sričiai tenkančiais klausimais. Strategija įtraukiama į metinę ir daugiametę agentūros darbo programą nurodant su tuo susijusius išteklius.
  Strategija siekiama užtikrinti, kad agentūros veikla palengvintų Sąjungos geležinkelio įmonių abipusį pateikimą į trečiųjų šalių geležinkelių rinkas. [109 pakeit.]

41 straipsnis

Koordinavimas dėl atsarginių dalių

Agentūra padeda nustatyti, kurioms geležinkelių atsarginėms dalims būtų galima nustatyti standartus. Tuo tikslu agentūra gali įsteigti

  įsteigia
  darbo grupę, kuri koordinuotų suinteresuotųjų šalių veiklą, ir gali užmegzti

  užmezga
  ryšius su Europos standartizacijos organizacijomis. Agentūra teikia

  pateikia
  Komisijai atitinkamas rekomendacijas
  ne vėliau kaip po dvejų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo
  . [110 pakeit.]

9 SKYRIUS

AGENTŪROS ORGANIZACINIAI KLAUSIMAI

42 straipsnis

Administracinė ir valdymo struktūra

Agentūros administravimo ir valdymo struktūrą sudaro:

| a) | valdančioji taryba, atliekanti 47 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

a)

valdančioji taryba, atliekanti 47 straipsnyje nustatytas užduotis;

| b) | vykdomoji valdyba, atliekanti 49 straipsnyje nustatytas užduotis; |
| --- | --- |

b)

vykdomoji valdyba, atliekanti 49 straipsnyje nustatytas užduotis;

| c) | vykdomasis direktorius, kuris vykdo 50 straipsnyje išdėstytas pareigas; |
| --- | --- |

c)

vykdomasis direktorius, kuris vykdo 50 straipsnyje išdėstytas pareigas;

| d) | apeliacinė taryba, kuri vykdo 54–56 straipsniuose išdėstytas pareigas. |
| --- | --- |

d)

apeliacinė taryba, kuri vykdo 54–56 straipsniuose išdėstytas pareigas.

43 straipsnis

Valdančiosios tarybos sudėtis

1.   Valdančiąją tarybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir keturi

  du
  Komisijos atstovai; jie visi turi balso teisę. [111 pakeit.]

Valdančiojoje taryboje taip pat yra pat šeši balso teisės neturintys atstovai, kurie Europos mastu atstovauja šioms grupėms:

| a) | geležinkelio įmonėms; |
| --- | --- |

a)

geležinkelio įmonėms;

| b) | infrastruktūros valdytojams; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojams;

| c) | geležinkelių pramonei; |
| --- | --- |

c)

geležinkelių pramonei;

| d) | profesinėms sąjungoms; |
| --- | --- |

d)

profesinėms sąjungoms;

| e) | keleiviams; |
| --- | --- |

e)

keleiviams;

| f) | klientams, kuriems teikiamos krovinių gabenimo paslaugos. |
| --- | --- |

f)

klientams, kuriems teikiamos krovinių gabenimo paslaugos.

Kiekvienai tų grupių atstovauti Komisija skiria po vieną atstovą ir po vieną pakaitinį iš keturių pavardžių sąrašo, kurį pateikia atitinkamos europinės organizacijos.

2.   Valdybos nariai ir jų pakaitiniai skiriami remiantis jų žiniomis agentūros pagrindinės veiklos srityje ir atsižvelgiant į atitinkamus vadybos, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus. Siekdamos užtikrinti valdybos darbo tęstinumą visos šalys deda pastangas, kad jų atstovai valdyboje keistųsi kuo rečiau. Visos šalys siekia, kad valdančiojoje taryboje būtų vienodai vyrų ir moterų.

3.   Valstybės narės ir Komisija skiria į valdančiąją tarybą savo narius ir pakaitinius, atstovausiančius nariui, kai jo nebus.

4.   Narių kadencija yra ketveri

  penkeri
  metai ir ji gali būti pratęsta
  vieną kartą
  . [123 pakeit.]

5.   Prireikus trečiųjų šalių atstovų dalyvavimas ir jo sąlygos nustatomi 68 straipsnyje nurodyta tvarka.

44 straipsnis

Valdančiosios tarybos pirmininkas

1.   Valdančioji taryba dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma iš valstybių narių atstovų renka pirmininką ir iš savo tarpo renka jo pavaduotoją.

Pirmininko pavaduotojas pakeičia pirmininką tuo atveju, kai pastarasis negali atlikti savo pareigų.

2.   Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencija trunka ketverius

  penkerius
  metus ir gali būti pratęsta
  vieną kartą
  . Tačiau jei bet kuriuo valdančiosios tarybos kadencijos metu jie netenka valdančiosios tarybos nario statuso, tą pačią dieną automatiškai baigiasi jų kadencija. [113 pakeit.]

2a.
     
  Valdančiosios tarybos pirmininkas nusprendžia, ar turi būti patenkintas prašymas nušalinti apeliacinės tarybos narį pagal 53 straipsnio 3a dalį, ir prireikus skiria laikiną apeliacinės tarybos narį pagal 53 straipsnio 3b dalį. [114 pakeit.]

45 straipsnis

Posėdžiai

1.   Valdančiosios tarybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas. Posėdžiuose dalyvauja agentūros vykdomasis direktorius
  , išskyrus atvejį, kai valdančioji taryba turi priimti sprendimą, susijusį su 64 straipsniu
  . [115 pakeit.]

2.   Valdančioji taryba renkasi bent du kartus per metus. Ji taip pat gali susirinkti pirmininko iniciatyva, Komisijos prašymu, narių daugumos prašymu arba vieno trečdalio valstybių narių atstovų valdyboje prašymu.

46 straipsnis

Balsavimas

Jei šiame reglamente nenurodyta kitaip, valdančioji taryba priima savo spendimus absoliučia balso teisę turinčių narių dauguma. Kiekvienas narys, turintis teisę balsuoti, turi vieną balsą.

47 straipsnis

Valdančiosios tarybos funkcijos

1.   Siekdama užtikrinti, kad agentūra atliktų pavestąsias užduotis, valdančioji taryba:

| a) | tvirtina ir viešai paskelbia agentūros veiklos praėjusių metų metinę ataskaitą ir iki liepos 1 d. persiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams. |
| --- | --- |

a)

tvirtina ir viešai paskelbia agentūros veiklos praėjusių metų metinę ataskaitą ir iki liepos 1 d. persiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

| b) | gavusi Komisijos nuomonę ir laikydamasi 48 straipsnio dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma kasmet priima ateinančių metų agentūros metinę darbo programą ir strateginę daugiametę darbo programą; |
| --- | --- |

b)

gavusi Komisijos nuomonę ir laikydamasi 48 straipsnio dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma kasmet priima ateinančių metų agentūros metinę darbo programą ir strateginę daugiametę darbo programą;

| c) | dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma tvirtina agentūros biudžetą ir vykdo kitas su agentūros biudžetu susijusias funkcijas pagal 10 skyrių; |
| --- | --- |

c)

dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma tvirtina agentūros biudžetą ir vykdo kitas su agentūros biudžetu susijusias funkcijas pagal 10 skyrių;

| d) | nustato vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarką; |
| --- | --- |

d)

nustato vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarką;

| e) | priima apsilankymams taikomą politiką pagal 10 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

priima apsilankymams taikomą politiką pagal 10 straipsnį;

| f) | nustato darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

f)

nustato darbo tvarkos taisykles;

| g) | priima ir atnaujina 35 numatytus komunikacijos ir sklaidos planus; |
| --- | --- |

g)

priima ir atnaujina 35 numatytus komunikacijos ir sklaidos planus;

| h) | tvirtina 29 ir 30 straipsniuose nurodytų auditų atlikimo tvarką; |
| --- | --- |

h)

tvirtina 29 ir 30 straipsniuose nurodytų auditų atlikimo tvarką;

| i) | laikydamasi 2 dalies agentūros personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų institucijai ir institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti Tarnybos nuostatuose ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose (paskyrimų institucijos įgaliojimai); |
| --- | --- |

i)

laikydamasi 2 dalies agentūros personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų institucijai ir institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti Tarnybos nuostatuose ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose (paskyrimų institucijos įgaliojimai);

| j) | priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nurodytos tvarkos; |
| --- | --- |

j)

priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nurodytos tvarkos;

| k) | dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma tvirtina vykdomąjį direktorių ir gali pratęsti jo kadenciją arba pašalinti jį iš pareigų pagal 62 straipsnį; |
| --- | --- |

k)

dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma tvirtina vykdomąjį direktorių ir gali pratęsti jo kadenciją arba pašalinti jį iš pareigų pagal 62 straipsnį;

| l) | atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu
  ir skaidrumo
  strategiją; [116 pakeit.] |
| --- | --- |

l)

atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu
  ir skaidrumo
  strategiją; [116 pakeit.]

| m) | gavusi Europos kovos su sukčiavimo tarnybos (OLAF) išvadas bei rekomendacijas ir įvairias vidaus ar išorės audito ataskaitas bei vertinimus užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus; |
| --- | --- |

m)

gavusi Europos kovos su sukčiavimo tarnybos (OLAF) išvadas bei rekomendacijas ir įvairias vidaus ar išorės audito ataskaitas bei vertinimus užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus;

| n) | priima valdančiosios tarybos ir apeliacinės tarybos narių interesų konfliktų prevencijos ir valdymo
  agentūroje
  taisykles
  , kaip nustatyta 68a straipsnyje
  . [117 pakeit.] |
| --- | --- |

n)

priima valdančiosios tarybos ir apeliacinės tarybos narių interesų konfliktų prevencijos ir valdymo
  agentūroje
  taisykles
  , kaip nustatyta 68a straipsnyje
  . [117 pakeit.]

2.   Laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje nurodytos tvarkos valdančioji taryba priima sprendimą, pagrįstą Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu, dėl atitinkamų paskyrimų institucijos įgaliojimų delegavimo vykdomajam direktoriui ir apibrėžia sąlygas, kuriomis tas įgaliojimų delegavimas gali būti sustabdytas. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus subdeleguoti.
  Toks subdelegavimas nedaro poveikio jo atsakomybei. Vykdomasis direktorius informuoja valdančiąją tarybą apie minėtus delegavimus ir subdelegavimus. [118 pakeit.]

Taikydama ankstesnę pastraipą, kai reikia dėl labai išimtinių aplinkybių, valdančioji taryba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų institucijos įgaliojimų delegavimą vykdomajam direktoriui bei pastarojo įvykdytą paskyrimų institucijos įgaliojimų sudelegavimą, kad jais naudotųsi pati arba deleguotų juos vienam savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius.
  Asmuo, kuriam buvo deleguoti įgaliojimai, informuoja valdančiąją tarybą apie tokį delegavimą. [119 pakeit.]

2a.
     
  Valdančioji taryba panaikina agentūros arba jos esamų ar buvusių darbuotojų imunitetą pagal 64 straipsnio nuostatas. [120 pakeit.]

48 straipsnis

Metinės ir daugiametės darbo programos

1.   Atsižvelgdama į Komisijos nuomonę agentūros valdančioji taryba priima darbo programą iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. ir perduoda ją valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir 34 straipsnyje nurodytiems tinklams.

2.   Ši darbo programa priimama nepažeidžiant Sąjungos kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros. Jeigu per 15 dienų nuo darbo programos patvirtinimo Komisija pareiškia nepritarimą programai, valdančioji taryba per du mėnesius ją pakartotinai išnagrinėja ir priima, prireikus su pakeitimais, antruoju svarstymu dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių, įskaitant visus Komisijos atstovus, dauguma arba valstybių narių atstovų vieningu sprendimu. [121 pakeit.]

3.   Agentūros darbo programoje nurodomi visų veiklos krypčių tikslai. Paprastai kiekviena veikla ir projektas aiškiai susiejami su ištekliais, kurių reikia norint juos įvykdyti, pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo ir valdymo principus ir išankstinę poveikio vertinimo procedūrą, numatytą 7 straipsnio 2 dalyje.

4.   Valdančioji taryba prireikus iš dalies pakeičia darbo programą, kai agentūrai pavedamas naujas uždavinys. Tokia nauja užduotis įtraukiama išanalizavus poveikį žmogiškiesiems ir biudžeto ištekliams ir gali būti priimtas sprendimas dėl jos atidėti kitų uždavinių vykdymą.

5.   Valdančioji taryba iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. taip pat priima ir atnaujina strateginę daugiametę darbo programą. Ji atsižvelgia į Komisijos nuomonę. Dėl projekto konsultuojamasi su Europos Parlamentu ir 34 straipsnyje nurodytais tinklais. Priimta daugiametė darbo programa persiunčiama valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir 34 straipsnyje nurodytiems tinklams.

49 straipsnis

Vykdomoji valdyba

1.   Valdančiajai tarybai padeda vykdomoji valdyba.

2.   Vykdomoji valdyba rengia sprendimus, kuriuos turi priimti valdančioji taryba. Prireikus, skubos atveju, ji gali priimti tam tikrus laikinus sprendimus valdančiosios tarybos vardu, ypač administraciniais ir biudžeto klausimais.

Kartu su valdančiąja taryba ji užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus, gavusi OLAF išvadas bei rekomendacijas ir įvairias vidaus ar išorės audito ataskaitas bei vertinimus.

Siekdama sustiprinti administracinio ir biudžeto valdymo priežiūrą ir nepažeisdama vykdomojo direktoriaus atsakomybės, kaip nustatyta 30 straipsnyje, ji padeda jam įgyvendinti valdančiosios tarybos sprendimus ir tuo tikslu jį konsultuoja.

3.   Vykdomąją valdybą sudaro valdančiosios tarybos pirmininkas, vienas Komisijos atstovas ir [keturi] kiti valdančiosios tarybos nariai. Valdančioji taryba skiria vykdomosios valdybos narius ir pirmininką.

4.   Vykdomosios valdybos narių kadencija yra tokia pati kaip ir valdančiosios tarybos narių kadencija.

5.   Vykdomoji valdyba susirenka bent kartą per tris mėnesius. Vykdomosios valdybos narių prašymu jos pirmininkas sušaukia papildomus posėdžius.

6.   Valdančioji taryba nustato vykdomosios valdybos darbo tvarkos taisykles.

50 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus pareigos

1.   Agentūrai vadovauja vykdomasis direktorius, kuris vykdydamas savo pareigas yra visiškai nepriklausomas. Vykdomasis direktorius už savo veiklą atsiskaito valdančiajai tarybai.

2.   Nepažeisdamas Komisijos, valdančiosios tarybos ar vykdomosios valdybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.

3.   Gavęs prašymą vykdomasis direktorius pateikia savo pareigų vykdymo ataskaitą Europos Parlamentui. Taryba gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą.

4.   Vykdomasis direktorius yra teisinis agentūros atstovas. Jis priima sprendimus, rekomendacijas, nuomones ir kitus oficialius agentūros aktus.

5.   Vykdomasis direktorius atsako už agentūros administracinį valdymą ir už šiuo reglamentu jam pavestų užduočių įgyvendinimą. Visų pirma vykdomasis direktorius atsako už:

| a) | kasdieninį agentūros administravimą; |
| --- | --- |

a)

kasdieninį agentūros administravimą;

| b) | valdančiosios tarybos priimtų sprendimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

valdančiosios tarybos priimtų sprendimų įgyvendinimą;

| c) | metinės darbo programos ir strateginės daugiametės darbo programos parengimą ir jų pateikimą valdančiajai tarybai pasikonsultavus su Komisija; |
| --- | --- |

c)

metinės darbo programos ir strateginės daugiametės darbo programos parengimą ir jų pateikimą valdančiajai tarybai pasikonsultavus su Komisija;

| d) | metinės darbo programos ir strateginės daugiametės darbo programos įgyvendinimą ir, kiek galima, visų su agentūros užduotimis susijusių Komisijos prašymų teikti pagalbą patenkinimą pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

d)

metinės darbo programos ir strateginės daugiametės darbo programos įgyvendinimą ir, kiek galima, visų su agentūros užduotimis susijusių Komisijos prašymų teikti pagalbą patenkinimą pagal šį reglamentą;

| e) | atsiskaitymą valdančiajai tarybai už strateginės daugiametės darbo programos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

e)

atsiskaitymą valdančiajai tarybai už strateginės daugiametės darbo programos įgyvendinimą;

| f) | reikiamas priemones, visų pirma, administracinių vidaus nurodymų priėmimą ir įsakymų paskelbimą, siekdamas užtikrinti, kad agentūra veiktų pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

f)

reikiamas priemones, visų pirma, administracinių vidaus nurodymų priėmimą ir įsakymų paskelbimą, siekdamas užtikrinti, kad agentūra veiktų pagal šį reglamentą;

| g) | veiksmingos kontrolės sistemos sukūrimą, kad agentūros rezultatus būtų galima palyginti su jos veiklos tikslais ir reguliarios įvertinimo sistemos, atitinkančios pripažintus profesinius standartus, sukūrimą; |
| --- | --- |

g)

veiksmingos kontrolės sistemos sukūrimą, kad agentūros rezultatus būtų galima palyginti su jos veiklos tikslais ir reguliarios įvertinimo sistemos, atitinkančios pripažintus profesinius standartus, sukūrimą;

| h) | kiekvienų metų bendrosios ataskaitos projekto parengimą remiantis g punkte nurodytomis kontrolės bei vertinimo sistemomis ir jo pateikimą valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

h)

kiekvienų metų bendrosios ataskaitos projekto parengimą remiantis g punkte nurodytomis kontrolės bei vertinimo sistemomis ir jo pateikimą valdančiajai tarybai;

| i) | agentūros įplaukų bei išlaidų sąmatos projekto sudarymą pagal 58 straipsnį ir agentūros biudžeto įgyvendinimą pagal 59 straipsnį; |
| --- | --- |

i)

agentūros įplaukų bei išlaidų sąmatos projekto sudarymą pagal 58 straipsnį ir agentūros biudžeto įgyvendinimą pagal 59 straipsnį;

| j) | agentūros veiklos metinės ataskaitos parengimą ir pristatymą valdančiajai tarybai, kad pastaroji ją įvertintų; |
| --- | --- |

j)

agentūros veiklos metinės ataskaitos parengimą ir pristatymą valdančiajai tarybai, kad pastaroji ją įvertintų;

| k) | veiksmų plano parengimą gavus retrospektyvių įvertinimų išvadas ir pažangos ataskaitų Komisijai teikimą du kartus per metus; |
| --- | --- |

k)

veiksmų plano parengimą gavus retrospektyvių įvertinimų išvadas ir pažangos ataskaitų Komisijai teikimą du kartus per metus;

| l) | finansinių Sąjungos interesų apsaugą taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir visą kitą neteisėtą veiklą, vykdant veiksmingas patikras ir, nustačius pažeidimų, susigrąžinant netinkamai išmokėtas sumas, o, kai tinka, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas; |
| --- | --- |

l)

finansinių Sąjungos interesų apsaugą taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir visą kitą neteisėtą veiklą, vykdant veiksmingas patikras ir, nustačius pažeidimų, susigrąžinant netinkamai išmokėtas sumas, o, kai tinka, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines ir finansines sankcijas;

| m) | agentūros kovos su sukčiavimo strategijos parengimą ir jos pateikimą valdančiajai tarybai, kad pastaroji ją patvirtintų; |
| --- | --- |

m)

agentūros kovos su sukčiavimo strategijos parengimą ir jos pateikimą valdančiajai tarybai, kad pastaroji ją patvirtintų;

| n) | pagal 60 straipsnį valdančiosios tarybos priimamo agentūros finansinio reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių projekto parengimą. |
| --- | --- |

n)

pagal 60 straipsnį valdančiosios tarybos priimamo agentūros finansinio reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių projekto parengimą.

51 straipsnis

Apeliacinės tarybos įsteigimas ir sudėtis

1.   Agentūra įsteigia vieną ar daugiau
  nepriklausomų
  apeliacinių tarybų. [122 pakeit.]

2.   Apeliacinę tarybą sudaro pirmininkas ir du kiti nariai. Kai jie nedalyvauja, jiems atstovauja pakaitiniai.

3.   Pirmininką, kitus narius ir jų pakaitinius narius skiria valdančioji taryba iš Komisijos sudaryto kvalifikuotų kandidatų sąrašo.

4.   Kai apeliacinė taryba mano, kad to reikia dėl skundo pobūdžio, ji gali paprašyti valdančiosios tarybos paskirti dar du narius ir jų pakaitinius iš 3 dalyje nurodyto sąrašo.

5.   Agentūros pasiūlymu Komisija, pasitarusi su valdančiąja taryba ir laikydamasi 75 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros, nustato apeliacinės tarybos darbo tvarkos taisykles.

5a.
     
  Reikiamą kiekvieno apeliacinės tarybos nario kvalifikaciją, įgaliojimus sprendimo rengimo etapu ir balsavimo sąlygas nustato Komisija, kuriai padeda Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 48 straipsnio 3 dalyje nurodytas komitetas. [123 pakeit.]

52 straipsnis

Apeliacinės tarybos nariai

1.   Apeliacinės tarybos narių ir pakaitinių kadencija trunka ketverius

  penkerius
  metus ir gali būti pratęsta
  vieną kartą
  . [124 pakeit.]

2.   Apeliacinės tarybos nariai veikia nepriklausomai ir

  nuo visų su skundu susijusių šalių. A
  gentūroje
  ar Komisijoje jie
  negali eiti kitų pareigų. Priimant sprendimus
  arba teikiant nuomones
  jų nevaržo jokie nurodymai. [125 pakeit.]

3.   Kadencijos metu apeliacinės tarybos nariai negali būti pašalinti iš pareigų arba išbraukti iš kvalifikuotų kandidatų sąrašo, išskyrus atvejus, kai tam yra rimtų priežasčių ir kai Komisija, gavusi valdančiosios tarybos nuomonę, priima atitinkamą sprendimą.

53 straipsnis

Nušalinimas ir prieštaravimo pareiškimas

1.   Apeliacinės tarybos nariai negali dalyvauti

  nedalyvauja
  nagrinėjant skundą, jei turi asmeninių interesų procese arba jei jie anksčiau yra atstovavę vienai iš proceso šalių ar dalyvavo priimant skundžiamą sprendimą
  , taip pat jei skundas pateiktas pagal 54 straipsnio 1 dalį, pateikiant nuomonę pagal 54 straipsnio 4 dalį, ir susijęs su tuo pačiu leidimu ar sertifikatu
  . [126 pakeit.]

2.   Apeliacinės tarybos nariai, kurie mano, kad jie neturėtų dalyvauti kuriame nors apeliaciniame procese dėl 1 dalyje nurodytos ar bet kurios kitos priežasties, apie
  savo sprendimą nusišalinti

  tai informuoja apeliacinę tarybą, kuri atitinkamai nusprendžia dėl nušalinimo. [127 pakeit.]

3a.
     
  Proceso šalis, pateikusi rašytinį prašymą valdančiosios tarybos pirmininkui, gali prašyti nušalinti apeliacinės tarybos narį. Prašymas nušalinti grindžiamas viena iš priežasčių, nurodytų 1 dalyje, arba šališkumo rizika. Prie prašymo pridedami tinkami jį pagrindžiantys dokumentai. Kad prašymas būtų priimtinas, jis pateikiamas prieš pradedant procesą apeliacinėje taryboje arba, jeigu informacija, kuria grindžiamas prašymas nušalinti, gaunama pradėjus procesą, – per penkias dienas nuo tada, kai šią informaciją gauna ieškovas.

Prašymas perduodamas atitinkamam apeliacinės tarybos nariui. Šis narys per penkias dienas nuo informacijos apie prašymą nušalinti gavimo praneša, ar sutinka nusišalinti. Jeigu jis nesutinka, valdančiosios tarybos pirmininkas sprendimą priima per septynias darbo dienas nuo atitinkamo nario atsakymo gavimo dienos arba, jeigu narys atsakymo nepateikė, pasibaigus nustatytam atsakymo pateikimo terminui. [128 pakeit.]

3b.
     
  Apeliacinė taryba savo nuomonę pateikia arba sprendimą priima nedalyvaujant nariui, kuris nusprendė nusišalinti arba buvo nušalintas pagal 2 ir 3 dalis. Kad būtų priimtas sprendimas arba pateikta nuomonė, atitinkamas narys apeliacinėje taryboje pakeičiamas jo pakaitiniu.

Jeigu pakaitinis negali posėdžiauti, kad ir kokia būtų to priežastis, valdančiosios tarybos pirmininkas skiria laikiną apeliacinės tarybos narį, pasirinkęs jį iš 51 straipsnio 3 dalyje nurodyto sąrašo, kad pakaitinis šioje byloje būtų pakeistas. [129 pakeit.]

54 straipsnis

Sprendimai, dėl kurių galima teikti apeliacinį skundą

1.   Agentūros priimti sprendimai gali būti apskundžiami apeliacinei tarybai laikantis

  pagal
  12, 16, 17 ir 18 straipsnių

  straipsnius priimti sprendimai, pagal 21 ir 22 straipsnius priimtos rekomendacijos arba tai, kad ji nesiėmė veiksmų per nustatytą laiką, gali būti apskundžiami apeliacinei tarybai
  . [130 pakeit.]

2.   Pagal 1 dalį pateikus apeliacinį skundą, sprendimas nenustoja galioti. Tačiau agentūra gali sustabdyti apskųsto sprendimo taikymą, jei mano, kad aplinkybės tam palankios
  , ir jei šio sprendimo taikymo sustabdymas neturi poveikio geležinkelių saugai
  . [131 pakeit.]

55 straipsnis

Asmenys, turintys teisę pateikti apeliacinį skundą, terminai ir forma

1.   Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo gali
  apskųsti tam asmeniui skirtą agentūros
  pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius apskųsti tam asmeniui agentūros skirtą

  priimtą
  sprendimą
  arba tai, kad sprendimas nepriimtas per nustatytą laiką
  .
  Be to, šios teisės taikomos organizacijoms, atstovaujančioms 34 straipsnio 2 dalyje nurodytiems asmenims ir tinkamai įgaliotoms pagal savo įstatus
  . [132 pakeit.]

2.   Apeliacinis skundas su nurodytomis priežastimis agentūrai pateikiamas raštu per du mėnesius po pranešimo apie priemonę suinteresuotam asmeniui dienos arba, jei asmeniui apie priemonę nepranešta, per du mėnesius nuo tos dienos, kai jis sužinojo apie tą priemonę.

2a.
     
  Apeliaciniai skundai dėl sprendimo nepriėmimo pateikiami raštu agentūroje per du mėnesius pasibaigus atitinkamame straipsnyje nustatytam terminui. [132 pakeit.]

56 straipsnis

Apeliacinių skundų nagrinėjimas ir sprendimai

1.   Tirdama skundą, Apeliacinė valdyba veikia operatyviai

  priima sprendimą dėl apeliacinio skundo patenkinimo ar atmetimo per tris mėnesius nuo to apeliacinio skundo pateikimo
  .
  Ji paprašo papildomos informacijos, kurios jei galėtų prireikti, per vieną mėnesį nuo apeliacinio skundo pateikimo. Ji susijusi informacija pateikiama per pagrįstą laikotarpį, kurį nustato apeliacinė valdyba ir kuris neturi viršyti vieno mėnesio
  . Laikydamasi nustatytų terminų, ji kviečia apeliacinio proceso šalis per atitinkamus terminus
  kurie neturi viršyti vieno mėnesio,
  pareikšti pastabas dėl jos ar kitų apeliacinio proceso šalių pranešimų tiek kartų, kiek reikia. Apeliacinio proceso šalys turi teisę teikti žodinius paaiškinimus. [133 pakeit.]

2.   Apeliacinė taryba gali naudotis tinkamomis agentūros kompetencijai priklausančiomis galiomis arba gali perduoti bylą kompetentingam agentūros organui. Pastarajam apeliacinės tarybos sprendimas yra privalomas.

57 straipsnis

Skundai Teisingumo Teismui

1.   Ieškinius dėl agentūros sprendimų, priimtų pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius, pripažinimo negaliojančiais Europos Sąjungos Teisingumo Teismui galima pareikšti tik atlikus visas agentūros apeliacines procedūras.

2.   Agentūra imasi visų būtinų priemonių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimui vykdyti.

10 SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

58 straipsnis

Biudžetas

1.   Visų agentūros pajamų ir išlaidų sąmata rengiama kiekvienais finansiniais metais, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir pateikiama agentūros biudžete. Pajamos ir išlaidos yra subalansuojamos.

2.   Agentūros pajamas
  visų pirma
  sudaro: [134 pakeit.]

| a) | Sąjungos įnašas, |
| --- | --- |

a)

Sąjungos įnašas,

| b) | trečiųjų šalių, dalyvaujančių agentūros veikloje, kaip numatyta 68 straipsnyje, įnašas, |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių, dalyvaujančių agentūros veikloje, kaip numatyta 68 straipsnyje, įnašas,

| c) | mokesčiai, kuriuos sumoka asmenys, pateikę paraiškas dėl agentūros išduodamų leidimų teikti transporto priemones rinkai ir saugos sertifikatų pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius, ir tų leidimų bei sertifikatų turėtojai
  . 73 straipsnyje nurodytu deleguotuoju aktu nustatomi diferencijuoti mokesčiai, atsižvelgiant į sertifikatų ar leidimų naudojimo sritis ir geležinkelio operacijų tipą ir apimtį
  ; [135 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

mokesčiai, kuriuos sumoka asmenys, pateikę paraiškas dėl agentūros išduodamų leidimų teikti transporto priemones rinkai ir saugos sertifikatų pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius, ir tų leidimų bei sertifikatų turėtojai
  . 73 straipsnyje nurodytu deleguotuoju aktu nustatomi diferencijuoti mokesčiai, atsižvelgiant į sertifikatų ar leidimų naudojimo sritis ir geležinkelio operacijų tipą ir apimtį
  ; [135 pakeit.]

| d) | rinkliavos už leidinius, mokymą ir kitas Agentūros teikiamas paslaugas; |
| --- | --- |

d)

rinkliavos už leidinius, mokymą ir kitas Agentūros teikiamas paslaugas;

| e) | valstybių narių, trečiųjų šalių ar kitų subjektų savanoriški finansiniai įnašai, jeigu jie nekelia pavojaus agentūros nepriklausomumui ir nešališkumui. |
| --- | --- |

e)

valstybių narių, trečiųjų šalių ar kitų subjektų savanoriški finansiniai įnašai, jeigu jie nekelia pavojaus agentūros nepriklausomumui ir nešališkumui.

2a.
     
  Visos užduotys ar prievolės, kuriomis papildomos užduotys, nurodytos Sąjungos teisės akto nuostatoje ir nekompensuojamos pagal 58 straipsnio 2 dalies b, c, d ir e punktus, turi būti vertinamos ir kompensuojamos Sąjungos biudžeto lėšomis. [136 pakeit.]

3.   Agentūros išlaidas sudaro personalo, administracinės, infrastruktūros ir veiklos išlaidos.

4.   Pajamos ir išlaidos yra subalansuojamos.

5.   Kasmet vykdomasis direktorius, vadovaudamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principu, parengia kitų finansinių metų agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą. Šią sąmatą kartu su etatų plano projektu ne vėliau kaip iki sausio 31 d. valdančioji taryba pateikia Komisijai.

6.   Sąmatą Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau — biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

7.   Remdamasi sąmata, Komisija į preliminarų Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, kurį ji Sutarties 314 straipsnyje nustatyta tvarka pateikia biudžeto valdymo institucijai, įtraukia sąmatas, jos nuomone, reikalingas etatų planui, ir iš bendrojo biudžeto mokėtinos subsidijos sumą kartu su kiekvieno agentūros sąmatos ir iš bendrojo biudžeto mokėtinos subsidijos skirtumo aprašymu ir pateisinimu.

8.   Biudžeto valdymo institucija patvirtina agentūrai skiriamos subsidijos asignavimus. Biudžeto valdymo institucija tvirtina agentūros etatų planą.

9.   Biudžetą priima valdančioji taryba dviejų trečdalių balso teisę turinčių narių dauguma. Agentūros biudžetas tampa galutinis, kai galutinai patvirtinamas Sąjungos bendrasis biudžetas. Tam tikrais atvejais jis atitinkamai pataisomas.

10.   Valdančioji taryba kiek įmanoma greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie ketinimą įgyvendinti projektą, kuris gali turėti didelių finansinių pasekmių biudžeto finansavimui, ypač apie projektus, susijusius su nuosavybe, pavyzdžiui, su pastatų nuoma arba pirkimu. Ji apie tai praneša Komisijai. Jei biudžeto valdymo institucijos padalinys pranešė, kad norėtų pareikšti savo nuomonę apie projektą, jis pateikia šią nuomonę valdančiajai tarybai per šešias savaites nuo projekto paskelbimo dienos.

59 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir kontrolė

1.   Vykdomasis direktorius vykdo agentūros biudžetą.

2.   Ne vėliau kaip iki kiekvienų kitų finansinių metų kovo 1 d. agentūros apskaitos pareigūnas perduoda Komisijos apskaitos pareigūnui laikinąsias finansines ataskaitas kartu su ataskaita apie tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymą. Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų laikinąsias finansines ataskaitas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (18) (bendrojo finansinio reglamento) 147 straipsnį.

3.   Ne vėliau kaip iki kiekvienų kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas Audito Rūmams nusiunčia agentūros laikinąsias finansines ataskaitas kartu su ataskaita apie tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymą. Finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita taip pat pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

Audito Rūmai tikrina tas ataskaitas pagal Sutarties 287 straipsnį. Kiekvienais metais Rūmai skelbia pranešimą apie agentūros veiklą.

4.   Gavęs

  Jei reikia, remdamasis
  Audito Rūmų pastabas

  pastabomis
  apie agentūros laikinąsias ataskaitas, pagal bendrojo Finansinio reglamento 148 straipsnį vykdomasis direktorius, prisiimdamas atsakomybę, parengia galutines agentūros ataskaitas ir
  kartu su patikinimo pareiškimu
  pateikia jas valdančiajai tarybai, kad ji pareikštų savo nuomonę

  pastaroji jas patvirtintų
  . [137 pakeit.]

5.   Valdančioji taryba pareiškia nuomonę apie agentūros galutines finansines ataskaitas.

6.   Ne vėliau kaip iki kiekvienų kitų finansinių metų liepos 1 d. vykdomasis direktorius galutines finansines ataskaitas kartu su valdančiosios tarybos nuomone nusiunčia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

7.   Galutinės finansinės ataskaitos paskelbiamos.

8.   Vykdomasis direktorius ne vėliau kaip iki kiekvienų kitų finansinių metų rugsėjo 30 d. nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Šį atsakymą jis taip pat išsiunčia valdančiajai valdybai.

9.   Vykdomasis direktorius, gavęs Europos Parlamento paklausimą, pateikia jam bet kokią informaciją, kurios reikia norint sklandžiai atlikti atitinkamų finansinių metų biudžeto įgyvendinimo procedūrą bendrojo Finansinio reglamento 165 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

10.   Gavęs kvalifikuota balsų dauguma priimtą Tarybos rekomendaciją, Europos Parlamentas iki N + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina vykdomajam direktoriui, kad N metų biudžetas įvykdytas.

60 straipsnis

Finansinis reglamentas

Valdančioji taryba, pasikonsultavusi su Komisija, priima agentūrai taikomas finansines taisykles. Jos gali skirtis nuo Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 (19) tik tuo atveju, kai tai būtina Agentūros veiklai užtikrinti ir Komisijai iš anksto sutikus.

11 SKYRIUS

DARBUOTOJAI

61 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Agentūros darbuotojams yra taikomi Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatai, Europos Sąjungos kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir taisyklės, priimtos Europos Sąjungos institucijų tarpusavio susitarimais, kuriais įgyvendinami tie Tarnybos nuostatai.

2.   Tarnybos interesais agentūra įdarbina:

| a) | darbuotojus, kurie gali būti įdarbinami pagal neterminuotą sutartį, ir |
| --- | --- |

a)

darbuotojus, kurie gali būti įdarbinami pagal neterminuotą sutartį, ir

| b) | darbuotojus, kurie negali būti įdarbinami pagal neterminuotą sutartį. |
| --- | --- |

b)

darbuotojus, kurie negali būti įdarbinami pagal neterminuotą sutartį.

Pagal Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje numatytą procedūrą priimamos atitinkamos šios dalies įgyvendinimo taisyklės.

3.   Organizuodama savo paslaugas ir siekdama išvengti interesų konflikto

  konfliktų, įskaitant konfliktus, susijusius su klausimais, iškylančiais pasibaigus tarnybos laikotarpiui, pvz., darbuotojų perėjimas iš viešojo sektoriaus į privatųjį ir atvirkščiai bei viešai neatskleista informacija,
  agentūra imasi atitinkamų administracinių priemonių
  , be kita ko, organizuodama mokymus ir įgyvendindama prevencines strategijas
  . [138 pakeit.]

3a.
     
  Agentūra ir jos darbuotojai šiame reglamente nustatytas pareigas vykdo laikydamiesi aukščiausių profesinio sąžiningumo ir konkrečioje srityje reikalingos techninės kompetencijos principų. Jie neturi patirti jokio spaudimo ir korupcijos (ypač finansinės korupcijos) rizikos, nes tai gali turėti įtakos jų sprendimams arba veiklos rezultatams, visų pirma jie neturi patirti asmenų ar asmenų grupių, suinteresuotų šios veiklos rezultatais, spaudimo ir jų keliamos korupcijos rizikos. Agentūroje įdarbinama pakankamai darbuotojų, kad būtų užtikrintas tinkamas šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymas.

3b.
     
  Darbuotojai turi turėti šiuos įgūdžius:

| a) | tinkamą techninį ir profesinį parengimą, apimantį visą agentūros veiklą; |
| --- | --- |

a)

tinkamą techninį ir profesinį parengimą, apimantį visą agentūros veiklą;

| b) | pakankamai gerai išmanyti agentūros atliekamo vertinimo reikalavimus ir turėti reikiamus įgaliojimus tam vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

b)

pakankamai gerai išmanyti agentūros atliekamo vertinimo reikalavimus ir turėti reikiamus įgaliojimus tam vertinimui atlikti;

| c) | turėti reikiamų žinių ir tinkamai išmanyti reikalavimus, būtinus priimant agentūros sprendimus; |
| --- | --- |

c)

turėti reikiamų žinių ir tinkamai išmanyti reikalavimus, būtinus priimant agentūros sprendimus;

| d) | gebėti peržiūrėti nacionalinių saugos institucijų priimtas nuomones ir sprendimus, taip pat nacionalinės teisės aktus. [139 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

gebėti peržiūrėti nacionalinių saugos institucijų priimtas nuomones ir sprendimus, taip pat nacionalinės teisės aktus. [139 pakeit.]

62 straipsnis

Vykdomasis direktorius

1.   Vykdomasis direktorius įdarbinamas kaip agentūros laikinas darbuotojas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a dalį.

2.   Vykdomąjį direktorių skiria valdančioji taryba iš Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo po atviros ir skaidrios atrankos procedūros.

Vykdomojo direktoriaus sutarties sudarymo tikslais agentūrai atstovauja valdančiosios tarybos pirmininkas.

Prieš paskyrimą valdančiosios tarybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas padaryti pareiškimą kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

3.   Vykdomasis direktorius skiriamas penkerių metų kadencijai. Iki to laikotarpio pabaigos Komisija atlieka įvertinimą, kuriame atsižvelgiama į vykdomojo direktoriaus veiklos rezultatų įvertinimą ir į agentūros ateities uždavinius bei iššūkius.

4.   Komisijos pasiūlymu, kuriame atsižvelgiama į 3 dalyje nurodytą įvertinimą, valdančioji taryba gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau nei penkeriais metais.

5.   Apie savo ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją valdančioji taryba informuoja Europos Parlamentą. Per mėnesį iki tokio kadencijos pratęsimo vykdomasis direktorius gali būti pakviestas pateikti pranešimą kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus.

6.   Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, viso laikotarpio pabaigoje negali dalyvauti kitoje atrankos į tas pačias pareigas procedūroje.

7.   Vykdomasis direktorius gali būti pašalintas iš pareigų tik Komisijai pasiūlius priimtu valdančiosios tarybos sprendimu.

63 straipsnis

Deleguotieji nacionaliniai ekspertai ir kitas personalas

Agentūra gali naudotis

  taip pat naudojasi
  deleguotaisiais nacionaliniais ekspertais ir
  ypač nacionalinių saugos institucijų personalu arba
  kitais agentūros neįdarbintais darbuotojais pagal Tarnybos nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.
  Agentūra priima ir įgyvendina politiką, skirtą deleguotųjų nacionalinių ekspertų galimų interesų konfliktų vertinimui ir valdymui, įskaitant draudimą jiems dalyvauti darbo grupių posėdžiuose, kai gali būti pakenkta jų nepriklausomumui ir nešališkumui. [140 pakeit.]

Valdančioji taryba priima sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų delegavimo į agentūrą taisyklės.

12 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

64 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Agentūrai ir jos darbuotojams taikomas Europos Sąjungos protokolas dėl privilegijų ir imuniteto
  , nepažeidžiant galimybės vykdyti teismines ir (arba) neteismines procedūras, susijusias su agentūros atsakomybės sritimi
  . [141 pakeit.]

65 straipsnis

Susitarimas dėl būstinės ir veiklos sąlygos

1.   Susitarime dėl būstinės, kurį, pritarus valdančiajai tarybai, agentūra ne vėliau kaip 2015 m. sudaro su priimančiąja valstybe nare, nustatomos reikiamos nuostatos dėl įkūrimo ir patalpų agentūrai suteikimo priimančioje valstybėje narėje, taip pat priimančioje valstybėje narėje agentūros vykdomajam direktoriui, valdančiosios tarybos nariams, personalui ir jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės.

2.   Priimančioji valstybė narė sudaro kuo geresnes sąlygas agentūros veikimui, įskaitant daugiakalbio, į Europą orientuoto moksleivių mokymo ir reikiamų susisiekimo transporto jungčių užtikrinimą.

66 straipsnis

Atsakomybė

-1.
     
  Agentūra prisiima visą atsakomybę, įskaitant sutartinę ir nesutartinę atsakomybę, už savo išduodamus leidimus ir sertifikatus [142 pakeit.]

1.   Agentūros sutartinė atsakomybė reglamentuojama teise, taikoma atitinkamai sutarčiai.

2.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso priimti sprendimus pagal agentūros sudarytų sutarčių nuostatas dėl arbitražo.

3.   Nesutartinės atsakomybės atveju agentūra pagal valstybių narių teisei būdingus bendruosius principus atlygina visą žalą, kurią atlikdami savo pareigas padaro jos padaliniai arba personalas.

4.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso spręsti ginčus, susijusius su 3 dalyje nurodytu žalos atlyginimu.

67 straipsnis

Nuostatos dėl kalbų vartojimo

-1.
     
  Nedarant poveikio jokiems agentūros ir pareiškėjo susitarimams dėl vertimo reikalavimų, dokumentai, kuriuos pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius pateikė pareiškėjai ir sertifikatų ir leidimų turėtojai, kad praneštų agentūrai apie šiuos sertifikatus ir leidimus, verčiami į visas oficialias valstybių, susijusių su riedmenų naudojimo sritimi ir atitinkamos geležinkelio įmonės veiklos sritimi, Sąjungos kalbas. Kiekvienas vertimas atitinkamoje valstybėje laikomas autentišku, taip pat ir vykdant procedūras pagal 56 straipsnį. Leidimai ir sertifikatai išduodami visomis atitinkamų valstybių oficialiomis Sąjungos kalbomis. [143 pakeit.]

1.   
  Jeigu netaikoma 67 straipsnio - 1 dalis, a
  gentūrai taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1, nustatančio kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (20), nuostatos. [144 pakeit.]

2.   Agentūros darbui reikiamas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimų centras.

68 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas agentūros darbe

1.   Nepažeidžiant 40 straipsnio, agentūros veikloje gali dalyvauti trečiosios šalys, visų pirma, šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, šalys, kurioms taikoma plėtros politika, ir ELPA šalys, kurios su Europos Sąjunga yra sudariusios susitarimus, pagal kuriuos atitinkamos šalys šio reglamento taikymo srityje taiko Sąjungos teisės aktus

  teisę
  ar lygiavertes nacionalines priemones.
  Ši dalis taikoma visų pirma šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, šalims, kurioms taikoma Sąjungos plėtros politika, ir ELPA šalims. [145 pakeit.]

2.   Pagal atitinkamas 1 dalyje nurodytų susitarimų nuostatas yra sudaromos agentūros ir trečiųjų šalių sutartys, kuriose apibrėžiamos išsamios tų šalių dalyvavimo agentūros darbe taisyklės, ypač tokio dalyvavimo pobūdis ir mastas. Šiose sutartyse pateikiamos ir nuostatos dėl finansinių įnašų ir personalo. Jose gali būti numatytas balso teisės neturinčių atstovų dalyvavimas valdančiojoje taryboje.

Agentūra pasirašo susitarimus, gavusi Komisijos pritarimą ir pasikonsultavusi su valdančiąja taryba.

68 a straipsnis

Interesų konfliktas

1.
     
  Vykdomasis direktorius bei valstybių narių ir Komisijos laikinai deleguoti pareigūnai pateikia įsipareigojimų deklaracijas ir interesų deklaracijas, kuriose nurodo, kad neturi jokių tiesioginių arba netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą. Šios deklaracijos pateikiamos raštu pradėjus eiti pareigas ir teikiamos iš naujo pasikeitus asmeninei padėčiai. Administracinės valdybos, vykdomosios valdybos ir apeliacinės tarybos nariai taip pat šias deklaracijas kartu su savo gyvenimo aprašymais paskelbia viešai. Agentūra savo interneto svetainėje skelbia 42 straipsnyje nurodytų organų narių, taip pat išorės ir vidaus ekspertų sąrašą.

2.
     
  Administracinė valdyba įgyvendina interesų konfliktų valdymo ir prevencijos politiką, kuri apima bent šiuos aspektus:

| a) | interesų deklaracijų tvarkymo ir tikrinimo principus, įskaitant interesų deklaracijų viešinimo taisykles atsižvelgiant į 77 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

a)

interesų deklaracijų tvarkymo ir tikrinimo principus, įskaitant interesų deklaracijų viešinimo taisykles atsižvelgiant į 77 straipsnio nuostatas;

| b) | privalomo agentūros darbuotojų ir deleguotų nacionalinių ekspertų mokymo apie interesų konfliktus reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

privalomo agentūros darbuotojų ir deleguotų nacionalinių ekspertų mokymo apie interesų konfliktus reikalavimus;

| c) | dovanų gavimo ir kvietimų priėmimo taisykles; |
| --- | --- |

c)

dovanų gavimo ir kvietimų priėmimo taisykles;

| d) | išsamias agentūros darbuotojų ir valdymo organų narių apribojimų eiti tam tikras pareigas, kai baigiasi jų ir agentūros darbo santykiai, taisykles; |
| --- | --- |

d)

išsamias agentūros darbuotojų ir valdymo organų narių apribojimų eiti tam tikras pareigas, kai baigiasi jų ir agentūros darbo santykiai, taisykles;

| e) | agentūros sprendimų priėmimo skaidrumo, įskaitant agentūros valdymo organų protokolus, kurie skelbiami viešai atsižvelgiant į slaptą, suklasifikuotą ir komercinę informaciją, taisykles ir |
| --- | --- |

e)

agentūros sprendimų priėmimo skaidrumo, įskaitant agentūros valdymo organų protokolus, kurie skelbiami viešai atsižvelgiant į slaptą, suklasifikuotą ir komercinę informaciją, taisykles ir

| f) | sankcijas ir priemones, skirtas agentūros savarankiškumui ir nepriklausomumui užtikrinti. |
| --- | --- |

f)

sankcijas ir priemones, skirtas agentūros savarankiškumui ir nepriklausomumui užtikrinti.

Agentūra atsižvelgia į būtinybę išlaikyti rizikos ir naudos pusiausvyrą, visų pirma siekiant gauti geriausias technines konsultacijas ir įgyti patirties, ir valdyti interesų konfliktus. Vykdomasis direktorius įtraukia su šios politikos įgyvendinimu susijusią informaciją į pagal šio reglamento nuostatas Europos Parlamentui ir Tarybai teikiamas ataskaitas. [146 pakeit.]

69 straipsnis

Bendradarbiavimas su nacionalinėmis institucijomis ir įstaigomis
  [147 pakeit.]

1.   Siekdama įgyvendinti 12, 16, 17 ir 18 straipsnius, agentūra gali sudaryti susitarimus su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, ypač nacionalinėmis saugos institucijomis, ir kitomis kompetentingomis įstaigomis.
  Tokie susitarimai gali apimti vieną ar daugiau nacionalinių saugos institucijų. [148 pakeit.]

2.   Susitarimuose gali būti numatyta, kad agentūra rangos būdu nacionalinėms institucijoms paves dalį savo užduočių

  užduotis ir atsakomybę,
  kaip antai, dokumentacijos tikrinimą ir parengimą, techninio suderinamumo tikrinimą, apsilankymų vykdymą ir techninių tyrimų atlikimą. [149 pakeit.]

2a.
     
  Nacionalinė saugos institucija gali perduoti agentūrai užduotis pagal Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 20 straipsnį ir pagal Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 16 straipsnio 2 dalį. [150 pakeit.]

3.   Agentūra užtikrina, kad susitarimuose būtų bent konkretus užduočių ir sąlygų, kuriomis turi būti pasiekti rezultatai, aprašymas, darbo rezultatų pateikimo terminai, mokėjimų lygis ir kalendorius.

4.   1, 2 ir 3 dalyse aprašyti susitarimai

  aprašytuose susitarimuose aiškiai nurodoma, kiek atsakomybės tenka agentūrai ir nacionalinėms saugos institucijoms už užduotis, kurias atlieka kiekviena sutarties šalis, kaip nustatyta susitarimuose
  .
  Tai
  nepažeidžia bendros agentūros atsakomybės už savo užduočių atlikimą, kaip nustatyta 12, 16, 17 ir 18 straipsniuose. [151 pakeit.]

70 straipsnis

Skaidrumas

Agentūros turimiems dokumentams taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (21).

Valdančioji taryba iki [...] priima praktines priemones Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinti.

Sprendimai, kuriuos priima agentūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį, gali tapti skundo ombudsmenui ar Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pateikto ieškinio dalyku atitinkamai pagal Sutarties 228 ir 263 straipsnius.

Agentūros vykdomam asmeninio pobūdžio duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (22).

71 straipsnis

Įslaptintai informacijai saugoti skirtos saugumo taisyklės

Agentūra taiko saugumo principus, kurie išdėstyti Europos Sąjungos įslaptintai informacijai ir neskelbtinai neįslaptintai informacijai taikomose Komisijos saugumo taisyklėse, išdėstytose Komisijos sprendimo 2001/844/EB (23), EAPB, Euratomas, priede. Jie apima, inter alia, nuostatas dėl tokios informacijos mainų, tvarkymo ir saugojimo.

72 straipsnis

Kova su sukčiavimu ir veiklos rezultatų kontrolė [152 pakeit.]

1.   Siekdama palengvinti Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 numatytą kovą su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus tyrimų ir priima atitinkamas visam agentūros personalui taikytinas nuostatas naudodama to susitarimo priede pateiktą šabloną.

2.   Europos Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš agentūros, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

2a.
     
  Europos Audito Rūmai kontroliuoja agentūros veiklos rezultatus ir sprendimų priėmimą vykdydami auditą ir patikrinimus. [153 pakeit.]

3.   OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir patikrinimus vietoje, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (24) nuostatomis ir procedūromis, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejus, susijusius su agentūros finansuojamomis dotacijomis ar sutartimis.

4.   Nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių, agentūros bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sutartyse, dotacijos susitarimuose ir dotacijos sprendimuose yra nuostatos, kuriomis Europos Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus ir tyrimus pagal atitinkamas savo kompetencijas.

13 SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

73 straipsnis

Su 12, 16, 17, ir 18
  ir 41
  straipsniais susiję deleguotieji aktai [154 pakeit.]

1.   Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 74 straipsnį dėl mokesčių ir rinkliavų taikant 12, 16, 17 ir 18 straipsnius.

2.   1 dalyje nurodytomis priemonėmis visų pirma nustatomi dalykai, už kuriuos reikia mokėti mokesčius ir rinkliavas pagal 12, 16, 17 ir 18 straipsnius, mokesčių ir rinkliavų suma ir mokėjimo būdai.

3.   Mokesčiai ir rinkliavos mokami už:

| a) | leidimų pradėti eksploatuoti kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemius, leidimų pateikti rinkai transporto priemones ir transporto priemonių tipus išdavimą ir atnaujinimą, įskaitant galimą suderinamumo su tinklais ar linijomis nurodymą; |
| --- | --- |

a)

leidimų pradėti eksploatuoti kelio kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemius, leidimų pateikti rinkai transporto priemones ir transporto priemonių tipus išdavimą ir atnaujinimą, įskaitant galimą suderinamumo su tinklais ar linijomis nurodymą;

| b) | saugos sertifikatų išdavimą ir atnaujinimą; |
| --- | --- |

b)

saugos sertifikatų išdavimą ir atnaujinimą;

| c) | paslaugų teikimą; jie turi atitikti faktines kiekvienos suteiktos paslaugos sąnaudas; |
| --- | --- |

c)

paslaugų teikimą; jie turi atitikti faktines kiekvienos suteiktos paslaugos sąnaudas;

| d) | apeliacijų tvarkymą. |
| --- | --- |

d)

apeliacijų tvarkymą.

Visi mokesčiai ir rinkliavos išreiškiami ir mokami eurais.

4.   
  Su agentūra susijusių
  mokesčių ir rinkliavų dydžiai nustatomi tokio dydžio, kad būtų užtikrinta, kad iš jų gaunamų įplaukų pakaktų visoms suteiktų paslaugų sąnaudoms padengti. Visų pirma, tos sąnaudos turi apimti visas agentūros išlaidas, kurios patiriamos, kai 3 dalyje nurodytoje veikloje dalyvauja jos darbuotojai, įskaitant proporcingas darbdavio įmokas į pensijų schemą. Jei teikiant paslaugas, kurias padengia mokesčiai ir rinkliavos, nuolat susidarytų nemažas neatitikimas, privaloma persvarstyti mokesčių ir rinkliavų dydžius. [155 pakeit.]

4a.
     
  Komisijai pagal 74 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus dėl geležinkelių atsarginių dalių taikant 41 straipsnį. [156 pakeit.]

74 straipsnis

Delegavimas

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   73 straipsnyje nurodyti įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus
  Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo.
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Jei ši ataskaita gauta, įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. [157 pakeit.]

3.   . Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 73 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 73 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per [2 mėnesių] laikotarpį nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas [2 mėnesiais].

75 straipsnis

Komiteto procedūra

Komisijai padeda pagal Tarybos direktyvos 96/48/EB (25) 21 straipsnį įsteigtas komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

Jeigu daroma nuoroda į šį straipsnį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

76 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip po penkerių metų po šio reglamento įsigaliojimo ir po to kas penkerius metus Komisija užsako vertinimą, kad būtų įvertintas pirmiausia agentūros poveikis, veiksmingumas, efektyvumas ir jos darbo metodai.
  Atliekant įvertinimą, atsižvelgiama į geležinkelių sektoriaus, socialinių partnerių ir vartotojų asociacijų atstovų nuomonę.
  Vertinime pirmiausia aptariamas poreikis iš dalies pakeisti agentūros įgaliojimus ir visos tokio pakeitimo finansinės pasekmės. [158 pakeit.]

2.   Komisija perduoda įvertinimo ataskaitą kartu su savo išvadomis apie ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir valdančiajai tarybai. Įvertinimo rezultatai paviešinami.

3.   Kas antro įvertinimo metu taip pat įvertinami agentūros pasiekti rezultatai atsižvelgiant į jos tikslus, įgaliojimus ir užduotis.

77 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Agentūra pakeičia Reglamentu (EB) Nr. 881/2004 įsteigtą Europos geležinkelių agentūrą ir perima visas su nuosavybe, susitarimais, teisiniais įsipareigojimais, įdarbinimo sutartimis, finansiniais įsipareigojimais ir atsakomybe susijusias teises ir pareigas.

2.   Nukrypstant nuo 43 straipsnio, administracinės tarybos nariai, paskirti pagal Reglamentą (EB) Nr. 881/2004 iki šio reglamento įsigaliojimo datos, eina savo pareigas, kol baigsis jų, kaip valdančiosios tarybos narių, kadencija.

Nukrypstant nuo 49 straipsnio, vykdomasis direktorius, paskirtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 881/2004, eina savo pareigas, kol baigsis jo kadencija.

3.   Nukrypstant nuo 61 straipsnio, visos šio reglamento įsigaliojimo dieną galiojusios įdarbinimo sutartys vykdomos iki jų galiojimo pabaigos.

3a.
     
  Vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo pagal 12, 16 ,17 ir 18 straipsnius agentūra turi užtikrinti, kad būtų išduodami pažymėjimai ir leidimai. Iki šios datos valstybės narės taiko nacionalinius teisės aktus. [159 pakeit.]

3b.
     
  Dėl papildomo trejų metų laikotarpio pasibaigus 77 straipsnio 3a dalyje nurodytam vienerių metų laikotarpiui pareiškėjai gali kreiptis į agentūrą arba į nacionalinę saugos instituciją. Per šį laikotarpį nacionalinės saugos institucijos gali toliau išduoti sertifikatus ir leidimus nukrypdamos nuo 12, 16, 17 ir 18 straipsnių, remiantis Direktyvomis 2008/57/EB ir 2004/49/EB. [160 pakeit.]

3c.
     
  Direktyvos ... [Geležinkelių saugos direktyva] 10 straipsnio 2a dalyje ir Direktyvos ... [Geležinkelių sąveikos direktyva] 20 straipsnio 9a dalyje nurodytais atvejais nacionalinės saugos institucijos gali toliau išduoti sertifikatus ir leidimus po šios straipsnio 3b dalyje nurodyto laikotarpio, laikydamosi šiuose straipsniuose nurodytų sąlygų. [161 pakeit.]

78 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 panaikinamas.

79 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

1

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

2

(3)  2014 m.vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (Saugos geležinkeliuose direktyva) (OL L 164, 2004 4 30, p. 44).

4

(5)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (OL L 191, 2008 7 18, p. 1).

5

(6)  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008 nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

6

(7)  1996 m. liepos 23 d., Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1692/96/EB pateikiantis Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (OL L 228, 1996 9 9, p. 1).

7

(8)  1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (OL L 136, 1999 5 31, p. 1).

8

(9)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

9

(10)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

10

(11)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51).

11

(12)  1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas 98/500/EB dėl sektorių dialogo komitetų, skatinančių socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo (OL L 225, 1998 8 12, p. 27).

12

(13)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (

  OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

13

OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

(14)  2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

14

(15)  2012/88/ES: 2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas dėl transeuropinės geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninių sąveikos specifikacijų (OL L 51, 2012 2 23, p. 1).

15

(16)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22).

16

(17)  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

17

(18)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

18

(19)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje (OL L 357, 2002 12 31, p. 72).

19

(20)  OL 17, 1958 10 6, p. 385.

20

(21)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

21

(22)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

22

(23)  2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiantis jos darbo tvarkos taisykles (OL L 317, 2001 12 3, p. 1).

23

(24)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

24

(25)  1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 235, 1996 9 17, p. 6).

25

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/565 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/565

---

P7_TA(2014)0152

Geležinkelio įmonių apskaitos norminimas ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/57)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0026), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0026),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 bei 109 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 bei 109 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0026/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0472/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0472/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0013

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 ir 109 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1192/69 (4) valstybėms narėms leidžiama kompensuoti 36 išvardytoms geležinkelio įmonėms už mokėjimo įsipareigojimus, kurių kitų rūšių transporto įmonės neprivalo remti. Tinkamai taikant norminimo taisykles, valstybėms narėms netaikomi pranešimo apie valstybės pagalbą įpareigojimai; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1192/69 (4) valstybėms narėms leidžiama kompensuoti 36 išvardytoms geležinkelio įmonėms už mokėjimo įsipareigojimus, kurių kitų rūšių transporto įmonės neprivalo remti. Tinkamai taikant norminimo taisykles, valstybėms narėms netaikomi pranešimo apie valstybės pagalbą įpareigojimai;

| (2) | Europos lygmeniu priimta keletas teisėkūros priemonių; tuo būdu geležinkelio krovinių ir tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliu rinkos atvertos konkurencijai, o Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (5), nustatyti tam tikri esminiai principai, kurie taikomi komercinėms įmonėms, kaip antai: geležinkelio įmonės turi būti valdomos pagal komercinėms įmonėms taikomus principus; už pajėgumų paskirstymą ir geležinkelio infrastruktūros apmokestinimą atsakingos įmonės turi būti atskirtos nuo įmonių, kurios teikia geležinkelio paslaugas ir turi būti atskirtos jų sąskaitos; bet kokia geležinkelio įmonė, gavusi licenciją pagal ES kriterijus, turėtų turėti prieigą prie geležinkelio infrastruktūros sąžiningomis nediskriminacinėmis sąlygomis; o infrastruktūros administratoriai gali pasinaudoti valstybės finansavimu
  . Direktyvos 2012/34/ES perkėlimo į nacionalinę teisę terminas – 2015 m. birželio 16 d.
  ; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

Europos lygmeniu priimta keletas teisėkūros priemonių; tuo būdu geležinkelio krovinių ir tarptautinio keleivių vežimo geležinkeliu rinkos atvertos konkurencijai, o Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (5), nustatyti tam tikri esminiai principai, kurie taikomi komercinėms įmonėms, kaip antai: geležinkelio įmonės turi būti valdomos pagal komercinėms įmonėms taikomus principus; už pajėgumų paskirstymą ir geležinkelio infrastruktūros apmokestinimą atsakingos įmonės turi būti atskirtos nuo įmonių, kurios teikia geležinkelio paslaugas ir turi būti atskirtos jų sąskaitos; bet kokia geležinkelio įmonė, gavusi licenciją pagal ES kriterijus, turėtų turėti prieigą prie geležinkelio infrastruktūros sąžiningomis nediskriminacinėmis sąlygomis; o infrastruktūros administratoriai gali pasinaudoti valstybės finansavimu
  . Direktyvos 2012/34/ES perkėlimo į nacionalinę teisę terminas – 2015 m. birželio 16 d.
  ; [1 pakeit.]

| (3) | Reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 yra nenuoseklus ir nesuderinamas su galiojančiomis teisėkūros priemonėmis. Atsižvelgiant į tai, kad rinka liberalizuota ir kad joje geležinkelio įmonės tiesiogiai konkuruoja su išvardytomis geležinkelio įmonėmis, šias dvi skirtingų įmonių grupes skirti nebetinkama; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 yra nenuoseklus ir nesuderinamas su galiojančiomis teisėkūros priemonėmis. Atsižvelgiant į tai, kad rinka liberalizuota ir kad joje geležinkelio įmonės tiesiogiai konkuruoja su išvardytomis geležinkelio įmonėmis, šias dvi skirtingų įmonių grupes skirti nebetinkama;

| (4) | todėl tikslinga Reglamentą (EEB) Nr. 1192/69 panaikinti, siekiant pašalinti ES teisinės tvarkos neatitikimus; tai padės paprastinti sistemą, nes bus pašalintas nebeaktualus teisės aktas, |
| --- | --- |

(4)

todėl tikslinga Reglamentą (EEB) Nr. 1192/69 panaikinti, siekiant pašalinti ES teisinės tvarkos neatitikimus; tai padės paprastinti sistemą, nes bus pašalintas nebeaktualus teisės aktas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 panaikinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po

  praėjus dvejiems metams nuo
  jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. [2 pakeit.]

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

1

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

2

(3)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  1969 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių (OL L 156, 1969 6 28, p. 8).

4

(5)  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (

  OL L 343, 2012 12 14, p. 32

  ).

5

OL L 343, 2012 12 14, p. 32

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/567 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/567

---

P7_TA(2014)0153

Civilinės aviacijos įvykių pranešimai ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 996/2010 ir panaikinami Direktyva 2003/42/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1321/2007 ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1330/2007 (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/58)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0776), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0776),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0418/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0418/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0317/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0317/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 198, 2013 7 10, p. 73.

---

P7_TC1-COD(2012)0361

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl pranešimo apie civilinės aviacijos įvykius, jų analizės ir tolesnės veiklos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 996/2010 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/42/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 1321/2007 ir (EB) Nr. 1330/2007

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 376/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/568 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/568

---

P7_TA(2014)0154

Transporto priemonėse montuojamos pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ diegimas ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transporto priemonių, kuriose montuojama pagalbos iškvietos sistema „eCall“, tipo patvirtinimo reikalavimų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/59)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0316),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0174/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0174/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0106/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0106/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 341, 2013 11 21, p. 47.

---

P7_TC1-COD(2013)0165

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl transporto priemonių, kuriose montuojama telefono numerio 112 paslauga grindžiama pagalbos iškvietos sistema „eCall“, tipo patvirtinimo reikalavimų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB [1 pakeit.]

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | išsami variklinių transporto priemonių Sąjungos tipo patvirtinimo sistema buvo nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (3); |
| --- | --- |

(1)

išsami variklinių transporto priemonių Sąjungos tipo patvirtinimo sistema buvo nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (3);

| (2) | variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai, atsižvelgiant į įvairius saugos ir aplinkosaugos aspektus, yra suderinti Sąjungos lygmeniu siekiant užtikrinti aukšto lygio kelių eismo saugą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai, atsižvelgiant į įvairius saugos ir aplinkosaugos aspektus, yra suderinti Sąjungos lygmeniu siekiant užtikrinti aukšto lygio kelių eismo saugą visoje Sąjungoje;

| (2a) | paslaugos „eCall“ įdiegimas visose transporto priemonėse ir visose valstybėse narėse nuo 2003 m. yra vienas svarbiausių Sąjungos prioritetų kelių saugumo srityje. Siekiant to tikslo pradėta keletas iniciatyvų, kurios vykdomos taikant savanoriško diegimo metodą, tačiau iki šiol pakankamos pažangos pasiekti nepavyko; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

paslaugos „eCall“ įdiegimas visose transporto priemonėse ir visose valstybėse narėse nuo 2003 m. yra vienas svarbiausių Sąjungos prioritetų kelių saugumo srityje. Siekiant to tikslo pradėta keletas iniciatyvų, kurios vykdomos taikant savanoriško diegimo metodą, tačiau iki šiol pakankamos pažangos pasiekti nepavyko; [2 pakeit.]

| (3) | siekiant toliau gerinti kelių eismo saugą, Komunikate

  2009 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos komunikate
  „Metas diegti pagalbos iškvietos sistemą“
   (4)
  siūlomos naujos priemonės, kad Sąjungoje būtų sparčiau diegiama transporto priemonėse montuojamos pagalbos iškvietos sistemos paslauga. Viena iš siūlomų priemonių yra nustatyti privalomą
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ montavimą visose naujose transporto priemonėse pradedant M1 ir N1 kategorijomis, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priede; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

siekiant toliau gerinti kelių eismo saugą, Komunikate

  2009 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos komunikate
  „Metas diegti pagalbos iškvietos sistemą“
   (4)
  siūlomos naujos priemonės, kad Sąjungoje būtų sparčiau diegiama transporto priemonėse montuojamos pagalbos iškvietos sistemos paslauga. Viena iš siūlomų priemonių yra nustatyti privalomą
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ montavimą visose naujose transporto priemonėse pradedant M1 ir N1 kategorijomis, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priede; [3 pakeit.]

| (4) | 2012 m. liepos 3 d. Europos Parlamentas patvirtino Ataskaitą dėl pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ – nauja pagalbos telefono 112 paslauga piliečiams, kuria Komisija raginama pateikti pasiūlymą pagal Direktyvą 2007/46/EB, kad būtų užtikrintas privalomas telefono numeriu 112 grindžiamos viešos sistemos „eCall“ įdiegimas ne vėliau kaip 2015 m.; |
| --- | --- |

(4)

2012 m. liepos 3 d. Europos Parlamentas patvirtino Ataskaitą dėl pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ – nauja pagalbos telefono 112 paslauga piliečiams, kuria Komisija raginama pateikti pasiūlymą pagal Direktyvą 2007/46/EB, kad būtų užtikrintas privalomas telefono numeriu 112 grindžiamos viešos sistemos „eCall“ įdiegimas ne vėliau kaip 2015 m.;

| (4a) | vis dar būtina gerinti pagalbos telefono numerio 112 paslaugos teikimą visoje Sąjungoje, kad nelaimės atveju pagalba būtų teikiama greitai ir veiksmingai; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

vis dar būtina gerinti pagalbos telefono numerio 112 paslaugos teikimą visoje Sąjungoje, kad nelaimės atveju pagalba būtų teikiama greitai ir veiksmingai; [4 pakeit.]

| (5) | tikėtina, kad Sąjungos sistema „eCall“ sumažins eismo įvykių sukeltų mirčių skaičių Sąjungoje, be to, patirtų sužalojimų sunkumą
  dėl ankstyvo pagalbos tarnybų įspėjimo
  . Privalomai įdiegus
  numeriu 112 grindžiamą
  sistemą „eCall“
  , taip pat privalomai ir suderintai pagerinus elektroninių ryšių tinklų, naudojamų pagalbos iškvietos „eCalls“ skambučiams siųsti, ir bendrųjų pagalbos centrų (BPC), kurie tokius skambučius priimtų, infrastruktūrą,
  paslauga turėtų tapti prieinama visiems piliečiams, taigi palengvinti žmonių kančias ir sumažinti

  sumažėtų mirčių ir didelių sužalojimų skaičius,
  sveikatos priežiūros bei kitas išlaidas

  išlaidos, eismo įvykių keliamos spūstys ir kitos išlaidos
  ; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

tikėtina, kad Sąjungos sistema „eCall“ sumažins eismo įvykių sukeltų mirčių skaičių Sąjungoje, be to, patirtų sužalojimų sunkumą
  dėl ankstyvo pagalbos tarnybų įspėjimo
  . Privalomai įdiegus
  numeriu 112 grindžiamą
  sistemą „eCall“
  , taip pat privalomai ir suderintai pagerinus elektroninių ryšių tinklų, naudojamų pagalbos iškvietos „eCalls“ skambučiams siųsti, ir bendrųjų pagalbos centrų (BPC), kurie tokius skambučius priimtų, infrastruktūrą,
  paslauga turėtų tapti prieinama visiems piliečiams, taigi palengvinti žmonių kančias ir sumažinti

  sumažėtų mirčių ir didelių sužalojimų skaičius,
  sveikatos priežiūros bei kitas išlaidas

  išlaidos, eismo įvykių keliamos spūstys ir kitos išlaidos
  ; [5 pakeit.]

| (5a) | sistema „eCall“ bus didelė struktūra, kurioje dalyvaus daug gyvybės apsauga besirūpinančių subjektų. Todėl labai svarbu, kad šiame reglamente būtų aptartas atsakomybės aspektas, jog naudotojai galėtų visiškai pasitikėti sistema „eCall“ ir kad ji veiktų sklandžiai; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(5a)

sistema „eCall“ bus didelė struktūra, kurioje dalyvaus daug gyvybės apsauga besirūpinančių subjektų. Todėl labai svarbu, kad šiame reglamente būtų aptartas atsakomybės aspektas, jog naudotojai galėtų visiškai pasitikėti sistema „eCall“ ir kad ji veiktų sklandžiai; [6 pakeit.]

| (6) | tikslios ir patikimos padėties nustatymo informacijos teikimas
  nelaimės atveju
  yra esminis veiksmingo transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ veikimo elementas. Todėl tikslinga reikalauti, kad ji būtų suderinama su paslaugomis, kurios teikiamos pagal palydovinės navigacijos programas, įskaitant

  visų pirma pagal
  sistemas, kurios sukurtos pagal GALILEO ir EGNOS programas, nurodytas 2008 m. liepos 9 d.

  Galileo ir EGNOS programas
  ,
  kaip nustatyta
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
  (ES) Nr. 1285/2013
  (EB) Nr. 683/2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) įgyvendinimo
   (5); [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

tikslios ir patikimos padėties nustatymo informacijos teikimas
  nelaimės atveju
  yra esminis veiksmingo transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ veikimo elementas. Todėl tikslinga reikalauti, kad ji būtų suderinama su paslaugomis, kurios teikiamos pagal palydovinės navigacijos programas, įskaitant

  visų pirma pagal
  sistemas, kurios sukurtos pagal GALILEO ir EGNOS programas, nurodytas 2008 m. liepos 9 d.

  Galileo ir EGNOS programas
  ,
  kaip nustatyta
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamente
  (ES) Nr. 1285/2013
  (EB) Nr. 683/2008 dėl tolesnio Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) įgyvendinimo
   (5); [7 pakeit.]

| (7) | privalomas
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ montavimas transporto priemonėse visų pirma turėtų būti taikomas tik naujiems

  naujų tipų
  lengviesiems automobiliams ir mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms (M1 ir N1 kategorijų), kurioms jau egzistuoja tinkamas aktyvavimo mechanizmas
  . Artimiausiu metu Komisija turėtų išsamiau įvertinti galimybę išplėsti reikalavimo transporto priemonėse montuoti telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“ taikymą įtraukiant kitas transporto priemonių kategorijas, kaip antai, sunkiasvores krovinines transporto priemones, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusus, variklines dvirates transporto priemones ir žemės ūkio traktorius, siekiant, prireikus, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  ; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

privalomas
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ montavimas transporto priemonėse visų pirma turėtų būti taikomas tik naujiems

  naujų tipų
  lengviesiems automobiliams ir mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms (M1 ir N1 kategorijų), kurioms jau egzistuoja tinkamas aktyvavimo mechanizmas
  . Artimiausiu metu Komisija turėtų išsamiau įvertinti galimybę išplėsti reikalavimo transporto priemonėse montuoti telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“ taikymą įtraukiant kitas transporto priemonių kategorijas, kaip antai, sunkiasvores krovinines transporto priemones, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusus, variklines dvirates transporto priemones ir žemės ūkio traktorius, siekiant, prireikus, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  ; [8 pakeit.]

| (7a) | siekiant, kad sistema plistų, turėtų būti skatinama telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“ montuoti esamų tipų transporto priemonėse, kurios bus pagamintos po 2015 m. spalio 1 d. Tų tipų transporto priemonės, kurių tipo patvirtinimas suteiktas anksčiau nei 2015 m. spalio 1 d., gali būti modifikuojamos savanoriškai montuojant sistemą „eCall“; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

siekiant, kad sistema plistų, turėtų būti skatinama telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“ montuoti esamų tipų transporto priemonėse, kurios bus pagamintos po 2015 m. spalio 1 d. Tų tipų transporto priemonės, kurių tipo patvirtinimas suteiktas anksčiau nei 2015 m. spalio 1 d., gali būti modifikuojamos savanoriškai montuojant sistemą „eCall“; [9 pakeit.]

| (7b) | vieša sąveiki visoje Sąjungoje veikianti telefono numeriu 112 („pagalbos telefono numeris 112“) grindžiama pagalbos iškvietos sistema „eCall“ ir privačios pagalbos iškvietos „eCall“ paslaugos (trečiųjų šalių paslaugomis paremtos sistemos „eCall“) gali veikti kartu su sąlyga, kad bus patvirtintos priemonės, kurios būtinos siekiant užtikrinti paslaugos teikimo vartotojui tęstinumą. Kad visose valstybėse narėse visą transporto priemonės eksploatavimo laikotarpį būtų užtikrintas viešosios telefono numeriu 112 grindžiamos „eCall“ paslaugos tęstinumas ir nuolatinis automatiškas viešosios telefono numeriu 112 grindžiamos „eCall“ paslaugos teikimas, visose transporto priemonėse turėtų būti sumontuota viešosios telefono numeriu 112 grindžiamos „eCall“ paslaugos sistema, nepaisant to, ar transporto priemonės pirkėjas pasirenka privačią „eCall“ paslaugą; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(7b)

vieša sąveiki visoje Sąjungoje veikianti telefono numeriu 112 („pagalbos telefono numeris 112“) grindžiama pagalbos iškvietos sistema „eCall“ ir privačios pagalbos iškvietos „eCall“ paslaugos (trečiųjų šalių paslaugomis paremtos sistemos „eCall“) gali veikti kartu su sąlyga, kad bus patvirtintos priemonės, kurios būtinos siekiant užtikrinti paslaugos teikimo vartotojui tęstinumą. Kad visose valstybėse narėse visą transporto priemonės eksploatavimo laikotarpį būtų užtikrintas viešosios telefono numeriu 112 grindžiamos „eCall“ paslaugos tęstinumas ir nuolatinis automatiškas viešosios telefono numeriu 112 grindžiamos „eCall“ paslaugos teikimas, visose transporto priemonėse turėtų būti sumontuota viešosios telefono numeriu 112 grindžiamos „eCall“ paslaugos sistema, nepaisant to, ar transporto priemonės pirkėjas pasirenka privačią „eCall“ paslaugą; [10 pakeit.]

| (7c) | vartotojams turėtų būti pateikta praktinė transporto priemonėje sumontuotos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ ir privačios sistemos „eCall“, jei ji sumontuota transporto priemonėje, apžvalga ir išsami bei patikima informacija apie bet kokias papildomas funkcijas ar paslaugas, susietas su privačiomis skubios pagalbos paslaugomis, transporto priemonėje montuoti siūlomas skubios pagalbos ar techninės pagalbos iškvietos prietaikas ir informacija apie paslaugų lygį, kurio galima tikėtis įsigyjant trečiųjų šalių paslaugas, ir susijusias išlaidas. Telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ yra viešoji bendrojo intereso paslauga, todėl ji visiems vartotojams turėtų būti teikiama nemokamai; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(7c)

vartotojams turėtų būti pateikta praktinė transporto priemonėje sumontuotos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ ir privačios sistemos „eCall“, jei ji sumontuota transporto priemonėje, apžvalga ir išsami bei patikima informacija apie bet kokias papildomas funkcijas ar paslaugas, susietas su privačiomis skubios pagalbos paslaugomis, transporto priemonėje montuoti siūlomas skubios pagalbos ar techninės pagalbos iškvietos prietaikas ir informacija apie paslaugų lygį, kurio galima tikėtis įsigyjant trečiųjų šalių paslaugas, ir susijusias išlaidas. Telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ yra viešoji bendrojo intereso paslauga, todėl ji visiems vartotojams turėtų būti teikiama nemokamai; [11 pakeit.]

| (8) | privalomas
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ montavimas transporto priemonėse neturėtų daryti poveikio visų suinteresuotųjų subjektų, kaip antai, automobilių gamintojų ir nepriklausomų veiklos vykdytojų, teisei siūlyti papildomas skubios pagalbos ir (ar) pridėtinę vertę turinčias paslaugas, teikiamas atskirai nuo transporto priemonėse montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ arba remiantis šia sistema. Vis dėlto
  bet kurios
  papildomos paslaugos turėtų būti suprojektuotos taip, kad labiau neblaškytų vairuotojo dėmesio
  arba netrukdytų transporto priemonėje sumontuotos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ veikimui ir veiksmingam skubios pagalbos iškvietos centrų darbui. Transporto priemonėje sumontuota telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ ir privačias ar pridėtinės vertės paslaugas teikianti sistema turi būti suprojektuotos taip, kad jos negalėtų keistis asmens duomenimis. Kai numatyta, tos paslaugos turėtų atitikti taikytinus saugos, saugumo ir duomenų apsaugos teisės aktus ir visuomet likti neprivalomos vartotojams; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

privalomas
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ montavimas transporto priemonėse neturėtų daryti poveikio visų suinteresuotųjų subjektų, kaip antai, automobilių gamintojų ir nepriklausomų veiklos vykdytojų, teisei siūlyti papildomas skubios pagalbos ir (ar) pridėtinę vertę turinčias paslaugas, teikiamas atskirai nuo transporto priemonėse montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ arba remiantis šia sistema. Vis dėlto
  bet kurios
  papildomos paslaugos turėtų būti suprojektuotos taip, kad labiau neblaškytų vairuotojo dėmesio
  arba netrukdytų transporto priemonėje sumontuotos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ veikimui ir veiksmingam skubios pagalbos iškvietos centrų darbui. Transporto priemonėje sumontuota telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ ir privačias ar pridėtinės vertės paslaugas teikianti sistema turi būti suprojektuotos taip, kad jos negalėtų keistis asmens duomenimis. Kai numatyta, tos paslaugos turėtų atitikti taikytinus saugos, saugumo ir duomenų apsaugos teisės aktus ir visuomet likti neprivalomos vartotojams; [12 pakeit.]

| (9) | siekiant užtikrinti laisvą pasirinkimą vartotojams ir sąžiningą konkurenciją, taip pat skatinti naujoves ir didinti Sąjungos informacinių technologijų pramonės konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, transporto priemonėse montuojama
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistema „eCall“ turėtų būti prieinama nemokamai ir nediskriminuojant jokių nepriklausomų veiklos vykdytojų bei pagrįsta sąveikia, ir atviros prieigos
  , apsaugota ir
  standartizuota platforma, tinkama galimoms būsimoms transporto priemonėse naudojamoms taikomosioms programoms

  prietaikoms
  arba paslaugoms
  . Kadangi tam reikia techninio ir teisinio pagrindo, Komisija, pasikonsultavusi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant transporto priemonių gamintojus ir nepriklausomus veiklos vykdytojus, turėtų nedelsdama įvertinti visas galimybes populiarinti tokią atviros prieigos platformą ir užtikrinti jos veikimą, taip pat, jei reikia, tuo tikslu pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Turėtų būti išsamiau išaiškinta, kokiomis sąlygomis trečiosios šalys, teikiančios pridėtinės vertės paslaugas, gali susipažinti su transporto priemonėje sumontuotoje telefono numeriu 112 grindžiamoje sistemoje saugomais duomenimis. Be to, visiems nepriklausomiems veiklos vykdytojams be jokios diskriminacijos turėtų būti suteikta galimybė nemokamai naudoti transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „e-Call“ remonto ar priežiūros tikslais
  ; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti laisvą pasirinkimą vartotojams ir sąžiningą konkurenciją, taip pat skatinti naujoves ir didinti Sąjungos informacinių technologijų pramonės konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, transporto priemonėse montuojama
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistema „eCall“ turėtų būti prieinama nemokamai ir nediskriminuojant jokių nepriklausomų veiklos vykdytojų bei pagrįsta sąveikia, ir atviros prieigos
  , apsaugota ir
  standartizuota platforma, tinkama galimoms būsimoms transporto priemonėse naudojamoms taikomosioms programoms

  prietaikoms
  arba paslaugoms
  . Kadangi tam reikia techninio ir teisinio pagrindo, Komisija, pasikonsultavusi su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant transporto priemonių gamintojus ir nepriklausomus veiklos vykdytojus, turėtų nedelsdama įvertinti visas galimybes populiarinti tokią atviros prieigos platformą ir užtikrinti jos veikimą, taip pat, jei reikia, tuo tikslu pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Turėtų būti išsamiau išaiškinta, kokiomis sąlygomis trečiosios šalys, teikiančios pridėtinės vertės paslaugas, gali susipažinti su transporto priemonėje sumontuotoje telefono numeriu 112 grindžiamoje sistemoje saugomais duomenimis. Be to, visiems nepriklausomiems veiklos vykdytojams be jokios diskriminacijos turėtų būti suteikta galimybė nemokamai naudoti transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „e-Call“ remonto ar priežiūros tikslais
  ; [13 pakeit.]

| (9a) | šio reglamento įsigaliojimas ir jo taikymas neturėtų būti vilkinamas dėl to, kad diegiama kokia nors papildoma transporto priemonėje naudojama prietaika ar paslauga; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

šio reglamento įsigaliojimas ir jo taikymas neturėtų būti vilkinamas dėl to, kad diegiama kokia nors papildoma transporto priemonėje naudojama prietaika ar paslauga; [14 pakeit.]

| (10) | siekiant išsaugoti tipo patvirtinimo sistemos vientisumą, šio reglamento tikslais turėtų būti pripažįstamos tik tos transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistemos „eCall“, kurias galima visapusiškai išbandyti; |
| --- | --- |

(10)

siekiant išsaugoti tipo patvirtinimo sistemos vientisumą, šio reglamento tikslais turėtų būti pripažįstamos tik tos transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistemos „eCall“, kurias galima visapusiškai išbandyti;

| (10a) | transporto priemonėje montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“, kaip skubios pagalbos teikimo sistema, reikalauja didžiausio įmanomo patikimumo lygio. Taigi turėtų būti užtikrinamas būtinųjų duomenų rinkinio ir balso perdavimo tikslumas bei kokybė ir parengta vienoda bandymų tvarka, siekiant užtikrinti transporto priemonėje montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ ilgaamžiškumą ir atsparumą. To siekiant turėtų būti atliekamos periodinės techninės apžiūros pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/45/ES

   (6)

  . Išsamios nuostatos dėl bandymų turėtų būti įtrauktos į atitinkamą to reglamento priedą; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(10a)

transporto priemonėje montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“, kaip skubios pagalbos teikimo sistema, reikalauja didžiausio įmanomo patikimumo lygio. Taigi turėtų būti užtikrinamas būtinųjų duomenų rinkinio ir balso perdavimo tikslumas bei kokybė ir parengta vienoda bandymų tvarka, siekiant užtikrinti transporto priemonėje montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ ilgaamžiškumą ir atsparumą. To siekiant turėtų būti atliekamos periodinės techninės apžiūros pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/45/ES

   (6)

  . Išsamios nuostatos dėl bandymų turėtų būti įtrauktos į atitinkamą to reglamento priedą; [15 pakeit.]

| (11) | mažų serijų transporto priemonėms pagal Direktyvą 2007/46/EB netaikomi reikalavimai, susiję su keleivių apsauga priekinio ir šoninio smūgių atveju. Todėl toms mažų serijų transporto priemonėms turėtų būti netaikomi
  šiame reglamente nustatyti
  reikalavimai dėl „eCall“; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

mažų serijų transporto priemonėms pagal Direktyvą 2007/46/EB netaikomi reikalavimai, susiję su keleivių apsauga priekinio ir šoninio smūgių atveju. Todėl toms mažų serijų transporto priemonėms turėtų būti netaikomi
  šiame reglamente nustatyti
  reikalavimai dėl „eCall“; [16 pakeit.]

| (12) | specialios paskirties transporto priemonėms turėtų būti taikomi šiame reglamente išdėstyti „eCall“ reikalavimai, išskyrus atvejus, kai tipo patvirtinimo institucijos kiekvienu konkrečiu atveju nusprendžia, kad šių reikalavimų transporto priemonė negali atitikti dėl savo specialios paskirties;
  [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

specialios paskirties transporto priemonėms turėtų būti taikomi šiame reglamente išdėstyti „eCall“ reikalavimai, išskyrus atvejus, kai tipo patvirtinimo institucijos kiekvienu konkrečiu atveju nusprendžia, kad šių reikalavimų transporto priemonė negali atitikti dėl savo specialios paskirties;
  [17 pakeit.]

| (13) | pagal rekomendacijas, kurias pateikė 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė ir kurios pateiktos 2006 m. rugsėjo 26 d. priimtame Darbiniame dokumente dėl pagalbos iškvietos paslaugos iniciatyvos poveikio duomenų apsaugai ir privatumui, bet koks asmens duomenų tvarkymas naudojantis transporto priemonėje montuojama sistema „eCall“ turėtų atitikti asmens duomenų apsaugos taisykles, nustatytas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir 2002 m. liepos 12 d.
   (7), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių)
   (8)

  ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas
  ,
  atliekamas pagal šį reglamentą. Naudojant transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“, bet koks duomenų tvarkymas atliekamas pagal tas direktyvas ir prižiūrint valstybių narių kompetentingoms institucijoms, ypač pagal tas direktyvas valstybių narių paskirtoms nepriklausomoms viešosios valdžios institucijoms
  , visų pirma siekiant užtikrinti, kad transporto priemonių, kuriose įrengtos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“, įprastai jas naudojant, kiek tai susiję su „eCall“ pagalbos iškvieta telefono numeriu 112, nebūtų galima atsekti ir jos nebūtų nuolat sekamos ir kad būtiniausių duomenų rinkinyje, kurį siunčia transporto priemonėje sumontuota
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistema „eCall“, būtų tik būtiniausia informacija, kurios reikia, kad būtų galima tinkamai reaguoti

  BPC reaguotų
  į pagalbos skambučius
  , ir kad po to nebūtų saugomi jokie asmens duomenys. Jei duomenų subjektas sutinka arba abi šalys sudaro susitarimą, gali būti taikomos kitos sąlygos, jei kartu su transporto priemonėje sumontuota telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ papildomai sumontuota kita pagalbos iškvietos sistema, tačiau ir tokiu atveju turėtų būti laikomasi tų direktyvų
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

pagal rekomendacijas, kurias pateikė 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupė ir kurios pateiktos 2006 m. rugsėjo 26 d. priimtame Darbiniame dokumente dėl pagalbos iškvietos paslaugos iniciatyvos poveikio duomenų apsaugai ir privatumui, bet koks asmens duomenų tvarkymas naudojantis transporto priemonėje montuojama sistema „eCall“ turėtų atitikti asmens duomenų apsaugos taisykles, nustatytas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir 2002 m. liepos 12 d.
   (7), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių)
   (8)

  ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas
  ,
  atliekamas pagal šį reglamentą. Naudojant transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“, bet koks duomenų tvarkymas atliekamas pagal tas direktyvas ir prižiūrint valstybių narių kompetentingoms institucijoms, ypač pagal tas direktyvas valstybių narių paskirtoms nepriklausomoms viešosios valdžios institucijoms
  , visų pirma siekiant užtikrinti, kad transporto priemonių, kuriose įrengtos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“, įprastai jas naudojant, kiek tai susiję su „eCall“ pagalbos iškvieta telefono numeriu 112, nebūtų galima atsekti ir jos nebūtų nuolat sekamos ir kad būtiniausių duomenų rinkinyje, kurį siunčia transporto priemonėje sumontuota
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistema „eCall“, būtų tik būtiniausia informacija, kurios reikia, kad būtų galima tinkamai reaguoti

  BPC reaguotų
  į pagalbos skambučius
  , ir kad po to nebūtų saugomi jokie asmens duomenys. Jei duomenų subjektas sutinka arba abi šalys sudaro susitarimą, gali būti taikomos kitos sąlygos, jei kartu su transporto priemonėje sumontuota telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ papildomai sumontuota kita pagalbos iškvietos sistema, tačiau ir tokiu atveju turėtų būti laikomasi tų direktyvų
  ; [18 pakeit.]

| (13a) | šiame reglamente atsižvelgiama į rekomendacijas, kurias pagal Direktyvą 95/46/EB įsteigta 29 straipsnio darbo grupė pateikė savo 2006 m. rugsėjo 26 d. darbiniame dokumente dėl pagalbos iškvietos paslaugos iniciatyvos „eCall“ poveikio duomenų apsaugai ir privatumui

   (9)
  ; [19 ir 90 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

šiame reglamente atsižvelgiama į rekomendacijas, kurias pagal Direktyvą 95/46/EB įsteigta 29 straipsnio darbo grupė pateikė savo 2006 m. rugsėjo 26 d. darbiniame dokumente dėl pagalbos iškvietos paslaugos iniciatyvos „eCall“ poveikio duomenų apsaugai ir privatumui

   (9)
  ; [19 ir 90 pakeit.]

| (13b) | transporto priemonių gamintojai, laikydamiesi techninių reikalavimų, turėtų į transporto priemonėse montuojamas sistemas integruoti duomenų apsaugos technines prietaikas ir laikytis projektuojant numatyto privatumo apsaugos principo; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(13b)

transporto priemonių gamintojai, laikydamiesi techninių reikalavimų, turėtų į transporto priemonėse montuojamas sistemas integruoti duomenų apsaugos technines prietaikas ir laikytis projektuojant numatyto privatumo apsaugos principo; [20 pakeit.]

| (14) | Europos standartizacijos organizacijos, ETSI ir CEN parengė bendrus visoje Europoje teikiamos „eCall“ paslaugos diegimo standartus, kurie turėtų būti taikomi šio reglamento tikslais, nes tai sudarys sąlygas transporto priemonėje montuojama sistema „eCall“ teikiamos paslaugos technologinei raidai, užtikrins paslaugos sąveikumą ir tęstinumą visoje Sąjungoje bei sumažins įgyvendinimo sąnaudas visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(14)

Europos standartizacijos organizacijos, ETSI ir CEN parengė bendrus visoje Europoje teikiamos „eCall“ paslaugos diegimo standartus, kurie turėtų būti taikomi šio reglamento tikslais, nes tai sudarys sąlygas transporto priemonėje montuojama sistema „eCall“ teikiamos paslaugos technologinei raidai, užtikrins paslaugos sąveikumą ir tęstinumą visoje Sąjungoje bei sumažins įgyvendinimo sąnaudas visoje Sąjungoje;

| (15) | siekiant užtikrinti, kad
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ įrengimui transporto priemonėse būtų taikomi bendrieji techniniai reikalavimai, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl išsamių taisyklių, susijusių su atitinkamų standartų taikymu, bandymais, asmens duomenų ir privatumo apsauga bei išimtimis, kurios taikomos tam tikroms M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms ar jų klasėms. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Ruošdama

  , ypač su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, 29 straipsnio darbo grupe ir vartotojų apsaugos organizacijomis
  .
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  ir rengdama deleguotuosius aktus

  jų tekstus
  Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję

  atitinkami
  dokumentai būtų vienu metu,
  laiku ir
  tinkamai ir laiku persiųsti

  perduodami
  Europos Parlamentui ir Tarybai; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti, kad
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ įrengimui transporto priemonėse būtų taikomi bendrieji techniniai reikalavimai, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl išsamių taisyklių, susijusių su atitinkamų standartų taikymu, bandymais, asmens duomenų ir privatumo apsauga bei išimtimis, kurios taikomos tam tikroms M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms ar jų klasėms. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Ruošdama

  , ypač su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, 29 straipsnio darbo grupe ir vartotojų apsaugos organizacijomis
  .
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  ir rengdama deleguotuosius aktus

  jų tekstus
  Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję

  atitinkami
  dokumentai būtų vienu metu,
  laiku ir
  tinkamai ir laiku persiųsti

  perduodami
  Europos Parlamentui ir Tarybai; [21 pakeit.]

| (16) | transporto priemonių gamintojams turėtų būti suteikta pakankamai laiko prisitaikyti prie šio reglamento
  ir pagal šį reglamentą priimtų deleguotųjų aktų
  techninių reikalavimų
  , kad galėtų atlikti būtinus tyrimus ir bandymus įvairiomis sąlygomis, kaip to reikalaujama, bei užtikrinti visapusišką transporto priemonėje montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ patikimumą
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

transporto priemonių gamintojams turėtų būti suteikta pakankamai laiko prisitaikyti prie šio reglamento
  ir pagal šį reglamentą priimtų deleguotųjų aktų
  techninių reikalavimų
  , kad galėtų atlikti būtinus tyrimus ir bandymus įvairiomis sąlygomis, kaip to reikalaujama, bei užtikrinti visapusišką transporto priemonėje montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ patikimumą
  ; [22 pakeit.]

| (17) | šis reglamentas yra naujas atskiras reglamentas Direktyvoje 2007/46/EB numatytos EB tipo tvirtinimo procedūros kontekste, todėl tos direktyvos I, III, IV, VI ir IX priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(17)

šis reglamentas yra naujas atskiras reglamentas Direktyvoje 2007/46/EB numatytos EB tipo tvirtinimo procedūros kontekste, todėl tos direktyvos I, III, IV, VI ir IX priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (18) | kadangi valstybės narės negali tinkamai pasiekti šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti vidaus rinkos veikimo įvedant bendrus techninius reikalavimus naujoms patvirtinto tipo transporto priemonėms, kuriose įrengta sistema
  telefono numeriu 112 grindžiama
  „eCall“, o dėl jo apimties tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(18)

kadangi valstybės narės negali tinkamai pasiekti šio reglamento tikslų, t. y. užtikrinti vidaus rinkos veikimo įvedant bendrus techninius reikalavimus naujoms patvirtinto tipo transporto priemonėms, kuriose įrengta sistema
  telefono numeriu 112 grindžiama
  „eCall“, o dėl jo apimties tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomi transporto priemonių EB tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai dėl transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  pagalbos iškvietos sistemos „eCall“.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo 1.1.1 ir 1.2.1 punktuose.

Šis reglamentas netaikomas mažų serijų transporto priemonėms. [23 pakeit.]

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Be nustatytųjų Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnyje, ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 305/2013

   (10)

  2 straipsnyje šiame reglamente vartojamos šios
  terminų
  apibrėžtys: [24 pakeit.]

| 1) | transporto priemonėje montuojama
  telefono numeriu 112 grindžiama
  pagalbos iškvietos sistema „eCall“ –
  skubios pagalbos
  sistema,
  kurią sudaro transporto priemonėje montuojami įranga ir priemonės, skirtos
  „eCall“ duomenų
  perdavimui aktyvuoti, valdyti ir vykdyti
  ,
  ir
  kuri aktyvuojama automatiškai, naudojant transporto priemonėje sumontuotus jutiklius, arba rankiniu būdu, kuri
  siunčia signalą viešaisiais
  belaidžio judriojo ryšio tinklais, siunčia

  sudaro sąlygas perduoti
  standartizuotą būtinųjų duomenų rinkinį ir telefono numeriu 112 sukuria sukurti garso ryšį tarp transporto priemonės keleivių ir atitinkamo bendrojo pagalbos centro; [25 pakeit. Šis pakeitimas taikomas visam tekstui] |
| --- | --- |

1)

transporto priemonėje montuojama
  telefono numeriu 112 grindžiama
  pagalbos iškvietos sistema „eCall“ –
  skubios pagalbos
  sistema,
  kurią sudaro transporto priemonėje montuojami įranga ir priemonės, skirtos
  „eCall“ duomenų
  perdavimui aktyvuoti, valdyti ir vykdyti
  ,
  ir
  kuri aktyvuojama automatiškai, naudojant transporto priemonėje sumontuotus jutiklius, arba rankiniu būdu, kuri
  siunčia signalą viešaisiais
  belaidžio judriojo ryšio tinklais, siunčia

  sudaro sąlygas perduoti
  standartizuotą būtinųjų duomenų rinkinį ir telefono numeriu 112 sukuria sukurti garso ryšį tarp transporto priemonės keleivių ir atitinkamo bendrojo pagalbos centro; [25 pakeit. Šis pakeitimas taikomas visam tekstui]

| 2) | transporto priemonėje sumontuota sistema – transporto priemonėje montuojama įranga kartu su priemonėmis, skirtomis aktyvuoti, valdyti ir įvykdyti „eCall“ duomenų perdavimą viešuoju belaidžiu judriojo ryšio tinklu, sukuriant sąsają tarp transporto priemonės ir priemonės, kuria naudojantis „eCall“ paslauga įvykdoma viešuoju belaidžiu judriojo ryšio tinklu.
  [26 ir 80 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

transporto priemonėje sumontuota sistema – transporto priemonėje montuojama įranga kartu su priemonėmis, skirtomis aktyvuoti, valdyti ir įvykdyti „eCall“ duomenų perdavimą viešuoju belaidžiu judriojo ryšio tinklu, sukuriant sąsają tarp transporto priemonės ir priemonės, kuria naudojantis „eCall“ paslauga įvykdoma viešuoju belaidžiu judriojo ryšio tinklu.
  [26 ir 80 pakeit.]

| 2a) | pagalbos iškvietos sistema „eCall“ – skubios pagalbos iškvieta transporto priemonėje pagalbos telefono numeriu 112, vykdoma naudojant transporto priemonėje sumontuotą telefono numeriu 112 grindžiamą pagalbos iškvietos sistemą „e-Call“; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

2a)

pagalbos iškvietos sistema „eCall“ – skubios pagalbos iškvieta transporto priemonėje pagalbos telefono numeriu 112, vykdoma naudojant transporto priemonėje sumontuotą telefono numeriu 112 grindžiamą pagalbos iškvietos sistemą „e-Call“; [27 pakeit.]

| 2b) | bendrasis pagalbos centras arba BPC – fizinė vieta, kurioje pirmiausia priimami skubios pagalbos skambučiai ir už kurią atsakinga viešosios valdžios institucija arba atitinkamos valstybės narės pripažinta privati organizacija; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

2b)

bendrasis pagalbos centras arba BPC – fizinė vieta, kurioje pirmiausia priimami skubios pagalbos skambučiai ir už kurią atsakinga viešosios valdžios institucija arba atitinkamos valstybės narės pripažinta privati organizacija; [28 pakeit.]

| 2c) | mažiausias duomenų rinkinys arba MDR – informacija, apibrėžta standarte „Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Elektroninė sauga. Elektroninės iškvietos mažiausias duomenų rinkinys (MSD)“ (EN 15722), kuri siunčiama į „eCall“ BPC; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

2c)

mažiausias duomenų rinkinys arba MDR – informacija, apibrėžta standarte „Informacijos apie kelių transportą ir eismą apdorojimo bei perdavimo priemonės. Elektroninė sauga. Elektroninės iškvietos mažiausias duomenų rinkinys (MSD)“ (EN 15722), kuri siunčiama į „eCall“ BPC; [29 pakeit.]

| 2d) | transporto priemonėje sumontuota pagalbos iškvietos įranga – transporto priemonėje stacionariai sumontuota įranga, kuri teikia transporto priemonėje esantį mažiausią duomenų rinkinį (BDR), būtiną, kad būtų galima per viešąjį judriojo belaidžio ryšio tinklą atlikti „eCall“ operaciją, arba suteikia prieigą prie tokio rinkinio; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

2d)

transporto priemonėje sumontuota pagalbos iškvietos įranga – transporto priemonėje stacionariai sumontuota įranga, kuri teikia transporto priemonėje esantį mažiausią duomenų rinkinį (BDR), būtiną, kad būtų galima per viešąjį judriojo belaidžio ryšio tinklą atlikti „eCall“ operaciją, arba suteikia prieigą prie tokio rinkinio; [30 pakeit.]

| 2e) | viešasis judriojo belaidžio ryšio tinklas – visuomenei prieinamo judriojo belaidžio ryšio tinklas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2002/21/EB

   (11)

  ir 2002/22/EB

   (12)
  . [31 pakeit.] |
| --- | --- |

2e)

viešasis judriojo belaidžio ryšio tinklas – visuomenei prieinamo judriojo belaidžio ryšio tinklas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2002/21/EB

   (11)

  ir 2002/22/EB

   (12)
  . [31 pakeit.]

4 straipsnis

Bendrosios gamintojų pareigos

Gamintojai turi įrodyti, kad visose naujų tipų transporto priemonėse, nurodytose 2 straipsnyje, sumontuota
  įterptoji
  pagalbos
  telefono numeriu 112 grindžiama pagalbos
  iškvietos sistema „eCall“, laikantis šio reglamento ir pagal šį reglamentą priimtų deleguotųjų aktų. [32 pakeit.]

5 straipsnis

Specifinės gamintojų pareigos

1.   Gamintojai užtikrina, kad visos jų naujų tipų transporto priemonės būtų pagamintos ir patvirtintos pagal šiame reglamente ir remiantis šiuo reglamentu priimtuose deleguotuosiuose aktuose nustatytus reikalavimus.

2.   Gamintojai turi įrodyti, kad visos jų naujų tipų transporto priemonės yra sukonstruotos taip, kad
  Sąjungos teritorijoje įvykus
  sunkias pasekmes sukėlusio

  sukėlusiam
  eismo įvykio Sąjungos teritorijoje atveju

  įvykiui, aptinkamam aktyvavus vieną ar daugiau transporto priemonėje įrengtų jutiklių ir (arba) procesorių,
  būtų automatiškai aktyvuojama iškvieta „eCall“Europos bendruoju pagalbos
  telefono
  numeriu 112. [33 pakeit.]

Gamintojai turi įrodyti, kad naujos naujos

  naujų tipų
  transporto priemonės sukonstruotos taip, kad iškvietą „eCall“Europos bendruoju pagalbos
  telefono
  numeriu 112 būtų galima aktyvuoti ir rankiniu būdu. [34 pakeit.]

2a.
     
  2 dalimi nedaromas poveikis transporto priemonės savininko teisei kartu su transporto priemonėje sumontuota telefono numeriu 112 grindžiama pagalbos iškvietos sistema „eCall“ naudoti kitą transporto priemonėje papildomai sumontuotą pagalbos iškvietos sistemą, teikiančią panašią paslaugą. Tuo atveju ta kita pagalbos iškvietos sistema atitinka standartą EN 16102 „Intelektinės transporto sistemos. Avarinė iškvieta. Veikimo reikalavimai, keliami trečiosios šalies įrangai“ ir gamintojai užtikrina, kad vienu metu būtų aktyvi tik viena sistema, o transporto priemonėje sumontuota telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ būtų automatiškai aktyvuojama tuo atveju, jei neveikia kita pagalbos iškvietos sistema. [35 pakeit.]

3.   Gamintojai užtikrina, kad transporto priemonėje sumontuotų
  telefono numeriu 112 grindžiamų
  sistemų
  „eCall“
  imtuvai būtų suderinami su padėties nustatymo paslaugomis, kurios teikiamos naudojant palydovinės navigacijos sistemas,
  visų pirma
  Galileo ir EGNOS sistemas. [36 pakeit.]

4.   Tipo patvirtinimo tikslais pripažįstamos tik tos transporto priemonėse montuojamos
  įterptosios telefono numeriu 112 grindžiamos
  „eCall“ sistemos, kurias galima išbandyti. [37 pakeit.]

5.   Transporto priemonėse montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  pagalbos iškvietos sistemos „e-Call“ turi atitikti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB (13) ir JT EEK Taisyklės Nr. 10 (14) reikalavimus.

5a.
     
  Gamintojai turi įrodyti, kad savitikros metu ar po jos nustačius pavojingą sistemos gedimą, dėl kurio nebūtų galima įvykdyti iškvietos „eCall“, būtų įspėjami transporto priemonėje esantys asmenys. [38 pakeit.]

6.   Visiems nepriklausomiems veiklos vykdytojams nediskriminuojant turėtų būti suteikta galimybė nemokamai naudoti transporto priemonėje montuojamą
  telefono numeriu 112 grindžiamą
  sistemą „e-Call“ remonto ir priežiūros tikslais. [39 pakeit.]

7.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 9 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomi išsamūs transporto priemonėse montuojamų
  telefono numeriu 112 grindžiamų
  sistemų „e-Call“ tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai ir kuriais atitinkamai iš dalies keičiama Direktyva 2007/46/EB. [40 pakeit.]

Pirmoje pastraipoje minimi techniniai reikalavimai ir bandymai
  tvirtinami pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir
  grindžiami
  2, 2a,
  3, 4 ir 6 dalyse nustatytais reikalavimais ir, kai tinkama, šiais kai taikytina
  , esamais su „eCall“ susijusiais
  standartais
  ir JT EEK reglamentais, įskaitant
  :[41 pakeit.]

| a) | EN 16072 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Avarinės iškvietos europinės sistemos veikimo reikalavimai“; |
| --- | --- |

a)

EN 16072 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Avarinės iškvietos europinės sistemos veikimo reikalavimai“;

| b) | EN 16062 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Avarinės iškvietos aukšto lygmens taikomosios programos reikalavimai“; |
| --- | --- |

b)

EN 16062 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Avarinės iškvietos aukšto lygmens taikomosios programos reikalavimai“;

| c) | EN 16454 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Visos pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ atitikties bandymai“, kiek jis susijęs su transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ atitiktimi europinei pagalbos iškvietos sistemai „eCall“; |
| --- | --- |

c)

EN 16454 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Visos pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ atitikties bandymai“, kiek jis susijęs su transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ atitiktimi europinei pagalbos iškvietos sistemai „eCall“;

| ca) | EN 15722 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Elektroninės iškvietos mažiausias duomenų rinkinys (MDR)“. [42 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

EN 15722 „Intelektinės transporto sistemos. El. sauga. Elektroninės iškvietos mažiausias duomenų rinkinys (MDR)“. [42 pakeit.]

| d) | bet kuriais papildomais Europos standartais arba JT EEK taisyklėmis dėl „eCall“ sistemų.
  [43 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

bet kuriais papildomais Europos standartais arba JT EEK taisyklėmis dėl „eCall“ sistemų.
  [43 pakeit.]

6 straipsnis

Privatumo ir duomenų apsaugos taisyklės

-1a.
     
  Šiuo reglamentu nedaromas poveikis Direktyvoms 95/46/EB ir 2002/58/EB. Bet koks asmens duomenų tvarkymas naudojant transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“ turi atitikti tose direktyvose nustatytas asmens duomenų apsaugos taisykles. [44 pakeit.]

1.   Pagal Direktyvą 95/46/EB ir Direktyvą 2002/58/EB Gamintojai užtikrina, kad transporto priemonių, kuriose įrengta
  telefono numeriu 112 grindžiama
  pagalbos iškvietos sistema „eCall“, įprastai jas naudojant, kiek tai susiję su sistema „eCall“, nebūtų galima atsekti ir jos nebūtų nuolat sekamos

  sekti naudojantis sistema „eCall“, kol jose sumontuota sistema „eCall“ neaktyvuota
  . [45 pakeit.]

Į transporto priemonėse montuojamą
  telefono numeriu 112 grindžiamą
  sistemą „eCall“ įdiegiamos privatumo didinimo technologijos, kad sistemos „eCall“ naudotojams būtų suteikta pageidaujamo lygio privatumo apsauga, taip pat reikalingos apsaugos priemonės siekiant užkirsti kelią sekimui ir netinkamam naudojimui.

2.   Transporto priemonėje montuojama
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistema „eCall“siunčiamas būtiniausių

  siunčiamą

  būtinųjų duomenų rinkinys apima tik būtiniausią informaciją,

  MDR sudaro ne daugiau informacijos
  ,
  nei ta,
  kurios
  reikalaujama pagal 3 straipsnio 2c punkte nurodytą standartą. MDR apdorojamas ne ilgiau nei reikia tikslui, kuriam jis buvo apdorojamas, pasiekti ir saugomas ne ilgiau,
  nei reikia norint tinkamai administruoti pagalbos skambučius.
  MDR saugomas taip, kad būtų galima jį visiškai ištrinti. [46 pakeit.]

3.   Gamintojai užtikrina, kad sistemos „eCall“ naudotojams būtų teikiama aiški ir išsami informacija apie
  pagalbos telefono numeriu 112 grindžiamos nemokamos viešosios sistemos „eCall“ buvimą ir
  transporto priemonėje montuojamos
  skubios pagalbos telefono numeriu 112 grindžiamos pagalbos iškvietos
  sistemos „eCall“ atliekamą duomenų tvarkymą, visų pirma apie: [47 pakeit.]

| a) | nuorodą į tvarkymo teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

a)

nuorodą į tvarkymo teisinį pagrindą;

| b) | tai, kad transporto priemonėje montuojama
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistema „eCall“ yra aktyvuojama standartiškai; |
| --- | --- |

b)

tai, kad transporto priemonėje montuojama
  telefono numeriu 112 grindžiama
  sistema „eCall“ yra aktyvuojama standartiškai;

| c) | transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ atliekamo duomenų tvarkymo sąlygas; |
| --- | --- |

c)

transporto priemonėje montuojamos
  telefono numeriu 112 grindžiamos
  sistemos „eCall“ atliekamo duomenų tvarkymo sąlygas;

| d) | specifinį
  duomenų tvarkymo pagal sistemą „eCall“tikslus

  , atliekamo tik 5 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytose skubios pagalbos situacijose, tikslą
  ; [48 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

specifinį
  duomenų tvarkymo pagal sistemą „eCall“tikslus

  , atliekamo tik 5 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytose skubios pagalbos situacijose, tikslą
  ; [48 pakeit.]

| e) | renkamų ir tvarkomų duomenų rūšis ir tų duomenų gavėjus; |
| --- | --- |

e)

renkamų ir tvarkomų duomenų rūšis ir tų duomenų gavėjus;

| f) | duomenų saugojimo transporto priemonėje montuojamoje
  telefono numeriu 112 grindžiamoje
  sistemoje
  „eCall“
  trukmės apribojimą; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

duomenų saugojimo transporto priemonėje montuojamoje
  telefono numeriu 112 grindžiamoje
  sistemoje
  „eCall“
  trukmės apribojimą; [49 pakeit.]

| g) | tai, kad transporto priemonė nėra nuolat sekama
  , o renkamas tik būtinas duomenų kiekis, būtinas tam, kad transporto priemonėse montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“, pranešdama apie nelaimingą atsitikimą, nustatytų ir perduotų transporto priemonės buvimo vietą ir važiavimo kryptį, taip pat tai, kad bet kokie sekimo duomenys prietaise saugomi tik tiek laiko, kiek būtinai reikia tam tikslui pasiekti
  ; [50 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

tai, kad transporto priemonė nėra nuolat sekama
  , o renkamas tik būtinas duomenų kiekis, būtinas tam, kad transporto priemonėse montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“, pranešdama apie nelaimingą atsitikimą, nustatytų ir perduotų transporto priemonės buvimo vietą ir važiavimo kryptį, taip pat tai, kad bet kokie sekimo duomenys prietaise saugomi tik tiek laiko, kiek būtinai reikia tam tikslui pasiekti
  ; [50 pakeit.]

| h) | naudojimosi duomenų subjektų teisėmis sąlygos; |
| --- | --- |

h)

naudojimosi duomenų subjektų teisėmis sąlygos;

| ha) | tai, kad duomenys, kuriuos, naudodami transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą pagalbos iškvietos sistemą „eCall“, renka BPC, negali būti perduodami trečiosioms šalims be galiojančio išankstinio duomenų subjekto sutikimo; [51 pakeit.] |
| --- | --- |

ha)

tai, kad duomenys, kuriuos, naudodami transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą pagalbos iškvietos sistemą „eCall“, renka BPC, negali būti perduodami trečiosioms šalims be galiojančio išankstinio duomenų subjekto sutikimo; [51 pakeit.]

| i) | visą būtiną papildomą informaciją, susijusią su asmens duomenų
  atsekamumu, sekimu
  ir tvarkymu teikiant privačią „eCall“ paslaugą ir (arba) kitas pridėtinės vertės paslaugas,
  dėl kurios naudotojas duoda aiškų sutikimą ir kuri tvarkoma laikantis Direktyvos 95/46/EB
  .
  Ypatingas dėmesys atkreipiamas į tai, kad gali būti transporto priemonėje montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ ir privačių sistemų „eCall“ ar kitų pridėtinės vertės paslaugų atliekamo duomenų tvarkymo skirtumų. [52 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

visą būtiną papildomą informaciją, susijusią su asmens duomenų
  atsekamumu, sekimu
  ir tvarkymu teikiant privačią „eCall“ paslaugą ir (arba) kitas pridėtinės vertės paslaugas,
  dėl kurios naudotojas duoda aiškų sutikimą ir kuri tvarkoma laikantis Direktyvos 95/46/EB
  .
  Ypatingas dėmesys atkreipiamas į tai, kad gali būti transporto priemonėje montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ ir privačių sistemų „eCall“ ar kitų pridėtinės vertės paslaugų atliekamo duomenų tvarkymo skirtumų. [52 pakeit.]

3a.
     
  Gamintojai 3 dalyje nurodytą informaciją teikia kaip techninių dokumentų, perduodamų kartu su transporto priemone, dalį. [53 pakeit.]

3b.
     
  Siekiant išvengti painiavos, susijusios su siekiamais tikslais ir tvarkymo pridėtine verte, prieš pradedant naudotis sistema naudotojui atskirai teikiama 3 dalyje nurodyta informacija apie transporto priemonėje montuojamą telefono numeriu 112 grindžiamą sistemą „eCall“ ir apie kitas sistemas „eCall“. [54 pakeit.]

3c.
     
  Gamintojai užtikrina, kad transporto priemonėse montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“, kita transporto priemonėje sumontuota pagalbos iškvietos sistema ir pridėtinės vertės paslaugas teikianti sistema yra suprojektuotos taip, kad negalėtų keistis asmens duomenimis. Jei kita sistema arba pridėtinės vertės paslaugomis nesinaudojama arba jei duomenų subjektas atsisako privačioms paslaugų teikimo tarnyboms duoti sutikimą tvarkyti jo asmens duomenis, tai nedaro neigiamos įtakos naudojimuisi transporto priemonėse montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ ir (arba) sistemos „eCall“ naudotojui. [55 pakeit.]

4.   Komisijai pagal 9 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais tiksliau apibrėžiamas atsekamumo ir sekimo draudimas bei 1 dalyje nurodytos privatumo užtikrinimo technologijos,
  susijusios su sistema „eCall“, visų pirma saugumo priemonės, kurių turi imtis „eCall“ paslaugų teikėjai siekdami užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi teisėtai, ir užkirsti kelią galimybei neteisėtai susipažinti su tvarkomais asmens duomenimis, juos atskleisti, pakeisti arba prarasti,
  taip pat 3 dalyje nurodytos asmens duomenų ir naudotojo informacijos tvarkymo sąlygos. [56 pakeit.]

7 straipsnis

Valstybių narių pareigos

Nuo 2015 m. spalio 1 d.
   (*1) EB tipo patvirtinimą atsižvelgiant į transporto priemonėje montuojamą
  telefono numeriu 112 grindžiamą
  pagalbos iškvietos „eCall“ sistemą nacionalinės valdžios institucijos suteikia tik tiems naujiems transporto priemonių tipams, kurie atitinka šį reglamentą ir pagal šį reglamentą priimtus deleguotuosius aktus. [57 pakeit.]

7 a straipsnis

Periodinės techninės apžiūros

Reikalavimai, taikomi periodinėms techninėms transporto priemonėje montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ apžiūroms, reguliuojami Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES. [58 pakeit.]

8 straipsnis

Išimtys

1.   Tam tikrų transporto priemonių ar transporto priemonių klasių, priklausančių M1 ir N1 kategorijoms, atžvilgiu Komisija gali netaikyti 4 straipsnyje nustatytos pareigos transporto priemonėse sumontuoti
  telefono numeriu 112 grindžiamą
  pagalbos iškvietos „eCall“ sistemą, jeigu Komisijai atlikus ar įgaliojus atlikti sąnaudų ir naudos analizę bei
  techninę analizę ir
  atsižvelgus į visus svarbius saugos aspektus, šių sistemų taikymas atitinkamai transporto priemonei ar transporto priemonių klasei pasirodo esąs netikslingas

  transporto priemonėse montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ pasirodo esanti nebūtina siekiant toliau gerinti kelių eismo saugą, nes atitinkamos klasės transporto priemonės visų pirma skirtos naudoti ne keliuose arba jose nėra įrengtas tinkamas aktyvavimo mechanizmas
  .
  Tokių išimčių skaičius yra ribojamas
  . [59 pakeit.]

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 9 straipsnį, kuriuose nustatomos šio straipsnio 1 dalyje nurodytos išimtys. Tos išimtys taikomos tam tikroms transporto priemonėms, pvz., specialios paskirties transporto priemonėms bei transporto priemonėms be oro pagalvių, ir jų skaičius yra ribotas.
  [60 pakeit.]

9 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nurodytus 5 straipsnio 7 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje ir 8 straipsnio 2 dalyje, Komisijai suteikiami neribotam

  penkerių metų
  laikotarpiui nuo [...] [Leidinių biurui: prašome įterpti tikslią įsigaliojimo datą]
   (*2).
  Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos. [61 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 5 straipsnio 7 dalyje, 6 straipsnio 4 dalyje ir 8 straipsnio 2 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnio 7 dalį, 6 straipsnio 4 dalį ir 8 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du

  tris
  mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. [62 pakeit.]

10 straipsnis

Sankcijos už reikalavimų nesilaikymą

1.   Valstybės narės nustato sankcijų už šio reglamento
  ir atitinkamų deleguotųjų aktų
  nuostatų nesilaikymą taikymo gamintojams taisykles ir imasi visų priemonių, kad būtų užtikrintas jų įgyvendinimas. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios
  , visų pirma, kai nesilaikoma šio reglamento 6 straipsnio
  . Valstybės narės Komisijai praneša apie tas nuostatas ir nedelsdamos praneša apie bet kokį vėliau padarytą su jomis susijusį pakeitimą. [63 pakeit.]

2.   Reikalavimų nesilaikymo, už kurį skiriama sankcija, atvejai apima bent:

| a) | suklastotos deklaracijos teikimą vykstant tipo tvirtinimo procedūrai arba atšaukimo procedūrai; |
| --- | --- |

a)

suklastotos deklaracijos teikimą vykstant tipo tvirtinimo procedūrai arba atšaukimo procedūrai;

| b) | tipo tvirtinimo bandymų rezultatų klastojimą; |
| --- | --- |

b)

tipo tvirtinimo bandymų rezultatų klastojimą;

| c) | duomenų arba techninių reikalavimų, dėl kurių tipo patvirtinimas galėtų būti atšauktas arba panaikintas, nepateikimą; |
| --- | --- |

c)

duomenų arba techninių reikalavimų, dėl kurių tipo patvirtinimas galėtų būti atšauktas arba panaikintas, nepateikimą;

| ca) | 6 straipsnyje įtvirtintų nuostatų pažeidimą. [64 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

6 straipsnyje įtvirtintų nuostatų pažeidimą. [64 pakeit.]

10a straipsnis

Ataskaitų teikimas ir peržiūra

1.
     
  Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai sistemai „eCall“ būtinos telekomunikacijų ir BPC infrastruktūros parengties visose valstybėse narėse ataskaitą. Jei iš tos ataskaitos matyti, kad sistemai „eCall“ būtina infrastruktūra iki 12 straipsnio trečioje pastraipoje nurodytos datos veikti nepradės, Komisija imasi atitinkamų veiksmų.

2.
     
  Ne vėliau kaip 2018 m. spalio 1 d. Komisija parengia transporto priemonėse montuojamos telefono numeriu 112 grindžiamos sistemos „eCall“ pasiekimų vertinimo ataskaitą ir pateikia ją Europos Parlamentui ir Tarybai. Komisija išnagrinėja, ar reglamento taikymo sritis turėtų būti išplėsta ir jis turėtų būti taikomas ir kitų kategorijų transporto priemonėms, kaip antai variklinėms dviratėms transporto priemonėms, sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusams ir žemės ūkio traktoriams. Prireikus, Komisija tuo tikslu pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

3.
     
  Kiek įmanoma greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip ...

   (*3)

  Komisija, pasikonsultavusi su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant transporto priemonių gamintojus ir nepriklausomus veiklos vykdytojus, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai techninių reikalavimų, taikytinų sąveikiai, standartizuotai, saugiai ir atviros prieigos platformai, ataskaitą ir poveikio vertinimą. Prireikus Komisija kartu su ta ataskaita tuo tikslu pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Transporto priemonėse montuojama telefono numeriu 112 grindžiama sistema „eCall“ grindžiama tai platformai taikomais standartais, kai tik jie bus parengti. [65 pakeit.]

11 straipsnis

Direktyvos 2007/46/EB pakeitimai

Direktyvos 2007/46/EB I, III, IV, VI ir IX priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5 straipsnio 7 dalis, 6 straipsnio 4 dalis, 8 straipsnio 2 dalis ir 9 bei 10a straipsniai taikomi nuo ...

   (*4)
  .[66 pakeit.]

Šis reglamentas taikomas

  Šio straipsnio antroje pastraipoje nenurodyti straipsniai taikomi
  nuo 2015 m. spalio 1 d.[67 pakeit.]

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 341, 2013 11 21, p. 47.

1

(2)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatančia motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

3

(4)  COM(2009) 434 galutinis.

4

COM(2009) 434 galutinis.

(5)  
  OL L 196, 2008 7 24, p. 1


  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 876/2002 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 1)
  .

5

OL L 196, 2008 7 24, p. 1

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 876/2002 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 1)

(6)  
  2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).

6

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuriuo panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).

(7)  
  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (

  OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

7

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (

(8)  
  2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (

  OL L 201, 2002 7 31, p. 37).

8

2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (

(9)  
  1609/06/EN -WP 125.

9

1609/06/EN -WP 125.

(10)  
  OL L 91, 2013 4 3, p. 1.

10

OL L 91, 2013 4 3, p. 1.

(11)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33).

11

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų Direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 33).

(12)  
  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų Direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 51).

12

2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų Direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 51).

(13)  1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (OL L 91, 1999 4 7, p. 10).

13

(14)  Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 10. Suvienodintos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į elektromagnetinį suderinamumą, nuostatos (OL L 254, 2012 9 20, p. 1).

14

(*1)  
  Data, nurodyta 12 straipsnio trečioje pastraipoje.

*1

Data, nurodyta 12 straipsnio trečioje pastraipoje.

(*2)  
  Šio reglamento įsigaliojimo data.

*2

Šio reglamento įsigaliojimo data.

(*3)  
  Vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

*3

Vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(*4)  
  Reglamento įsigaliojimo data.

*4

Reglamento įsigaliojimo data.

PRIEDAS

Direktyvos 2007/46/EB pakeitimai

Direktyva 2007/46/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | I priedas papildomas šiais punktais:






  „12.8. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ |
| --- | --- | --- |

1)

I priedas papildomas šiais punktais:

„12.8.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

| 12.8.1. | Aprašymas arba brėžiniai“; |
| --- | --- |

12.8.1.

Aprašymas arba brėžiniai“;

| 2) | III priedo I dalies A skirsnis papildomas šiais punktais:






  „12.8. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ |
| --- | --- | --- |

2)

III priedo I dalies A skirsnis papildomas šiais punktais:

„12.8.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

| 12.8.1. | Įrengta: taip/ne (1)“; |
| --- | --- |

12.8.1.

Įrengta: taip/ne (1)“;

| 3) | IV priedo 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | lentelė papildoma šiuo punktu:

















  Punktas | Dalykas | Norminio akto nuoroda | Taikymas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 71. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ | Reglamentas (ES) Nr. [...] | X | | | X | | | | | | |

3)

IV priedo 1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

lentelė papildoma šiuo punktu:

Punktas

Dalykas

Norminio akto nuoroda

Taikymas

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

71.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

Reglamentas (ES) Nr. [...]

X

X

| b) | 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  i) | 1 lentelė papildoma šiuo punktu:









  Punktas | Dalykas | Norminio akto nuoroda | Konkretūs klausimai | Taikymas ir konkretūs reikalavimai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ | Reglamentas (ES) Nr. [...] | | Netaikoma |

b)

1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

i)

1 lentelė papildoma šiuo punktu:

Punktas

Dalykas

Norminio akto nuoroda

Konkretūs klausimai

Taikymas ir konkretūs reikalavimai

71.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

Reglamentas (ES) Nr. [...]

Netaikoma

| ii) | 2 lentelė papildoma šiuo punktu:









  Punktas | Dalykas | Norminio akto nuoroda | Konkretūs klausimai | Taikymas ir konkretūs reikalavimai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ | Reglamentas (ES) Nr. [...] | | Netaikoma |

ii)

2 lentelė papildoma šiuo punktu:

Punktas

Dalykas

Norminio akto nuoroda

Konkretūs klausimai

Taikymas ir konkretūs reikalavimai

71.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

Reglamentas (ES) Nr. [...]

Netaikoma

| 4) | VI priede A pavyzdžio priedėlyje lentelė papildoma šiuo punktu:









  Punktas | Dalykas | Norminio teisės akto nuoroda (1) | Su pakeitimais, padarytais | Taikoma versijoms |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ | Reglamentas (ES) Nr. [...] | | |

4)

VI priede A pavyzdžio priedėlyje lentelė papildoma šiuo punktu:

Punktas

Dalykas

Norminio teisės akto nuoroda (1)

Su pakeitimais, padarytais

Taikoma versijoms

71.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

Reglamentas (ES) Nr. [...]

| 5) | IX priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | I dalyje B pavyzdys iš dalies keičiamas taip:






  i) | 2-oji pusė „M1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:






  — | 52 punktas pakeičiamas taip:







  „52. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

IX priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

I dalyje B pavyzdys iš dalies keičiamas taip:

i)

2-oji pusė „M1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:

—

52 punktas pakeičiamas taip:

„52.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“;

| — | papildoma šiuo punktu:







  „53. | Pastabos (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

papildoma šiuo punktu:

„53.

Pastabos (11): ................“;

| ii) | 2-oji pusė „N1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:






  — | 52 punktas pakeičiamas taip:







  „52. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

2-oji pusė „N1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:

1

—

52 punktas pakeičiamas taip:

„52.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“;

| — | papildoma šiuo punktu:







  „53. | Pastabos (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

papildoma šiuo punktu:

„53.

Pastabos (11): ................“;

| b) | II dalyje C2 pavyzdys iš dalies keičiamas taip:






  i) | 2-oji pusė „M1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:






  — | 52 punktas pakeičiamas taip:







  „52. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

II dalyje C2 pavyzdys iš dalies keičiamas taip:

i)

2-oji pusė „M1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:

1

—

52 punktas pakeičiamas taip:

„52.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“;

| — | papildoma šiuo punktu:







  „53. | Pastabos (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

papildoma šiuo punktu:

„53.

Pastabos (11): ................“;

| ii) | 2-oji pusė „N1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:






  — | 52 punktas pakeičiamas taip:







  „52. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

2-oji pusė „N1 kategorijos transporto priemonės“ iš dalies keičiama taip:

1

—

52 punktas pakeičiamas taip:

„52.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ įrengta: taip/ne“;

| — | papildoma šiuo punktu:







  „53. | Pastabos (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

papildoma šiuo punktu:

„53.

Pastabos (11): ................“;

| 6) | XI priedo 1 priedėlyje lentelė papildoma šiuo 71 punktu:













  Punktas | Dalykas | Norminio teisės akto nuoroda | M1 ≤


  2 500 (1) kg | M1 >


  2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ | Reglamentas (ES) Nr. [...] | A | A | Netaikoma | Netaikoma |

6)

6)

XI priedo 1 priedėlyje lentelė papildoma šiuo 71 punktu:

XI priedo 1 priedėlyje lentelė papildoma šiuo 71 punktu:

Punktas

Punktas

Dalykas

Dalykas

Norminio teisės akto nuoroda

Norminio teisės akto nuoroda

M1 ≤

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M1 >

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M2

M2

M3

M3

71.

71.

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

Pagalbos iškvietos sistema „eCall“

Reglamentas (ES) Nr. [...]

Reglamentas (ES) Nr. [...]

A

A

A

A

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

Netaikoma

[68 pakeit.]

[68 pakeit.]

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/581 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/581

---

P7_TA(2014)0155

Draudimo tarpininkavimas ***I

2014 m. vasario 26 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl draudimo tarpininkavimo (nauja redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2017/C 285/60)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0085/2014).

(*1)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS

DIREKTYVA 2014/.../ES

dėl draudimo tarpininkavimo

(nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 53 straipsnio 1 dalį ir 62 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/92/EB (1) reikia padaryti ▌pakeitimų.
  Taigi siūloma išdėstyti direktyvą
  nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/92/EB (1) reikia padaryti ▌pakeitimų.
  Taigi siūloma išdėstyti direktyvą
  nauja redakcija;

| (2) | kadangi pagrindinis šio pasiūlymo tikslas ir dalykas – suderinti nacionalines minėtų sričių nuostatas, pasiūlymas turėtų būti pagrįstas SESV 53 straipsnio 1 dalimi ir 62 straipsniu. Direktyva yra tinkamos formos dokumentas siekiant sudaryti sąlygas, kai būtina, šia direktyva reglamentuojamų sričių įgyvendinimo nuostatas pritaikyti visiems esamiems kiekvienos valstybės narės tam tikros rinkos ir teisinės sistemos ypatumams. Šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama koordinuoti nacionalines taisykles dėl galimybės užsiimti draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veikla, ▌todėl remiamasi SESV 53 straipsnio 1 dalimi. Be to, šis sektorius siūlo paslaugas visoje Sąjungoje, todėl direktyva taip pat grindžiama SESV 62 straipsniu; |
| --- | --- |

(2)

kadangi pagrindinis šio pasiūlymo tikslas ir dalykas – suderinti nacionalines minėtų sričių nuostatas, pasiūlymas turėtų būti pagrįstas SESV 53 straipsnio 1 dalimi ir 62 straipsniu. Direktyva yra tinkamos formos dokumentas siekiant sudaryti sąlygas, kai būtina, šia direktyva reglamentuojamų sričių įgyvendinimo nuostatas pritaikyti visiems esamiems kiekvienos valstybės narės tam tikros rinkos ir teisinės sistemos ypatumams. Šia direktyva taip pat turėtų būti siekiama koordinuoti nacionalines taisykles dėl galimybės užsiimti draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veikla, ▌todėl remiamasi SESV 53 straipsnio 1 dalimi. Be to, šis sektorius siūlo paslaugas visoje Sąjungoje, todėl direktyva taip pat grindžiama SESV 62 straipsniu;

| (3) | draudimo ir perdraudimo tarpininkams tenka svarbus vaidmuo Sąjungoje platinant draudimo ir perdraudimo produktus; |
| --- | --- |

(3)

draudimo ir perdraudimo tarpininkams tenka svarbus vaidmuo Sąjungoje platinant draudimo ir perdraudimo produktus;

| (4) | draudimo produktus gali platinti įvairūs asmenys ar institucijos, pavyzdžiui, agentai, brokeriai ir bankų draudimo operatoriai, draudimo įmonės, kelionių agentai ir automobilių nuomos bendrovės. ▌ |
| --- | --- |

(4)

draudimo produktus gali platinti įvairūs asmenys ar institucijos, pavyzdžiui, agentai, brokeriai ir bankų draudimo operatoriai, draudimo įmonės, kelionių agentai ir automobilių nuomos bendrovės. ▌

| (4a) | siekiant užtikrinti vienodo lygio apsaugą ir kad vartotojas galėtų pasinaudoti palyginamais standartais, svarbu, kad šia direktyva būtų skatinama užtikrinti vienodas tarpininkų veiklos ir konkurencijos sąlygas, nesvarbu, ar jie priklauso draudimo įmonei, ar ne. Vartotojams naudinga, kai parduodant draudimo produktus tarpininkaujama įvairiais būdais ir tarpininkai su draudimo įmonėmis bendradarbiauja įvairiais būdais, jeigu tiems būdams ir tiems tarpininkams taikomos vienodos vartotojų apsaugos taisyklės. Svarbu, kad įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės atsižvelgtų į šiuos aspektus. |
| --- | --- |

(4a)

siekiant užtikrinti vienodo lygio apsaugą ir kad vartotojas galėtų pasinaudoti palyginamais standartais, svarbu, kad šia direktyva būtų skatinama užtikrinti vienodas tarpininkų veiklos ir konkurencijos sąlygas, nesvarbu, ar jie priklauso draudimo įmonei, ar ne. Vartotojams naudinga, kai parduodant draudimo produktus tarpininkaujama įvairiais būdais ir tarpininkai su draudimo įmonėmis bendradarbiauja įvairiais būdais, jeigu tiems būdams ir tiems tarpininkams taikomos vienodos vartotojų apsaugos taisyklės. Svarbu, kad įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės atsižvelgtų į šiuos aspektus.

| (5) | taikant Direktyvą 2002/92/EB paaiškėjo, kad tam tikras jos nuostatas būtina patikslinti, siekiant palengvinti draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklos vykdymą, ir kad vartotojų apsaugos tikslais būtina išplėsti tos direktyvos taikymo sritį į ją įtraukiant visus draudimo produktų pardavimo
  , vykdomo kaip pagrindinė profesinė veikla,
  atvejus, nesvarbu, ar draudimo produktus parduoda draudimo tarpininkai ar draudimo įmonės. Draudimo įmonės, tiesiogiai parduodančios draudimo produktus, turėtų būti įtrauktos į naujosios direktyvos taikymo sritį panašiu pagrindu kaip draudimo agentai ir brokeriai, kiek tai susiję su jų pardavimo paslaugų, po pardavimo teikiamų paslaugų ir reikalavimų išmokėti draudimo išmoką valdymo procesais; |
| --- | --- |

(5)

taikant Direktyvą 2002/92/EB paaiškėjo, kad tam tikras jos nuostatas būtina patikslinti, siekiant palengvinti draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklos vykdymą, ir kad vartotojų apsaugos tikslais būtina išplėsti tos direktyvos taikymo sritį į ją įtraukiant visus draudimo produktų pardavimo
  , vykdomo kaip pagrindinė profesinė veikla,
  atvejus, nesvarbu, ar draudimo produktus parduoda draudimo tarpininkai ar draudimo įmonės. Draudimo įmonės, tiesiogiai parduodančios draudimo produktus, turėtų būti įtrauktos į naujosios direktyvos taikymo sritį panašiu pagrindu kaip draudimo agentai ir brokeriai, kiek tai susiję su jų pardavimo paslaugų, po pardavimo teikiamų paslaugų ir reikalavimų išmokėti draudimo išmoką valdymo procesais;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (8) | nacionalinėse nuostatose dar liko esminių skirtumų, kurie trukdo pradėti ir vykdyti draudimo ir perdraudimo tarpininkų veiklą vidaus rinkoje
  . Reikia toliau stiprinti vidaus rinką ir sukurti tikrą gyvybės ir ne gyvybės draudimo produktų ir paslaugų Europos vidaus rinką
  ; |
| --- | --- |

(8)

nacionalinėse nuostatose dar liko esminių skirtumų, kurie trukdo pradėti ir vykdyti draudimo ir perdraudimo tarpininkų veiklą vidaus rinkoje
  . Reikia toliau stiprinti vidaus rinką ir sukurti tikrą gyvybės ir ne gyvybės draudimo produktų ir paslaugų Europos vidaus rinką
  ;

| (9) | po pastarojo meto ir naujausių neramumų finansų rinkose išryškėjo veiksmingos vartotojų apsaugos užtikrinimo visuose finansų sektoriuose svarba. Todėl tikslinga sustiprinti klientų pasitikėjimą ir labiau suvienodinti draudimo produktų platinimo reguliavimą siekiant užtikrinti pakankamą klientų apsaugos lygį visoje Sąjungoje.
  Direktyvoje 2002/92/EB numatytas vartotojų apsaugos lygis turėtų būti padidintas, kad sumažėtų įvairių nacionalinių priemonių poreikis. Svarbu atsižvelgti į specifinį draudimo sutarčių pobūdį, palyginti su investiciniais produktais, reguliuojamais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES [FPRD]

   (2)

  . Draudimo sutarčių, įskaitant vadinamuosius draudimo investicinius produktus, platinimas turėtų būti reglamentuojamas pagal šią direktyvą ir suderintas su Direktyva 2014/.../ES [FPRD]. Turi būti padidinti visiems draudimo investicinių produktų paketams taikytini minimalūs standartai, susiję su platinimo taisyklėmis ir vienodomis veiklos sąlygomis.
  Klientų apsaugos priemonės
  , skirtos klientams neprofesionalams,
  turėtų būti
  didesnės nei priemonės, skirtos klientams profesionalams
  ; |
| --- | --- |

(9)

po pastarojo meto ir naujausių neramumų finansų rinkose išryškėjo veiksmingos vartotojų apsaugos užtikrinimo visuose finansų sektoriuose svarba. Todėl tikslinga sustiprinti klientų pasitikėjimą ir labiau suvienodinti draudimo produktų platinimo reguliavimą siekiant užtikrinti pakankamą klientų apsaugos lygį visoje Sąjungoje.
  Direktyvoje 2002/92/EB numatytas vartotojų apsaugos lygis turėtų būti padidintas, kad sumažėtų įvairių nacionalinių priemonių poreikis. Svarbu atsižvelgti į specifinį draudimo sutarčių pobūdį, palyginti su investiciniais produktais, reguliuojamais pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES [FPRD]

   (2)

  . Draudimo sutarčių, įskaitant vadinamuosius draudimo investicinius produktus, platinimas turėtų būti reglamentuojamas pagal šią direktyvą ir suderintas su Direktyva 2014/.../ES [FPRD]. Turi būti padidinti visiems draudimo investicinių produktų paketams taikytini minimalūs standartai, susiję su platinimo taisyklėmis ir vienodomis veiklos sąlygomis.
  Klientų apsaugos priemonės
  , skirtos klientams neprofesionalams,
  turėtų būti
  didesnės nei priemonės, skirtos klientams profesionalams
  ;

| (10) | ši direktyva turėtų būti taikoma asmenims, kurie užsiima draudimo arba perdraudimo tarpininkavimo paslaugų teikimu tretiesiems asmenims gaudami už tai atlygį, kuris gali būti piniginio pobūdžio, arba gaudami kitokią sutartinę nuo atlikto darbo priklausančią ekonominę naudą; |
| --- | --- |

(10)

ši direktyva turėtų būti taikoma asmenims, kurie užsiima draudimo arba perdraudimo tarpininkavimo paslaugų teikimu tretiesiems asmenims gaudami už tai atlygį, kuris gali būti piniginio pobūdžio, arba gaudami kitokią sutartinę nuo atlikto darbo priklausančią ekonominę naudą;

| (11) | ši direktyva turėtų būti taikoma asmenims, kurie interneto svetainėje arba kitais būdais teikia informaciją apie vieną arba daugiau draudimo ar perdraudimo sutarčių pagal kliento pasirinktus kriterijus arba kurie nustato draudimo ar perdraudimo produktų eiliškumą ar suteikia sutarties kainos nuolaidą, kai proceso pabaigoje klientas gali tiesiogiai sudaryti draudimo sutartį. Ji neturėtų būti taikoma vien supažindinimo su galimybėmis veiklai, kurią vykdant draudimo ar perdraudimo tarpininkams arba įmonėms teikiami duomenys ir informacija apie potencialius draudėjus arba potencialiems draudėjams teikiama informacija apie draudimo ar perdraudimo produktus arba draudimo ar perdraudimo tarpininką arba įmonę; |
| --- | --- |

(11)

ši direktyva turėtų būti taikoma asmenims, kurie interneto svetainėje arba kitais būdais teikia informaciją apie vieną arba daugiau draudimo ar perdraudimo sutarčių pagal kliento pasirinktus kriterijus arba kurie nustato draudimo ar perdraudimo produktų eiliškumą ar suteikia sutarties kainos nuolaidą, kai proceso pabaigoje klientas gali tiesiogiai sudaryti draudimo sutartį. Ji neturėtų būti taikoma vien supažindinimo su galimybėmis veiklai, kurią vykdant draudimo ar perdraudimo tarpininkams arba įmonėms teikiami duomenys ir informacija apie potencialius draudėjus arba potencialiems draudėjams teikiama informacija apie draudimo ar perdraudimo produktus arba draudimo ar perdraudimo tarpininką arba įmonę;

| (12) | ši direktyva neturėtų būti taikoma kitos profesijos asmenims, pavyzdžiui, mokesčių ekspertams ar apskaitininkams, kurių konsultavimas draudimo klausimais yra atsitiktinio pobūdžio užsiimant pagrindine profesine veikla; ši direktyva taip pat neturėtų būti taikoma teikiant bendro pobūdžio informaciją apie draudimo produktus, jeigu tokios veiklos tikslas nėra padėti klientui sudaryti arba vykdyti draudimo ar perdraudimo sutartį
  . Ši direktyva neturėtų būti taikoma draudimo ar perdraudimo įmonės vardu vykdant profesinį pateiktų reikalavimų išmokėti draudimo išmoką administravimą, nei nustatant žalą (nuostolius) ir atliekant ekspertinį reikalavimų išmokėti draudimo išmoką vertinimą
  ; |
| --- | --- |

(12)

ši direktyva neturėtų būti taikoma kitos profesijos asmenims, pavyzdžiui, mokesčių ekspertams ar apskaitininkams, kurių konsultavimas draudimo klausimais yra atsitiktinio pobūdžio užsiimant pagrindine profesine veikla; ši direktyva taip pat neturėtų būti taikoma teikiant bendro pobūdžio informaciją apie draudimo produktus, jeigu tokios veiklos tikslas nėra padėti klientui sudaryti arba vykdyti draudimo ar perdraudimo sutartį
  . Ši direktyva neturėtų būti taikoma draudimo ar perdraudimo įmonės vardu vykdant profesinį pateiktų reikalavimų išmokėti draudimo išmoką administravimą, nei nustatant žalą (nuostolius) ir atliekant ekspertinį reikalavimų išmokėti draudimo išmoką vertinimą
  ;

| (13) | ši direktyva neturėtų būti taikoma asmenims, kurie draudimo tarpininkavimu užsiima kaip papildoma veikla, laikydamiesi tam tikrų apribojimų, susijusių su draudimo liudijimu, visų pirma su žiniomis, kurių būtina turėti jį parduodant, draudžiama rizika ir draudimo įmokos suma; |
| --- | --- |

(13)

ši direktyva neturėtų būti taikoma asmenims, kurie draudimo tarpininkavimu užsiima kaip papildoma veikla, laikydamiesi tam tikrų apribojimų, susijusių su draudimo liudijimu, visų pirma su žiniomis, kurių būtina turėti jį parduodant, draudžiama rizika ir draudimo įmokos suma;

| (14) | šioje direktyvoje apibrėžiamas „priklausomas draudimo tarpininkas“, siekiant atsižvelgti į kai kurių valstybių narių rinkos specifiką ir nustatyti tokiems tarpininkams taikomas sąlygas; |
| --- | --- |

(14)

šioje direktyvoje apibrėžiamas „priklausomas draudimo tarpininkas“, siekiant atsižvelgti į kai kurių valstybių narių rinkos specifiką ir nustatyti tokiems tarpininkams taikomas sąlygas;

| (15) | draudimo ir perdraudimo tarpininkai, kurie yra fiziniai asmenys, turėtų būti įregistruoti valstybių narių, kuriose yra jų gyvenamoji vieta, kompetentingose institucijose; draudimo ir perdraudimo tarpininkai, kurie yra juridiniai asmenys, turėtų būti įregistruoti valstybių narių, kuriose yra jų registruotoji buveinė (arba, jei pagal nacionalinę teisę jie neturi registruotosios buveinės, jų pagrindinė buveinė), kompetentingose institucijose, jeigu jie atitinka griežtus profesinius reikalavimus, keliamus jų gebėjimams, gerai reputacijai, profesinės civilinės atsakomybės draudimui ir finansiniam pajėgumui. Valstybėse narėse jau įregistruoti draudimo tarpininkai neprivalo vėl registruotis pagal šią direktyvą; |
| --- | --- |

(15)

draudimo ir perdraudimo tarpininkai, kurie yra fiziniai asmenys, turėtų būti įregistruoti valstybių narių, kuriose yra jų gyvenamoji vieta, kompetentingose institucijose; draudimo ir perdraudimo tarpininkai, kurie yra juridiniai asmenys, turėtų būti įregistruoti valstybių narių, kuriose yra jų registruotoji buveinė (arba, jei pagal nacionalinę teisę jie neturi registruotosios buveinės, jų pagrindinė buveinė), kompetentingose institucijose, jeigu jie atitinka griežtus profesinius reikalavimus, keliamus jų gebėjimams, gerai reputacijai, profesinės civilinės atsakomybės draudimui ir finansiniam pajėgumui. Valstybėse narėse jau įregistruoti draudimo tarpininkai neprivalo vėl registruotis pagal šią direktyvą;

| (16) | draudimo ir perdraudimo tarpininkams turėtų būti sudarytos sąlygos naudotis SESV įtvirtinta įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas. Todėl registracija savo buveinės valstybėje narėje arba jai pateikta deklaracija turėtų leisti draudimo ir perdraudimo tarpininkams veikti kitose valstybėse narėse pagal įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas principus, jeigu kompetentingos institucijos vadovavosi atitinkama pranešimų teikimo tvarka; |
| --- | --- |

(16)

draudimo ir perdraudimo tarpininkams turėtų būti sudarytos sąlygos naudotis SESV įtvirtinta įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas. Todėl registracija savo buveinės valstybėje narėje arba jai pateikta deklaracija turėtų leisti draudimo ir perdraudimo tarpininkams veikti kitose valstybėse narėse pagal įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas principus, jeigu kompetentingos institucijos vadovavosi atitinkama pranešimų teikimo tvarka;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (18) | siekiant padidinti skaidrumą ir palengvinti tarpvalstybinę prekybą, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010 (3), turėtų sukurti, paskelbti ir nuolat atnaujinti bendrą elektroninę duomenų bazę, kurioje būtų saugomi įrašai apie visus draudimo ir perdraudimo tarpininkus, kurie pranešė apie ketinimą naudotis savo įsisteigimo laisve arba laisve teikti paslaugas. Kad EIOPA turėtų galimybę tai padaryti, valstybės narės turėtų nedelsdamos teikti jai atitinkamą informaciją. Šioje duomenų bazėje turėtų būti nuoroda į kiekvieną atitinkamą kompetentingą instituciją kiekvienoje valstybėje narėje. Kiekvienos valstybės narės kiekviena kompetentinga institucija turėtų savo interneto svetainėje pateikti nuorodą į šią duomenų bazę; |
| --- | --- |

(18)

siekiant padidinti skaidrumą ir palengvinti tarpvalstybinę prekybą, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010 (3), turėtų sukurti, paskelbti ir nuolat atnaujinti bendrą elektroninę duomenų bazę, kurioje būtų saugomi įrašai apie visus draudimo ir perdraudimo tarpininkus, kurie pranešė apie ketinimą naudotis savo įsisteigimo laisve arba laisve teikti paslaugas. Kad EIOPA turėtų galimybę tai padaryti, valstybės narės turėtų nedelsdamos teikti jai atitinkamą informaciją. Šioje duomenų bazėje turėtų būti nuoroda į kiekvieną atitinkamą kompetentingą instituciją kiekvienoje valstybėje narėje. Kiekvienos valstybės narės kiekviena kompetentinga institucija turėtų savo interneto svetainėje pateikti nuorodą į šią duomenų bazę;

| (19) | turėtų būti aiškiai nustatytos buveinės ir priimančiosios valstybių narių atitinkamos teisės ir pareigos prižiūrėti draudimo ir perdraudimo tarpininkus, kuriuos jos įregistravo arba kurie vykdo draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklą jų teritorijose naudodamiesi įsisteigimo laisve arba laisve teikti paslaugas; |
| --- | --- |

(19)

turėtų būti aiškiai nustatytos buveinės ir priimančiosios valstybių narių atitinkamos teisės ir pareigos prižiūrėti draudimo ir perdraudimo tarpininkus, kuriuos jos įregistravo arba kurie vykdo draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklą jų teritorijose naudodamiesi įsisteigimo laisve arba laisve teikti paslaugas;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (21) | tai, kad draudimo tarpininkai negali laisvai veikti visoje Sąjungoje, trukdo tinkamai funkcionuoti bendrajai draudimo rinkai
  . Ši direktyva yra svarbus žingsnis siekiant aukštesnio lygio vartotojų apsaugos ir didesnės rinkos integracijos vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(21)

tai, kad draudimo tarpininkai negali laisvai veikti visoje Sąjungoje, trukdo tinkamai funkcionuoti bendrajai draudimo rinkai
  . Ši direktyva yra svarbus žingsnis siekiant aukštesnio lygio vartotojų apsaugos ir didesnės rinkos integracijos vidaus rinkoje;

| (21a) | draudimo ar perdraudimo tarpininkas vykdo draudimo tarpininkavimo veiklą naudodamasis paslaugų teikimo laisve, jei jis (ji) vykdo draudimo arba perdraudimo tarpininkavimo veiklą draudėjo arba galimo draudėjo, gyvenančio arba turinčio buveinę valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko kilmės valstybė narė, naudai, kai bet kokia draustina rizika yra valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko kilmės valstybė narė. Draudimo arba perdraudimo tarpininkas vykdo draudimo arba perdraudimo tarpininkavimo veiklą naudodamasis įsisteigimo laisve, jei jis nuolat vykdo veiklą valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko kilmės valstybė narė; |
| --- | --- |

(21a)

draudimo ar perdraudimo tarpininkas vykdo draudimo tarpininkavimo veiklą naudodamasis paslaugų teikimo laisve, jei jis (ji) vykdo draudimo arba perdraudimo tarpininkavimo veiklą draudėjo arba galimo draudėjo, gyvenančio arba turinčio buveinę valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko kilmės valstybė narė, naudai, kai bet kokia draustina rizika yra valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko kilmės valstybė narė. Draudimo arba perdraudimo tarpininkas vykdo draudimo arba perdraudimo tarpininkavimo veiklą naudodamasis įsisteigimo laisve, jei jis nuolat vykdo veiklą valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko kilmės valstybė narė;

| (22) | svarbu užtikrinti draudimo ir perdraudimo tarpininkų ir tiesioginių draudikų darbuotojų, dalyvaujančių vykdant veiklą, susijusią su draudimo liudijimų pardavimo parengiamuoju darbu, pardavimu ir paslaugomis po pardavimo, aukštą profesionalumo ir kompetencijos lygį. Todėl tarpininko
  ir
  tiesioginių draudikų darbuotojų ▌profesinės žinios turi atitikti šios veiklos sudėtingumą Turėtų būti užtikrintas tęstinis mokymas. Turėtų būti užtikrintas tęstinis mokymas
  . Formos, turinio ir reikalaujamų patvirtinamųjų dokumentų klausimus turėtų reguliuoti valstybės narės. Šiame sektoriuje veikiančios arba asociacijai priklausančios profesinio mokymo organizacijos turėtų gauti šios srities sertifikatą
  ; |
| --- | --- |

(22)

svarbu užtikrinti draudimo ir perdraudimo tarpininkų ir tiesioginių draudikų darbuotojų, dalyvaujančių vykdant veiklą, susijusią su draudimo liudijimų pardavimo parengiamuoju darbu, pardavimu ir paslaugomis po pardavimo, aukštą profesionalumo ir kompetencijos lygį. Todėl tarpininko
  ir
  tiesioginių draudikų darbuotojų ▌profesinės žinios turi atitikti šios veiklos sudėtingumą Turėtų būti užtikrintas tęstinis mokymas. Turėtų būti užtikrintas tęstinis mokymas
  . Formos, turinio ir reikalaujamų patvirtinamųjų dokumentų klausimus turėtų reguliuoti valstybės narės. Šiame sektoriuje veikiančios arba asociacijai priklausančios profesinio mokymo organizacijos turėtų gauti šios srities sertifikatą
  ;

| (22a) | tų tarpininko darbuotojų, kurie konsultuoja mažmeninius klientus draudimo investicinių produktų klausimais ar juos parduoda, atveju valstybės narės užtikrina, kad jie turėtų tinkamo lygio žinių ir kompetencijos, susijusių su siūlomais produktais. Tai itin svarbu, turint omenyje tai, kad draudimo investiciniai produktai tampa vis sudėtingesni ir nuolat papildomi inovacijomis. Draudimo investicinio produkto pirkimas susijęs su rizika ir investuotojai turėtų turėti galimybę remtis suteikta informacija ir vertinimo kokybe. Taigi būtina, kad darbuotojams būtų suteikta pakankamai laiko ir išteklių, kad jie galėtų klientams pateikti visą reikiamą informaciją apie jų teikiamus produktus; |
| --- | --- |

(22a)

tų tarpininko darbuotojų, kurie konsultuoja mažmeninius klientus draudimo investicinių produktų klausimais ar juos parduoda, atveju valstybės narės užtikrina, kad jie turėtų tinkamo lygio žinių ir kompetencijos, susijusių su siūlomais produktais. Tai itin svarbu, turint omenyje tai, kad draudimo investiciniai produktai tampa vis sudėtingesni ir nuolat papildomi inovacijomis. Draudimo investicinio produkto pirkimas susijęs su rizika ir investuotojai turėtų turėti galimybę remtis suteikta informacija ir vertinimo kokybe. Taigi būtina, kad darbuotojams būtų suteikta pakankamai laiko ir išteklių, kad jie galėtų klientams pateikti visą reikiamą informaciją apie jų teikiamus produktus;

| (23) | nacionalinių nuostatų dėl profesinių ir registracijos reikalavimų asmenims, kurie pradeda ir vykdo draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklą, derinimas gali būti naudingas ir bendrosios finansinių paslaugų rinkos sukūrimui, ir klientų apsaugos šioje srityje stiprinimui; |
| --- | --- |

(23)

nacionalinių nuostatų dėl profesinių ir registracijos reikalavimų asmenims, kurie pradeda ir vykdo draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklą, derinimas gali būti naudingas ir bendrosios finansinių paslaugų rinkos sukūrimui, ir klientų apsaugos šioje srityje stiprinimui;

| (24) | siekiant paskatinti tarpvalstybinę prekybą reikėtų nustatyti tarpininkų žinių ir gebėjimų abipusio pripažinimo principus; |
| --- | --- |

(24)

siekiant paskatinti tarpvalstybinę prekybą reikėtų nustatyti tarpininkų žinių ir gebėjimų abipusio pripažinimo principus;

| (25) | nacionalinė kvalifikacija, priskirta 3 arba aukštesniam lygmeniui pagal Europos kvalifikacijų sąrangą, nustatytą 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo, turėtų būti priimtina priimančiajai valstybei narei kaip įrodymas, kad draudimo ar perdraudimo tarpininkas atitinka žinių ir gebėjimų reikalavimus, kurie yra registracijos pagal šią direktyvą sąlyga. Ši sąranga padeda valstybėms narėms, švietimo įstaigoms, darbdaviams ir kitiems asmenims palyginti kvalifikacijas įvairiose visos Sąjungos švietimo ir mokymo sistemose. Tai esminė darbo rinkos kūrimo visoje Sąjungoje priemonė. Ši sąranga sukurta ne tam, kad pakeistų nacionalines kvalifikacijų sistemas; ja siekiama papildyti valstybių narių veiksmus sudarant joms geresnes sąlygas bendradarbiauti; |
| --- | --- |

(25)

nacionalinė kvalifikacija, priskirta 3 arba aukštesniam lygmeniui pagal Europos kvalifikacijų sąrangą, nustatytą 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo, turėtų būti priimtina priimančiajai valstybei narei kaip įrodymas, kad draudimo ar perdraudimo tarpininkas atitinka žinių ir gebėjimų reikalavimus, kurie yra registracijos pagal šią direktyvą sąlyga. Ši sąranga padeda valstybėms narėms, švietimo įstaigoms, darbdaviams ir kitiems asmenims palyginti kvalifikacijas įvairiose visos Sąjungos švietimo ir mokymo sistemose. Tai esminė darbo rinkos kūrimo visoje Sąjungoje priemonė. Ši sąranga sukurta ne tam, kad pakeistų nacionalines kvalifikacijų sistemas; ja siekiama papildyti valstybių narių veiksmus sudarant joms geresnes sąlygas bendradarbiauti;

| (26) | nepaisant egzistuojančių draudikams ir tarpininkams skirtų bendro paso sistemų, Europos draudimo rinka tebėra labai suskaidyta. Siekiant sudaryti geresnes sąlygas užsiimti tarpvalstybine veikla ir padidinti skaidrumą vartotojams, valstybės narės užtikrina, kad būtų paskelbtos visuotinės gerovės taisyklės, taikomos jų teritorijose, taip pat turėtų būti viešai paskelbtas bendras elektroninis registras ir informacija apie visų valstybių narių visuotinės gerovės taisykles, taikomas draudimo ir perdraudimo tarpininkavimui; |
| --- | --- |

(26)

nepaisant egzistuojančių draudikams ir tarpininkams skirtų bendro paso sistemų, Europos draudimo rinka tebėra labai suskaidyta. Siekiant sudaryti geresnes sąlygas užsiimti tarpvalstybine veikla ir padidinti skaidrumą vartotojams, valstybės narės užtikrina, kad būtų paskelbtos visuotinės gerovės taisyklės, taikomos jų teritorijose, taip pat turėtų būti viešai paskelbtas bendras elektroninis registras ir informacija apie visų valstybių narių visuotinės gerovės taisykles, taikomas draudimo ir perdraudimo tarpininkavimui;

| (27) | kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra esminis dalykas siekiant apsaugoti klientus ir užtikrinti draudimo bei perdraudimo veiklos patikimumą bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

(27)

kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra esminis dalykas siekiant apsaugoti klientus ir užtikrinti draudimo bei perdraudimo veiklos patikimumą bendrojoje rinkoje;

| (28) | draudimo tarpininkų arba įmonių ir klientų ginčams spręsti valstybėse narėse būtina nustatyti tinkamas ir veiksmingas neteisminio skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras, tam tikrais atvejais taikant esamas procedūras. Reikėtų nustatyti veiksmingas neteisminio skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras, pagal kurias būtų sprendžiami draudimo įmonių arba asmenų, parduodančių ar siūlančių draudimo produktus, ir klientų ginčai dėl ▌teisių ir pareigų
  pagal šią direktyvą
  .
  Alternatyvaus ginčų sprendimo atveju Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/11/ES

   (4)

  nuostatos turėtų būti privalomos ir pagal šią direktyvą.
  Siekiant padidinti neteisminio ginčų sprendimo procedūrų, pagal kurias nagrinėjami klientų pateikti skundai, veiksmingumą, šioje direktyvoje turėtų būti numatyta, kad draudimo įmonės arba asmenys, parduodantys ar siūlantys draudimo produktus, turi dalyvauti ginčų nagrinėjimo procedūrose dėl šioje direktyvoje nustatytų teisių ir pareigų, kai ieškinį pateikia patys klientai
  , ir kad sprendimai, aiškiai paprašius, gali būti privalomi tarpininkui ir klientui
  . Tokių neteisminio ginčų sprendimo procedūrų tikslas – greičiau ir pigiau išspręsti draudimo įmonių arba asmenų, parduodančių ar siūlančių draudimo produktus, ir klientų ginčus ir palengvinti naštą teismų sistemai. ▐
  Nepažeisdamos klientų teisės kreiptis į teismą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) subjektai, nagrinėjantys šioje direktyvoje nurodytus ginčus, bendradarbiautų nagrinėjant tarpvalstybinius ginčus. Valstybės narės turėtų skatinti tokius ginčus nagrinėjančius AGS subjektus prisijungti prie Skundų dėl finansinių paslaugų tinklo (FIN-NET); |
| --- | --- |

(28)

draudimo tarpininkų arba įmonių ir klientų ginčams spręsti valstybėse narėse būtina nustatyti tinkamas ir veiksmingas neteisminio skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras, tam tikrais atvejais taikant esamas procedūras. Reikėtų nustatyti veiksmingas neteisminio skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūras, pagal kurias būtų sprendžiami draudimo įmonių arba asmenų, parduodančių ar siūlančių draudimo produktus, ir klientų ginčai dėl ▌teisių ir pareigų
  pagal šią direktyvą
  .
  Alternatyvaus ginčų sprendimo atveju Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/11/ES

   (4)

  nuostatos turėtų būti privalomos ir pagal šią direktyvą.
  Siekiant padidinti neteisminio ginčų sprendimo procedūrų, pagal kurias nagrinėjami klientų pateikti skundai, veiksmingumą, šioje direktyvoje turėtų būti numatyta, kad draudimo įmonės arba asmenys, parduodantys ar siūlantys draudimo produktus, turi dalyvauti ginčų nagrinėjimo procedūrose dėl šioje direktyvoje nustatytų teisių ir pareigų, kai ieškinį pateikia patys klientai
  , ir kad sprendimai, aiškiai paprašius, gali būti privalomi tarpininkui ir klientui
  . Tokių neteisminio ginčų sprendimo procedūrų tikslas – greičiau ir pigiau išspręsti draudimo įmonių arba asmenų, parduodančių ar siūlančių draudimo produktus, ir klientų ginčus ir palengvinti naštą teismų sistemai. ▐

Nepažeisdamos klientų teisės kreiptis į teismą, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) subjektai, nagrinėjantys šioje direktyvoje nurodytus ginčus, bendradarbiautų nagrinėjant tarpvalstybinius ginčus. Valstybės narės turėtų skatinti tokius ginčus nagrinėjančius AGS subjektus prisijungti prie Skundų dėl finansinių paslaugų tinklo (FIN-NET);

| (29) | daugelis draudimo tarpininkų ir įmonių vienu metu užsiima vis įvairesnių rūšių veikla, todėl padidėja konflikto tarp šių skirtingų veiklos rūšių ir klientų interesų galimybė. Dėl to būtina, kad valstybės narės numatytų taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad
  būtų paisoma
  kliento interesų; |
| --- | --- |

(29)

daugelis draudimo tarpininkų ir įmonių vienu metu užsiima vis įvairesnių rūšių veikla, todėl padidėja konflikto tarp šių skirtingų veiklos rūšių ir klientų interesų galimybė. Dėl to būtina, kad valstybės narės numatytų taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad
  būtų paisoma
  kliento interesų;

| (30) | vartotojams turėtų būti iš anksto teikiama aiški informacija apie draudimo produktą parduodančių asmenų statusą ir jų gaunamą atlygį.
  Vertėtų apsvarstyti galimybę
  nustatyti privalomus informacijos apie Europos draudimo tarpininkų ir draudimo įmonių statusą atskleidimo reikalavimus. Ši informacija turėtų būti teikiama vartotojui prieš sudarant sutartį. Jos tikslas – parodyti ryšį tarp draudimo įmonės ir tarpininko (kai tinka), taip pat tarpininkų atlygio struktūrą ir dydį; |
| --- | --- |

(30)

vartotojams turėtų būti iš anksto teikiama aiški informacija apie draudimo produktą parduodančių asmenų statusą ir jų gaunamą atlygį.
  Vertėtų apsvarstyti galimybę
  nustatyti privalomus informacijos apie Europos draudimo tarpininkų ir draudimo įmonių statusą atskleidimo reikalavimus. Ši informacija turėtų būti teikiama vartotojui prieš sudarant sutartį. Jos tikslas – parodyti ryšį tarp draudimo įmonės ir tarpininko (kai tinka), taip pat tarpininkų atlygio struktūrą ir dydį;

| (31) | siekiant sušvelninti draudimo produkto pardavėjo ir pirkėjo interesų konfliktus, būtina užtikrinti, kad būtų atskleidžiama pakankamai informacijos apie draudimo produktų platintojų atlygį. ▌Tarpininkas ir draudimo tarpininko arba draudimo įmonės darbuotojas turėtų būti įpareigoti
  , jei prašoma, nemokamai
  informuoti klientą apie savo
  atlygio pobūdį ir šaltinį
  prieš pardavimą ▌; |
| --- | --- |

(31)

siekiant sušvelninti draudimo produkto pardavėjo ir pirkėjo interesų konfliktus, būtina užtikrinti, kad būtų atskleidžiama pakankamai informacijos apie draudimo produktų platintojų atlygį. ▌Tarpininkas ir draudimo tarpininko arba draudimo įmonės darbuotojas turėtų būti įpareigoti
  , jei prašoma, nemokamai
  informuoti klientą apie savo
  atlygio pobūdį ir šaltinį
  prieš pardavimą ▌;

| (32) | siekiant klientui teikti palyginamą informaciją apie teikiamas draudimo tarpininkavimo paslaugas nepriklausomai nuo to, ar klientas jas perka per tarpininką, ar tiesiogiai iš draudimo įmonės, ir neiškreipti konkurencijos skatinant draudimo įmones draudimo produktus klientams parduoti tiesiogiai, o ne per tarpininkus, kad išvengtų informavimo reikalavimų, draudimo įmonėms taip pat reikėtų nustatyti reikalavimą teikti informaciją apie atlygį, kurį jos gauna už draudimo produktų pardavimą, klientams, su kuriais teikdamos draudimo tarpininkavimo paslaugas jos bendrauja tiesiogiai; |
| --- | --- |

(32)

siekiant klientui teikti palyginamą informaciją apie teikiamas draudimo tarpininkavimo paslaugas nepriklausomai nuo to, ar klientas jas perka per tarpininką, ar tiesiogiai iš draudimo įmonės, ir neiškreipti konkurencijos skatinant draudimo įmones draudimo produktus klientams parduoti tiesiogiai, o ne per tarpininkus, kad išvengtų informavimo reikalavimų, draudimo įmonėms taip pat reikėtų nustatyti reikalavimą teikti informaciją apie atlygį, kurį jos gauna už draudimo produktų pardavimą, klientams, su kuriais teikdamos draudimo tarpininkavimo paslaugas jos bendrauja tiesiogiai;

| (32a) | Tais atvejais, kai mokesčių ir paskatų suma negali būti nustatyta prieš teikiant konsultacijas, pagrindinių paslaugų dokumente turi būti išsamiai, tiksliai ir suprantamai nurodytas jų skaičiavimo būdas, o vėliau, kai tik praktiškai tampa įmanoma, klientui kuo greičiau nurodoma bendra kaina ir jos poveikis kliento pelnui, gaunamam dėl suteiktų konsultacijų. Jei konsultacijos dėl investavimo teikiamos nuolat, konsultacijų dėl investavimo kaina, įskaitant paskatas, turi būti atskleidžiama periodiškai bent kartą per metus. Periodinėje ataskaitoje nurodomos visos per praėjusį laikotarpį apmokėtos arba gautos paskatos; |
| --- | --- |

(32a)

Tais atvejais, kai mokesčių ir paskatų suma negali būti nustatyta prieš teikiant konsultacijas, pagrindinių paslaugų dokumente turi būti išsamiai, tiksliai ir suprantamai nurodytas jų skaičiavimo būdas, o vėliau, kai tik praktiškai tampa įmanoma, klientui kuo greičiau nurodoma bendra kaina ir jos poveikis kliento pelnui, gaunamam dėl suteiktų konsultacijų. Jei konsultacijos dėl investavimo teikiamos nuolat, konsultacijų dėl investavimo kaina, įskaitant paskatas, turi būti atskleidžiama periodiškai bent kartą per metus. Periodinėje ataskaitoje nurodomos visos per praėjusį laikotarpį apmokėtos arba gautos paskatos;

| (32b) | bet kuris draudimo produktus parduodantis asmuo, kuris nėra produkto teikėjas, turėtų mažmeniniam investuotojui atskirame pagrindinių paslaugų dokumente pateikti išsamią informaciją apie jų kainas ir paslaugas pagal šią direktyvą ir Direktyvą 2014/.../ES [FPRD], taip pat papildomą aktualią informaciją, kurios mažmeniniams investuotojams reikia norint įvertinti draudimo produkto tinkamumą pagal jų poreikius ir kurios negali suteikti investicinio produkto teikėjas; |
| --- | --- |

(32b)

bet kuris draudimo produktus parduodantis asmuo, kuris nėra produkto teikėjas, turėtų mažmeniniam investuotojui atskirame pagrindinių paslaugų dokumente pateikti išsamią informaciją apie jų kainas ir paslaugas pagal šią direktyvą ir Direktyvą 2014/.../ES [FPRD], taip pat papildomą aktualią informaciją, kurios mažmeniniams investuotojams reikia norint įvertinti draudimo produkto tinkamumą pagal jų poreikius ir kurios negali suteikti investicinio produkto teikėjas;

| (32c) | vartotojams naudinga, kai draudimo produktai parduodami įvairiais kanalais, o tarpininkai su draudimo įmonėmis bendradarbiauja įvairiais būdais, jei jie privalo taikyti vienodas vartotojų apsaugos ir skaidrumo taisykles; |
| --- | --- |

(32c)

vartotojams naudinga, kai draudimo produktai parduodami įvairiais kanalais, o tarpininkai su draudimo įmonėmis bendradarbiauja įvairiais būdais, jei jie privalo taikyti vienodas vartotojų apsaugos ir skaidrumo taisykles;

| (33) | šiuo pasiūlymu siekiama stiprinti vartotojų apsaugą, todėl kai kurios jo nuostatos taikomos tik įmonių santykiams su vartotojais (B2C), visų pirma nuostatos, reglamentuojančios draudimo tarpininkų ar kitų draudimo produktų pardavėjų veiklos vykdymo taisykles; |
| --- | --- |

(33)

šiuo pasiūlymu siekiama stiprinti vartotojų apsaugą, todėl kai kurios jo nuostatos taikomos tik įmonių santykiams su vartotojais (B2C), visų pirma nuostatos, reglamentuojančios draudimo tarpininkų ar kitų draudimo produktų pardavėjų veiklos vykdymo taisykles;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (34a) | valstybės narės turėtų reikalauti, kad draudimo tarpininkų ir draudimo įmonių atlygio politika jų darbuotojų ar atstovų atžvilgiu nepablogintų jų gebėjimo veikti atsižvelgiant į klientų interesus. Darbuotojų, kurie konsultuoja klientus draudimo investicinių produktų klausimais ar juos parduoda, atveju valstybės narės turėtų reikalauti, kad draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės užtikrintų, kad įmonės jiems mokamas atlygis neturėtų įtakos darbuotojų nešališkumui teikiant tinkamas rekomendacijas ar vykdant tinkamą pardavimą arba pateikiant informaciją tokia forma, kuri yra teisinga, aiški ir neklaidinanti. Tokiais atvejais atlygis neturėtų priklausyti tik nuo pardavimų tikslų ar įmonės pelno, gauto iš konkretaus produkto; |
| --- | --- |

(34a)

valstybės narės turėtų reikalauti, kad draudimo tarpininkų ir draudimo įmonių atlygio politika jų darbuotojų ar atstovų atžvilgiu nepablogintų jų gebėjimo veikti atsižvelgiant į klientų interesus. Darbuotojų, kurie konsultuoja klientus draudimo investicinių produktų klausimais ar juos parduoda, atveju valstybės narės turėtų reikalauti, kad draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės užtikrintų, kad įmonės jiems mokamas atlygis neturėtų įtakos darbuotojų nešališkumui teikiant tinkamas rekomendacijas ar vykdant tinkamą pardavimą arba pateikiant informaciją tokia forma, kuri yra teisinga, aiški ir neklaidinanti. Tokiais atvejais atlygis neturėtų priklausyti tik nuo pardavimų tikslų ar įmonės pelno, gauto iš konkretaus produkto;

| (35) | klientui ▌svarbu žinoti, ar draudimo tarpininkas klientą konsultuoja apie daugelio draudimo įmonių produktus, ar tik apie keleto draudimo įmonių siūlomus produktus; |
| --- | --- |

(35)

klientui ▌svarbu žinoti, ar draudimo tarpininkas klientą konsultuoja apie daugelio draudimo įmonių produktus, ar tik apie keleto draudimo įmonių siūlomus produktus;

| (36) | vartotojai vis labiau kliaujasi asmeninėmis rekomendacijomis, todėl tikslinga įtraukti konsultacijų apibrėžtį.
  Konsultacijų kokybė yra labai svarbi ir bet kokia konsultacija turi atitikti kliento asmeninius ypatumus.
  Prieš konsultuodamas draudimo tarpininkas ar įmonė turėtų įvertinti kliento poreikius,
  lūkesčius
  ir finansinę situaciją. Jeigu tarpininkas pareiškia, kad jis konsultuoja apie daugelio draudimo įmonių produktus, jis turėtų atlikti sąžiningą ir ▌išsamią pakankamai
  didelio skaičiaus
  rinkoje esančių
  draudimo
  produktų analizę. Be to, visi draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės turėtų paaiškinti priežastis, kuriomis grindžia vienokius ar kitokius savo patarimus
  , ir rekomenduoti tinkamus draudimo produktus, atsižvelgdami į kliento pageidavimus, poreikius, finansinę padėtį ir asmenines aplinkybes
  ; |
| --- | --- |

(36)

vartotojai vis labiau kliaujasi asmeninėmis rekomendacijomis, todėl tikslinga įtraukti konsultacijų apibrėžtį.
  Konsultacijų kokybė yra labai svarbi ir bet kokia konsultacija turi atitikti kliento asmeninius ypatumus.
  Prieš konsultuodamas draudimo tarpininkas ar įmonė turėtų įvertinti kliento poreikius,
  lūkesčius
  ir finansinę situaciją. Jeigu tarpininkas pareiškia, kad jis konsultuoja apie daugelio draudimo įmonių produktus, jis turėtų atlikti sąžiningą ir ▌išsamią pakankamai
  didelio skaičiaus
  rinkoje esančių
  draudimo
  produktų analizę. Be to, visi draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės turėtų paaiškinti priežastis, kuriomis grindžia vienokius ar kitokius savo patarimus
  , ir rekomenduoti tinkamus draudimo produktus, atsižvelgdami į kliento pageidavimus, poreikius, finansinę padėtį ir asmenines aplinkybes
  ;

| (37) | prieš sudarant sutartį, įskaitant atvejus, kai parduodant produktus konsultacija neteikiama, klientui turėtų būti suteikta svarbi informacija apie draudimo produktą, kad klientas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą. Draudimo tarpininkas turėtų paaiškinti klientui pagrindines savo parduodamo draudimo produkto ypatybes
  , todėl jo darbuotojams turėtų būti suteikiamos tinkamos priemonės ir pakankamai laiko tą padaryti
  ; |
| --- | --- |

(37)

prieš sudarant sutartį, įskaitant atvejus, kai parduodant produktus konsultacija neteikiama, klientui turėtų būti suteikta svarbi informacija apie draudimo produktą, kad klientas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą. Draudimo tarpininkas turėtų paaiškinti klientui pagrindines savo parduodamo draudimo produkto ypatybes
  , todėl jo darbuotojams turėtų būti suteikiamos tinkamos priemonės ir pakankamai laiko tą padaryti
  ;

| (38) | reikėtų nustatyti vienodas taisykles, kad
  būtų lengviau pasirinkti privalomos
  informacijos pateikimo klientui būdą, leidžiant naudoti elektroninių ryšių priemones, kai tai tinkama atsižvelgiant į sandorio aplinkybes. Tačiau klientui turėtų būti suteikta galimybė gauti informaciją popierine forma. Siekiant užtikrinti vartotojams galimybę gauti informaciją, visa ikisutartinė informacija ▌turėtų būti
  prieinama
  nemokamai; |
| --- | --- |

(38)

reikėtų nustatyti vienodas taisykles, kad
  būtų lengviau pasirinkti privalomos
  informacijos pateikimo klientui būdą, leidžiant naudoti elektroninių ryšių priemones, kai tai tinkama atsižvelgiant į sandorio aplinkybes. Tačiau klientui turėtų būti suteikta galimybė gauti informaciją popierine forma. Siekiant užtikrinti vartotojams galimybę gauti informaciją, visa ikisutartinė informacija ▌turėtų būti
  prieinama
  nemokamai;

| (39) | būtinybė reikalauti tos informacijos atskleidimo yra mažesnė, kai klientas nori sudaryti komercinės ir pramoninės rizikos perdraudimo ar draudimo sutartį arba yra profesionalus klientas ▌; |
| --- | --- |

(39)

būtinybė reikalauti tos informacijos atskleidimo yra mažesnė, kai klientas nori sudaryti komercinės ir pramoninės rizikos perdraudimo ar draudimo sutartį arba yra profesionalus klientas ▌;

| (40) | šioje direktyvoje turėtų būti nustatyti minimalūs draudimo įmonių ir draudimo tarpininkų įpareigojimai dėl informacijos teikimo klientams. Šiuo klausimu valstybė narė turėtų galėti išlaikyti arba nustatyti griežtesnes nuostatas, kurios gali būti taikomos draudimo tarpininkams ir draudimo įmonėms, nesvarbu, kokios nuostatos galioja jų buveinės valstybėje narėje, kai jie draudimo tarpininkavimo veiklą vykdo tos valstybės narės teritorijoje, jeigu visos tokios griežtesnės nuostatos atitinka Sąjungos teisės aktus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB (5). Valstybė narė, kuri, be šios direktyvos nuostatų, siūlo taikyti ir taiko papildomas draudimo tarpininkus ir draudimo produktų pardavimą reglamentuojančias nuostatas, turėtų užtikrinti, kad dėl tų nuostatų atsirandanti administracinė našta
  liktų ribota
  ; |
| --- | --- |

(40)

šioje direktyvoje turėtų būti nustatyti minimalūs draudimo įmonių ir draudimo tarpininkų įpareigojimai dėl informacijos teikimo klientams. Šiuo klausimu valstybė narė turėtų galėti išlaikyti arba nustatyti griežtesnes nuostatas, kurios gali būti taikomos draudimo tarpininkams ir draudimo įmonėms, nesvarbu, kokios nuostatos galioja jų buveinės valstybėje narėje, kai jie draudimo tarpininkavimo veiklą vykdo tos valstybės narės teritorijoje, jeigu visos tokios griežtesnės nuostatos atitinka Sąjungos teisės aktus, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB (5). Valstybė narė, kuri, be šios direktyvos nuostatų, siūlo taikyti ir taiko papildomas draudimo tarpininkus ir draudimo produktų pardavimą reglamentuojančias nuostatas, turėtų užtikrinti, kad dėl tų nuostatų atsirandanti administracinė našta
  liktų ribota
  ;

| (41) | kryžminis pardavimas yra įprasta
  ir tinkama
  mažmeninių finansinių paslaugų teikėjų strategija visoje Sąjungoje; ▐ |
| --- | --- |

(41)

kryžminis pardavimas yra įprasta
  ir tinkama
  mažmeninių finansinių paslaugų teikėjų strategija visoje Sąjungoje; ▐

| (41a) | kai draudimas siūlomas kartu su kita paslauga ar produktu kaip paketas arba kaip tos pačios sutarties ar paketo sudarymo sąlyga, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB

   (6)

  . Šioje direktyvoje taip pat numatomos vartotojų apsaugos priemonės, kai jie perka draudimą kaip paketo dalį. Valstybės narės gali reikalauti, kad kompetentingos nacionalinės institucijos priimtų ar paliktų galioti papildomas priemones, kuriomis sprendžiami kryžminio pardavimo praktikos klausimai, kai tokia praktika žalinga vartotojams; |
| --- | --- |

(41a)

kai draudimas siūlomas kartu su kita paslauga ar produktu kaip paketas arba kaip tos pačios sutarties ar paketo sudarymo sąlyga, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB

   (6)

  . Šioje direktyvoje taip pat numatomos vartotojų apsaugos priemonės, kai jie perka draudimą kaip paketo dalį. Valstybės narės gali reikalauti, kad kompetentingos nacionalinės institucijos priimtų ar paliktų galioti papildomas priemones, kuriomis sprendžiami kryžminio pardavimo praktikos klausimai, kai tokia praktika žalinga vartotojams;

| (42) | draudimo sutartys, susijusios su investicijomis, dažnai siūlomos klientams kaip galima investicinių produktų, kuriems taikoma Direktyva
  2014/.../ES
  [FPRD], alternatyva arba pakaitalas. Siekiant užtikrinti nuoseklią investuotojų apsaugą ir išvengti reguliacinio arbitražo rizikos, svarbu, kad mažmeniniams investiciniams produktams (investiciniams draudimo produktams, kaip apibrėžta Reglamente dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų) būtų taikomi tie patys veiklos vykdymo standartai, įskaitant, be kita ko, reikalavimą teikti tinkamą informaciją, reikalavimą, kad konsultacijos būtų tinkamos, paskatų apribojimus, taip pat reikalavimus valdyti interesų konfliktus,
  tolesnius atlygio
  apribojimus ▌. Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija – ESMA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (7), ir EIOPA turėtų dirbti kartu, kad priimdamos gaires užtikrintų kuo didesnį veiklos vykdymo standartų, skirtų mažmeniniams investiciniams produktams, kuriems taikoma Direktyva
  2014/.../ES
  [FPRD] arba ši direktyva, nuoseklumą.
  Vis dėlto šiose gairėse turėtų būti atsižvelgiama į ne gyvybės draudimo produktų ypatumus. Be to, vadovaujantis Direktyvoje 2014/.../ES [FPRD] numatytu analogišku principu, įgyvendinant direktyvą nacionaliniu lygmeniu ir rengiant jungtinio komiteto gaires, turėtų būti svarstoma galimybė analogiškus reikalavimus taikyti draudimo įmonėms.
  Investicinių draudimo produktų atveju
  turėtų būti sugriežtinti veiklos vykdymo standartai, kurie pakeičia
  šioje direktyvoje
  numatytus standartus, taikomus bendrojo
  draudimo sutartims ▌. Todėl asmenys, užsiimantys draudimo tarpininkavimu dėl investicinių draudimo produktų, turėtų laikytis
  tokiems produktams taikomų
  griežtesnių standartų ▌; |
| --- | --- |

(42)

draudimo sutartys, susijusios su investicijomis, dažnai siūlomos klientams kaip galima investicinių produktų, kuriems taikoma Direktyva
  2014/.../ES
  [FPRD], alternatyva arba pakaitalas. Siekiant užtikrinti nuoseklią investuotojų apsaugą ir išvengti reguliacinio arbitražo rizikos, svarbu, kad mažmeniniams investiciniams produktams (investiciniams draudimo produktams, kaip apibrėžta Reglamente dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų) būtų taikomi tie patys veiklos vykdymo standartai, įskaitant, be kita ko, reikalavimą teikti tinkamą informaciją, reikalavimą, kad konsultacijos būtų tinkamos, paskatų apribojimus, taip pat reikalavimus valdyti interesų konfliktus,
  tolesnius atlygio
  apribojimus ▌. Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija – ESMA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (7), ir EIOPA turėtų dirbti kartu, kad priimdamos gaires užtikrintų kuo didesnį veiklos vykdymo standartų, skirtų mažmeniniams investiciniams produktams, kuriems taikoma Direktyva
  2014/.../ES
  [FPRD] arba ši direktyva, nuoseklumą.
  Vis dėlto šiose gairėse turėtų būti atsižvelgiama į ne gyvybės draudimo produktų ypatumus. Be to, vadovaujantis Direktyvoje 2014/.../ES [FPRD] numatytu analogišku principu, įgyvendinant direktyvą nacionaliniu lygmeniu ir rengiant jungtinio komiteto gaires, turėtų būti svarstoma galimybė analogiškus reikalavimus taikyti draudimo įmonėms.
  Investicinių draudimo produktų atveju
  turėtų būti sugriežtinti veiklos vykdymo standartai, kurie pakeičia
  šioje direktyvoje
  numatytus standartus, taikomus bendrojo
  draudimo sutartims ▌. Todėl asmenys, užsiimantys draudimo tarpininkavimu dėl investicinių draudimo produktų, turėtų laikytis
  tokiems produktams taikomų
  griežtesnių standartų ▌;

| (42a) | derybose su Taryba Europos Parlamentas sieks užtikrinti, kad ši direktyva būtų suderinta su Direktyva 2014/.../ES [FPRD II]; [5 pakeit.]. |
| --- | --- |

(42a)

derybose su Taryba Europos Parlamentas sieks užtikrinti, kad ši direktyva būtų suderinta su Direktyva 2014/.../ES [FPRD II]; [5 pakeit.].

| (42b) | šia direktyva nustatomos fizinių ir juridinių asmenų, įsteigtų valstybėje narėje arba norinčių ten įsisteigti, draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklos pradėjimo ir vykdymo taisyklės. Kitų Sąjungos priemonių nuostatos, nukrypstančios nuo šių taisyklių ar jas papildančios, draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklai neturėtų būti taikomos; |
| --- | --- |

(42b)

šia direktyva nustatomos fizinių ir juridinių asmenų, įsteigtų valstybėje narėje arba norinčių ten įsisteigti, draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklos pradėjimo ir vykdymo taisyklės. Kitų Sąjungos priemonių nuostatos, nukrypstančios nuo šių taisyklių ar jas papildančios, draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklai neturėtų būti taikomos;

| (43) | siekiant užtikrinti, kad draudimo įmonės ir asmenys, užsiimantys draudimo tarpininkavimu, laikytųsi šios direktyvos nuostatų ir kad visoje Sąjungoje jiems būtų sudarytos panašios sąlygos, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės numatytų administracines sankcijas ir kitas priemones, kurios būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasios. Esamų įgaliojimų ir jų praktinio taikymo apžvalga, kuria siekiama skatinti sankcijų ir kitų priemonių konvergenciją, pateikta 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikate dėl sankcijų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo. Todėl valstybių narių nustatytos administracinės sankcijos ir kitos priemonės turėtų atitikti tam tikrus esminius reikalavimus dėl subjektų, kuriems taikoma sankcija ar kita priemonė, kriterijų, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant sankciją ar kitą priemonę, sankcijų ar kitų priemonių skelbimo
  ir
  pagrindinių įgaliojimų taikyti sankcijas ▌; |
| --- | --- |

(43)

siekiant užtikrinti, kad draudimo įmonės ir asmenys, užsiimantys draudimo tarpininkavimu, laikytųsi šios direktyvos nuostatų ir kad visoje Sąjungoje jiems būtų sudarytos panašios sąlygos, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės numatytų administracines sankcijas ir kitas priemones, kurios būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasios. Esamų įgaliojimų ir jų praktinio taikymo apžvalga, kuria siekiama skatinti sankcijų ir kitų priemonių konvergenciją, pateikta 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikate dėl sankcijų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo. Todėl valstybių narių nustatytos administracinės sankcijos ir kitos priemonės turėtų atitikti tam tikrus esminius reikalavimus dėl subjektų, kuriems taikoma sankcija ar kita priemonė, kriterijų, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant sankciją ar kitą priemonę, sankcijų ar kitų priemonių skelbimo
  ir
  pagrindinių įgaliojimų taikyti sankcijas ▌;

| (44) | visų pirma kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai taikyti pinigines sankcijas, kurios būtų pakankamai didelės, kad atsvertų tikėtiną naudą ir turėtų atgrasomąjį poveikį net didesnėms įstaigoms ir jų vadovams; |
| --- | --- |

(44)

visų pirma kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai taikyti pinigines sankcijas, kurios būtų pakankamai didelės, kad atsvertų tikėtiną naudą ir turėtų atgrasomąjį poveikį net didesnėms įstaigoms ir jų vadovams;

| (45) | siekiant užtikrinti, kad sankcijos visose valstybėse narėse būtų taikomos nuosekliai, nustatant administracinės sankcijos ar kitos priemonės rūšį ir administracinės piniginės sankcijos dydį, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog kompetentingos institucijos atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes.
  Vis dėlto valstybės narės neprivalo numatyti administracinių sankcijų, jei nacionalinėje teisėje numatytos sankcijos pagal baudžiamosios teisenos sistemą; |
| --- | --- |

(45)

siekiant užtikrinti, kad sankcijos visose valstybėse narėse būtų taikomos nuosekliai, nustatant administracinės sankcijos ar kitos priemonės rūšį ir administracinės piniginės sankcijos dydį, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog kompetentingos institucijos atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes.
  Vis dėlto valstybės narės neprivalo numatyti administracinių sankcijų, jei nacionalinėje teisėje numatytos sankcijos pagal baudžiamosios teisenos sistemą;

| (46) | siekiant sustiprinti sankcijų atgrasomąjį poveikį plačiajai visuomenei ir informuoti apie taisyklių pažeidimus, kurie gali pakenkti klientų apsaugai, apie taikomas sankcijas ir priemones turėtų būti skelbiama, išskyrus atvejus, kai susidaro tam tikros aiškiai nurodytos aplinkybės. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, informacija apie taikomas sankcijas ir priemones turėtų būti skelbiama anonimiškai, jei dėl paskelbimo susijusioms šalims būtų padaryta neproporcinga žala; |
| --- | --- |

(46)

siekiant sustiprinti sankcijų atgrasomąjį poveikį plačiajai visuomenei ir informuoti apie taisyklių pažeidimus, kurie gali pakenkti klientų apsaugai, apie taikomas sankcijas ir priemones turėtų būti skelbiama, išskyrus atvejus, kai susidaro tam tikros aiškiai nurodytos aplinkybės. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi proporcingumo principo, informacija apie taikomas sankcijas ir priemones turėtų būti skelbiama anonimiškai, jei dėl paskelbimo susijusioms šalims būtų padaryta neproporcinga žala;

| (47) | kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti galimus pažeidimus, joms turėtų būti suteikti reikiami tyrimo įgaliojimai, jos turėtų sukurti veiksmingus mechanizmus, kuriais skatintų pranešti apie galimus arba padarytus pažeidimus
  ir teikti atitinkamą apsaugą tiems, kurie praneša apie tokius pažeidimus
  ;
  Vis dėlto šia direktyva valstybės narės nėra įpareigojamos suteikti administracinėms institucijoms įgaliojimus atlikti baudžiamosios veikos tyrimus; |
| --- | --- |

(47)

kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti galimus pažeidimus, joms turėtų būti suteikti reikiami tyrimo įgaliojimai, jos turėtų sukurti veiksmingus mechanizmus, kuriais skatintų pranešti apie galimus arba padarytus pažeidimus
  ir teikti atitinkamą apsaugą tiems, kurie praneša apie tokius pažeidimus
  ;
  Vis dėlto šia direktyva valstybės narės nėra įpareigojamos suteikti administracinėms institucijoms įgaliojimus atlikti baudžiamosios veikos tyrimus;

| (48) | šioje direktyvoje turėtų būti nurodytos ir administracinės sankcijos, ir priemonės, nepaisant to, ar pagal nacionalinę teisę jos priskiriamos prie sankcijų, ar prie priemonių; |
| --- | --- |

(48)

šioje direktyvoje turėtų būti nurodytos ir administracinės sankcijos, ir priemonės, nepaisant to, ar pagal nacionalinę teisę jos priskiriamos prie sankcijų, ar prie priemonių;

| (49) | šia direktyva neturėtų būti pažeidžiamos jokios valstybių narių teisės nuostatos, susijusios su nusikalstama veika; |
| --- | --- |

(49)

šia direktyva neturėtų būti pažeidžiamos jokios valstybių narių teisės nuostatos, susijusios su nusikalstama veika;

| (49a) | asmenys, informuojantys apie galimus pažeidimus, atkreipia kompetentingų institucijų dėmesį į naują informaciją ir taip padeda joms nustatyti prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka atvejus, ir taikyti sankcijas. Tačiau asmenys, galintys informuoti apie galimus pažeidimus, gali nenorėti teikti informacijos bijodami, kad prieš juos bus imamasi atsakomųjų veiksmų, arba dėl to, kad nenustatytos tinkamos informavimo apie pažeidimus procedūros. Todėl šia direktyva reikėtų užtikrinti, kad būtų numatytos tinkamos nuostatos, kuriomis asmenys, galintys informuoti apie galimus pažeidimus, būtų skatinami atkreipti kompetentingų institucijų dėmesį į galimus šios direktyvos pažeidimus ir būtų apsaugoti nuo atsakomųjų veiksmų. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų pagal įgyvendinamas sistemas, taikomas asmenims, galintiems informuoti apie galimus pažeidimus, būtų numatyti asmenų, apie kuriuos pranešama, tinkamos apsaugos mechanizmai, visų pirma paisoma jų teisių į asmens duomenų apsaugą, taip pat procedūros, kuriomis užtikrinama asmens teisė į veiksmingą teisinę gynybą, teisė būti išklausytam prieš priimant sprendimą dėl šio asmens, taip pat teisė veiksmingai apskųsti teisme dėl jo priimtą sprendimą; |
| --- | --- |

(49a)

asmenys, informuojantys apie galimus pažeidimus, atkreipia kompetentingų institucijų dėmesį į naują informaciją ir taip padeda joms nustatyti prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka atvejus, ir taikyti sankcijas. Tačiau asmenys, galintys informuoti apie galimus pažeidimus, gali nenorėti teikti informacijos bijodami, kad prieš juos bus imamasi atsakomųjų veiksmų, arba dėl to, kad nenustatytos tinkamos informavimo apie pažeidimus procedūros. Todėl šia direktyva reikėtų užtikrinti, kad būtų numatytos tinkamos nuostatos, kuriomis asmenys, galintys informuoti apie galimus pažeidimus, būtų skatinami atkreipti kompetentingų institucijų dėmesį į galimus šios direktyvos pažeidimus ir būtų apsaugoti nuo atsakomųjų veiksmų. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų pagal įgyvendinamas sistemas, taikomas asmenims, galintiems informuoti apie galimus pažeidimus, būtų numatyti asmenų, apie kuriuos pranešama, tinkamos apsaugos mechanizmai, visų pirma paisoma jų teisių į asmens duomenų apsaugą, taip pat procedūros, kuriomis užtikrinama asmens teisė į veiksmingą teisinę gynybą, teisė būti išklausytam prieš priimant sprendimą dėl šio asmens, taip pat teisė veiksmingai apskųsti teisme dėl jo priimtą sprendimą;

| (50) | siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl ▌interesų konfliktų valdymo, veiklos vykdymo prievolių, susijusių su draudimo mažmeninių investicinių produktų paketais, ir dėl procedūrų bei formų, taikomų teikiant informaciją apie sankcijas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(50)

siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl ▌interesų konfliktų valdymo, veiklos vykdymo prievolių, susijusių su draudimo mažmeninių investicinių produktų paketais, ir dėl procedūrų bei formų, taikomų teikiant informaciją apie sankcijas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (51) | finansinių paslaugų techniniais standartais turėtų būti užtikrinamas nuoseklus jų suderinimas ir tinkama vartotojų apsauga visoje Sąjungoje.
  Kadangi
  EIOPA ▌yra itin specializuotą kompetenciją
  , tačiau ribotus pajėgumus
  turinti įstaiga
  , jai galėtų būti patikėta tik rengti pasiūlymų, dėl kurių nereikia politinio pasirinkimo, projektus, kurie būtų teikiami Europos Parlamentui ir Komisijai
  ; |
| --- | --- |

(51)

finansinių paslaugų techniniais standartais turėtų būti užtikrinamas nuoseklus jų suderinimas ir tinkama vartotojų apsauga visoje Sąjungoje.
  Kadangi
  EIOPA ▌yra itin specializuotą kompetenciją
  , tačiau ribotus pajėgumus
  turinti įstaiga
  , jai galėtų būti patikėta tik rengti pasiūlymų, dėl kurių nereikia politinio pasirinkimo, projektus, kurie būtų teikiami Europos Parlamentui ir Komisijai
  ;

| (52) | pagal SESV 290 ir 291 straipsnius ir Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 [...] 10–15 straipsniuose nustatyta tvarka Komisija turėtų priimti deleguotuosius aktus ▌, kaip nurodyta
  šioje direktyvoje,
  dėl interesų konfliktų valdymo, veiklos vykdymo įpareigojimų, susijusių su draudimo mažmeninių investicinių produktų paketais, taip pat techninius įgyvendinimo standartus dėl procedūrų bei formų, taikomų teikiant informaciją apie sankcijas. Šių deleguotųjų aktų ir techninių įgyvendinimo standartų projektus turėtų parengti EIOPA; |
| --- | --- |

(52)

pagal SESV 290 ir 291 straipsnius ir Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 [...] 10–15 straipsniuose nustatyta tvarka Komisija turėtų priimti deleguotuosius aktus ▌, kaip nurodyta
  šioje direktyvoje,
  dėl interesų konfliktų valdymo, veiklos vykdymo įpareigojimų, susijusių su draudimo mažmeninių investicinių produktų paketais, taip pat techninius įgyvendinimo standartus dėl procedūrų bei formų, taikomų teikiant informaciją apie sankcijas. Šių deleguotųjų aktų ir techninių įgyvendinimo standartų projektus turėtų parengti EIOPA;

| (53) | asmens duomenų tvarkymui, kurį atlieka EIOPA pagal šį reglamentą, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (8) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (9), prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui; |
| --- | --- |

(53)

asmens duomenų tvarkymui, kurį atlieka EIOPA pagal šį reglamentą, taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (8) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (9), prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui;

| (54) | šioje direktyvoje paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip įtvirtinta Sutartyje; |
| --- | --- |

(54)

šioje direktyvoje paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, kaip įtvirtinta Sutartyje;

| (55) | Pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (10) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(55)

Pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (10) valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos. Šios direktyvos atveju teisės aktų leidėjas laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas;

| (55a) | valstybių narių priežiūros institucijos turėtų turėti galimybę naudoti visas priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad draudimo tarpininkai ir perdraudimo įmonės visoje Sąjungoje tinkamai vykdytų įsisteigimo teise ar laisve teikti paslaugas grindžiamą veiklą. Siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą, visi priežiūros institucijų veiksmai turėtų atitikti draudimo ar perdraudimo įmonės veiklai būdingos rizikos pobūdį, apimtį ir sudėtingumą, neatsižvelgiant į atitinkamos įmonės svarbą bendram rinkos finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(55a)

valstybių narių priežiūros institucijos turėtų turėti galimybę naudoti visas priemones, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad draudimo tarpininkai ir perdraudimo įmonės visoje Sąjungoje tinkamai vykdytų įsisteigimo teise ar laisve teikti paslaugas grindžiamą veiklą. Siekiant užtikrinti veiksmingą priežiūrą, visi priežiūros institucijų veiksmai turėtų atitikti draudimo ar perdraudimo įmonės veiklai būdingos rizikos pobūdį, apimtį ir sudėtingumą, neatsižvelgiant į atitinkamos įmonės svarbą bendram rinkos finansiniam stabilumui;

| (55b) | šia direktyva neturėtų būti pernelyg apsunkinamos mažosios ir vidutinės draudimo įmonės. Viena iš priemonių tokiam tikslui pasiekti yra tinkamas proporcingumo principo taikymas. Tas principas turėtų būti taikomas tiek reikalavimams, taikomiems draudimo ir perdraudimo įmonėms, tiek naudojimuisi priežiūros įgaliojimais; |
| --- | --- |

(55b)

šia direktyva neturėtų būti pernelyg apsunkinamos mažosios ir vidutinės draudimo įmonės. Viena iš priemonių tokiam tikslui pasiekti yra tinkamas proporcingumo principo taikymas. Tas principas turėtų būti taikomas tiek reikalavimams, taikomiems draudimo ir perdraudimo įmonėms, tiek naudojimuisi priežiūros įgaliojimais;

| (56) | ši direktyva turėtų būti peržiūrėta praėjus
  trejiems
  metams po šios direktyvos įsigaliojimo, siekiant atsižvelgti į rinkos pokyčius, taip pat pokyčius kitose Sąjungos teisės srityse arba valstybių narių patirtį įgyvendinant Sąjungos teisę, visų pirma dėl produktų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/41/EB (11); |
| --- | --- |

(56)

ši direktyva turėtų būti peržiūrėta praėjus
  trejiems
  metams po šios direktyvos įsigaliojimo, siekiant atsižvelgti į rinkos pokyčius, taip pat pokyčius kitose Sąjungos teisės srityse arba valstybių narių patirtį įgyvendinant Sąjungos teisę, visų pirma dėl produktų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/41/EB (11);

| (57) | Direktyva 2002/92/EB turėtų būti panaikinta; |
| --- | --- |

(57)

Direktyva 2002/92/EB turėtų būti panaikinta;

| (58) | pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo Direktyvos 2002/92/EB nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas atsiranda pagal Direktyvą 2002/92/EB; |
| --- | --- |

(58)

pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo Direktyvos 2002/92/EB nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas atsiranda pagal Direktyvą 2002/92/EB;

| (59) | ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su Direktyvos 2002/92/EB perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, |
| --- | --- |

(59)

ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su Direktyvos 2002/92/EB perkėlimo į nacionalinę teisę terminais,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva nustato fizinių ir juridinių asmenų, įsteigtų valstybėje narėje arba norinčių ten įsisteigti, draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklos ▌pradėjimo ir vykdymo taisykles.

2.   Ši direktyva netaikoma asmenims, teikiantiems tarpininkavimo paslaugas sudarant draudimo sutartis, jeigu įvykdomos visos toliau išvardytos sąlygos:

| a) | draudimo sutarčiai sudaryti reikia tik žinoti apie teikiamą draudimo apsaugą; |
| --- | --- |

a)

draudimo sutarčiai sudaryti reikia tik žinoti apie teikiamą draudimo apsaugą;

| b) | draudimo sutartis nėra gyvybės draudimo sutartis; |
| --- | --- |

b)

draudimo sutartis nėra gyvybės draudimo sutartis;

| c) | draudimo sutartimi nėra apdraudžiama jokia civilinės atsakomybės rizika; |
| --- | --- |

c)

draudimo sutartimi nėra apdraudžiama jokia civilinės atsakomybės rizika;

| d) | draudimo tarpininkavimas nėra pagrindinė asmens profesinė veikla; |
| --- | --- |

d)

draudimo tarpininkavimas nėra pagrindinė asmens profesinė veikla;

| e) | draudimo paslauga papildo bet kurio tiekėjo siūlomas prekes ir apima draudimo apsaugą nuo to tiekėjo siūlomų prekių sugedimo, praradimo ar sugadinimo rizikos; |
| --- | --- |

e)

draudimo paslauga papildo bet kurio tiekėjo siūlomas prekes ir apima draudimo apsaugą nuo to tiekėjo siūlomų prekių sugedimo, praradimo ar sugadinimo rizikos;

| f) | draudimo sutarties metinės draudimo įmokos suma, apskaičiuota proporcingai siekiant gauti metinę sumą, neviršija 600 EUR. |
| --- | --- |

f)

draudimo sutarties metinės draudimo įmokos suma, apskaičiuota proporcingai siekiant gauti metinę sumą, neviršija 600 EUR.

3.   Ši direktyva netaikoma draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo paslaugoms, susijusiomis su rizika ir įsipareigojimais už Sąjungos ribų.

Ši direktyva neturi įtakos valstybių narių įstatymams, reglamentuojantiems draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklą, kurią jos teritorijoje pagal laisvės teikti paslaugas principą vykdo trečiosiose šalyse įsteigtos draudimo ir perdraudimo įmonės arba tarpininkai, jeigu garantuojamas vienodo požiūrio į visus asmenis, kurie užsiima draudimo ir perdraudimo tarpininkavimu ar turi leidimą juo užsiimti toje rinkoje, taikymas.

Ši direktyva nereglamentuoja draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklos, vykdomos trečiosiose šalyse.

Valstybės narės informuoja Komisiją apie visus bendro pobūdžio sunkumus, su kuriais susiduria jų draudimo tarpininkai, įsisteigdami ar vykdydami draudimo tarpininkavimo veiklą trečiojoje šalyje.

3a.
     
  Ši direktyva užtikrina, kad būtų taikoma vienodo lygio apsauga ir kad vartotojas galėtų naudotis palyginamais standartais. Direktyva skatina vienodas veiklos sąlygas ir tarpininkų konkurenciją vienodomis sąlygomis, nesvarbu, ar jie priklauso draudimo įmonei, ar ne. Vartotojams naudinga, kai parduodant draudimo produktus tarpininkaujama įvairiais būdais ir tarpininkai su draudimo įmonėmis bendradarbiauja įvairiais būdais, jeigu jiems privaloma taikyti panašias vartotojų apsaugos taisykles. Įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės į tai atsižvelgia.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1.
     Šioje direktyvoje:

| 1) | draudimo įmonė –
  draudimo
  įmonė,
  kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

   (12)

  13 straipsnio 1 dalyje
  ; |
| --- | --- |

1)

draudimo įmonė –
  draudimo
  įmonė,
  kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB

   (12)

  13 straipsnio 1 dalyje
  ;

| 2) | perdraudimo įmonė –
  perdraudimo
  įmonė,
  kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2009/138/EB 13 straipsnio 4 punkte
  ; |
| --- | --- |

2)

perdraudimo įmonė –
  perdraudimo
  įmonė,
  kaip apibrėžta
  Direktyvos
  2009/138/EB 13 straipsnio 4 punkte
  ;

| 3) | draudimo tarpininkavimas – veikla, susijusi su konsultavimu dėl galimybės sudaryti draudimo sutartis, pasiūlymu sudaryti draudimo sutartis ar kitu draudimo parengiamuoju darbu, taip pat veikla, susijusi su draudimo sutarčių sudarymu arba pagalba administruojant ar vykdant tokias sutartis
  . Veikla, susijusi su konsultavimu dėl galimybės sudaryti draudimo sutartis, pasiūlymu sudaryti draudimo sutartis ar draudimo sutarčių sudarymu
  , laikoma draudimo tarpininkavimu ir tuo atveju, jei ją vykdo draudimo įmonės
  darbuotojas tiesiogiai bendraudamas su klientu
  be draudimo tarpininko.

  Informacijos apie vieną ar daugiau draudimo sutarčių teikimas pagal kriterijus, kuriuos klientas pasirenka tinklavietėje arba kitu būdu, ir draudimo produktų sąrašo pagal rangą sudarymas, įskaitant kainų ir produktų palyginimą, arba draudimo įmokos nuolaidos taikymas, kai proceso pabaigoje klientas gali tiesiogiai sudaryti draudimo sutartį naudodamasis interneto svetaine arba kitomis priemonėmis laikomas draudimo tarpininkavimu.

  Šioje direktyvoje draudimo tarpininkavimu nelaikoma jokia toliau nurodyta veikla:






  a) | atsitiktinis informacijos teikimas klientui, užsiimant kita profesine veikla, jeigu informacijos teikėjas nesiima jokių papildomų veiksmų siekdamas padėti klientui sudaryti ar vykdyti draudimo sutartį; |
| --- | --- | --- |

3)

draudimo tarpininkavimas – veikla, susijusi su konsultavimu dėl galimybės sudaryti draudimo sutartis, pasiūlymu sudaryti draudimo sutartis ar kitu draudimo parengiamuoju darbu, taip pat veikla, susijusi su draudimo sutarčių sudarymu arba pagalba administruojant ar vykdant tokias sutartis
  . Veikla, susijusi su konsultavimu dėl galimybės sudaryti draudimo sutartis, pasiūlymu sudaryti draudimo sutartis ar draudimo sutarčių sudarymu
  , laikoma draudimo tarpininkavimu ir tuo atveju, jei ją vykdo draudimo įmonės
  darbuotojas tiesiogiai bendraudamas su klientu
  be draudimo tarpininko.

Šioje direktyvoje draudimo tarpininkavimu nelaikoma jokia toliau nurodyta veikla:

a)

atsitiktinis informacijos teikimas klientui, užsiimant kita profesine veikla, jeigu informacijos teikėjas nesiima jokių papildomų veiksmų siekdamas padėti klientui sudaryti ar vykdyti draudimo sutartį;

| b) | vien duomenų ir informacijos teikimas draudimo tarpininkams arba draudimo įmonėms apie potencialius draudėjus arba informacijos teikimas potencialiems draudėjams apie draudimo produktus arba draudimo tarpininką ar draudimo įmonę; |
| --- | --- |

b)

vien duomenų ir informacijos teikimas draudimo tarpininkams arba draudimo įmonėms apie potencialius draudėjus arba informacijos teikimas potencialiems draudėjams apie draudimo produktus arba draudimo tarpininką ar draudimo įmonę;

| 4) | draudimo principu pagrįstas
  investicinis produktas –
  draudimo produktas, kai siūloma termino arba išperkamoji vertė, kuri visiškai arba iš dalies tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso nuo rinkos svyravimų, išskyrus:










  a) | ne gyvybės draudimo produktus, išvardytus Direktyvos 2009/138/EB I priede (ne gyvybės draudimo grupės); |
| --- | --- | --- |

4)

draudimo principu pagrįstas
  investicinis produktas –
  draudimo produktas, kai siūloma termino arba išperkamoji vertė, kuri visiškai arba iš dalies tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso nuo rinkos svyravimų, išskyrus:

a)

ne gyvybės draudimo produktus, išvardytus Direktyvos 2009/138/EB I priede (ne gyvybės draudimo grupės);

| b) | gyvybės draudimo produktus, kai išmokos pagal sutartį išmokamos tik mirties atveju arba neįgalumo dėl sužalojimo, ligos ar negalios atveju; |
| --- | --- |

b)

gyvybės draudimo produktus, kai išmokos pagal sutartį išmokamos tik mirties atveju arba neįgalumo dėl sužalojimo, ligos ar negalios atveju;

| c) | pensijų produktus, kurių pagal nacionalinę teisę pripažinta pirminė paskirtis yra užtikrinti investuotojui pajamas išėjus į pensiją ir kurie suteikia investuotojui teisę į tam tikras išmokas; |
| --- | --- |

c)

pensijų produktus, kurių pagal nacionalinę teisę pripažinta pirminė paskirtis yra užtikrinti investuotojui pajamas išėjus į pensiją ir kurie suteikia investuotojui teisę į tam tikras išmokas;

| d) | profesinių pensijų sistemas, kurios oficialiai pripažintos ir patenka į Direktyvos 2003/41/EB arba Direktyvos 2009/138/EB taikymo sritį; |
| --- | --- |

d)

profesinių pensijų sistemas, kurios oficialiai pripažintos ir patenka į Direktyvos 2003/41/EB arba Direktyvos 2009/138/EB taikymo sritį;

| e) | tam tikrus pensijų produktus, kurių atžvilgiu pagal nacionalinės teisės aktus reikalaujama, kad darbdavys į juos mokėtų finansines įmokas, ir nei darbdavys, nei darbuotojas negali pasirinkti pensijų produkto arba teikėjo. |
| --- | --- |

e)

tam tikrus pensijų produktus, kurių atžvilgiu pagal nacionalinės teisės aktus reikalaujama, kad darbdavys į juos mokėtų finansines įmokas, ir nei darbdavys, nei darbuotojas negali pasirinkti pensijų produkto arba teikėjo.

| 5) | draudimo tarpininkas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, išskyrus draudimo įmonę
  ar jos darbuotojus
  , kuris pradeda ar vykdo draudimo tarpininkavimo veiklą ir už tai gauna atlygį; |
| --- | --- |

5)

draudimo tarpininkas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, išskyrus draudimo įmonę
  ar jos darbuotojus
  , kuris pradeda ar vykdo draudimo tarpininkavimo veiklą ir už tai gauna atlygį;

| 6) | perdraudimo tarpininkavimas – veikla, susijusi su konsultavimu dėl galimybės sudaryti
  draudimo ar
  perdraudimo sutartis, pasiūlymu sudaryti
  draudimo ar
  perdraudimo sutartis ar kitu
  draudimo ar
  perdraudimo sutarčių parengiamuoju darbu, taip pat veikla, susijusi su
  draudimo ar
  perdraudimo sutarčių sudarymu arba pagalba administruojant ar vykdant tokias sutartis, visų pirma pateikus reikalavimą išmokėti draudimo išmoką, ▌įskaitant veiklą, vykdomą perdraudimo įmonės be perdraudimo tarpininko.
  Šioje direktyvoje perdraudimo tarpininkavimu nelaikoma jokia toliau nurodyta veikla:






  a) | atsitiktinis informacijos teikimas užsiimant kita profesine veikla, jeigu tos veiklos tikslas nėra padėti klientui sudaryti ar vykdyti perdraudimo sutartį; |
| --- | --- | --- |

6)

perdraudimo tarpininkavimas – veikla, susijusi su konsultavimu dėl galimybės sudaryti
  draudimo ar
  perdraudimo sutartis, pasiūlymu sudaryti
  draudimo ar
  perdraudimo sutartis ar kitu
  draudimo ar
  perdraudimo sutarčių parengiamuoju darbu, taip pat veikla, susijusi su
  draudimo ar
  perdraudimo sutarčių sudarymu arba pagalba administruojant ar vykdant tokias sutartis, visų pirma pateikus reikalavimą išmokėti draudimo išmoką, ▌įskaitant veiklą, vykdomą perdraudimo įmonės be perdraudimo tarpininko.

Šioje direktyvoje perdraudimo tarpininkavimu nelaikoma jokia toliau nurodyta veikla:

a)

atsitiktinis informacijos teikimas užsiimant kita profesine veikla, jeigu tos veiklos tikslas nėra padėti klientui sudaryti ar vykdyti perdraudimo sutartį;

| aa) | perdraudimo įmonei pateiktų reikalavimų išmokėti draudimo išmoką profesinis administravimas, taip pat žalos (nuostolių) nustatymas ir ekspertinis reikalavimų išmokėti draudimo išmoką vertinimas; |
| --- | --- |

aa)

perdraudimo įmonei pateiktų reikalavimų išmokėti draudimo išmoką profesinis administravimas, taip pat žalos (nuostolių) nustatymas ir ekspertinis reikalavimų išmokėti draudimo išmoką vertinimas;

| b) | vien duomenų ir informacijos teikimas perdraudimo tarpininkams arba perdraudimo įmonėms apie potencialius draudėjus arba informacijos teikimas potencialiems draudėjams apie perdraudimo produktus arba perdraudimo tarpininką ar perdraudimo įmonę. |
| --- | --- |

b)

vien duomenų ir informacijos teikimas perdraudimo tarpininkams arba perdraudimo įmonėms apie potencialius draudėjus arba informacijos teikimas potencialiems draudėjams apie perdraudimo produktus arba perdraudimo tarpininką ar perdraudimo įmonę.

| 7) | perdraudimo tarpininkas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, išskyrus perdraudimo įmonę
  ar jos darbuotojus
  , kuris pradeda ar vykdo perdraudimo tarpininkavimo veiklą ir už tai gauna atlygį; |
| --- | --- |

7)

perdraudimo tarpininkas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, išskyrus perdraudimo įmonę
  ar jos darbuotojus
  , kuris pradeda ar vykdo perdraudimo tarpininkavimo veiklą ir už tai gauna atlygį;

| 8) | priklausomas draudimo tarpininkas – bet kuris asmuo, kuris draudimo tarpininkavimu užsiima vienos ar
  , kai atitinkami draudimo produktai nekonkuruoja,
  kelių draudimo įmonių arba draudimo tarpininkų vardu ir jų naudai,
  tačiau neužsiima nei įmokų, nei klientams skirtų išmokų surinkimu,
  o visa atsakomybė tenka atitinkamoms draudimo įmonėms arba draudimo tarpininkams, jei draudimo tarpininkai, kurių atsakomybe veikia tas asmuo, patys neveikia kitos draudimo įmonės ar tarpininko atsakomybe.

  Bet kuris asmuo, vykdantis draudimo tarpininkavimo veiklą, kuri yra pagrindinę jo profesinę veiklą papildanti veikla, taip pat laikomas priklausomu draudimo tarpininku, veikiančiu vienos ar kelių draudimo įmonių atsakomybe su šiomis draudimo įmonėmis atitinkamai susijusių produktų atžvilgiu, jei draudimas yra papildoma paslauga, susijusi su prekėmis ar paslaugomis, kurios tiekiamos ar teikiamos vykdant tą pagrindinę profesinę veiklą; |
| --- | --- |

8)

priklausomas draudimo tarpininkas – bet kuris asmuo, kuris draudimo tarpininkavimu užsiima vienos ar
  , kai atitinkami draudimo produktai nekonkuruoja,
  kelių draudimo įmonių arba draudimo tarpininkų vardu ir jų naudai,
  tačiau neužsiima nei įmokų, nei klientams skirtų išmokų surinkimu,
  o visa atsakomybė tenka atitinkamoms draudimo įmonėms arba draudimo tarpininkams, jei draudimo tarpininkai, kurių atsakomybe veikia tas asmuo, patys neveikia kitos draudimo įmonės ar tarpininko atsakomybe.

| 9) | konsultacijos –
  asmeninių
  rekomendacijų teikimas klientui jo prašymu arba draudimo įmonės ar draudimo tarpininko iniciatyva; |
| --- | --- |

9)

konsultacijos –
  asmeninių
  rekomendacijų teikimas klientui jo prašymu arba draudimo įmonės ar draudimo tarpininko iniciatyva;

| 10) | neapibrėžtieji komisiniai – komisinių forma mokamas atlygis, priklausantis nuo rezultatų siekiant
  iš anksto
  sutartų tikslų
  ar ribų
  , susijusių su
  veiklos
  , kurią tarpininkas vykdė bendradarbiaudamas su ▌draudiku,
  apimtimi
  ; |
| --- | --- |

10)

neapibrėžtieji komisiniai – komisinių forma mokamas atlygis, priklausantis nuo rezultatų siekiant
  iš anksto
  sutartų tikslų
  ar ribų
  , susijusių su
  veiklos
  , kurią tarpininkas vykdė bendradarbiaudamas su ▌draudiku,
  apimtimi
  ;

| 11) | didelės rizikos –
  didelės rizikos
  , kaip apibrėžta Direktyvos
  2009/138/EB 13
  straipsnio
  27 dalyje
  ; |
| --- | --- |

11)

didelės rizikos –
  didelės rizikos
  , kaip apibrėžta Direktyvos
  2009/138/EB 13
  straipsnio
  27 dalyje
  ;

| 12) | buveinės valstybė narė:






  a) | jeigu tarpininkas yra fizinis asmuo – tai valstybė narė, kurioje yra jo gyvenamoji vieta; |
| --- | --- | --- |

12)

buveinės valstybė narė:

a)

jeigu tarpininkas yra fizinis asmuo – tai valstybė narė, kurioje yra jo gyvenamoji vieta;

| b) | jeigu tarpininkas yra juridinis asmuo – tai valstybė narė, kurioje yra jo registruotoji buveinė, arba, jeigu pagal savo nacionalinius įstatymus jis registruotosios buveinės neturi, valstybė narė, kurioje yra jo pagrindinė buveinė; |
| --- | --- |

b)

jeigu tarpininkas yra juridinis asmuo – tai valstybė narė, kurioje yra jo registruotoji buveinė, arba, jeigu pagal savo nacionalinius įstatymus jis registruotosios buveinės neturi, valstybė narė, kurioje yra jo pagrindinė buveinė;

| 13) | priimančioji valstybė narė – valstybė narė, kurioje draudimo ar perdraudimo tarpininkas turi nuolatinę buvimo vietą ar įsteigtą buveinę arba teikia paslaugas ir kuri nėra jo buveinės valstybė narė; |
| --- | --- |

13)

priimančioji valstybė narė – valstybė narė, kurioje draudimo ar perdraudimo tarpininkas turi nuolatinę buvimo vietą ar įsteigtą buveinę arba teikia paslaugas ir kuri nėra jo buveinės valstybė narė;

| 14) | patvarioji laikmena – patvarioji laikmena, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (13) 2 straipsnio m punkte; |
| --- | --- |

14)

patvarioji laikmena – patvarioji laikmena, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (13) 2 straipsnio m punkte;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| 16) | glaudūs ryšiai – situacija, nurodyta Direktyvos
  2009/138/EB 13
   straipsnio
  7 punkte
  ; |
| --- | --- |

16)

glaudūs ryšiai – situacija, nurodyta Direktyvos
  2009/138/EB 13
   straipsnio
  7 punkte
  ;

| 17) | pagrindinė veiklos vieta – vieta, iš kurios vadovaujama pagrindinei veiklai; |
| --- | --- |

17)

pagrindinė veiklos vieta – vieta, iš kurios vadovaujama pagrindinei veiklai;

| 18) | atlygis – bet kokie už draudimo tarpininkavimo veiklą siūlomi ar mokami komisiniai, atlyginimas, mokestis ar kitokia išmoka, įskaitant bet kokios rūšies ekonominę
  ar išmoką natūra ir bet kokias kitas paskatas
  ; |
| --- | --- |

18)

atlygis – bet kokie už draudimo tarpininkavimo veiklą siūlomi ar mokami komisiniai, atlyginimas, mokestis ar kitokia išmoka, įskaitant bet kokios rūšies ekonominę
  ar išmoką natūra ir bet kokias kitas paskatas
  ;

| 19) | siejimas – draudimo produkto siūlymas arba pardavimas pakete kartu su kitais skirtingais papildomais produktais ar paslaugomis, kai draudimo produktas vartotojui atskirai neteikiamas; |
| --- | --- |

19)

siejimas – draudimo produkto siūlymas arba pardavimas pakete kartu su kitais skirtingais papildomais produktais ar paslaugomis, kai draudimo produktas vartotojui atskirai neteikiamas;

| 20) | grupavimas – draudimo produkto siūlymas arba pardavimas pakete kartu su kitais skirtingais papildomais produktais arba paslaugomis, kai draudimo produktas vartotojui taip pat teikiamas atskirai, tačiau nebūtinai tomis pačiomis sąlygomis nei sugrupuotas su papildomomis paslaugomis; |
| --- | --- |

20)

grupavimas – draudimo produkto siūlymas arba pardavimas pakete kartu su kitais skirtingais papildomais produktais arba paslaugomis, kai draudimo produktas vartotojui taip pat teikiamas atskirai, tačiau nebūtinai tomis pačiomis sąlygomis nei sugrupuotas su papildomomis paslaugomis;

| 20a) | produktas – draudimo sutartis, kuria apdraudžiama nuo vienos ar daugiau rizikų; |
| --- | --- |

20a)

produktas – draudimo sutartis, kuria apdraudžiama nuo vienos ar daugiau rizikų;

| 20b) | mažmeninis – nesusijęs su profesine veikla. |
| --- | --- |

20b)

mažmeninis – nesusijęs su profesine veikla.

2.
     
  Siekiant užtikrinti, kad būtų taikoma vienodo lygio apsauga ir kad vartotojas galėtų pasinaudoti palyginamais standartais, svarbu, kad remiantis šia direktyva būtų skatinamos vienodos sąlygos ir tarpininkų konkurencija vienodomis sąlygomis, nesvarbu, ar jie priklausomi nuo draudimo įmonės, ar ne. Valstybės narės atsižvelgia į tai, kaip svarbu skatinti vienodas sąlygas ir konkurenciją vienodomis sąlygomis įgyvendinant šią direktyvą.

II SKYRIUS

REGISTRACIJOS REIKALAVIMAI

3 straipsnis

Registracija

1.   Išskyrus 4 straipsnyje nurodytus atvejus, draudimo ir perdraudimo tarpininkai registruojasi savo buveinės valstybės narės kompetentingoje institucijoje
  , kaip nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje
  . Draudimo
  ir perdraudimo
  įmonės, registruotos valstybėse narėse pagal Tarybos direktyvą 73/239/EEB (14), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/83/EB (15) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/68/EB (16), ir jų darbuotojai neprivalo vėl registruotis pagal šią direktyvą.

Nepažeisdamos pirmos pastraipos, valstybės narės gali nustatyti, kad draudimo ir perdraudimo įmonės bei kitos institucijos gali bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis registruojant draudimo ir perdraudimo tarpininkus bei taikant jiems 8 straipsnyje išdėstytus reikalavimus. Visų pirma priklausomus draudimo tarpininkus gali registruoti draudimo įmonė, draudimo įmonių asociacija arba draudimo ar perdraudimo tarpininkas, prižiūrint kompetentingai institucijai.

Valstybės narės gali nustatyti, kad tais atvejais, kai draudimo ar perdraudimo tarpininkas veikia draudimo ar perdraudimo įmonės arba
  draudimo
  tarpininko atsakomybe,
  draudimo
  tarpininkas
  neprivalo pateikti kompetentingai institucijai informacijos, nurodytos 3 straipsnio 7 dalies a ir b punktuose, o atsakingas draudimo subjektas užtikrina, kad draudimo tarpininkas atitiktų registracijos sąlygas ir kitas
  šioje direktyvoje nustatytas
  nuostatas.
  Valstybės narės taip pat gali nustatyti, kad už tarpininką atsakomybę prisiimantis asmuo ar įmonė tą tarpininką registruotų.

Valstybėms narėms nereikia pirmoje ir antroje pastraipose nustatyto reikalavimo taikyti visiems fiziniams asmenims, kurie dirba draudimo ar perdraudimo įmonėje arba registruotam draudimo ar perdraudimo tarpininkui ir kurie vykdo draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklą.

Valstybės narės užtikrina juridinių asmenų registraciją, registre nurodydamos fizinių asmenų, kurie administracijoje atsako už tarpininkavimo veiklą, vardus ir pavardes.

2.   Valstybės narės gali turėti daugiau nei vieną draudimo ir perdraudimo tarpininkų registrą, jeigu jos nustato kriterijus, pagal kuriuos turi būti registruojami tarpininkai.

Valstybės narės sukuria internetinę registracijos sistemą, kurią sudaro viena interneto svetainėje pateikiama registracijos forma, kuri turėtų būti lengvai prieinama draudimo tarpininkams ir įmonėms ir kurią būtų galima užpildyti tiesiogiai internetu.

3.   Valstybės narės pasirūpina, kad būtų įsteigtas vienas informacijos centras, kuris leistų greitai ir lengvai prieiti prie minėtuose registruose elektroniniu būdu kaupiamos ir nuolatos atnaujinamos informacijos. Šiame informacijos centre taip pat teikiama tapatybės nustatymo informacija apie 1 dalies pirmoje pastraipoje minėtą kiekvienos valstybės narės kompetentingą instituciją. Registre taip pat nurodoma šalis ar šalys, kuriose tarpininkas vykdo veiklą pagal įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas principus.

4.   EIOPA sukuria, paskelbia savo svetainėje ir nuolat atnaujina bendrą elektroninį registrą, kuriame registruojami draudimo ir perdraudimo tarpininkai, apie savo ketinimą vykdyti tarpvalstybinę veiklą pranešę pagal IV skyrių. Kad EIOPA turėtų galimybę tai padaryti, valstybės narės nedelsdamos teikia jai atitinkamą informaciją. Šiame registre pateikiama nuoroda į kiekvieną atitinkamą kompetentingą instituciją kiekvienoje valstybėje narėje. Šiame registre taip pat pateikiamos nuorodos į visų valstybių narių kompetentingų institucijų interneto svetaines, o iš tų svetainių galima patekti į šį registrą.
  EIOPA turi prieigos prie registre saugomų duomenų teisę. EIOPA ir kompetentingos institucijos turi teisę saugomus duomenis keisti. Duomenų subjektai, kurių asmeninius duomenis galima saugoti ir kurių asmeniniais duomenimis galima keistis, turi prieigos teisę ir teisę gauti atitinkamą informaciją.

EIOPA sukuria interneto svetainę su saitais į kiekvieną valstybių narių pagal 3 straipsnio 3 dalį įsteigtą informacijos centrą.

Valstybės narės užtikrina, kad draudimo tarpininkai (įskaitant priklausomus tarpininkus) ir perdraudimo tarpininkai būtų registruojami tik jeigu jie atitinka 8 straipsnyje nustatytus profesinius reikalavimus.

Valstybės narės taip pat užtikrina, kad iš registro būtų
  nedelsiant
  išbraukiami minėtų reikalavimų nebeatitinkantys draudimo tarpininkai (įskaitant priklausomus tarpininkus) ir perdraudimo tarpininkai. Registracijos galiojimą reguliariai tikrina kompetentinga institucija. Jei būtina, buveinės valstybė narė apie tarpininko išregistravimą praneša priimančiajai valstybei narei.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos neregistruotų draudimo ar perdraudimo tarpininko, nebent tas tarpininkas atitinka 8 straipsnyje nustatytus reikalavimus
  arba tas kitas tarpininkas ar įmonė prisiims atsakomybę ir užtikrins, kad tarpininkas atitiktų tuos reikalavimus pagal 3 straipsnio 1 dalies 3 pastraipą
  .

5a.
     
  Registruotiems draudimo ir perdraudimo tarpininkams leidžiama pradėti ir vykdyti draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklą Sąjungoje naudojantis įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas.

Draudimo tarpininkas veikia naudodamasis laisve teikti paslaugas, kai jis ketina teikti draudėjui, kuris įsisteigęs kitoje valstybėje narėje, nei ta, kurioje įsisteigęs draudimo tarpininkas, draudimo sutartį, susijusią su rizika, kylančia valstybėse narėse, kurios skiriasi nuo valstybės narės, kurioje draudimo tarpininkas yra įsisteigęs.

Kompetentingos institucijos draudimo ir perdraudimo tarpininkams gali išduoti dokumentą, kuriuo remdamasis bet kuris suinteresuotas asmuo gali patikrinti visus 2 dalyje minėtus registrus ir įsitikinti, ar tarpininkai yra tinkamai įregistruoti.

Tokiame dokumente pateikiama bent 16 straipsnio a 
  punkto i ir iii papunkčiuose
  ir b 
  punkto i ir iii papunkčiuose
  nurodyta informacija, o juridinio asmens atveju – šio straipsnio 1 dalies ketvirtoje pastraipoje nurodyto fizinio asmens (fizinių asmenų) vardas ir pavardė (vardai ir pavardės).

Valstybė narė reikalauja, kad dokumentas būtų grąžintas jį išdavusiai kompetentingai institucijai, kai atitinkamas draudimo ar perdraudimo tarpininkas išbraukiamas iš registro.

6.   Valstybės narės nustato, kad tarpininkų paraiškos įtraukti į registrą išnagrinėjamos per
  du
  mėnesius nuo išsamios paraiškos pateikimo, o pareiškėjui nedelsiant pranešama apie sprendimą.

Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų tinkamas priemones, kurios sudarytų sąlygas nuolat stebėti, ar draudimo ir perdraudimo tarpininkai vis dar atitinka šios direktyvos registracijos reikalavimus.

7.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos kaip vieną iš registracijos sąlygų nustatytų reikalavimą draudimo ir perdraudimo tarpininkams,
  išskyrus priklausomus tarpininkus ir tarpininkus, kurių atžvilgiu kiti draudimo subjektai prisiima atsakomybę užtikrinti, kad tarpininkas atitiktų reikalavimus pagal 3 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą, kaip įrodymą,
  pateikti
  toliau nurodytą
  informaciją.

| a) | pateikti informaciją savo kompetentingoms institucijoms apie akcininkų arba narių, kurie gali būti fiziniai arba juridiniai asmenys ir turi didesnį nei 10 % tarpininko akcijų paketą, tapatybę ir tų paketų dydžius; |
| --- | --- |

a)

pateikti informaciją savo kompetentingoms institucijoms apie akcininkų arba narių, kurie gali būti fiziniai arba juridiniai asmenys ir turi didesnį nei 10 % tarpininko akcijų paketą, tapatybę ir tų paketų dydžius;

| b) | pateikti informaciją savo kompetentingoms institucijoms apie asmenų, turinčių glaudžių ryšių su draudimo ar perdraudimo tarpininku, tapatybę; |
| --- | --- |

b)

pateikti informaciją savo kompetentingoms institucijoms apie asmenų, turinčių glaudžių ryšių su draudimo ar perdraudimo tarpininku, tapatybę;

| c) | įtikinamai įrodyti, kad akcijų paketai ar glaudūs ryšiai netrukdo kompetentingai institucijai veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijų. |
| --- | --- |

c)

įtikinamai įrodyti, kad akcijų paketai ar glaudūs ryšiai netrukdo kompetentingai institucijai veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijų.

Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos reikalautų, jog draudimo ir perdraudimo tarpininkai, kuriems taikoma 3 straipsnio 7 dalis, nepagrįstai nedelsdamos informuotų jas tais atvejais, kai pagal 3 straipsnio 7 dalies a ir b punktus teikiama informacija pasikeičia.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos atsisakytų registruoti tarpininką, jei trečiosios šalies įstatymai ir kiti teisės aktai, reglamentuojantys vieno ar kelių fizinių ar juridinių asmenų, su kuriais draudimo ar perdraudimo tarpininkas susijęs glaudžiais ryšiais, veiklą, arba sunkumai, atsirandantys įgyvendinant tuos įstatymus ir kitus teisės aktus, joms trukdo veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas.

8a.
     
  Valstybės narės gali nustatyti, kad asmenys, kurie tarpininkavimo veiklą vykdė iki 2014 m. sausio 1 d., buvo įtraukti į registrą ir turėjo išsilavinimą bei patirtį, kurios lygis atitinka šioje direktyvoje reikalaujamą lygį, automatiškai įregistruojami į kuriamus registrus, kai tik įvykdomi 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatyti reikalavimai.

III SKYRIUS

SUPAPRASTINTA REGISTRACIJOS PROCEDŪRA. VEIKLOS DEKLARACIJA

4 straipsnis

Deklaravimo procedūra norint teikti papildomas draudimo tarpininkavimo, profesinio reikalavimų išmokėti draudimo išmoką administravimo ar žalos (nuostolių) įvertinimo paslaugas

1.   3 straipsnyje nustatyti registracijos reikalavimai netaikomi draudimo tarpininkui, kuris draudimo tarpininkavimu užsiima kaip papildoma veikla, jei jo veikla atitinka visas šias sąlygas:

| a) | draudimo tarpininkavimas nėra pagrindinė draudimo tarpininko profesinė veikla; |
| --- | --- |

a)

draudimo tarpininkavimas nėra pagrindinė draudimo tarpininko profesinė veikla;

| b) | draudimo tarpininkas tarpininkauja parduodant tik tam tikrus draudimo produktus, kurie papildo kitą produktą ar paslaugą, ir juos aiškiai nurodo deklaracijoje; |
| --- | --- |

b)

draudimo tarpininkas tarpininkauja parduodant tik tam tikrus draudimo produktus, kurie papildo kitą produktą ar paslaugą, ir juos aiškiai nurodo deklaracijoje;

| c) | atitinkami draudimo produktai neapima gyvybės draudimo arba civilinės atsakomybės draudimo, nebent toks draudimas
  papildo produktą ar paslaugą, kuriuos tarpininkas teikia vykdydamas pagrindinę profesinę veiklą
  . |
| --- | --- |

c)

atitinkami draudimo produktai neapima gyvybės draudimo arba civilinės atsakomybės draudimo, nebent toks draudimas
  papildo produktą ar paslaugą, kuriuos tarpininkas teikia vykdydamas pagrindinę profesinę veiklą
  .

| ca) | tarpinininkas dirba registruoto tarpininko atsakomybe. |
| --- | --- |

ca)

tarpinininkas dirba registruoto tarpininko atsakomybe.

3.   Visi draudimo tarpininkai, kuriems taikomos šio straipsnio 1 ir 2 dalys, pateikia savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai deklaraciją, kurioje informuoja kompetentingą instituciją apie savo tapatybę, adresą ir profesinę veiklą.

4.   Tarpininkams, kuriems taikomos šio straipsnio 1 ir 2 dalys, yra taikomos šios direktyvos I, III, IV, V, VIII, IX skyrių ir 15 bei 16 straipsnių nuostatos.

4a.
     
  Valstybės narės draudimo tarpininkams, patenkantiems į 4 straipsnio taikymo sritį, gali taikyti 3 straipsnyje numatytus registracijos reikalavimus, jei mano, kad tai būtina siekiant saugoti vartotojų interesus.

IV SKYRIUS

LAISVĖ TEIKTI PASLAUGAS IR ĮSISTEIGIMO LAISVĖ

5 straipsnis

Naudojimasis laisve teikti paslaugas

1.   Visi draudimo ar perdraudimo tarpininkai, kurie ketina pirmą kartą vykdyti veiklą kitos valstybės narės teritorijoje naudodamiesi laisve teikti paslaugas, savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia šią informaciją:

| a) | tarpininko pavadinimą (vardą, pavardę), adresą ir registracijos numerį; |
| --- | --- |

a)

tarpininko pavadinimą (vardą, pavardę), adresą ir registracijos numerį;

| b) | valstybę narę ar valstybes nares, kurioje (kuriose) tarpininkas ketina vykdyti veiklą; |
| --- | --- |

b)

valstybę narę ar valstybes nares, kurioje (kuriose) tarpininkas ketina vykdyti veiklą;

| c) | tarpininko kategoriją ir, jei taikoma, visų atstovaujamų draudimo ar perdraudimo įmonių pavadinimus; |
| --- | --- |

c)

tarpininko kategoriją ir, jei taikoma, visų atstovaujamų draudimo ar perdraudimo įmonių pavadinimus;

| d) | informaciją apie svarbias draudimo grupes, jei taikoma; |
| --- | --- |

d)

informaciją apie svarbias draudimo grupes, jei taikoma;

| e) | profesinių žinių ir gebėjimų įrodymą. |
| --- | --- |

e)

profesinių žinių ir gebėjimų įrodymą.

2.   Per vieną mėnesį nuo 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo dienos buveinės valstybės narės kompetentinga institucija persiunčia ją priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai, kuri nedelsdama patvirtina, kad informaciją gavo. Buveinės valstybė narė raštu informuoja draudimo ar perdraudimo tarpininką, kad priimančioji valstybė narė informaciją gavo ir kad draudimo ar perdraudimo įmonė gali pradėti veiklą priimančiojoje valstybėje narėje.

Gavusi 1 dalyje nurodytą informaciją priimančioji valstybė narė pripažįsta ankstesnę patirtį draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo srityje, kurią patvirtina registracija arba deklaracija buveinės valstybėje narėje, kaip reikalaujamų žinių ir gebėjimų įrodymą.

3.   Ankstesnės registracijos ar deklaracijos įrodymas yra pareiškėjo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos ar įstaigos suteikta registracija arba gauta deklaracija, kurias pareiškėjas pateikia kartu su priimančiajai valstybei narei teikiama paraiška.

4.   Pasikeitus kokiai nors informacijai, perduotai laikantis 1 dalies nuostatų, draudimo ar perdraudimo tarpininkas apie tai raštu praneša buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai, likus mažiausiai mėnesiui iki tokio pakeitimo įgyvendinimo dienos. Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija kuo skubiau ir ne vėliau kaip per mėnesį nuo informacijos gavimo dienos informuoja apie tuos pakeitimus priimančiosios valstybės narės kompetentingą instituciją.

4a.
     
  Registruotas draudimo arba perdraudimo tarpininkas vykdo draudimo arba perdraudimo tarpininkavimo veiklą, naudodamasis paslaugų teikimo laisve, jei:

| a) | jis vykdo draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklą, susijusią su draudėju, kuris gyvena ar yra įsisteigęs valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko buveinės valstybė narė; |
| --- | --- |

a)

jis vykdo draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veiklą, susijusią su draudėju, kuris gyvena ar yra įsisteigęs valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko buveinės valstybė narė;

| b) | bet kokia draudžiama rizika yra valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko buveinės valstybė narė; |
| --- | --- |

b)

bet kokia draudžiama rizika yra valstybėje narėje, kuri nėra tarpininko buveinės valstybė narė;

| c) | jis laikosi 1 ir 4 dalių nuostatų. |
| --- | --- |

c)

jis laikosi 1 ir 4 dalių nuostatų.

6 straipsnis

Naudojimasis įsisteigimo laisve

1.   Valstybės narės reikalauja, kad draudimo ar perdraudimo tarpininkas, kuris ketina pasinaudoti įsisteigimo laisve ir įsteigti filialą kitos valstybės narės teritorijoje, pirmiausia apie tai praneštų savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir pateiktų jai šią informaciją:

| a) | tarpininko pavadinimą (vardą, pavardę), adresą ir, kai taikoma, registracijos numerį; |
| --- | --- |

a)

tarpininko pavadinimą (vardą, pavardę), adresą ir, kai taikoma, registracijos numerį;

| b) | valstybę narę, kurios teritorijoje jis planuoja įsteigti filialą arba turėti nuolatinę buvimo vietą; |
| --- | --- |

b)

valstybę narę, kurios teritorijoje jis planuoja įsteigti filialą arba turėti nuolatinę buvimo vietą;

| c) | tarpininko kategoriją ir, jei taikoma, visų atstovaujamų draudimo ar perdraudimo įmonių pavadinimus; |
| --- | --- |

c)

tarpininko kategoriją ir, jei taikoma, visų atstovaujamų draudimo ar perdraudimo įmonių pavadinimus;

| d) | informaciją apie svarbias draudimo grupes, jei taikoma; |
| --- | --- |

d)

informaciją apie svarbias draudimo grupes, jei taikoma;

| e) | veiklos programą, kurioje nurodoma planuojama vykdyti draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veikla ir įstaigos organizacinė struktūra; taip pat nurodoma agentų, jei tarpininkas ketina naudotis jų paslaugomis, tapatybė; |
| --- | --- |

e)

veiklos programą, kurioje nurodoma planuojama vykdyti draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veikla ir įstaigos organizacinė struktūra; taip pat nurodoma agentų, jei tarpininkas ketina naudotis jų paslaugomis, tapatybė;

| f) | adresą priimančiojoje valstybėje narėje, kur galima gauti dokumentus; |
| --- | --- |

f)

adresą priimančiojoje valstybėje narėje, kur galima gauti dokumentus;

| g) | už įstaigos ar nuolatinės buvimo vietos valdymą atsakingų asmenų vardus ir pavardes. |
| --- | --- |

g)

už įstaigos ar nuolatinės buvimo vietos valdymą atsakingų asmenų vardus ir pavardes.

1a.
     
  Draudimo tarpininkas vykdo veiklą naudodamasis įsisteigimo laisve, jei jis neapibrėžtą laikotarpį užsiima verslu priimančioje valstybėje narėje nuolat būdamas toje valstybėje narėje.

2.   Jei buveinės valstybės narės kompetentinga institucija neturi pagrindo manyti, kad draudimo ar perdraudimo tarpininko administracinė struktūra ar finansinė būklė, atsižvelgiant į numatomą tarpininkavimo veiklą, yra netinkama, per mėnesį nuo 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo dienos buveinės valstybės narės kompetentinga institucija persiunčia ją priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai, kuri nedelsdama patvirtina, kad informaciją gavo. Buveinės valstybė narė raštu informuoja draudimo ar perdraudimo tarpininką, kad priimančioji valstybė narė informaciją gavo ir kad draudimo ar perdraudimo įmonė gali pradėti veiklą priimančiojoje valstybėje narėje.

3.   Jeigu buveinės valstybės narės kompetentinga institucija atsisako perduoti informaciją priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai, per mėnesį nuo visos 1 dalyje nurodytos informacijos gavimo dienos ji informuoja draudimo ar perdraudimo tarpininką apie tokio atsisakymo priežastis.

4.   Pasikeitus kokiai nors informacijai, perduotai laikantis 1 dalies nuostatų, draudimo ar perdraudimo tarpininkas apie tai raštu praneša buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai, likus mažiausiai mėnesiui iki tokio pakeitimo įgyvendinimo dienos. Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija kuo skubiau ir ne vėliau kaip per mėnesį nuo informacijos gavimo dienos informuoja apie tuos pakeitimus priimančiosios valstybės narės kompetentingą instituciją.

7 straipsnis

Buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetencijos pasidalijimas

1.   Jei draudimo tarpininko pagrindinė veiklos vieta yra kitoje valstybėje narėje, tos kitos valstybės narės kompetentinga institucija gali susitarti su buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, kad ji vykdys buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos funkcijas, susijusias su šios direktyvos VI, VII ir VIII skyriuose nustatytas įpareigojimais. Jei taip susitariama, buveinės valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama praneša apie tai draudimo tarpininkui ir EIOPA.

2.   Priimančiosios valstybės narė kompetentinga institucija prisiima atsakomybę užtikrinti, kad paslaugos, kurias jos teritorijoje teikia įstaiga, atitiktų VI ir VII skyriuose nurodytus ir pagal tuos skyrius priimtomis priemonėmis nustatytus reikalavimus.

Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija turi teisę tikrinti įstaigą ir reikalauti atlikti pakeitimus, kurių būtinai reikia, kad kompetentinga institucija galėtų užtikrinti VI ir VII skyriuose nustatytų įpareigojimų vykdymą ir priemonių, priimtų pagal tuos skyrius ir taikomų tos šalies teritorijoje įstaigos teikiamoms paslaugoms ar vykdomai veiklai, taikymą.

3.   Jeigu priimančioji valstybė narė turi pagrindo daryti išvadą, kad draudimo ar perdraudimo tarpininkas, veikiantis jos teritorijoje naudodamasis laisve teikti paslaugas arba įsteigęs įstaigą, pažeidžia šioje direktyvoje nustatytus įpareigojimus, ji tas išvadas pateikia buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai ir ši imasi atitinkamų priemonių. Tais atvejais, kai nepaisant priemonių, kurių ėmėsi buveinės valstybės narės kompetentinga institucija, draudimo ar perdraudimo tarpininkas toliau veikia aiškiai pažeisdamas priimančiosios valstybės narės vartotojų interesus ar kenkdamas tinkamam draudimo ar perdraudimo rinkų veikimui, draudimo ar perdraudimo tarpininkui taikomos šios priemonės:

| a) | priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, informavusi buveinės valstybės narės kompetentingą instituciją, imasi visų tinkamų priemonių, kurių reikia vartotojams ir tinkamam draudimo ir perdraudimo rinkų veikimui apsaugoti, įskaitant galimybę uždrausti draudimo ar perdraudimo tarpininkams pažeidėjams pradėti bet kokias tolesnes operacijas jos teritorijoje; apie tokias priemones priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama informuoja Komisiją; |
| --- | --- |

a)

priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, informavusi buveinės valstybės narės kompetentingą instituciją, imasi visų tinkamų priemonių, kurių reikia vartotojams ir tinkamam draudimo ir perdraudimo rinkų veikimui apsaugoti, įskaitant galimybę uždrausti draudimo ar perdraudimo tarpininkams pažeidėjams pradėti bet kokias tolesnes operacijas jos teritorijoje; apie tokias priemones priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama informuoja Komisiją;

| b) | priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti klausimą EIOPA ir prašyti jos pagalbos pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 19 straipsnį; tokiais atvejais EIOPA gali imtis veiksmų pagal tuo straipsniu jai suteiktus įgaliojimus, kai kyla nesutarimų tarp priimančiosios ir buveinės valstybių narių kompetentingų institucijų. |
| --- | --- |

b)

priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti klausimą EIOPA ir prašyti jos pagalbos pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 19 straipsnį; tokiais atvejais EIOPA gali imtis veiksmų pagal tuo straipsniu jai suteiktus įgaliojimus, kai kyla nesutarimų tarp priimančiosios ir buveinės valstybių narių kompetentingų institucijų.

4.   Jeigu priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos nustato, kad jos teritorijoje savo įstaigą turintis draudimo ar perdraudimo tarpininkas pažeidžia įstatymų ar norminių aktų nuostatas, priimtas toje valstybėje narėje vadovaujantis šios direktyvos nuostatomis, suteikiančiomis priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms atitinkamus įgaliojimus, tos institucijos reikalauja, kad atitinkamas draudimo ar perdraudimo tarpininkas ištaisytų susidariusią padėtį.

Tais atvejais, kai nepaisant priemonių, kurių ėmėsi priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, draudimo ar perdraudimo tarpininkas toliau veikia aiškiai pažeisdamas priimančiosios valstybės narės vartotojų interesus ar kenkdamas tinkamam draudimo ir perdraudimo rinkų veikimui, draudimo ar perdraudimo tarpininkui taikomos šios priemonės:

| a) | priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, informavusi buveinės valstybės narės kompetentingą instituciją, imasi visų tinkamų priemonių, kurių reikia vartotojams ir tinkamam rinkų veikimui apsaugoti, įskaitant galimybę uždrausti draudimo ar perdraudimo tarpininkams pažeidėjams pradėti bet kokias tolesnes operacijas jos teritorijoje; apie tokias priemones priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama informuoja Komisiją; |
| --- | --- |

a)

priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, informavusi buveinės valstybės narės kompetentingą instituciją, imasi visų tinkamų priemonių, kurių reikia vartotojams ir tinkamam rinkų veikimui apsaugoti, įskaitant galimybę uždrausti draudimo ar perdraudimo tarpininkams pažeidėjams pradėti bet kokias tolesnes operacijas jos teritorijoje; apie tokias priemones priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nedelsdama informuoja Komisiją;

| b) | priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti klausimą EIOPA ir prašyti jos pagalbos pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 19 straipsnį; tokiais atvejais EIOPA gali imtis veiksmų pagal tuo straipsniu jai suteiktus įgaliojimus, kai kyla nesutarimų tarp priimančiosios ir buveinės valstybių narių kompetentingų institucijų. |
| --- | --- |

b)

priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti klausimą EIOPA ir prašyti jos pagalbos pagal Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 19 straipsnį; tokiais atvejais EIOPA gali imtis veiksmų pagal tuo straipsniu jai suteiktus įgaliojimus, kai kyla nesutarimų tarp priimančiosios ir buveinės valstybių narių kompetentingų institucijų.

V SKYRIUS

KITI ORGANIZACINIAI REIKALAVIMAI

8 straipsnis

Profesiniai ir organizaciniai reikalavimai

1.   Draudimo ir perdraudimo tarpininkai ▐ ir draudimo įmonių, užsiimančių draudimo tarpininkavimo veikla, darbuotojai privalo turėti atitinkamų žinių ir gebėjimų, kuriuos nustato tarpininko arba įmonės buveinės valstybė narė, kad galėtų tinkamai vykdyti savo užduotis ir pareigas▐.

Valstybės narės užtikrina, kad draudimo ir perdraudimo
  tarpininkų
  ir draudimo įmonių darbuotojai, užsiimantys draudimo tarpininkavimo veikla
  kaip pagrindine veikla, nuolat
  atnaujintų savo žinias ir gebėjimus,
  reikalingus pagal jų atliekamas funkcijas ir atitinkamą rinką
  .

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šių nuostatų, šios įmonės savo darbuotojams turi suteikti mažiausiai 200 valandų per penkerių metų laikotarpį arba atitinkamo skaičiaus valandų, kai ši veikla nėra jų pagrindinė veikla, tęstinio profesinio tobulinimosi ir pakankamų ir tinkamų mokymų; Valstybės narės taip pat viešai skelbia kriterijus, kuriuos jos nustato darbuotojams, kad jie atitiktų kompetencijos reikalavimus. Į tokius kriterijus įtraukiamas visų pripažįstamų kvalifikacijų sąrašas.

Siekdamos šio tikslo, valstybės narės sukuria mechanizmus žinioms ir įgūdžiams kontroliuoti, įvertinti ir sertifikuoti pasitelkiant nepriklausomas įstaigas.

Valstybės narės reikalaujamas sąlygas, susijusias su žiniomis ir gebėjimais,
  suderina
  su konkrečia draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo bei produktų, kuriuos parduodant tarpininkaujama, specifika, ypač jei draudimo tarpininkavimas nėra pagrindinė tarpininko profesinė veikla. ▐Valstybės narės gali nustatyti, kad 3 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytais atvejais
  ir draudimo įmonių darbuotojų, užsiimančių draudimo tarpininkavimu, atžvilgiu
  draudimo įmonė arba tarpininkas patikrina, ar tarpininkų žinios ir gebėjimai yra pakankami tos pačios dalies pirmoje pastraipoje išvardytiems įsipareigojimams vykdyti, ir, jei būtina, rengia tarpininkų mokymą, atitinkantį tarpininko parduodamų produktų reikalavimus.

Valstybės narės neprivalo šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo taikyti visiems draudimo įmonėje arba draudimo ar perdraudimo tarpininkui dirbantiems fiziniams asmenims, užsiimantiems draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veikla. Valstybės narės užtikrina, kad pakankamai tokių įmonių administracijoje dirbančių ir už tarpininkavimą parduodant draudimo ir perdraudimo produktus atsakingų asmenų, taip pat ir visi kiti tiesiogiai su draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo veikla susiję asmenys turėtų žinių ir gebėjimų, būtinų savo pareigoms atlikti.

2.   Draudimo ir perdraudimo tarpininkai ir draudimo įmonių darbuotojai, užsiimantys draudimo tarpininkavimo veikla, turi būti geros reputacijos. Mažiausias reikalavimas –
  kad darbuotojai, tiesiogiai susiję su rinkodara ar produkto pardavimu, neturėtų
  teistumo ar
  nebūtų įtraukti
  į jokį kitą teistumui pagal nacionalinius įstatymus prilyginamą dokumentą dėl rimtos baudžiamosios veikos, susijusios su nusikaltimais nuosavybei arba kitais nusikaltimais, susijusiais su finansine veikla ▐.

Remiantis 3 straipsnio 1 dalies antros pastraipos nuostatomis, valstybės narės gali leisti draudimo įmonėms patikrinti draudimo tarpininkų reputaciją.

Valstybės narės neprivalo šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo taikyti visiems draudimo įmonėje arba draudimo ir perdraudimo tarpininkui dirbantiems fiziniams asmenims, kurie užsiima draudimo ir perdraudimo tarpininkavimu. Valstybės narės užtikrina, kad tokių įmonių administracijos struktūra ir visi tiesiogiai su draudimo ar perdraudimo tarpininkavimu susiję darbuotojai atitiktų minėtą reikalavimą.

3.   Draudimo ir perdraudimo tarpininkai apsidraudžia civilinės atsakomybės draudimu, galiojančiu visoje Sąjungos teritorijoje, arba pasirūpina kita civilinės atsakomybės draudimui prilyginama garantija, apsaugančia nuo profesinio aplaidumo pasekmių. Draudimo ar garantijos suma yra ne mažesnė nei 
  1 250 000 EUR
  kiekvienam atskiram reikalavimui išmokėti draudimo išmoką, arba iš viso 
  1 850 000 EUR
  per metus visiems reikalavimams išmokėti draudimo išmoką, išskyrus tuos atvejus, kai šia draudimo ar jam prilyginama garantija jau yra pasirūpinusi draudimo, perdraudimo ar kita įmonė, kurios vardu veikia draudimo ar perdraudimo tarpininkas, arba kuri yra įgaliojusi draudimo ar perdraudimo tarpininkus veikti jos naudai, arba jeigu įmonė prisiima visišką atsakomybę už tarpininko veiksmus.

4.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių klientams apsaugoti, kai draudimo tarpininkas negali pervesti draudimo įmokos draudimo įmonei arba pervesti pareikalautos išmokėti sumos, arba grąžinti įmokos apdraustajam.

Šios priemonės gali būti bet kurios vienos ar daugiau iš šių formų:

| a) | įstatymuose ar sutartyje nustatytos nuostatos, pagal kurias tarpininkui kliento sumokėtos pinigų sumos laikomos sumokėtomis įmonei, o tarpininkui įmonės sumokėtos pinigų sumos nelaikomos sumokėtomis klientui tol, kol klientas juos faktiškai gauna; |
| --- | --- |

a)

įstatymuose ar sutartyje nustatytos nuostatos, pagal kurias tarpininkui kliento sumokėtos pinigų sumos laikomos sumokėtomis įmonei, o tarpininkui įmonės sumokėtos pinigų sumos nelaikomos sumokėtomis klientui tol, kol klientas juos faktiškai gauna;

| b) | reikalavimas, kad draudimo tarpininkų finansinis pajėgumas nuolatos sudarytų 4 % gautų metinių draudimo įmokų sumos, bet ne mažiau kaip 
  18 750 EUR
  ; |
| --- | --- |

b)

reikalavimas, kad draudimo tarpininkų finansinis pajėgumas nuolatos sudarytų 4 % gautų metinių draudimo įmokų sumos, bet ne mažiau kaip 
  18 750 EUR
  ;

| c) | reikalavimas, kad kliento pinigų sumos būtų pervedamos per griežtai atskirtas kliento sąskaitas ir kad iš tų sąskaitų bankroto atveju nebūtų atsiskaitoma su kitais kreditoriais; |
| --- | --- |

c)

reikalavimas, kad kliento pinigų sumos būtų pervedamos per griežtai atskirtas kliento sąskaitas ir kad iš tų sąskaitų bankroto atveju nebūtų atsiskaitoma su kitais kreditoriais;

| d) | reikalavimas įsteigti garantinį fondą. |
| --- | --- |

d)

reikalavimas įsteigti garantinį fondą.

5.   Draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklai vykdyti būtina, kad tarpininkai nuolatos atitiktų šiame straipsnyje nustatytus profesinius reikalavimus.

6.   Valstybės narės gali sugriežtinti šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus arba juos papildyti kitais reikalavimais jų jurisdikcijai priklausantiems draudimo ir perdraudimo tarpininkams.

7.   EIOPA reguliariai tikslina 3 ir 4 dalyse nurodytas sumas pagal Europos vartotojų kainų indekso, kurį skelbia Eurostatas, pasikeitimus. Pirmasis patikslinimas atliekamas po penkerių metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo, o visi kiti – kas penkeri metai nuo paskutinio patikslinimo datos.

EIOPA parengia reguliavimo standartų projektus, kuriuos taikant 3 ir 4 dalyse nurodyta bazinė eurais išreikšta suma pritaikoma pagal vartotojų kainų indekso procentinį pokytį nuo šios direktyvos įsigaliojimo iki pirmojo patikslinimo datos arba nuo paskutinio patikslinimo datos iki naujo patikslinimo datos, suapvalinant rezultatą iki sveikojo skaičiaus.

Tuos techninių reguliavimo standartų projektus EIOPA pateikia Komisijai per penkerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo, o vėlesnes peržiūrėtas jų versijas – kas penkeri metai nuo paskutinės peržiūros datos.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.

8.   
  Valstybės narės nustato
  :

| a) | tarpininko
  ir draudimo įmonių darbuotojų
  pakankamų žinių ir gebėjimų sąvoką, kai jie teikia draudimo tarpininkavimo paslaugas savo klientams, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

tarpininko
  ir draudimo įmonių darbuotojų
  pakankamų žinių ir gebėjimų sąvoką, kai jie teikia draudimo tarpininkavimo paslaugas savo klientams, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje;

| b) | tinkamus kriterijus, pagal kuriuos visų pirma nustatomas profesinės kvalifikacijos, patirties ir įgūdžių, būtinų užsiimant draudimo tarpininkavimu, lygis; |
| --- | --- |

b)

tinkamus kriterijus, pagal kuriuos visų pirma nustatomas profesinės kvalifikacijos, patirties ir įgūdžių, būtinų užsiimant draudimo tarpininkavimu, lygis;

| c) | veiksmus, kurių pagrįstai turėtų imtis draudimo tarpininkai ir draudimo įmonių
  darbuotojai
  , kad atnaujintų savo žinias ir gebėjimus tęsdami profesinį tobulinimąsi, taip siekdami užtikrinti tinkamą savo veiklos rezultatų lygį; |
| --- | --- |

c)

veiksmus, kurių pagrįstai turėtų imtis draudimo tarpininkai ir draudimo įmonių
  darbuotojai
  , kad atnaujintų savo žinias ir gebėjimus tęsdami profesinį tobulinimąsi, taip siekdami užtikrinti tinkamą savo veiklos rezultatų lygį;

8a.
     
  Kai buveinės valstybė narė užregistruoja draudimo tarpininką, kuris profesinę kvalifikaciją ar patirtį įgijo kitoje valstybėje narėje, ji atsižvelgia į kvalifikaciją ir patirtį pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB

   (17)

  ir kvalifikacijos lygį, kaip apibrėžta Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangoje, nustatytoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją

   (18).

9 straipsnis

Visuotinės gerovės taisyklių skelbimas

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos tinkamai paskelbtų svarbias nacionalines teisines nuostatas, pagal kurias saugoma visuotinė gerovė ir kurios taikomos vykdant draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo veiklą jų teritorijose.

2.   Valstybė narė, kuri, be šios direktyvos nuostatų, siūlo taikyti ir taiko papildomas draudimo tarpininkus ir draudimo produktų pardavimą reglamentuojančias nuostatas, užtikrina, kad dėl tų nuostatų atsirandanti administracinė našta būtų proporcinga vartotojų apsaugai. Valstybės narės toliau prižiūri šias nuostatas siekdamos užtikrinti, kad taip būtų ir toliau.

3.   EIOPA pateikia visuotinės gerovės taisyklių standartinį informacijos lapą, kurį turi užpildyti kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos. Jame pateikiamos nuorodos į kompetentingų institucijų interneto svetaines, kur paskelbta informacija apie visuotinės gerovės taisykles. Tokią informaciją nacionalinės kompetentingos institucijos reguliariai atnaujina, o EIOPA ją paskelbia savo interneto svetainėje anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis, visas nacionalines visuotinės gerovės taisykles suskirstydama į kategorijas pagal įvairias atitinkamas teisės sritis.

4.   Valstybės narės įsteigia vieną kontaktinį punktą, atsakingą už informacijos apie visuotinės gerovės taisykles teikimą savo atitinkamoje valstybėje narėje. Toks kontaktinis punktas turėtų būti tinkama kompetentinga institucija.

5.   EIOPA ataskaitoje išnagrinėja valstybių narių paskelbtas visuotinės gerovės taisykles, kaip nurodyta šiame straipsnyje, ir atitinkamai informuoja Komisiją, atsižvelgdama į tinkamą šios direktyvos taikymą ir vidaus rinkos veikimą, iki ... [treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo].

10 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Valstybės narės skiria kompetentingas institucijas, įgaliotas užtikrinti šios direktyvos įgyvendinimą. Valstybės narės informuoja Komisiją apie kompetentingos institucijos paskyrimą, pranešdamos apie bet kokį šių pareigų padalijimą.

2.   1 dalyje nurodytos institucijos yra arba valdžios institucijos, arba pagal nacionalinius įstatymus ar nacionalinių įstatymų šiam tikslui aiškiai įgaliotos valdžios institucijų pripažintos įstaigos. Draudimo ar perdraudimo įmonės
  ar asociacijos, kurių nariais tiesiogiai arba netiesiogiai yra draudimo ar perdraudimo įmonės arba draudimo ar perdraudimo tarpininkai,
  negali būti kompetentingomis institucijomis.

3.   Kompetentingoms institucijoms suteikiami visi įgaliojimai, būtini jų pareigoms atlikti. Daugiau nei vieną kompetentingą instituciją savo teritorijoje turinti valstybė narė užtikrina, kad kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiautų tam, kad galėtų veiksmingai atlikti savo atitinkamas pareigas.

11 straipsnis

Keitimasis informacija tarp valstybių narių

1.   Įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos bendradarbiauja, kad užtikrintų tinkamą šios direktyvos nuostatų taikymą.

2.   Kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie draudimo ir perdraudimo tarpininkus, kuriems buvo taikytos VIII skyriuje nurodytos sankcijos, jeigu dėl to tarpininkai gali būti išbraukti iš registro. Be to, institucijos prašymu kompetentingos institucijos gali keistis bet kokia kita svarbia informacija.

3.   Visi asmenys, kuriems reikia gauti arba paskelbti su šia direktyva susijusią informaciją, yra įpareigoti saugoti profesinę paslaptį taip, kaip nustatyta Tarybos direktyvos 92/49/EEB (19) 16 straipsnyje ir Tarybos direktyvos 92/96/EEB (20) 15 straipsnyje.

12 straipsnis

Skundai

Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, leidžiančios klientams ir kitiems suinteresuotiems asmenims (ypač vartotojų asociacijoms) įregistruoti skundus dėl draudimo ir perdraudimo tarpininkų ir įmonių veiksmų. Į skundus turi būti atsakyta visais atvejais.

13 straipsnis

Žalos atlyginimas neteismine tvarka

1.   
  Laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos .../.../ES

   (21)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento .../.../ES

   (22) valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatytos tinkamos, veiksmingos, objektyvios ir nepriklausomos skundų pateikimo ir žalos atlyginimo procedūros, leidžiančios draudimo tarpininkų ir klientų, taip pat draudimo įmonių ir klientų ginčus spręsti neteismine tvarka, tam tikrais atvejais pasinaudojant esančiomis institucijomis. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad visos draudimo įmonės ir draudimo tarpininkai dalyvautų neteisminio ginčų sprendimo procedūrose, kai ▐ procedūros pabaigoje priimami sprendimai
  gali būti
  privalomi
  atitinkamai tarpininkui arba draudimo įmonei ir klientui
  .

▐

2.   Valstybės narės užtikrina, kad šios institucijos bendradarbiautų sprendžiant tarpvalstybinius ginčus.

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje įsisteigę draudimo tarpininkai informuotų vartotojus apie alternatyvaus ginčų sprendimo subjektų, kurių paslaugomis jie naudojasi ir kurie yra kompetentingi nagrinėti galimus tų subjektų ir vartotojų ginčus, pavadinimus, adresus ir interneto svetainių adresus.

2b.
     
  Draudimo tarpininkai Sąjungos viduje užsiimantys internetine prekyba ir tarpvalstybine prekyba internetu, jei tikslinga, turi informuoti vartotojus apie ginčų alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) platformą ir nurodyti savo elektroninio pašto adresą. Ši informacija paprastai, tiesiogiai, aiškiai nuolat teikiama draudimo tarpininkų interneto svetainėse ir, jeigu pasiūlymas pateikiamas e. paštu arba kitu elektroninėmis priemonėmis perduodamu tekstiniu pranešimu, – tame pranešime. Taip pat pateikiama elektroninė nuoroda į AGS platformos pradžios tinklalapį. Be to, draudimo tarpininkai turi informuoti vartotojus apie AGS platformą, kai vartotojas pateikia skundą draudimo tarpininkui, draudimo tarpininko valdomai vartotojų skundų nagrinėjimo sistemai arba įmonės ombudsmenui.

2c.
     
  Jei klientas pradeda alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrą, nustatytą nacionalinėje teisėje, prieš draudimo tarpininką ar draudimo įmonę dėl ginčo, susijusio su teisėmis ir pareigomis, nustatytomis pagal šios direktyvos nuostatas, reikalaujama, kad draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė dalyvautų toje procedūroje.

2d.
     
  Šios direktyvos taikymo tikslais kompetentingos institucijos bendradarbiauja viena su kita ir su subjektais, atsakingais už šiame straipsnyje nurodytą neteisminių ginčų ir žalos atlyginimo procedūras ir tiek, kiek leidžiama pagal galiojančius Sąjungos teisėkūros procedūra priimtus aktus.

14 straipsnis

Naudojimosi tarpininkų paslaugomis apribojimas

Valstybės narės užtikrina, kad
  naudodamiesi draudimo ar perdraudimo tarpininkų, įsisteigusių Sąjungoje, paslaugomis,
  draudimo ir perdraudimo įmonės ir tarpininkai naudotųsi tik registruotų draudimo ir perdraudimo tarpininkų arba 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų asmenų, arba 4 straipsnyje nurodytus deklaravimo reikalavimus įvykdžiusių asmenų teikiamomis draudimo ir perdraudimo tarpininkavimo paslaugomis.

VI SKYRIUS

INFORMAVIMO REIKALAVIMAI IR VEIKLOS VYKDYMO TAISYKLĖS

15 straipsnis

Bendrasis principas

1.   Valstybės narės reikalauja, kad teikdamas draudimo tarpininkavimo paslaugas klientams arba jų naudai draudimo tarpininkas ar draudimo įmonė
  visada
  veiktų garbingai, sąžiningai
  , patikimai, garbingai
  ir profesionaliai, vadovaudamiesi savo klientų interesais.

2.   Visa informacija, įskaitant draudimo tarpininko arba draudimo įmonės rinkodaros pranešimus, adresuota esamiems ar galimiems klientams, yra
  sąžininga
  , aiški ir neklaidinanti. Rinkodaros pranešimai
  visada
  turi būti aiškiai atpažįstami.

16 straipsnis

Bendroji draudimo tarpininko arba draudimo įmonės teikiama informacija

Valstybės narės nustato taisykles, kurias taikant užtikrinama, kad:

| a) | prieš sudarydamas bet kokią draudimo sutartį
  arba jei daromas koks nors esminis klientams pateikiamų duomenų, susijusių su tarpininku, pakeitimas po draudimo sutarties sudarymo,
  draudimo tarpininkas (įskaitant priklausomus tarpininkus) klientams atskleistų tokią informaciją:






  i) | savo tapatybę, adresą ir tai, kad jis yra draudimo tarpininkas; |
| --- | --- | --- |

a)

prieš sudarydamas bet kokią draudimo sutartį
  arba jei daromas koks nors esminis klientams pateikiamų duomenų, susijusių su tarpininku, pakeitimas po draudimo sutarties sudarymo,
  draudimo tarpininkas (įskaitant priklausomus tarpininkus) klientams atskleistų tokią informaciją:

i)

savo tapatybę, adresą ir tai, kad jis yra draudimo tarpininkas;

| ii) | ar ji teikia kokias nors konsultacijas apie parduodamus draudimo produktus; |
| --- | --- |

ii)

ar ji teikia kokias nors konsultacijas apie parduodamus draudimo produktus;

| iii) | informaciją apie 12 straipsnyje nurodytas procedūras, kurios leidžia klientams ir kitiems suinteresuotiems asmenims pateikti skundus dėl draudimo ar perdraudimo tarpininkų veiksmų, ir dėl 13 straipsnyje nurodytų skundų pateikimo ir žalos atlyginimo neteismine tvarka procedūrų; |
| --- | --- |

iii)

informaciją apie 12 straipsnyje nurodytas procedūras, kurios leidžia klientams ir kitiems suinteresuotiems asmenims pateikti skundus dėl draudimo ar perdraudimo tarpininkų veiksmų, ir dėl 13 straipsnyje nurodytų skundų pateikimo ir žalos atlyginimo neteismine tvarka procedūrų;

| iv) | informaciją apie registrą, kuriame jis įregistruotas, ir būdus, kaip patikrinti, ar jis įregistruotas; ir |
| --- | --- |

iv)

informaciją apie registrą, kuriame jis įregistruotas, ir būdus, kaip patikrinti, ar jis įregistruotas; ir

| v) | ar tarpininkas atstovauja klientui ar veikia draudimo įmonės vardu arba jos naudai; |
| --- | --- |

v)

ar tarpininkas atstovauja klientui ar veikia draudimo įmonės vardu arba jos naudai;

| b) | prieš sudarydama bet kokią draudimo sutartį draudimo įmonė klientams atskleistų tokią informaciją:






  i) | savo tapatybę, adresą ir tai, kad ji yra draudimo įmonė; |
| --- | --- | --- |

b)

prieš sudarydama bet kokią draudimo sutartį draudimo įmonė klientams atskleistų tokią informaciją:

i)

savo tapatybę, adresą ir tai, kad ji yra draudimo įmonė;

| ii) | ar ji teikia kokias nors konsultacijas apie parduodamus draudimo produktus; |
| --- | --- |

ii)

ar ji teikia kokias nors konsultacijas apie parduodamus draudimo produktus;

| iii) | informaciją apie 12 straipsnyje nurodytas procedūras, kurios leidžia klientams ir kitiems suinteresuotiems asmenims pateikti skundus dėl draudimo įmonių veiksmų ir dėl 13 straipsnyje nurodytų skundų pateikimo ir žalos atlyginimo neteismine tvarka procedūrų. |
| --- | --- |

iii)

informaciją apie 12 straipsnyje nurodytas procedūras, kurios leidžia klientams ir kitiems suinteresuotiems asmenims pateikti skundus dėl draudimo įmonių veiksmų ir dėl 13 straipsnyje nurodytų skundų pateikimo ir žalos atlyginimo neteismine tvarka procedūrų.

17 straipsnis

Interesų konfliktai ir skaidrumas

1.   Prieš sudarydamas bet kokią draudimo sutartį, draudimo tarpininkas▐ klientui suteikia bent tokią informaciją:

| a) | ar tarpininkas turi, tiesiogiai ar netiesiogiai, akcijų, sudarančių daugiau nei 10 % balsavimo teisių arba kapitalo tam tikroje draudimo įmonėje; |
| --- | --- |

a)

ar tarpininkas turi, tiesiogiai ar netiesiogiai, akcijų, sudarančių daugiau nei 10 % balsavimo teisių arba kapitalo tam tikroje draudimo įmonėje;

| b) | ar atitinkama draudimo įmonė arba atitinkamos draudimo įmonės patronuojančioji įmonė tiesiogiai ar netiesiogiai turi akcijų, sudarančių daugiau nei 10 % balsavimo teisių arba kapitalo draudimo tarpininko įmonėje; |
| --- | --- |

b)

ar atitinkama draudimo įmonė arba atitinkamos draudimo įmonės patronuojančioji įmonė tiesiogiai ar netiesiogiai turi akcijų, sudarančių daugiau nei 10 % balsavimo teisių arba kapitalo draudimo tarpininko įmonėje;

| c) | dėl siūlomos sutarties:






  i) | ar tarpininkas konsultuoja remdamasis sąžininga
  asmenine
  analize; arba |
| --- | --- | --- |

c)

dėl siūlomos sutarties:

i)

ar tarpininkas konsultuoja remdamasis sąžininga
  asmenine
  analize; arba

| ii) | ar tarpininkas yra sutartimi įsipareigojęs vykdyti draudimo tarpininkavimo veiklą, bendradarbiaudamas išskirtinai tik su viena ar keliomis draudimo įmonėmis. Tokiu atveju tarpininkas pateikia tokių draudimo įmonių pavadinimus; arba |
| --- | --- |

ii)

ar tarpininkas yra sutartimi įsipareigojęs vykdyti draudimo tarpininkavimo veiklą, bendradarbiaudamas išskirtinai tik su viena ar keliomis draudimo įmonėmis. Tokiu atveju tarpininkas pateikia tokių draudimo įmonių pavadinimus; arba

| iii) | ar tarpininkas nėra sutartimi įsipareigojęs vykdyti draudimo tarpininkavimo veiklą, bendradarbiaudamas išskirtinai tik su viena ar keliomis draudimo įmonėmis ir nekonsultuoja remdamasis sąžininga
  asmenine
  analize. Tokiu atveju tarpininkas pateikia pavadinimus tų draudimo įmonių, su kuriomis jis gali bendradarbiauti ir bendradarbiauja; |
| --- | --- |

iii)

ar tarpininkas nėra sutartimi įsipareigojęs vykdyti draudimo tarpininkavimo veiklą, bendradarbiaudamas išskirtinai tik su viena ar keliomis draudimo įmonėmis ir nekonsultuoja remdamasis sąžininga
  asmenine
  analize. Tokiu atveju tarpininkas pateikia pavadinimus tų draudimo įmonių, su kuriomis jis gali bendradarbiauti ir bendradarbiauja;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| e) | ar su draudimo sutartimi jis dirba:






  i) | už atlyginimą, kuris yra tiesiogiai kliento mokamas atlygis; arba |
| --- | --- | --- |

e)

ar su draudimo sutartimi jis dirba:

i)

už atlyginimą, kuris yra tiesiogiai kliento mokamas atlygis; arba

| ii) | už bet kokios rūšies komisinius, kurie yra į draudimo įmoką įskaičiuotas atlygis; arba |
| --- | --- |

ii)

už bet kokios rūšies komisinius, kurie yra į draudimo įmoką įskaičiuotas atlygis; arba

| iii) | už atlygį, kurio pagrindas yra i ir ii papunkčių derinys; |
| --- | --- |

iii)

už atlygį, kurio pagrindas yra i ir ii papunkčių derinys;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| ea) | ar, atsižvelgiant į draudimo sutartį, atlyginimo šaltinis yra:










  i) | draudėjas; |
| --- | --- | --- |

ea)

ar, atsižvelgiant į draudimo sutartį, atlyginimo šaltinis yra:

i)

draudėjas;

| ii) | draudimo įmonė; |
| --- | --- |

ii)

draudimo įmonė;

| iii) | kitas draudimo tarpininkas; |
| --- | --- |

iii)

kitas draudimo tarpininkas;

| iv) | i, ii ir iii papunkčių derinys. |
| --- | --- |

iv)

i, ii ir iii papunkčių derinys.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

2.   
  Vartotojas turi teisę reikalauti 1 dalies e a punkte nurodytos papildomos išsamios informacijos.

3.   Draudimo įmonė
  draudimą tiesiogiai parduodama klientams
  taip pat informuoja klientą apie
  tai, ar
  jų darbuotojai už atitinkamo draudimo produkto platinimą ir valdymą
  gauna bet koką kintamą atlygį
  .

▐

5a.
     
  Interesų konflikto atvejais ir siekiant skatinti sąžiningą konkurenciją vartotojui pateikiama informacija apie atitinkamus kiekybinius elementus, susijusius su apibrėžtimis, nurodytomis šio straipsnio 1 dalies e a punkte ir 3 dalyje, ir tokiomis pačiomis sąlygomis. EIOPA, vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 16 straipsniu, iki 2015 m. gruodžio 31 d. parengia ir nuolat atnaujina gaires, kuriomis užtikrinama, kad šis straipsnis būtų taikomas nuosekliai.

17a straipsnis

Informacijos atskleidimas

Valstybės narės gali nustatyti arba išsaugoti papildomas informacijos, susijusios su atlygiu, mokesčiais, komisiniais ar nepinigine nauda, atskleidimo prievoles, taikomas draudimo tarpininkams ir draudimo įmonėms, teikiantiems tarpininkavimo paslaugas, jei valstybės narės sudaro vienodas veiklos sąlygas visiems platinimo kanalams ir neiškreipia konkurencijos bei laikosi Sąjungos teisės aktų ir jei dėl to susidariusi administracinė našta proporcinga siekiamai vartotojų apsaugai.

18 straipsnis

Konsultacijos ir pardavimo standartai▐

1.   
  Jei prieš sudarant
  kiekvieną konkrečią sutartį teikiamos konsultacijos, draudimo tarpininkas (įskaitant priklausomus tarpininkus) arba draudimo įmonė, remdamiesi kliento pateikta informacija,
  nurodo
  :

| a) | to kliento poreikius ir reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

to kliento poreikius ir reikalavimus;

| b) | ▐ pagrindines priežastis, kuriomis remdamiesi jie klientui pateikė vieną ar kitą patarimą dėl nurodyto draudimo produkto. ▐ |
| --- | --- |

b)

▐ pagrindines priežastis, kuriomis remdamiesi jie klientui pateikė vieną ar kitą patarimą dėl nurodyto draudimo produkto. ▐

2.   1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija išdėstoma atsižvelgiant į siūlomo draudimo produkto sudėtingumą ir klientui kylančios finansinės rizikos lygį
  nepriklausomai nuo pasirinkto produkto pirkimo būdo
  .

3.   Jeigu draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė
  teikia konsultacijas, paremtas sąžininga analize,
  jie privalo
  jas teikti
  atlikę pakankamai išsamią rinkoje siūlomų draudimo sutarčių analizę, kad galėtų vadovaudamiesi profesionaliais kriterijais klientui
  pateikti asmeninę rekomendaciją atsižvelgdami į jo interesus ir nurodyti, kuri draudimo sutartis labiausiai atitiktų jo poreikius
  .

4.   Prieš sudarant sutartį, nesvarbu, konsultacija teikiama ar ne, draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė klientui suteikia svarbią informaciją apie draudimo produktą suprantama forma, kad klientas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą, atsižvelgdamas į draudimo produkto sudėtingumą ir kliento tipą.
  Ji suteikiama standartizuotame informaciniame lape, aiškia kalba pateikiant produkto informacijos dokumentą. Jame nurodoma ši būtiniausia informacija:

| a) | informacija apie draudimo tipą; |
| --- | --- |

a)

informacija apie draudimo tipą;

| b) | draudžiamos ir nedraudžiamos rizikos aprašas; |
| --- | --- |

b)

draudžiamos ir nedraudžiamos rizikos aprašas;

| c) | draudimo įmokų mokėjimo būdai ir mokėjimų trukmė; |
| --- | --- |

c)

draudimo įmokų mokėjimo būdai ir mokėjimų trukmė;

| d) | išimtys; |
| --- | --- |

d)

išimtys;

| e) | įsipareigojimai sutarčiai prasidedant; |
| --- | --- |

e)

įsipareigojimai sutarčiai prasidedant;

| f) | įsipareigojimai sutarčiai galiojant; |
| --- | --- |

f)

įsipareigojimai sutarčiai galiojant;

| g) | įsipareigojimai tuo atveju, kai pateikiamas reikalavimas; |
| --- | --- |

g)

įsipareigojimai tuo atveju, kai pateikiamas reikalavimas;

| h) | sutarties terminas, įskaitant sutarties pradžios ir pabaigos datą; |
| --- | --- |

h)

sutarties terminas, įskaitant sutarties pradžios ir pabaigos datą;

| i) | sutarties nutraukimo būdai; |
| --- | --- |

i)

sutarties nutraukimo būdai;

4a.
     
  4 dalis netaikoma:

| a) | investiciniams produktams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento .../.../EB

   (23)

  4a straipsnyje; arba |
| --- | --- |

a)

investiciniams produktams, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento .../.../EB

   (23)

  4a straipsnyje; arba

| b) | šios direktyvos VIII skyriuje nurodytų investicinių draudimo produktų pardavimui. |
| --- | --- |

b)

šios direktyvos VIII skyriuje nurodytų investicinių draudimo produktų pardavimui.

19 straipsnis

Informacijos teikimo išimtys ir lankstumo sąlyga

1.   16, 17 ir 18 straipsniuose nurodytos informacijos teikti nereikia, kai draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė tarpininkauja draudžiant nuo didelės rizikos, kai tarpininkauja perdraudimo tarpininkai arba perdraudimo įmonės arba kai tarpininkaujama profesionaliems klientams, kaip nurodyta priede.

2.   Valstybės narės gali išlaikyti arba priimti griežtesnes įstatymų nuostatas dėl 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodytų informavimo reikalavimų, jeigu tos nuostatos neprieštarauja Sąjungos teisės aktams. Valstybės narės praneša EIOPA ir Komisijai apie tokias nacionalines nuostatas.

2a.
     
  Valstybės narės, kurios toliau taiko arba priima griežtesnes nuostatas, taikomas draudimo tarpininkams, užtikrina, kad tų nuostatų laikymasis nepažeistų vienodų sąlygų principų ir kad administracinė našta, atsirandanti dėl šių nuostatų, būtų proporcinga, atsižvelgiant į vartotojų apsaugos naudą.

3.   Siekdama kuo didesnio skaidrumo visomis tinkamomis priemonėmis, EIOPA užtikrina, kad jos gauta informacija apie nacionalines nuostatas bus taip pat perduota klientams, draudimo tarpininkams ir draudimo įmonėms.

20 straipsnis

Informacijos teikimo sąlygos

1.   Visa informacija, kurią tarpininkas turi pateikti vadovaudamasis 16, 17 ir 18 straipsniais, pateikiama klientams:

| a) | popierine forma; |
| --- | --- |

a)

popierine forma;

| b) | aiškiai ir tiksliai, kad klientas suprastų; ir |
| --- | --- |

b)

aiškiai ir tiksliai, kad klientas suprastų; ir

| c) | valstybės narės, kurioje yra draudimo rizika, arba valstybės narės, kurioje prisiimtas įsipareigojimas, oficialia kalba arba bet kuria kita kalba, dėl kurios susitaria šalys. Informacija pateikiama nemokamai. |
| --- | --- |

c)

valstybės narės, kurioje yra draudimo rizika, arba valstybės narės, kurioje prisiimtas įsipareigojimas, oficialia kalba arba bet kuria kita kalba, dėl kurios susitaria šalys. Informacija pateikiama nemokamai.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto, 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija gali būti teikiama klientui vienu iš šių būdų:

| a) | patvariąja laikmena, išskyrus popierių, kai įvykdomos 4 dalyje nustatytos sąlygos; arba |
| --- | --- |

a)

patvariąja laikmena, išskyrus popierių, kai įvykdomos 4 dalyje nustatytos sąlygos; arba

| b) | interneto svetainėje, kai įvykdomos 5 dalyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

b)

interneto svetainėje, kai įvykdomos 5 dalyje nustatytos sąlygos.

3.   Tačiau, kai 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija pateikiama patvariąja laikmena, išskyrus popierių, arba interneto svetainėje, klientui paprašius popierinė kopija jam pateikiama nemokamai.

4.   16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija gali būti teikiama kita patvariąja laikmena nei popierius, jei įvykdomos šios sąlygos:

| a) | naudoti patvariąją laikmeną yra tinkama, atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp tarpininko ar draudimo įmonės ir kliento; ir |
| --- | --- |

a)

naudoti patvariąją laikmeną yra tinkama, atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp tarpininko ar draudimo įmonės ir kliento; ir

| b) | klientui buvo suteikta galimybė pasirinkti, ar gauti informaciją popierine forma, ar patvariąja laikmena, ir klientas pasirinko tą kitą laikmeną. |
| --- | --- |

b)

klientui buvo suteikta galimybė pasirinkti, ar gauti informaciją popierine forma, ar patvariąja laikmena, ir klientas pasirinko tą kitą laikmeną.

5.   16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija gali būti pateikiama interneto svetainėje, jei ji adresuojama asmeniškai klientui arba jei įvykdomos šios sąlygos:

| a) | 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodytą informaciją pateikti interneto svetainėje yra tinkama, atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp tarpininko ar draudimo įmonės ir kliento; |
| --- | --- |

a)

16, 17 ir 18 straipsniuose nurodytą informaciją pateikti interneto svetainėje yra tinkama, atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp tarpininko ar draudimo įmonės ir kliento;

| b) | klientas sutiko, kad 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija būtų pateikta interneto svetainėje; |
| --- | --- |

b)

klientas sutiko, kad 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija būtų pateikta interneto svetainėje;

| c) | klientui elektroniniu būdu pranešamas interneto svetainės adresas ir vieta interneto svetainėje, kurioje galima susipažinti su 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija; |
| --- | --- |

c)

klientui elektroniniu būdu pranešamas interneto svetainės adresas ir vieta interneto svetainėje, kurioje galima susipažinti su 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija;

| d) | užtikrinama, kad 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija būtų prieinama interneto svetainėje tiek laiko, kiek klientui pagrįstai gali reikėti su ja susipažinti. |
| --- | --- |

d)

užtikrinama, kad 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodyta informacija būtų prieinama interneto svetainėje tiek laiko, kiek klientui pagrįstai gali reikėti su ja susipažinti.

6.   Taikant 4 ir 5 dalis laikoma, kad informaciją pateikti patvariąja laikmena, išskyrus popierių, arba interneto svetainėje yra tinkama, atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp tarpininko ar draudimo įmonės ir kliento, jeigu galima įrodyti, kad klientas turi galimybę reguliariai naudotis internetu. Jeigu tai veiklai vykdyti klientas pateikia elektroninio pašto adresą, tai laikoma tokiu įrodymu.

7.   Prekiaujant draudimo produktais telefonu, iš anksto klientui teikiama informacija turi atitikti Sąjungos reikalavimus, taikomus nuotolinei prekybai vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis. Be to,
  po to, kai klientas pagal 4 dalį pasirenka informaciją gauti kita laikmena nei popierius,
  informacija pagal 1 ar 2 dalyje nustatytus reikalavimus klientui pateikiama iš karto sudarius sutartį.

▌

21a straipsnis

Siejimas ir grupavimas

1.
     
  kai draudimas siūlomas kartu su kita paslauga ar papildomu produktu kaip paketo at to paties susitarimo dalis arba kaip paketas, draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė informuoja klientą apie galimybę bendrai pirkti atskiras sudedamąsias dalis, arba atskitai pateikia atskirus duomenis apie kiekvienos sudedamosios dalies įmokas ar kainas. Tai netrukdo tarpininkauti dėl skirtingo draudimo lygio draudimo produktų arba kelių rūšių rizikos draudimo polisų.

2.
     
  Kai rizika, atsirandanti dėl tokio klientui siūlomo susitarimo ar paketo, gali skirtis nuo rizikos, susijusios su atskiromis sudedamosiomis dalimis, klientui pareikalavus draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė pateikia tinkamą skirtingų susitarimo ar paketo sudedamųjų dalių aprašą ir tai, kaip jų tarpusavio sąveika paveikia riziką.

3.
     
  Vėliausiai iki ... [18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] EIOPA, Europos priežiūros institucijų jungtiniame komitete bendradarbiaudama su Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) ir EVPRI, parengia ir periodiškai atnaujina kryžminės prekybos vertinimo ir priežiūros gaires, kuriose visų pirma nurodomos situacijos, kai kryžminės prekybos metodai neatitinka 15 straipsnio 1 dalies nuostatų.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad kai draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė teikia konsultacijas, jie užtikrintų, kad visas draudimo produktų paketas atitiktų kliento poreikius ir reikalavimus.

5.
     
  Valstybės narės gali išlaikyti ar priimti papildomas griežtesnes priemones, arba konkrečiais atvejais įsikišti, kad uždraustų draudimo pardavimą kartu su kita paslauga ar produktu kaip paketo dalį ar kaip to paties susitarimo ar paketo sąlygą, kai jos gali įrodyti, kad tokia praktika žalinga vartotojams.

VII SKYRIUS

PAPILDOMI VARTOTOJŲ APSAUGOS REIKALAVIMAI, SUSIJĘ SU INVESTICINIAIS DRAUDIMO PRODUKTAIS

22 straipsnis

Taikymo sritis

Šiame skyriuje nustatyti ▌draudimo tarpininkavimo veiklos reikalavimai,
  papildantys 15, 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodytus reikalavimus,
  kai
  ši veikla vykdoma
  parduodant
  draudimo principu pagrįstus
  investicinius produktus
  , ir ja
  užsiima:

| a) | draudimo tarpininkas; |
| --- | --- |

a)

draudimo tarpininkas;

| b) | draudimo įmonė. |
| --- | --- |

b)

draudimo įmonė.

23 straipsnis

Interesų konfliktai

1.   Valstybės narės reikalauja, kad draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės imtųsi visų tinkamų veiksmų, siekdamos nustatyti interesų konfliktus, kurių gali kilti užsiimant
  bet kokia
  draudimo
  tarpininkavimo veikla
  , tarp tų draudimo tarpininkų ar įmonių, įskaitant jų vadovus, darbuotojus ir priklausomus draudimo tarpininkus, arba tiesiogiai ar netiesiogiai su jais kontrolės ryšiais susijusių asmenų ir klientų, arba tarp vieno kliento ir kito kliento.

2.   Jeigu pagal 15, 16 ir 17 straipsnius draudimo tarpininko ar draudimo
  įmonės taikytos organizacinės ir administracinės priemones
  yra
  nepakankamos
  , siekiant patikimai užkirsti kelią žalos, kuri gali būti padaryta▐ klientų interesams▐, rizikai, prieš imdamasis veiklos
  savo
  vardu draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė aiškiai atskleidžia informaciją klientui
  atitinkamai
  apie bendrą interesų konfliktų pobūdį
  ir
  priežastis.

2a.
     
  2 dalyje nurodyta atskleidžiama informacija turi būti:

| a) | pateikiama patvariojoje laikmenoje; ir |
| --- | --- |

a)

pateikiama patvariojoje laikmenoje; ir

| b) | pakankamai išsami, atsižvelgiant į kliento tipą, kad tas klientas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl draudimo tarpininkavimo veiklos, kurios atžvilgiu kyla interesų konfliktas. |
| --- | --- |

b)

pakankamai išsami, atsižvelgiant į kliento tipą, kad tas klientas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl draudimo tarpininkavimo veiklos, kurios atžvilgiu kyla interesų konfliktas.

3.   Komisijai pagal 33 straipsnį suteikiami įgaliojamai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ▐:

| a) | nustatomi veiksmai ▐, kurių pagrįstai turėtų imtis draudimo tarpininkai
  arba
  draudimo įmonės, kad
  vykdydami
  draudimo tarpininkavimo
  veiklą
  nustatytų interesų konfliktus, užkirstų jiems kelią, juos valdytų ir atskleistų apie juos informaciją; |
| --- | --- |

a)

nustatomi veiksmai ▐, kurių pagrįstai turėtų imtis draudimo tarpininkai
  arba
  draudimo įmonės, kad
  vykdydami
  draudimo tarpininkavimo
  veiklą
  nustatytų interesų konfliktus, užkirstų jiems kelią, juos valdytų ir atskleistų apie juos informaciją;

| b) | nustatomi
  tinkami interesų konfliktų, galinčių pažeisti draudimo tarpininko ar draudimo įmonės esamų ar galimų klientų interesus, tipų nustatymo kriterijai. |
| --- | --- |

b)

nustatomi
  tinkami interesų konfliktų, galinčių pažeisti draudimo tarpininko ar draudimo įmonės esamų ar galimų klientų interesus, tipų nustatymo kriterijai.

24 straipsnis

Bendrieji principai ir informacija klientams

1.   Valstybės narės
  užtikrina
  , kad
  vykdydamas
  draudimo tarpininkavimo
  veiklą
  klientams arba jų naudai draudimo tarpininkas ar draudimo įmonė veiktų garbingai, sąžiningai ir profesionaliai, vadovaudamiesi savo klientų interesais, ir visų pirma laikytųsi šiame straipsnyje ir 25 straipsnyje nustatytų principų.

2.   Visa informacija, įskaitant draudimo tarpininko arba draudimo įmonės rinkodaros pranešimus, adresuota esamiems ar galimiems klientams, yra teisinga, aiški ir neklaidinanti. Rinkodaros pranešimai yra aiškiai atpažįstami.

3.   Esamiems arba galimiems klientams pateikiama tinkama informacija apie:

| a) | draudimo tarpininką arba draudimo įmonę ir jų paslaugas. Teikiant konsultacijas, informacijoje nurodoma, ar konsultacijos teikiamos nepriklausomai ir ar jos grindžiamos plačia ar labiau ribota rinkos analize, taip pat nurodoma, ar draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė nuolat teiks
  klientams
  rekomenduoto draudimo
  principu pagrįsto investicinio
  produkto tinkamumo vertinimą; |
| --- | --- |

a)

draudimo tarpininką arba draudimo įmonę ir jų paslaugas. Teikiant konsultacijas, informacijoje nurodoma, ar konsultacijos teikiamos nepriklausomai ir ar jos grindžiamos plačia ar labiau ribota rinkos analize, taip pat nurodoma, ar draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė nuolat teiks
  klientams
  rekomenduoto draudimo
  principu pagrįsto investicinio
  produkto tinkamumo vertinimą;

| b) | draudimo
  principu pagrįstus investicinius
  produktus ir siūlomas investavimo strategijas. Tai turėtų apimti atitinkamas gaires ir įspėjimus dėl rizikos, susijusios su investicijomis į 
  tas priemones
  arba konkrečiomis investavimo strategijomis. ▐ |
| --- | --- |

b)

draudimo
  principu pagrįstus investicinius
  produktus ir siūlomas investavimo strategijas. Tai turėtų apimti atitinkamas gaires ir įspėjimus dėl rizikos, susijusios su investicijomis į 
  tas priemones
  arba konkrečiomis investavimo strategijomis. ▐

| ba) | visas išlaidas ir mokesčius, susijusius su draudimo tarpininkavimu ar papildomomis paslaugomis; privaloma nurodyti konsultavimo kainą, klientui rekomenduojamos arba parduodamos finansinės priemonės kainą ir kaip klientas gali už tai sumokėti, taip pat visus mokėjimus trečiosioms šalims; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

visas išlaidas ir mokesčius, susijusius su draudimo tarpininkavimu ar papildomomis paslaugomis; privaloma nurodyti konsultavimo kainą, klientui rekomenduojamos arba parduodamos finansinės priemonės kainą ir kaip klientas gali už tai sumokėti, taip pat visus mokėjimus trečiosioms šalims; [8 pakeit.]

3a.
     
  Informacija apie visas išlaidas ir mokesčius, kurie nesusiję su pagrindinės rinkos rizikos atsiradimu, įskaitant išlaidas ir mokesčius, susijusius su tarpininkavimo paslauga ir draudimo produktu, sudedama, kad klientas galėtų matyti bendrą kainą, taip pat investicijų grąžos kaupiamąjį poveikį ir, klientui pareikalavus, suskirstymą pagal punktus. Kai taikytina, tokia informacija teikiama klientui reguliariai, bent kartą į metus, per visą investavimo laikotarpį.

Pirmoje pastraipoje ir 6a dalyje nurodyta informacija teikiama suprantama forma taip, kad esami arba galimi klientai galėtų tinkamai suprasti investavimo paslaugos ir konkretaus siūlomo investicinio draudimo produkto tipo pobūdį ir riziką ir priimti sprendimus dėl investavimo remdamiesi turima informacija. Valstybės narės gali numatyti, kad tokia informacija būtų teikiama standartizuota forma. [9 pakeit.]

4.   
  2 ir 3 dalyse
  nurodyta informacija turėtų būti teikiama suprantama forma taip, kad esami arba galimi klientai galėtų tinkamai suprasti konkretaus siūlomo draudimo
  principu pagrįsto investicinio
  produkto
  tipo
  pobūdį ir riziką ir priimti investicinius sprendimus, remdamiesi turima informacija. Šios informacijos pateikimo forma gali būti standartizuota
  pagal 18 straipsnio 4 dalį
  .

5.   
  Valstybės narės reikalauja, kad kai
  draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė informuoja klientą, kad teikiamos nepriklausomos konsultacijos dėl draudimo, draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė
  klientui atskleistų informaciją apie su draudimo sutartimi susijusio atlyginimo pobūdį
  :

| a) | draudimų produktų, kuriais bus paremtos rekomendacijos, asortimentą ir, visų pirma, ar tas asortimentas apsiriboja draudimo produktais, kuriuos parengia arba teikia su klientą atstovaujančiu tarpininku glaudžių ryšių turintys subjektai; |
| --- | --- |

a)

draudimų produktų, kuriais bus paremtos rekomendacijos, asortimentą ir, visų pirma, ar tas asortimentas apsiriboja draudimo produktais, kuriuos parengia arba teikia su klientą atstovaujančiu tarpininku glaudžių ryšių turintys subjektai;

5a.
     
  Valstybės narės gali papildomai uždrausti arba dar labiau apriboti su konsultacijų dėl draudimo teikimu susijusių mokesčių, komisinių arba nepiniginės naudos iš trečiųjų šalių siūlymą ar priėmimą. Tai gali apimti reikalavimą grąžinti tokius mokesčius, komisinius arba nepiniginę naudą klientams arba kompensuoti kliento sumokėtus mokesčius.

Valstybės narės taip pat gali reikalauti, kad, kai tarpininkas informuoja klientą, jog konsultacijos teikiamos nepriklausomai, tarpininkas įvertintų
  pakankamai daug rinkoje siūlomų draudimo produktų
  , kurie yra pakankamai skirtingų rūšių ir kuriuos leidžia skirtingi emitentai arba teikia produktų teikėjai, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai pasiekti kliento tikslai ir nebūtų apsiribojama tik tais draudimo produktais, kuriuos parengia arba teikia su tarpininku glaudžių ryšių turintys
  subjektai.

5b.
     
  Draudimo tarpininkas išlaiko ir efektyviai taiko organizacines ir administracines priemones, siekdama imtis visų pagrįstų priemonių, galinčių užkirsti kelią interesų konfliktams, kaip apibrėžta 23 straipsnyje, galintiems daryti žalingą poveikį klientų interesams.

Draudimo įmonė, kurianti finansines priemones ir parduodanti jas klientams, prieš pateikdama produktą rinkai ar platindama jį klientams, prižiūri, vykdo ir peržiūri kiekvieno draudimo produkto patvirtinimo ar esamų draudimo produktų didelių koregavimų procesą.

Produkto patvirtinimo proceso metu apibūdinama numatoma kiekvieno produkto tam tikros klientų kategorijos galutinių klientų tikslinė rinka ir užtikrinama, kad būtų atliktas visos numatomai tikslinei rinkai būdingos rizikos vertinima

Draudimo įmonė taip pat reguliariai peržiūri įmonės siūlomas ar rinkai teikiamas finansines priemones, atsižvelgdama į visus veiksnius, kurie gali daryti esminį poveikį rizikai, kuri gali kilti numatytai tikslinei rinkai, siekdama įvertinti nors tai, ar produktas vis dar atitinka numatytos tikslinės rinkos poreikius ir ar parengta platinimo strategija vis dar tinka.s ir kad parengta platinimo strategija tiktų numatomai tikslinei rinkai. [11 pakeit.]

6.   
  Vėliausiai iki ... [18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] EIOPA parengia ir periodiškai atnaujina kryžminės prekybos vertinimo ir priežiūros gaires, kuriose visų pirma nurodomos situacijos, kai kryžminės prekybos metodai neatitinka įpareigojimų, nustatytų 1 dalyje.

▐

7.   Komisijai pagal 33 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais
  nustatomi principai, kurių privalo laikytis
  draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės,
  vykdydami
  draudimo tarpininkavimo
  paslaugų
  savo klientams
  veiklą
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose
  atsižvelgiama į
  :

| (a) | esamam ar galimam klientui
  siūlomų
  ar
  suteiktų paslaugų pobūdį
  , atsižvelgiant į sandorių rūšį, objektą, dydį ir dažnumą; |
| --- | --- |

(a)

esamam ar galimam klientui
  siūlomų
  ar
  suteiktų paslaugų pobūdį
  , atsižvelgiant į sandorių rūšį, objektą, dydį ir dažnumą;

| (b) | siūlomų ar aptariamų produktų, įskaitant įvairių rūšių draudimo
  principu pagrįstus investicinius
  produktus,
  pobūdį
  ; |
| --- | --- |

(b)

siūlomų ar aptariamų produktų, įskaitant įvairių rūšių draudimo
  principu pagrįstus investicinius
  produktus,
  pobūdį
  ;

25 straipsnis

Tinkamumo bei priimtinumo vertinimas ir atsiskaitymas klientams

1.   Teikdamas konsultaciją draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė gauna būtiną informaciją apie esamo ar galimo kliento žinias ir patirtį konkrečios rūšies produkto
  investicijų
  srityje, taip pat informaciją apie esamo ar galimo kliento finansinę padėtį ir investicinius tikslus,
  kad
  draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė
  galėtų
  rekomenduoti esamam ar galimam klientui
  tinkamą
  draudimo
  tarpininkavimo veiklą ar tinkamus draudimo principu pagrįstus investicinius produktus
  .

2.   Valstybės narės užtikrina, kad užsiimdami
  kita
  draudimo
  tarpininkavimo veikla
  ,
  nei nurodyta 1 dalyje,
  kai produktai parduodami neteikiant konsultacijų, draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės paprašytų esamo ar galimo kliento pateikti informaciją apie savo žinias ir patirtį siūlomo ar reikalaujamo konkrečios rūšies
  draudimo principu pagrįsto investicinio
  produkto▐ srityje, leidžiančią draudimo tarpininkui arba draudimo įmonei įvertinti, ar numatyta draudimo
  tarpininkavimo veikla
  arba
  draudimo principu pagrįstas investicinis
  produktas klientui yra priimtini.

Jeigu, remdamasis pagal ankstesnę pastraipą gauta informacija, draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė mano,
  kad draudimo principu pagrįstas investicinis
  produktas ▐ netinka esamam ar galimam klientui, draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė įspėja esamą ar galimą klientą. Šio įspėjimo pateikimo forma gali būti standartizuota.

Jei esami ar galimi klientai nepateikia pirmoje pastraipoje nurodytos informacijos arba pateikia nepakankamai informacijos apie savo žinias ir patirtį, draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė juos įspėja, kad draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė negali įvertinti, ar
  numatomas
  teikti
  draudimo principu pagrįstas investicinis
  produktas jiems tinka. Šio įspėjimo pateikimo forma gali būti standartizuota.

2a
  .   
  Valstybės narės leidžia draudimo tarpininkams ir draudimo įmonėms, užsiimantiems draudimo tarpininkavimo veikla, kuri yra tik kliento nurodymų vykdymas, teikti šios veiklos paslaugas savo klientams be reikalavimo gauti informaciją ar atlikti tikrinimus, numatytus 2 dalyje, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | veikla susijusi su vienu iš šių draudimo principu pagrįstų investicinių produktų:










  i) | sutartimis, kuriomis teikiama tik investicinė poziciją finansinėms priemonėms, kurios kurios laikomos nekompleksinėmis pagal Direktyvą .../.../ES [FPRD] ir kurios neapima struktūrų, dėl kurių klientui sunku suprasti su tuo susijusią riziką; arba |
| --- | --- | --- |

a)

veikla susijusi su vienu iš šių draudimo principu pagrįstų investicinių produktų:

i)

sutartimis, kuriomis teikiama tik investicinė poziciją finansinėms priemonėms, kurios kurios laikomos nekompleksinėmis pagal Direktyvą .../.../ES [FPRD] ir kurios neapima struktūrų, dėl kurių klientui sunku suprasti su tuo susijusią riziką; arba

| ii) | kitomis nekompleksinėmis draudimo principu pagrįstomis investicijomis šios dalies tikslais; |
| --- | --- |

ii)

kitomis nekompleksinėmis draudimo principu pagrįstomis investicijomis šios dalies tikslais;

| b) | draudimo tarpininkavimo veikla vykdoma kliento ar potencialaus kliento iniciatyva; |
| --- | --- |

b)

draudimo tarpininkavimo veikla vykdoma kliento ar potencialaus kliento iniciatyva;

| c) | esamas ar galimas klientas standartizuota ar nestandartizuota forma buvo aiškiai informuotas, kad teikdamas šią draudimo tarpininkavimo veiklos paslaugą draudimo tarpininkas ar draudimo įmonė neprivalo įvertinti teikiamo ar siūlomo draudimo principu pagrįsto investicinio produkto ar draudimo tarpininkavimo veiklos paslaugos tinkamumo ar priimtinumo, ir kad esamas ar galimas klientas negali pasinaudoti teise į apsaugą pagal atitinkamas verslo etikos taisykles. |
| --- | --- |

c)

esamas ar galimas klientas standartizuota ar nestandartizuota forma buvo aiškiai informuotas, kad teikdamas šią draudimo tarpininkavimo veiklos paslaugą draudimo tarpininkas ar draudimo įmonė neprivalo įvertinti teikiamo ar siūlomo draudimo principu pagrįsto investicinio produkto ar draudimo tarpininkavimo veiklos paslaugos tinkamumo ar priimtinumo, ir kad esamas ar galimas klientas negali pasinaudoti teise į apsaugą pagal atitinkamas verslo etikos taisykles.

| d) | draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė laikosi savo įsipareigojimų pagal 23 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė laikosi savo įsipareigojimų pagal 23 straipsnį.

3.   Draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė tvarko apskaitą, į kurią įtraukiamas dokumentas ar dokumentai, ▐ dėl
  kurių
  susitarė draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė ir klientas, nustatantys šalių teises ir pareigas ir kitas sąlygas, pagal kurias draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė teiks
  draudimo tarpininkavimo veiklos
  paslaugas klientui. Sutarties šalių teisės ir pareigos gali būti įtrauktos pateikiant nuorodą į kitus dokumentus ar teisės aktus.

4.   ▐ Draudimo
  tarpininkas
  arba draudimo
  įmonė klientui pateikia
  tinkamas ataskaitas apie klientams suteiktą
  draudimo tarpininkavimo veiklos
  paslaugą. Šiose ataskaitose pateikiami periodiški pranešimai klientams, atsižvelgiant į susijusių draudimo
  principu pagrįstų investicinių
  produktų rūšį ir sudėtingumą ir klientui teikiamos
  draudimo tarpininkavimo veiklos
  paslaugos pobūdį, taip pat, kai taikoma, nurodomos išlaidos, susijusios su kliento
  vardu vykdyta veikla
  . ▐

Teikdamas konsultacijas draudimo tarpininkas arba draudimo įmonė prieš tai, kai klientui pradedamas teikti draudimo principu pagrįstas investicinis produktas, patvarioje laikmenoje pateikia klientui pareiškimą dėl tinkamumo, kuriame pateikiama konsultacija ir informacija apie tai, kaip suteikta konsultacija atitinka kliento pageidavimus, tikslus ir kitas kliento asmenines savybes.

Tuo atveju, kai susitarimas sudaromas naudojantis nuotolinio ryšio priemonėmis, o dėl to tinkamumo vertinimas prieš tai nepateikiamas, draudimo tarpininkas arba investicinė įmonė gali rašytinį pareiškimą dėl tinkamumo patvarioje laikmenoje pateikti iš karto po to, kai klientas sudaro sutartį.

5.   Komisijai pagal 33 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais
  nustatomi principai, kurių privalo laikytis
  draudimo tarpininkai ir draudimo įmonės,
  vykdydami
  draudimo tarpininkavimo
  paslaugų
  savo klientams
  veiklą
  . Tuose deleguotuosiuose aktuose
  atsižvelgiama į
  :

| a) | esamam ar galimam klientui
  siūlomų
  ar
  suteiktų paslaugų pobūdį
  , atsižvelgiant į sandorių rūšį, objektą, dydį ir dažnumą; |
| --- | --- |

a)

esamam ar galimam klientui
  siūlomų
  ar
  suteiktų paslaugų pobūdį
  , atsižvelgiant į sandorių rūšį, objektą, dydį ir dažnumą;

| b) | siūlomų ar aptariamų produktų
  pobūdį
  , įskaitant
  Direktyvos .../.../ES [FPRD] 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas skirtingų
  rūšių
  finansines priemones ir indėlius; |
| --- | --- |

b)

siūlomų ar aptariamų produktų
  pobūdį
  , įskaitant
  Direktyvos .../.../ES [FPRD] 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas skirtingų
  rūšių
  finansines priemones ir indėlius;

| ba) | tai, ar esamas arba galimas klientas yra mažmeninis klientas, ar profesionalus klientas. |
| --- | --- |

ba)

tai, ar esamas arba galimas klientas yra mažmeninis klientas, ar profesionalus klientas.

5a.
     
  Vėliausiai iki ... [18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] EIOPA parengia ir periodiškai atnaujina draudimo principu pagrįstų investicinių produktų, kurie apima struktūras, dėl kurių klientui sunku suprasti su tuo susijusią riziką, kaip nustatyta 3 dalyje, vertinimo gaires.

VIII SKYRIUS

SANKCIJOS IR PRIEMONĖS

26 straipsnis

Administracinės sankcijos ir priemonės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jų administracinės sankcijos ir kitos priemonės būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai draudimo ar perdraudimo įmonėms arba draudimo ar perdraudimo tarpininkams nustatyti įpareigojimai, juos pažeidus administracinės sankcijos ir kitos priemonės galėtų būti taikomos jų valdymo organo nariams ir bet kuriems kitiems fiziniams ar juridiniams asmenims, kurie pagal nacionalinę teisę yra atsakingi už pažeidimą.

3.   Kompetentingoms institucijoms suteikiami visi tyrimo įgaliojimai, būtini jų funkcijoms vykdyti. Naudodamosi savo įgaliojimais taikyti sankcijas, kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja, kad užtikrintų, jog sankcijomis ar priemonėmis būtų pasiekti norimi rezultatai, ir kad suderintų savo veiksmus spręsdamos tarpvalstybinius klausimus
  , laikantis sąlygų dėl teisėto duomenų tvarkymo pagal Direktyvą 95/46/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 45/2001
  .
  Kompetentingos institucijos oficialiu sprendimu, kuriame nurodomi prašymo pateikti informaciją teisinis pagrindas, vykdymo terminas ir gavėjo teisė kreiptis dėl sprendimo teisinės peržiūros, gali pareikalauti pateikti dokumentus ir kitą informaciją.

27 straipsnis

Sankcijų skelbimas

Valstybės narės numato, kad kompetentinga institucija skelbia apie bet kokią sankciją ar kitą priemonę, taikytą už nacionalinių nuostatų, priimtų įgyvendinant šią direktyvą, pažeidimus, įskaitant informaciją apie pažeidimo tipą ir pobūdį ir už jį atsakingų asmenų tapatybę
  , tik tuomet, kai sankcija ar kita priemonė tampa galutine ir ji yra neapskundžiama ir negali būti vykdoma jos teisinė peržiūra
  . Jei dėl paskelbimo susijusioms šalims būtų padaryta neproporcinga žala, kompetentingos institucijos informaciją apie sankcijas skelbia anonimiškai.

28 straipsnis

Pažeidimai

1.   Šis straipsnis taikomas:

| a) | valstybėje narėje neregistruotam draudimo ar perdraudimo tarpininkui, kuriam netaikoma 1 straipsnio 2 dalis arba 4 straipsnis; |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje neregistruotam draudimo ar perdraudimo tarpininkui, kuriam netaikoma 1 straipsnio 2 dalis arba 4 straipsnis;

| b) | asmeniui, kuris teikia papildomas draudimo paslaugas nepateikęs deklaracijos, kaip nustatyta 4 straipsnyje, arba kuris pateikė tokią deklaraciją, tačiau neatitinka 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

asmeniui, kuris teikia papildomas draudimo paslaugas nepateikęs deklaracijos, kaip nustatyta 4 straipsnyje, arba kuris pateikė tokią deklaraciją, tačiau neatitinka 4 straipsnyje nustatytų reikalavimų;

| c) | draudimo ar perdraudimo įmonei arba draudimo ar perdraudimo tarpininkui, kurie naudojasi asmenų, neregistruotų valstybėje narėje, nenurodytų 1 straipsnio 2 dalyje ir nepateikusių deklaracijos pagal 4 straipsnį, teikiamomis draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo paslaugomis; |
| --- | --- |

c)

draudimo ar perdraudimo įmonei arba draudimo ar perdraudimo tarpininkui, kurie naudojasi asmenų, neregistruotų valstybėje narėje, nenurodytų 1 straipsnio 2 dalyje ir nepateikusių deklaracijos pagal 4 straipsnį, teikiamomis draudimo ar perdraudimo tarpininkavimo paslaugomis;

| d) | draudimo ar perdraudimo tarpininkui, kuris buvo įregistruotas pateikęs klaidingą informaciją ar pasinaudojęs kitomis neteisėtomis priemonėmis, taip pažeisdamas 3 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

draudimo ar perdraudimo tarpininkui, kuris buvo įregistruotas pateikęs klaidingą informaciją ar pasinaudojęs kitomis neteisėtomis priemonėmis, taip pažeisdamas 3 straipsnį;

| e) | draudimo ar perdraudimo tarpininkui arba draudimo įmonei, neatitinkantiems 8 straipsnio nuostatų; |
| --- | --- |

e)

draudimo ar perdraudimo tarpininkui arba draudimo įmonei, neatitinkantiems 8 straipsnio nuostatų;

| f) | draudimo įmonei arba draudimo ar perdraudimo tarpininkui, nesilaikantiems veiklos vykdymo reikalavimų pagal VI ir VII skyrius. |
| --- | --- |

f)

draudimo įmonei arba draudimo ar perdraudimo tarpininkui, nesilaikantiems veiklos vykdymo reikalavimų pagal VI ir VII skyrius.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytais atvejais būtų galima taikyti bent šias administracines sankcijas ir kitas priemones:

| a) | viešą pranešimą, kuriame nurodomas fizinis ar juridinis asmuo ir pažeidimo pobūdis; |
| --- | --- |

a)

viešą pranešimą, kuriame nurodomas fizinis ar juridinis asmuo ir pažeidimo pobūdis;

| b) | nurodymą fiziniam arba juridiniam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo; |
| --- | --- |

b)

nurodymą fiziniam arba juridiniam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo;

| c) | draudimo ar perdraudimo tarpininko registracijos pagal 3 straipsnį panaikinimą; |
| --- | --- |

c)

draudimo ar perdraudimo tarpininko registracijos pagal 3 straipsnį panaikinimą;

| d) | laikinai
  uždrausti bet kuriam draudimo ar perdraudimo tarpininko arba draudimo ar perdraudimo įmonės valdymo organo nariui ▐, kuris laikomas atsakingu, vykdyti pareigas dirbant draudimo ar perdraudimo tarpininkams arba draudimo ar perdraudimo įmonėse; |
| --- | --- |

d)

laikinai
  uždrausti bet kuriam draudimo ar perdraudimo tarpininko arba draudimo ar perdraudimo įmonės valdymo organo nariui ▐, kuris laikomas atsakingu, vykdyti pareigas dirbant draudimo ar perdraudimo tarpininkams arba draudimo ar perdraudimo įmonėse;

| e) | juridiniam asmeniui – administracines pinigines sankcijas, kurios sudarytų iki 10 % juridinio asmens bendros metinės apyvartos praėjusiais finansiniais metais; jei juridinis asmuo yra patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta pagrindinės patronuojančiosios įmonės praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje finansinėje ataskaitoje; |
| --- | --- |

e)

juridiniam asmeniui – administracines pinigines sankcijas, kurios sudarytų iki 10 % juridinio asmens bendros metinės apyvartos praėjusiais finansiniais metais; jei juridinis asmuo yra patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta pagrindinės patronuojančiosios įmonės praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje finansinėje ataskaitoje;

| f) | fiziniam asmeniui – administracines pinigines sankcijas, kurios sudarytų iki 5 000 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, – atitinkamą sumą nacionaline valiuta šios direktyvos įsigaliojimo dieną. |
| --- | --- |

f)

fiziniam asmeniui – administracines pinigines sankcijas, kurios sudarytų iki 5 000 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, – atitinkamą sumą nacionaline valiuta šios direktyvos įsigaliojimo dieną.

Jei galima nustatyti naudą, gautą padarius pažeidimą, valstybės narės užtikrina, kad viršutinė administracinės piniginės sankcijos dydžio riba būtų ne žemesnė nei du kartus už tą naudą didesnė suma.

29 straipsnis

Veiksmingas sankcijų taikymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad nustatydamos administracinių sankcijų ar priemonių rūšį ir administracinių piniginių sankcijų dydį kompetentingos institucijos atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes, įskaitant
  , kai tinkama
  :

| a) | pažeidimo sunkumą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo sunkumą ir trukmę;

| b) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens atsakomybės laipsnį; |
| --- | --- |

b)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens atsakomybės laipsnį;

| c) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens finansinį pajėgumą, kuris nustatomas pagal bendrą atsakingo juridinio asmens apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas; |
| --- | --- |

c)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens finansinį pajėgumą, kuris nustatomas pagal bendrą atsakingo juridinio asmens apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas;

| d) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį; |
| --- | --- |

d)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens gauto pelno arba išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį;

| e) | trečiųjų asmenų dėl pažeidimo patirtus nuostolius, jei juos galima nustatyti; |
| --- | --- |

e)

trečiųjų asmenų dėl pažeidimo patirtus nuostolius, jei juos galima nustatyti;

| f) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens bendradarbiavimo su kompetentinga institucija lygį ir ir |
| --- | --- |

f)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens bendradarbiavimo su kompetentinga institucija lygį ir ir

| g) | atsakingo fizinio ar juridinio asmens anksčiau padarytus pažeidimus. |
| --- | --- |

g)

atsakingo fizinio ar juridinio asmens anksčiau padarytus pažeidimus.

▐

3.   Ši direktyva neturi įtakos priimančiųjų valstybių narių teisei imtis atitinkamų priemonių, kad užkirstų kelią arba baustų už savo teritorijoje įvykdytus pažeidimus, prieštaraujančius dėl visuotinės gerovės priimtų įstatymų ar norminių aktų nuostatoms. Šios priemonės apima galimybę neleisti draudimo ar perdraudimo tarpininkams pažeidėjams pradėti bet kokią tolesnę veiklą savo teritorijoje.

30 straipsnis

Pranešimas apie pažeidimus

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos nustatytų veiksmingus mechanizmus, kuriais būtų skatinama kompetentingoms institucijoms pranešti apie nacionalinės teisės nuostatų, kuriomis įgyvendinama ši direktyva, pažeidimus.

2.   Tos priemonės apima bent:

| a) | specialias pranešimų apie pažeidimus gavimo ir tolesnių veiksmų procedūras; |
| --- | --- |

a)

specialias pranešimų apie pažeidimus gavimo ir tolesnių veiksmų procedūras;

| b) | tinkamą ▐
  asmenų, kurie Komisijai praneša apie
  įmonėse įvykdytus pažeidimus, apsaugą
  , įskaitant, tam tikrais atvejais, anonimiškumą
  ; ir |
| --- | --- |

b)

tinkamą ▐
  asmenų, kurie Komisijai praneša apie
  įmonėse įvykdytus pažeidimus, apsaugą
  , įskaitant, tam tikrais atvejais, anonimiškumą
  ; ir

| c) | asmens duomenų, susijusių su asmeniu, kuris praneša apie pažeidimus, ir su fiziniu asmeniu, kuris įtariamas padaręs pažeidimą, apsaugą laikantis Direktyvoje 95/46/EB nustatytų principų. |
| --- | --- |

c)

asmens duomenų, susijusių su asmeniu, kuris praneša apie pažeidimus, ir su fiziniu asmeniu, kuris įtariamas padaręs pažeidimą, apsaugą laikantis Direktyvoje 95/46/EB nustatytų principų.

Informacija apie pranešančių asmenų ir asmenų, kurie įtariami padarę pažeidimą, tapatybę saugoma visais procedūros etapais, nebent jos atskleidimas privalomas pagal nacionalinę teisę dėl vykdomų kitų tyrimų arba susijusio teismo proceso.

31 straipsnis

Su sankcijomis susijusios informacijos teikimas EIOPA

1.   Valstybės narės kasmet pateikia EIOPA apibendrintą informaciją apie visas administracines priemones arba administracines sankcijas, nustatytas pagal 26 straipsnį.

Kompetentingos institucijos
  kasmet pateikia EIOPA apibendrintą informaciją apie visas administracines priemones arba administracines sankcijas, nustatytas pagal 26 straipsnį.

2.   Jei kompetentinga institucija viešai paskelbia apie administracinę priemonę arba administracinę sankciją, ji tuo pačiu metu apie tai praneša EIOPA.

3.   EIOPA parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus dėl informacijos teikimo procedūrų ir formų, kaip nurodyta šiame straipsnyje.

EIOPA tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus pateikia Komisijai iki ... [šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.

IX SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

32 straipsnis

Duomenų apsauga

1.   Valstybėse narėse tvarkant asmens duomenis pagal šią direktyvą valstybės narės taiko Direktyvą 95/46/EB.

2.   EIOPA tvarkant asmens duomenis pagal šią direktyvą taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.

33 straipsnis

Deleguotieji aktai

Komisijai pagal 34 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl ▐ 23, 24 ir 25 straipsnių.

34 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   ▐ 23, 24 ir 25 straipsniuose nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti ▐ 23, 24 ir 25 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal ▐ 23, 24 ir 25 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per
  tris
  mėnesius] nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas
  trimis
  mėnesiais.

34a straipsnis

Papildomos techninių reguliavimo standartų projektų nuostatos

1.
     
  Neatsižvelgiant į terminą, nustatytą techninių reguliavimo standartų projektų pateikimui Komisijai, ji savo projektus pateikia 12, 18 ir 24 mėnesių intervalais.

2.
     
  Komisija nepriima techninių reguliavimo standartų, jei Parlamento tikrinimo laikas dėl darbo pertraukos sumažėja iki mažiau kaip dviejų mėnesių, įskaitant pratęsimą.

3.
     
  Europos priežiūros institucijos gali konsultuotis su Europos Parlamentu techninių reguliavimo standartų rengimo etapu, ypač kai kyla klausimų, susijusių su šios direktyvos taikymo sritimi.

4.
     
  Jei Europos Parlamento kompetentingas komitetas atmetė techninius reguliavimo standartus, o iki kitos plenarinės sesijos likę mažiau nei dvi savaitės, Europos Parlamentas savo tikrinimo laiką gali pratęsti iki tolesnės plenarinės sesijos.

5.
     
  Jei techniniai reguliavimo standartai atmetami ir nustatytų problemų taikymo sritis yra ribota, Komisija gali patvirtinti spartesnį persvarstytų techninių reguliavimo standartų projektų pateikimo tvarkaraštį.

6.
     
  Komisija užtikrina, kad į visus Europos Parlamento peržiūros darbo grupės klausimus, kuriuos jis oficialiai pateikia per kompetentingo komiteto pirmininką, būtų nedelsiant atsakyta prieš priimant techninių reguliavimo standartų projektą.

35 straipsnis

Peržiūra ir vertinimas

1.   
  Iki
  ... [penkeri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija peržiūri
  praktinį
  šioje direktyvoje nustatytų taisyklių
  taikymą
  , deramai atsižvelgiant į pokyčius mažmeninių investicinių produktų rinkose, taip pat į patirtį, įgytą praktiškai taikant šią direktyvą ir Reglamentą [dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų] ir
  Direktyvą .../.../ES
  [FPRD II]. Atliekant
  šį tyrimą
  specialiai analizuojamas 17 straipsnio 2 dalies poveikis, atsižvelgiant į konkurenciją tarpininkavimo paslaugų, susijusių su sutartimis, išskyrus bet kuriai iš Direktyvos 2002/83/EB I priede nurodytų grupių priskiriamas sutartis, rinkoje, ir 17 straipsnio 2 dalyje nurodytų įpareigojimų poveikis draudimo tarpininkams, kurie yra mažosios ir vidutinės įmonės.

2.   Pasikonsultavusi su Europos priežiūros institucijų jungtiniu komitetu, Komisija
  savo išvadas
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai▐ .

▐

5.   
  Komisija išnagrinėja
  , ar 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos turi pakankamai įgaliojimų ir išteklių savo užduotims atlikti.

▐

36 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės
  iki ...[18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]
  priima
  ir paskelbia
  įstatymus ir kitus teisės aktus,
  būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos
  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų priemonių tekstą.

Jei dokumentų, kuriuos valstybės narės pateiks kartu su pranešimu apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones, nepakaks tam, kad būtų visapusiškai įvertinta tų priemonių atitiktis tam tikroms šios direktyvos nuostatoms, Komisija, gavusi EIOPA prašymą ir vykdydama savo užduotis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1094/2010, arba savo pačios iniciatyva gali paprašyti valstybių narių pateikti išsamesnę informaciją apie šios direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir tų priemonių įgyvendinimą.

1a.
     
  Valstybės narės priemones, nurodytas 1 dalyje, taiko nuo ...[18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos].

Valstybės narės, priimdamos tas
  priemones
  , daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat įtraukia pareiškimą, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvą, panaikinamą šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Tokios nuorodos darymo tvarką ir to pareiškimo formuluotę nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

37 straipsnis

Panaikinimas

Direktyva 2002/92/EB panaikinama
  ...[18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos]
  , nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su tos direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminu.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą.

38 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

39 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Tarybos vardu

---

(1)  2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo (OL L 9, 2003 1 15, p. 3).

1

2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo (OL L 9, 2003 1 15, p. 3).

(2)  
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/.../ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria panaikinama Direktyva 2004/39/EB (OL ..., ..., p. ...).

2

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/.../ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria panaikinama Direktyva 2004/39/EB (OL ..., ..., p. ...).

(3)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

3

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/79/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 48).

(4)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

4

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

(5)  2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (OL L 178, 2000 7 17, p. 1).

5

(6)  
  2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 („Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva“) (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

6

2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 („Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva“) (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

(7)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

7

(8)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, prižiūrint valstybių narių kompetentingoms institucijoms, visų pirma valstybių narių paskirtoms viešosioms nepriklausomoms institucijoms (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

8

(9)  2000 m. gruodio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos ES institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

9

(10)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

10

(11)  2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (OL L 235, 2003 9 23, p. 10).

11

(12)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

12

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

(13)  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

13

(14)  1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (OL L 228, 1973 8 16, p. 3).

14

1973 m. liepos 24 d. Pirmoji Tarybos direktyva 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (OL L 228, 1973 8 16, p. 3).

(15)  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (OL L 345, 2002 12 19, p. 1).

15

2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (OL L 345, 2002 12 19, p. 1).

(16)  2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/68/EB dėl perdraudimo ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 92/49/EEB ir Direktyvas 98/78/EB bei 2002/83/EB (OL L 323, 2005 12 9, p. 1).

16

2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/68/EB dėl perdraudimo ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 92/49/EEB ir Direktyvas 98/78/EB bei 2002/83/EB (OL L 323, 2005 12 9, p. 1).

(17)  2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 22).

17

(18)  2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (OL C 111, 2008 5 6, p. 1).

18

(19)  1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo, iš dalies keičianti Direktyvas 73/239/EEB ir 88/357/EEB (trečioji ne gyvybės draudimo direktyva) (OL L 228, 1992 8 11, p. 1).

19

(20)  1992 m. lapkričio 10 d. Tarybos direktyva 92/96/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu gyvybės draudimu, derinimo, iš dalies keičianti Direktyvas 79/267/EEB ir 90/619/EEB (trečioji gyvybės draudimo direktyva) (OL L 360, 1992 12 9, p. 1).

20

(21)  ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyva .../.../ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Direktyva dėl vartotojų AGS) (OL ...).

21

(22)  ...Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas .../.../ES dėl vartotojų ginčų elektroninio sprendimo (Reglamento dėl vartotojų GES) (OL ...).

22

(23)  
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas .../.../ES dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (OL...).

23

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas .../.../ES dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (OL...).

I PRIEDAS

PROFESIONALŪS KLIENTAI

Profesionalus klientas – tai klientas, turintis patirties, žinių ir kompetencijos, leidžiančių jam pačiam priimti sprendimus ir tinkamai įvertinti kylančią riziką. Visi toliau nurodyti subjektai turėtų būti laikomi profesionaliais, teikiant bet kokias draudimo paslaugas, vykdant veiklą ir sudarant sandorius dėl draudimo produktų pagal šią direktyvą.

| 1. | draudimo ir perdraudimo įmonės;


  ▐ |
| --- | --- |

1.

draudimo ir perdraudimo įmonės;

▐

| 1a. | draudimo ir perdraudimo tarpininkai; |
| --- | --- |

1a.

draudimo ir perdraudimo tarpininkai;

| 2. | Didelės įmonės, atitinkančios du iš toliau pateiktų pagal įmonės dydį taikomų reikalavimų:






  — | bendra balanso suma: 20 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

2.

Didelės įmonės, atitinkančios du iš toliau pateiktų pagal įmonės dydį taikomų reikalavimų:

—

bendra balanso suma: 20 000 000 EUR;

| — | grynoji apyvarta: 40 000 000 EUR; |
| --- | --- |

—

grynoji apyvarta: 40 000 000 EUR;

| — | nuosavos lėšos: 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

nuosavos lėšos: 2 000 000 EUR.

| 3. | Nacionalinės
  vyriausybės▐. |
| --- | --- |

3.

Nacionalinės
  vyriausybės▐.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

II PRIEDAS

AIŠKINAMIEJI DOKUMENTAI

Pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos.

Šios direktyvos atveju Komisija laikosi nuomonės, kad tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas dėl šių priežasčių:

Direktyvos ir atitinkamo sektoriaus sudėtingumas.

Draudimo ir draudimo produktų platinimo sritis labai sudėtinga ir gali būti labai techniška asmenims, neturintiems specialiųjų šios srities žinių. Neparengus aiškios struktūros aiškinamųjų dokumentų, perkėlimo į nacionalinę teisę priežiūros užduotis užimtų neproporcingai daug laiko. Šis pasiūlymas – nauja redakcija išdėstyto Draudimo tarpininkavimo direktyvos (DTD) teksto peržiūra. Nors daugelio nuostatų esmė nepasikeitė, įrašytos kelios naujos nuostatos, o tam tikros esamos nuostatos pataisytos arba išbrauktos. Teksto struktūra, forma ir pateikimas visiškai nauji. Nauja struktūra būtina tam, kad būtų galima aiškesne ir logiškesne tvarka išdėstyti teisines nuostatas, tačiau dėl to prižiūrint perkėlimą į nacionalinę teisę reikės laikytis struktūrinio požiūrio.

Kai kurios siūlomos direktyvos nuostatos gali turėti poveikį tam tikroms nacionalinės teisės sritims, kaip antai bendrovių, komercinei ar mokesčių teisei, arba kitoms valstybių narių teisės aktų sritims. Direktyva taip pat gali turėti įtakos nacionalinei antrinei teisei, įskaitant finansų ar draudimo tarpininkams skirtus teisės aktus ir bendrąsias veiklos vykdymo taisykles. Visų šių artimų sričių tarpusavio sąsajos gali reikšti, priklausomai nuo taikomos sistemos valstybėse narėse, kad kai kurios nuostatos bus įgyvendinamos priimant naujas arba taikant galiojančias tų sričių taisykles; turėtų būti pateikta aiški tų taisyklių apžvalga.

Derėjimas ir sąsajos su kitomis iniciatyvomis

Šis pasiūlymas yra „Vartotojų mažmeninių paslaugų teisės aktų rinkinio“ dalis; kiti rinkinio pasiūlymai – mažmeninių investicinių produktų paketų (MIPP) pasiūlymas dėl informacijos apie produktus atskleidimo (Reglamentas dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 2003/71/EB ir 2009/65/EB) ir KIPVPS V. MIPP iniciatyva siekiama užtikrinti nuoseklų horizontalųjį požiūrį į informacijos apie produktus, t. y. investicinius produktus ir draudimo produktus su investiciniais elementais (vadinamuosius investicinius draudimo produktus), atskleidimą, o į persvarstytas DTD ir FPRD (Finansinių priemonių rinkų direktyvą) bus įtrauktos nuostatos dėl pardavimo praktikos. Be to, pasiūlymas dera su kitais ES teisės aktais ir politikos kryptimis, visų pirma vartotojų apsaugos, investuotojų apsaugos ir rizikos ribojimu pagrįstos priežiūros, kaip antai „Mokumu II“ (Direktyva 2009/138/EB), FPRD II (FPRD nauja redakcija) ir pirmiau minėta MIPP iniciatyva, ir juos papildo.

Naujoji DTD ir toliau turės teisės akto, kuriuo siekiama minimalaus suderinimo, savybes. Tai reiškia, kad valstybės narės gali nuspręsti priimti griežtesnes nuostatas, jei tai būtina vartotojų apsaugai. Tačiau minimalūs DTD standartai bus gerokai sugriežtinti. ▐Be to, direktyvoje numatyta nuostata dėl peržiūros; kad galėtų surinkti visą svarbią informaciją apie tų taisyklių veikimą, Komisijai būtina turėti galimybę stebėti jų įgyvendinimą nuo pat pradžių.

Skyrius dėl investicinių draudimo produktų. Pasiūlyme numatytas skyrius, kuriame nustatomi papildomi vartotojų apsaugos reikalavimai, susiję su investiciniais draudimo produktais.

Matyti tvirta politinė valia įrašyti tokias nuostatas, tačiau šioje naujoje srityje turima labai nedaug patirties. Todėl labai svarbu, kad Komisija gautų perkėlimo į nacionalinę teisę dokumentus, kuriuose būtų paaiškinta, kaip valstybės narės tokias nuostatas įgyvendino.

Vis dėlto 2 lygmens gairėse turi būti atsižvelgiama į ne gyvybės draudimo produktų specifiką. Vadovaujantis analogišku principu, išdėstytu FPRD II 3 straipsnyje, analogiška draudimo tvarka turėtų būti taikoma įgyvendinant direktyvą nacionaliniu lygmeniu ir Jungtinio komiteto gairėse. Asmenys, užsiimantys draudimo tarpininkavimu dėl investicinių draudimo produktų, turėtų laikytis veiklos vykdymo standartų, taikomų visoms draudimo sutartims, taip pat griežtesnių standartų, taikomų investiciniams draudimo produktams; Visi, užsiimantys tarpininkavimu dėl draudimo investicinių produktų, privalo būti registruoti kaip draudimo tarpininkai.

Dėl valstybėms narėms taikomo reikalavimo pateikti aiškinamuosius dokumentus numatoma maža papildoma administracinė našta. Kaip minėta, dabartinis tekstas galioja nuo 2002 m. (kai buvo priimta pradinė direktyva). Taigi pareiga valstybėms narėms pranešti apie savo įgyvendinimo nuostatas nebus labai didelė našta, nes apie daugumą tokių nuostatų jos jau kurį laiką teikia informaciją. Numatoma nedidelė papildoma administracinė našta dėl to, kad iš valstybių narių reikalaujama aiškinamųjų dokumentų apie naujas direktyvos dalis, yra proporcinga ir būtina, kad Komisija galėtų atlikti savo užduotį prižiūrėti, kaip taikoma Sąjungos teisė.

Remdamasi išdėstyta informacija, Komisija mano, kad reikalavimas pateikti aiškinamuosius dokumentus siūlomos direktyvos atveju yra proporcingas ir juo neviršijama to, kas būtina siekiant veiksmingai įvykdyti užduotį prižiūrėti, kad direktyva būtų tiksliai perkelta į nacionalinę teisę.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/620 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/620

---

P7_TA(2014)0156

Trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo patvirtinama trečioji daugiametė ES sveikatos srities veiksmų 2014–2020 m. programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/61)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0709), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0709),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0399/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0399/2011),

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją ir jos 35 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją ir jos 35 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ (1),

| — | atsižvelgdamas į baltąją knygą „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į baltąją knygą „Kartu sveikatos labui, 2008–2013 m. ES strateginis požiūris“ (COM(2007)0630),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, (2) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, (2)

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros skirtumų mažinimo ES (4),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 20 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 20 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0224/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0224/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 56.

(2)  OL C 143, 2012 5 12, p. 102.

(3)  OL C 225, 2012 7 27, p. 223.

(4)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 25.

---

P7_TC1-COD(2011)0339

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 282/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/622 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/622

---

P7_TA(2014)0157

Transeuropinių telekomunikacijų tinklai ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/62)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0657) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2013)0329), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0657) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2013)0329),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0149/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0149/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 15 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 15 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0272/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0272/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 120.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 211.

---

P7_TC1-COD(2011)0299

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl gairių dėl transeuropinių tinklų telekomunikacijų infrastruktūros srityje, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 283/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/623 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/623

---

P7_TA(2014)0158

Viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumas ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/63)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0721),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0394/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0460/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7-0460/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 271, 2013 9 19, p. 116.

---

P7_TC1-COD(2012)0340

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl viešojo sektoriaus institucijų ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų interneto svetainių prieinamumo [1 pakeit.]

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | skaitmeninės visuomenės kūrimas naudotojams suteikia naujų galimybių naudotis informacija ir paslaugomis. Informacijos ir paslaugų teikėjai, tokie kaip antai viešojo sektoriaus institucijos, vis aktyviau naudodamiesi internetu kuria, kaupia ir teikia įvairią visuomenei būtiną informaciją ir paslaugas internetu
  . Tuo atžvilgiu informacijos perdavimo saugumas ir asmens duomenų apsauga yra itin svarbūs
  ; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

skaitmeninės visuomenės kūrimas naudotojams suteikia naujų galimybių naudotis informacija ir paslaugomis. Informacijos ir paslaugų teikėjai, tokie kaip antai viešojo sektoriaus institucijos, vis aktyviau naudodamiesi internetu kuria, kaupia ir teikia įvairią visuomenei būtiną informaciją ir paslaugas internetu
  . Tuo atžvilgiu informacijos perdavimo saugumas ir asmens duomenų apsauga yra itin svarbūs
  ; [2 pakeit.]

| (2) | žiniatinklio prieinamumas siejamas su principais ir metodais, kuriais būtina vadovautis kuriant interneto svetaines, kad tokių interneto svetainių turinys taptų prieinamas visiems naudotojams, visų pirma funkcinių sutrikimų turintiems asmenims, įskaitant neįgaliuosius. Interneto svetainių turinį sudaro tekstinė ir netekstinė informacija, taip pat formų parsisiuntimo ir dvišalio interaktyvumo funkcijos, pvz., skaitmeninių formų apdorojimas, tapatumo nustatymas ir tokios operacijos kaip bylų tvarkymas ir mokėjimai;
  [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

žiniatinklio prieinamumas siejamas su principais ir metodais, kuriais būtina vadovautis kuriant interneto svetaines, kad tokių interneto svetainių turinys taptų prieinamas visiems naudotojams, visų pirma funkcinių sutrikimų turintiems asmenims, įskaitant neįgaliuosius. Interneto svetainių turinį sudaro tekstinė ir netekstinė informacija, taip pat formų parsisiuntimo ir dvišalio interaktyvumo funkcijos, pvz., skaitmeninių formų apdorojimas, tapatumo nustatymas ir tokios operacijos kaip bylų tvarkymas ir mokėjimai;
  [3 pakeit.]

| (2a) | žiniatinklio prieinamumas, o ypač įsipareigojimas visas viešąsias interneto svetaines padaryti prieinamomis iki 2010 m., buvo įtrauktas į 2006 m. birželio 11 d. Rygos ministrų deklaraciją dėl e. įtraukties; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

žiniatinklio prieinamumas, o ypač įsipareigojimas visas viešąsias interneto svetaines padaryti prieinamomis iki 2010 m., buvo įtrauktas į 2006 m. birželio 11 d. Rygos ministrų deklaraciją dėl e. įtraukties; [4 pakeit.]

| (2b) | nors ši direktyva netaikoma Sąjungos institucijų interneto svetainėms, tos institucijos turėtų laikytis šioje direktyvoje esančių reikalavimų ir rodyti geros praktikos pavyzdį; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(2b)

nors ši direktyva netaikoma Sąjungos institucijų interneto svetainėms, tos institucijos turėtų laikytis šioje direktyvoje esančių reikalavimų ir rodyti geros praktikos pavyzdį; [5 pakeit.]

| (3) | Komisijos

  2010 m. gruodžio 15 d. Komunikate „
  2011–2015 m. Europos E. valdžios veiksmų plane

  planas. IRT naudojimas siekiant pažangios, darnios ir novatoriškos valdžios“


   (3)

  raginama

  Komisija ragino
  imtis veiksmų plėtoti e. valdžios paslaugas, kuriomis būtų užtikrinta įtrauktis ir prieinamumas
  . Tuo pačiu metu reikia labiau stengtis veiksmingai įgyvendinti e. įtraukties politiką, kuria siekiama sumažinti informacinių ir ryšių technologijų (toliau
   –
  IRT) naudojimo spragas ir skatinti IRT naudojimą siekiant įveikti atskirtį, taip pat pagerinti ekonominės veiklos rezultatus, galimybes įsidarbinti, gyvenimo kokybę, dalyvavimą visuomenės gyvenime ir sanglaudą, įskaitant demokratiniu būdu vykdomas konsultacijas
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Komisijos

  2010 m. gruodžio 15 d. Komunikate „
  2011–2015 m. Europos E. valdžios veiksmų plane

  planas. IRT naudojimas siekiant pažangios, darnios ir novatoriškos valdžios“


   (3)

  raginama

  Komisija ragino
  imtis veiksmų plėtoti e. valdžios paslaugas, kuriomis būtų užtikrinta įtrauktis ir prieinamumas
  . Tuo pačiu metu reikia labiau stengtis veiksmingai įgyvendinti e. įtraukties politiką, kuria siekiama sumažinti informacinių ir ryšių technologijų (toliau
   –
  IRT) naudojimo spragas ir skatinti IRT naudojimą siekiant įveikti atskirtį, taip pat pagerinti ekonominės veiklos rezultatus, galimybes įsidarbinti, gyvenimo kokybę, dalyvavimą visuomenės gyvenime ir sanglaudą, įskaitant demokratiniu būdu vykdomas konsultacijas
  ; [6 pakeit.]

| (4) | 2010 m. gegužės 19 d.
  Komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“
   (4)


  , strategijos „Europa 2020“ iniciatyvoje,
  Komisija paskelbė, kad viešojo sektoriaus interneto svetainės
  (ir svetainės, kuriomis teikiamos bendrosios svarbos paslaugos)
  turėtų tapti visiškai prieinamos ne vėliau kaip 2015 m.; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

2010 m. gegužės 19 d.
  Komunikate „Europos skaitmeninė darbotvarkė“
   (4)


  , strategijos „Europa 2020“ iniciatyvoje,
  Komisija paskelbė, kad viešojo sektoriaus interneto svetainės
  (ir svetainės, kuriomis teikiamos bendrosios svarbos paslaugos)
  turėtų tapti visiškai prieinamos ne vėliau kaip 2015 m.; [7 pakeit.]

| (4a) | dėl tokių veiksnių, kaip antai IRT naudojimo įgūdžių neturėjimas ir prieigos prie interneto neturėjimas, vyresnio amžiaus asmenims gresia skaitmeninė atskirtis. Pagal 2011 m. lapkričio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos i2010“ e. įtraukties iniciatyva „Dalyvavimas informacinėje visuomenėje“ siekiama užtikrinti, kad visos naudotojų grupės turėtų pačias geriausias galimybes naudoti internetą ir išmoktų naudotis IRT. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje siūlomos įvairios priemonės, skirtos skatinti nepalankioje padėtyje esančių grupių atstovus, kaip antai vyresnio amžiaus asmenis, naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

dėl tokių veiksnių, kaip antai IRT naudojimo įgūdžių neturėjimas ir prieigos prie interneto neturėjimas, vyresnio amžiaus asmenims gresia skaitmeninė atskirtis. Pagal 2011 m. lapkričio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos i2010“ e. įtraukties iniciatyva „Dalyvavimas informacinėje visuomenėje“ siekiama užtikrinti, kad visos naudotojų grupės turėtų pačias geriausias galimybes naudoti internetą ir išmoktų naudotis IRT. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje siūlomos įvairios priemonės, skirtos skatinti nepalankioje padėtyje esančių grupių atstovus, kaip antai vyresnio amžiaus asmenis, naudotis naujomis informacinėmis ir ryšių technologijomis; [8 pakeit.]

| (5) | įgyvendinant Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“) (5) ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME) (6) remiami prieinamumo problemų technologinių sprendimų moksliniai tyrimai ir plėtra; |
| --- | --- |

(5)

įgyvendinant Bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“) (5) ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME) (6) remiami prieinamumo problemų technologinių sprendimų moksliniai tyrimai ir plėtra;

| (6) | dauguma valstybių narių ir Sąjunga ratifikavo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (toliau – JT konvencija) ir įsipareigojo „neįgaliesiems užtikrinti“ vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis, inter alia, „informacinių ir ryšių technologijų prieinamumą“ ir „imtis atitinkamų priemonių, siekdamos skatinti naujų informacijos ir ryšių technologijų ir sistemų, taip pat ir interneto, prieinamumą neįgaliesiems“; |
| --- | --- |

(6)

dauguma valstybių narių ir Sąjunga ratifikavo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (toliau – JT konvencija) ir įsipareigojo „neįgaliesiems užtikrinti“ vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis, inter alia, „informacinių ir ryšių technologijų prieinamumą“ ir „imtis atitinkamų priemonių, siekdamos skatinti naujų informacijos ir ryšių technologijų ir sistemų, taip pat ir interneto, prieinamumą neįgaliesiems“;

| (6a) | laikantis JT konvencijos universalaus dizaino požiūris turėtų pasitarnauti kaip naujų technologijų pagrindas; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

laikantis JT konvencijos universalaus dizaino požiūris turėtų pasitarnauti kaip naujų technologijų pagrindas; [9 pakeit.]

| (7) | 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatas „
  2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios
   (7)


  . Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“
  ,
  kuriuo siekiama pašalinti kliūtis, kurios neįgaliesiems trukdo vienodomis sąlygomis dalyvauti visuomenės gyvenime,
  grindžiamas JT konvencija ir jame numatyta imtis veiksmų keliose prioritetinėse srityse, įskaitant žiniatinklio prieinamumą, siekiant „užtikrinti prekių, paslaugų, įskaitant viešąsias paslaugas, ir pagalbinių įtaisų prieinamumą neįgaliesiems“; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatas „
  2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios
   (7)


  . Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“
  ,
  kuriuo siekiama pašalinti kliūtis, kurios neįgaliesiems trukdo vienodomis sąlygomis dalyvauti visuomenės gyvenime,
  grindžiamas JT konvencija ir jame numatyta imtis veiksmų keliose prioritetinėse srityse, įskaitant žiniatinklio prieinamumą, siekiant „užtikrinti prekių, paslaugų, įskaitant viešąsias paslaugas, ir pagalbinių įtaisų prieinamumą neįgaliesiems“; [10 pakeit.]

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (8) yra IRT prieinamumui skirtų nuostatų. Tačiau jame nesprendžiami konkretūs žiniatinklio prieinamumo klausimai; |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (8) yra IRT prieinamumui skirtų nuostatų. Tačiau jame nesprendžiami konkretūs žiniatinklio prieinamumo klausimai;

| (8a) | savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliucijoje

   (9)

  Europos Parlamentas pabrėžė, kad novatoriška ir žiniomis grindžiama ekonomika negali plėtotis neturėdama neįgaliesiems prieinamų privalomais teisės aktais reglamentuojamų turinio ir formų, pvz., akliesiems prieinamų interneto tinklalapių ir subtitruoto turinio kurtiesiems, įskaitant žiniasklaidos paslaugas, internetines paslaugas žmonėms, kurie naudojasi gestų kalbomis, išmaniųjų telefonų programų ir viešosios erdvės taktilinių bei garsinių pagalbinių priemonių; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliucijoje

   (9)

  Europos Parlamentas pabrėžė, kad novatoriška ir žiniomis grindžiama ekonomika negali plėtotis neturėdama neįgaliesiems prieinamų privalomais teisės aktais reglamentuojamų turinio ir formų, pvz., akliesiems prieinamų interneto tinklalapių ir subtitruoto turinio kurtiesiems, įskaitant žiniasklaidos paslaugas, internetines paslaugas žmonėms, kurie naudojasi gestų kalbomis, išmaniųjų telefonų programų ir viešosios erdvės taktilinių bei garsinių pagalbinių priemonių; [11 pakeit.]

| (8b) | Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama pozityvių veiksmų siekiant padėti neįgaliesiems gauti prieigą prie kultūrinio turinio svarba kaip vienas iš pagrindinių visapusiškos Sąjungos pilietybės aspektų ir raginama visapusiškai įgyvendinti Susitarimo memorandume dėl skaitmeninės prieigos neįgaliesiems nustatytus principus. Dokumentų, kaip antai pranešimų, knygų ir teisėkūros aktų, pateikimas skelbiant viešose interneto svetainėse taip, kad jie būtų visapusiškai prieinami, kartu su pageidautinais privačiojo sektoriaus paramos veiksmais, kad būtų skatinamos investicijos toje srityje, gali svariai prisidėti siekiant to tikslo ir skatinti įgūdžių vystymą bei paslaugų teikėjų galimybes Sąjungoje; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(8b)

Europos skaitmeninėje darbotvarkėje pabrėžiama pozityvių veiksmų siekiant padėti neįgaliesiems gauti prieigą prie kultūrinio turinio svarba kaip vienas iš pagrindinių visapusiškos Sąjungos pilietybės aspektų ir raginama visapusiškai įgyvendinti Susitarimo memorandume dėl skaitmeninės prieigos neįgaliesiems nustatytus principus. Dokumentų, kaip antai pranešimų, knygų ir teisėkūros aktų, pateikimas skelbiant viešose interneto svetainėse taip, kad jie būtų visapusiškai prieinami, kartu su pageidautinais privačiojo sektoriaus paramos veiksmais, kad būtų skatinamos investicijos toje srityje, gali svariai prisidėti siekiant to tikslo ir skatinti įgūdžių vystymą bei paslaugų teikėjų galimybes Sąjungoje; [12 pakeit.]

| (9) | sparčiai augančią žiniatinklio prieinamumo rinką sudaro įvairūs ūkio subjektai, kaip antai tie, kurie kuria interneto svetaines arba programinės įrangos priemones, skirtas tinklalapiams kurti, administruoti ir bandyti, taip pat kuria naudotojo programinę įrangą, kaip antai žiniatinklio naršyklės, ir susijusias pagalbines technologijas, diegia sertifikavimo paslaugas ir, moko teikėjus
  , taip pat kuria socialinės komunikacijos kanalus, integruotus į interneto svetaines
  .
  Tuo atžvilgiu labai svarbios Didžiosios koalicijos kuriant skaitmenines darbo vietas, kuri yra su užimtumo srities dokumentų rinkiniu susijusi tolesnė priemonė, pastangos. Šia priemone kreipiamasi į IRT specialistus ir siekiama išspręsti įgūdžių trūkumo IRT sektoriuje, įskaitant raštingumą ir darbo įgūdžius, problemą
  ; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

sparčiai augančią žiniatinklio prieinamumo rinką sudaro įvairūs ūkio subjektai, kaip antai tie, kurie kuria interneto svetaines arba programinės įrangos priemones, skirtas tinklalapiams kurti, administruoti ir bandyti, taip pat kuria naudotojo programinę įrangą, kaip antai žiniatinklio naršyklės, ir susijusias pagalbines technologijas, diegia sertifikavimo paslaugas ir, moko teikėjus
  , taip pat kuria socialinės komunikacijos kanalus, integruotus į interneto svetaines
  .
  Tuo atžvilgiu labai svarbios Didžiosios koalicijos kuriant skaitmenines darbo vietas, kuri yra su užimtumo srities dokumentų rinkiniu susijusi tolesnė priemonė, pastangos. Šia priemone kreipiamasi į IRT specialistus ir siekiama išspręsti įgūdžių trūkumo IRT sektoriuje, įskaitant raštingumą ir darbo įgūdžius, problemą
  ; [13 pakeit.]

| (10) | keletas valstybių narių priėmė priemones, pagrįstas tarptautiniu lygmeniu taikomomis prieinamų interneto svetainių kūrimo gairėmis, tačiau dažnai pateikiama nuoroda į skirtingas tų gairių redakcijas ar atitikties lygmenis, arba nacionaliniu lygmeniu yra taikomi techniniai variantai; |
| --- | --- |

(10)

keletas valstybių narių priėmė priemones, pagrįstas tarptautiniu lygmeniu taikomomis prieinamų interneto svetainių kūrimo gairėmis, tačiau dažnai pateikiama nuoroda į skirtingas tų gairių redakcijas ar atitikties lygmenis, arba nacionaliniu lygmeniu yra taikomi techniniai variantai;

| (11) | tarp žiniatinklio prieinamumo srities tiekėjų yra daug mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ). Visų pirma tiekėjai ir MVĮ atgrasomi nuo verslo įmonių kūrimo už savo nacionalinių rinkų ribų. Atsižvelgiant į žiniatinklio prieinamumo specifikacijų ir taisyklių skirtumus, jų konkurencijai ir augimui trukdo tai, kad kurdami su žiniatinklio prieinamumu susijusius tarpvalstybinius produktus bei paslaugas ir jais prekiaudami tiekėjai patirtų papildomų išlaidų; |
| --- | --- |

(11)

tarp žiniatinklio prieinamumo srities tiekėjų yra daug mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ). Visų pirma tiekėjai ir MVĮ atgrasomi nuo verslo įmonių kūrimo už savo nacionalinių rinkų ribų. Atsižvelgiant į žiniatinklio prieinamumo specifikacijų ir taisyklių skirtumus, jų konkurencijai ir augimui trukdo tai, kad kurdami su žiniatinklio prieinamumu susijusius tarpvalstybinius produktus bei paslaugas ir jais prekiaudami tiekėjai patirtų papildomų išlaidų;

| (11a) | tinklo neutralumo garantija yra esminė, kad viešojo sektoriaus įstaigų interneto svetainės dabar ir ateityje išliktų prieinamos ir kad internetas būtų atviras; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

tinklo neutralumo garantija yra esminė, kad viešojo sektoriaus įstaigų interneto svetainės dabar ir ateityje išliktų prieinamos ir kad internetas būtų atviras; [14 pakeit.]

| (12) | dėl ribotos konkurencijos interneto svetainių ir susijusių produktų bei paslaugų pirkėjai brangiai moka už paslaugų teikimą arba yra priklausomi nuo vieno tiekėjo. Tiekėjai dažnai pirmenybę teikia nuosavybinių standartų variantams, todėl kyla kliūčių užtikrinti naudotojo programinės įrangos sąveikumą ir plačią prieigą prie interneto svetainių turinio visoje Sąjungoje. Dėl nacionalinių taisyklių susiskaidymo ribojama nauda, kurią būtų galima užtikrinti, jei su nacionaliniais ir tarptautiniais to paties lygio subjektais būtų dalijamasi prisitaikymo prie visuomeninių ir technologinių pokyčių patirtimi; |
| --- | --- |

(12)

dėl ribotos konkurencijos interneto svetainių ir susijusių produktų bei paslaugų pirkėjai brangiai moka už paslaugų teikimą arba yra priklausomi nuo vieno tiekėjo. Tiekėjai dažnai pirmenybę teikia nuosavybinių standartų variantams, todėl kyla kliūčių užtikrinti naudotojo programinės įrangos sąveikumą ir plačią prieigą prie interneto svetainių turinio visoje Sąjungoje. Dėl nacionalinių taisyklių susiskaidymo ribojama nauda, kurią būtų galima užtikrinti, jei su nacionaliniais ir tarptautiniais to paties lygio subjektais būtų dalijamasi prisitaikymo prie visuomeninių ir technologinių pokyčių patirtimi;

| (13) | siekiant pašalinti susiskaidymą, būtina suderinti nacionalines priemones Sąjungos lygmeniu remiantis susitarimu dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainėms
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomoms interneto svetainėms
  taikomų prieinamumo reikalavimų. Tai padėtų mažinti neapibrėžtumą interneto svetainių kūrėjams ir skatintų sąveikumą.
  Valstybės narės, skelbdamos viešuosius konkursus dėl interneto svetainių turinio, turėtų skatinti atitinkamų ir sąveikių
  žiniatinklio
  prieinamumo standartų naudojimą.
  Technologijų atžvilgiu neutralūs žiniatinklio prieinamumo reikalavimai ne tik netrukdys

  netrukdytų
  diegti inovacijas

  inovacijų
  , bet galbūt jas ir skatins

  net skatintų
  ; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

siekiant pašalinti susiskaidymą, būtina suderinti nacionalines priemones Sąjungos lygmeniu remiantis susitarimu dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainėms
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomoms interneto svetainėms
  taikomų prieinamumo reikalavimų. Tai padėtų mažinti neapibrėžtumą interneto svetainių kūrėjams ir skatintų sąveikumą.
  Valstybės narės, skelbdamos viešuosius konkursus dėl interneto svetainių turinio, turėtų skatinti atitinkamų ir sąveikių
  žiniatinklio
  prieinamumo standartų naudojimą.
  Technologijų atžvilgiu neutralūs žiniatinklio prieinamumo reikalavimai ne tik netrukdys

  netrukdytų
  diegti inovacijas

  inovacijų
  , bet galbūt jas ir skatins

  net skatintų
  ; [15 pakeit.]

| (14) | be to, darnus požiūris turėtų padėti Sąjungos viešojo sektoriaus institucijoms ir įmonėms gauti ekonominės ir socialinės naudos dėl interneto paslaugų teikimo platesniam piliečių ir vartotojų ratui. Tai turėtų padidinti žiniatinklio prieinamumo produktų ir paslaugų vidaus rinkos potencialą
  ir padėti baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką
  . Su tuo susijęs rinkos augimas turėtų paskatinti įmones prisidėti prie ekonominio augimo ir darbo vietų kūrimo Sąjungoje. Vidaus rinkos stiprinimas turėtų padėti užtikrinti, kad investicijos Sąjungoje taptų patrauklesnės. Valdžios institucijos turėtų turėti naudos iš to, kad žiniatinklio prieinamumas būtų užtikrinamas mažesnėmis sąnaudomis; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

be to, darnus požiūris turėtų padėti Sąjungos viešojo sektoriaus institucijoms ir įmonėms gauti ekonominės ir socialinės naudos dėl interneto paslaugų teikimo platesniam piliečių ir vartotojų ratui. Tai turėtų padidinti žiniatinklio prieinamumo produktų ir paslaugų vidaus rinkos potencialą
  ir padėti baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką
  . Su tuo susijęs rinkos augimas turėtų paskatinti įmones prisidėti prie ekonominio augimo ir darbo vietų kūrimo Sąjungoje. Vidaus rinkos stiprinimas turėtų padėti užtikrinti, kad investicijos Sąjungoje taptų patrauklesnės. Valdžios institucijos turėtų turėti naudos iš to, kad žiniatinklio prieinamumas būtų užtikrinamas mažesnėmis sąnaudomis; [16 pakeit.]

| (15) | geresnė prieiga prie internetu teikiamų viešojo sektoriaus

  viešųjų
  paslaugų turėtų būti naudinga piliečiams
  ir jie turėtų turėti prieigą prie naujienų, kultūrinio ir pramoginio turinio, o tai sudarytų jiems sąlygas visapusiškai dalyvauti visuomeniniame ir profesiniame gyvenime
  ; jiems turėtų būti teikiamos paslaugos ir informacija, kurios padės jiems
  kasdieniniame gyvenime ir
  naudotis savo teisėmis visoje Sąjungoje, visų pirma teise laisvai judėti ir gyventi Sąjungos teritorijoje, taip pat
  teise gauti informaciją,
  įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

geresnė prieiga prie internetu teikiamų viešojo sektoriaus

  viešųjų
  paslaugų turėtų būti naudinga piliečiams
  ir jie turėtų turėti prieigą prie naujienų, kultūrinio ir pramoginio turinio, o tai sudarytų jiems sąlygas visapusiškai dalyvauti visuomeniniame ir profesiniame gyvenime
  ; jiems turėtų būti teikiamos paslaugos ir informacija, kurios padės jiems
  kasdieniniame gyvenime ir
  naudotis savo teisėmis visoje Sąjungoje, visų pirma teise laisvai judėti ir gyventi Sąjungos teritorijoje, taip pat
  teise gauti informaciją,
  įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas; [17 pakeit.]

| (15a) | internetu teikiamos paslaugos mūsų visuomenėje vaidina vis svarbesnį vaidmenį. Internetas yra esminė priemonė prieigai prie informacijos, švietimo ir dalyvavimo visuomeniniame gyvenime. Todėl socialinės įtraukties interesais visiems asmenims reikėtų sudaryti sąlygas naudotis neribota prieiga prie viešųjų įstaigų interneto svetainių, svetainių, kuriomis visuomenei teikiamos bendrosios svarbos paslaugos, pvz. svarbios naujienų svetainės ir mediatekos, bankininkystės paslaugos („internetinė bankininkystė“), interesų atstovų informacija bei paslaugos; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

internetu teikiamos paslaugos mūsų visuomenėje vaidina vis svarbesnį vaidmenį. Internetas yra esminė priemonė prieigai prie informacijos, švietimo ir dalyvavimo visuomeniniame gyvenime. Todėl socialinės įtraukties interesais visiems asmenims reikėtų sudaryti sąlygas naudotis neribota prieiga prie viešųjų įstaigų interneto svetainių, svetainių, kuriomis visuomenei teikiamos bendrosios svarbos paslaugos, pvz. svarbios naujienų svetainės ir mediatekos, bankininkystės paslaugos („internetinė bankininkystė“), interesų atstovų informacija bei paslaugos; [18 pakeit.]

| (16) | šioje direktyvoje apibrėžti žiniatinklio prieinamumo reikalavimai neutralūs technologijos atžvilgiu. Jais tik nurodoma, kokios pagrindinės funkcijos turi būti užtikrintos, kad naudotojas galėtų savarankiškai pastebėti, naršyti, naudoti, palaikyti ryšį, perskaityti ar suprasti interneto svetainę ir jos turinį. Tais kriterijais nenurodoma, nei kaip tai turi būti pasiekta, nei kokia technologija turėtų būti atrinkta konkrečiai interneto svetainei, interneto informacijai ar taikomajai programai. Todėl kriterijai netrukdo diegti inovacijų; |
| --- | --- |

(16)

šioje direktyvoje apibrėžti žiniatinklio prieinamumo reikalavimai neutralūs technologijos atžvilgiu. Jais tik nurodoma, kokios pagrindinės funkcijos turi būti užtikrintos, kad naudotojas galėtų savarankiškai pastebėti, naršyti, naudoti, palaikyti ryšį, perskaityti ar suprasti interneto svetainę ir jos turinį. Tais kriterijais nenurodoma, nei kaip tai turi būti pasiekta, nei kokia technologija turėtų būti atrinkta konkrečiai interneto svetainei, interneto informacijai ar taikomajai programai. Todėl kriterijai netrukdo diegti inovacijų;

| (17) | su žiniatinklio prieinamumu susijęs sąveikumas turėtų būti grindžiamas bendrai priimtomis ir naudojamomis specifikacijomis, kuriomis užtikrinamas kuo didesnis žiniatinklio turinio suderinamumas su esama ir būsima naudotojo programine įranga ir pagalbinėmis technologijomis. Konkrečiai žiniatinklio turinys turėtų padėti užtikrinti naudotojo programinei įrangai reikalingą natūraliosios kalbos, struktūrų, ryšių ir sekų bendrą vidinę kodavimo sistemą, taip pat bet kokių įterptųjų naudotojo sąsajos komponentų duomenis. Todėl sąveikumas naudingas naudotojams, nes jiems suteikiama galimybė naudotojo programine įranga plačiai naudotis prieigai prie interneto svetainių; jiems taip pat būtų naudingas didesnis pasirinkimas ir mažesnės kainos Sąjungoje. Be to, sąveikumas būtų naudingas ir su interneto prieinamumu susijusių produktų ir paslaugų tiekėjams ir pardavėjams; |
| --- | --- |

(17)

su žiniatinklio prieinamumu susijęs sąveikumas turėtų būti grindžiamas bendrai priimtomis ir naudojamomis specifikacijomis, kuriomis užtikrinamas kuo didesnis žiniatinklio turinio suderinamumas su esama ir būsima naudotojo programine įranga ir pagalbinėmis technologijomis. Konkrečiai žiniatinklio turinys turėtų padėti užtikrinti naudotojo programinei įrangai reikalingą natūraliosios kalbos, struktūrų, ryšių ir sekų bendrą vidinę kodavimo sistemą, taip pat bet kokių įterptųjų naudotojo sąsajos komponentų duomenis. Todėl sąveikumas naudingas naudotojams, nes jiems suteikiama galimybė naudotojo programine įranga plačiai naudotis prieigai prie interneto svetainių; jiems taip pat būtų naudingas didesnis pasirinkimas ir mažesnės kainos Sąjungoje. Be to, sąveikumas būtų naudingas ir su interneto prieinamumu susijusių produktų ir paslaugų tiekėjams ir pardavėjams;

| (18) | kaip pabrėžiama Europos skaitmeninėje darbotvarkėje, viešosios valdžios institucijos turėtų prisidėti prie interneto turinio rinkų kūrimo. Vyriausybės gali skatinti turinio rinkas teikdamos viešojo sektoriaus informaciją skaidriai, veiksmingai ir be diskriminacijos. Tai svarbus galimos novatoriškų interneto paslaugų plėtros šaltinis; |
| --- | --- |

(18)

kaip pabrėžiama Europos skaitmeninėje darbotvarkėje, viešosios valdžios institucijos turėtų prisidėti prie interneto turinio rinkų kūrimo. Vyriausybės gali skatinti turinio rinkas teikdamos viešojo sektoriaus informaciją skaidriai, veiksmingai ir be diskriminacijos. Tai svarbus galimos novatoriškų interneto paslaugų plėtros šaltinis;

| (18a) | valstybių narių valdžios institucijos turėtų turėti galimybę reikalauti, kad tam tikros interneto svetainės būtų Sąjungos serveriuose, kad būtų išvengta už Sąjungos ribų esančių šalių šnipinėjimo ir informacijos nutekinimo ir kad būtų užtikrinta, jog už Sąjungos ribų esančios šalys negalėtų nutraukti saugumo atžvilgiu svarbių paslaugų teikimo; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

valstybių narių valdžios institucijos turėtų turėti galimybę reikalauti, kad tam tikros interneto svetainės būtų Sąjungos serveriuose, kad būtų išvengta už Sąjungos ribų esančių šalių šnipinėjimo ir informacijos nutekinimo ir kad būtų užtikrinta, jog už Sąjungos ribų esančios šalys negalėtų nutraukti saugumo atžvilgiu svarbių paslaugų teikimo; [19 pakeit.]

| (19) | šia
  direktyva turėtų būti siekiama užtikrinti, kad
  visos
  visuomenei būtinos tam tikrų tipų viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainės
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomos interneto svetainės
  būtų
  visiškai
  prieinamos
  neįgaliesiems, kad jiems būtų sudarytos palankios galimybės gyventi nepriklausomai ir visapusiškai dalyvauti visose gyvenimo srityse, kaip nurodyta JT konvencijoje.

  pagal bendrus reikalavimus. Tokiais interneto svetainių tipais, nurodytais 2001 m. E. valdžios lyginamajame tyrime

   (10)

  , buvo remiamasi sudarant priede pateiktą sąrašą

  Viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių tipai, kuriems taikoma ši direktyva, turėtų būti išvardyti priede. Šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų laikymosi terminai turėtų būti suskirstyti tokiu būdu, kad būtų galima išplėsti jos taikymo sritį, siekiant įtraukti visas viešojo sektoriaus institucijų, tiesiogiai teikiančių piliečiams paslaugas, interneto svetaines
  ; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

šia
  direktyva turėtų būti siekiama užtikrinti, kad
  visos
  visuomenei būtinos tam tikrų tipų viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainės
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomos interneto svetainės
  būtų
  visiškai
  prieinamos
  neįgaliesiems, kad jiems būtų sudarytos palankios galimybės gyventi nepriklausomai ir visapusiškai dalyvauti visose gyvenimo srityse, kaip nurodyta JT konvencijoje.

  pagal bendrus reikalavimus. Tokiais interneto svetainių tipais, nurodytais 2001 m. E. valdžios lyginamajame tyrime

   (10)

  , buvo remiamasi sudarant priede pateiktą sąrašą

  Viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių tipai, kuriems taikoma ši direktyva, turėtų būti išvardyti priede. Šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų laikymosi terminai turėtų būti suskirstyti tokiu būdu, kad būtų galima išplėsti jos taikymo sritį, siekiant įtraukti visas viešojo sektoriaus institucijų, tiesiogiai teikiančių piliečiams paslaugas, interneto svetaines
  ; [20 pakeit.]

| (20) | šioje direktyvoje nustatyti tam tikrų tipų

  visų
  viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių
  žiniatinklio prieinamumo reikalavimai. Siekiant palengvinti atitinkamų interneto svetainių atitiktį tiems reikalavimams ir nurodyti išsamias tų reikalavimų technines specifikacijas, būtina numatyti tų interneto svetainių, kurios atitinka darniuosius standartus, parengtus ir paskelbtus Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (11)
  dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB bei 2009/105/EB ir panaikinamas Sprendimas 87/95/EEB ir Sprendimas Nr. 1673/2006/EB atitikties prezumpciją. Pagal šį

  tą
  reglamentą valstybės narės ir Europos Parlamentas turi teisę prieštarauti darniesiems standartams, kurie, jų manymu, nevisiškai atitinka šioje direktyvoje nustatytus žiniatinklio prieinamumo reikalavimus; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

šioje direktyvoje nustatyti tam tikrų tipų

  visų
  viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių
  žiniatinklio prieinamumo reikalavimai. Siekiant palengvinti atitinkamų interneto svetainių atitiktį tiems reikalavimams ir nurodyti išsamias tų reikalavimų technines specifikacijas, būtina numatyti tų interneto svetainių, kurios atitinka darniuosius standartus, parengtus ir paskelbtus Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1025/2012 (11)
  dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB bei 2009/105/EB ir panaikinamas Sprendimas 87/95/EEB ir Sprendimas Nr. 1673/2006/EB atitikties prezumpciją. Pagal šį

  tą
  reglamentą valstybės narės ir Europos Parlamentas turi teisę prieštarauti darniesiems standartams, kurie, jų manymu, nevisiškai atitinka šioje direktyvoje nustatytus žiniatinklio prieinamumo reikalavimus; [21 pakeit.]

| (21) | Komisija Europos standartizacijos organizacijoms jau suteikė Įgaliojimą M/376 (12), kad būtų parengtas Europos standartas, kuriame būtų nurodyti IRT produktų ir paslaugų, įskaitant žiniatinklio turinį, funkcinio prieinamumo reikalavimai, kurie galėtų būti taikomi viešajam pirkimui, taip pat kitiems tikslams, tokiems kaip privačiojo sektoriaus pirkimai. Tuo tikslu Europos standartizacijos organizacijos privalo glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamais sektoriaus standartų forumais ir konsorciumais, įskaitant Žiniatinklio konsorciumą (angl. World Wide Web Consortium (W3W/WAI)). Darnusis standartas, kurį taikant būtų numatyta atitikties šioje direktyvoje išdėstytų žiniatinklio prieinamumo reikalavimams prielaida, turėtų būti grindžiamas to darbo rezultatais; |
| --- | --- |

(21)

Komisija Europos standartizacijos organizacijoms jau suteikė Įgaliojimą M/376 (12), kad būtų parengtas Europos standartas, kuriame būtų nurodyti IRT produktų ir paslaugų, įskaitant žiniatinklio turinį, funkcinio prieinamumo reikalavimai, kurie galėtų būti taikomi viešajam pirkimui, taip pat kitiems tikslams, tokiems kaip privačiojo sektoriaus pirkimai. Tuo tikslu Europos standartizacijos organizacijos privalo glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamais sektoriaus standartų forumais ir konsorciumais, įskaitant Žiniatinklio konsorciumą (angl. World Wide Web Consortium (W3W/WAI)). Darnusis standartas, kurį taikant būtų numatyta atitikties šioje direktyvoje išdėstytų žiniatinklio prieinamumo reikalavimams prielaida, turėtų būti grindžiamas to darbo rezultatais;

| (21a) | ruošiantis galimiems susijusių Europos ir darniųjų standartų persvarstymams ateityje, atsakingos Europos standartizacijos organizacijos turėtų būti raginamos užtikrinti atitiktį atitinkamiems tarptautiniams standartams (šiuo metu ISO/IEC 40500), siekiant išvengti bet kokio susiskaidymo ir teisinio neapibrėžtumo; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

ruošiantis galimiems susijusių Europos ir darniųjų standartų persvarstymams ateityje, atsakingos Europos standartizacijos organizacijos turėtų būti raginamos užtikrinti atitiktį atitinkamiems tarptautiniams standartams (šiuo metu ISO/IEC 40500), siekiant išvengti bet kokio susiskaidymo ir teisinio neapibrėžtumo; [22 pakeit.]

| (22) | Kol nuorodos į tokį darnųjį standartą ar jo dalis paskelbiamos Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje turėtų būti preziumuojama, kad atitinkamos interneto svetainės, atitinkančios Europos standartus ar jų dalis, kuriuos (-ias) Komisija nustatė deleguotaisiais aktais, atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, kuriems taikomi tie standartai ar jų dalys. Galimas toks darnusis standartas – Europos standartas, kuris turėtų būti priimtas remiantis įgaliojimu M/376; |
| --- | --- |

(22)

Kol nuorodos į tokį darnųjį standartą ar jo dalis paskelbiamos Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje turėtų būti preziumuojama, kad atitinkamos interneto svetainės, atitinkančios Europos standartus ar jų dalis, kuriuos (-ias) Komisija nustatė deleguotaisiais aktais, atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, kuriems taikomi tie standartai ar jų dalys. Galimas toks darnusis standartas – Europos standartas, kuris turėtų būti priimtas remiantis įgaliojimu M/376;

| (23) | nesant tokio Europos standarto nėra, turėtų būti numatyta prezumpcija, kad atitinkamos interneto svetainės, atitinkančios standarto ISO/IEC 40500:2012 dalis, susijusias su AA lygio atitikčiai taikomais sėkmės kriterijais ir atitikties reikalavimais, atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus. Tarptautinis standartas ISO/IEC 40500:2012 yra visiškai toks pat kaip pirminė Žiniatinklio turinio prieinamumo gairių 2.0 redakcija. Kaip tarptautiniu mastu ir Europos lygmeniu pripažįsta suinteresuotieji subjektai, AA lygio atitikčiai taikomais sėkmės kriterijais ir reikalavimais, kurie tinklalapiams nustatyti Žiniatinklio konsorciumo parengtų Žiniatinklio turinio prieinamumo gairių 2.0 redakcijoje, užtikrinamas pagrindas tinkamoms žiniatinklio prieinamumo specifikacijoms. Tai buvo pabrėžta 2009 m. kovo 31 d. Tarybos išvadose dėl prieinamos informacijos visuomenės; |
| --- | --- |

(23)

nesant tokio Europos standarto nėra, turėtų būti numatyta prezumpcija, kad atitinkamos interneto svetainės, atitinkančios standarto ISO/IEC 40500:2012 dalis, susijusias su AA lygio atitikčiai taikomais sėkmės kriterijais ir atitikties reikalavimais, atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus. Tarptautinis standartas ISO/IEC 40500:2012 yra visiškai toks pat kaip pirminė Žiniatinklio turinio prieinamumo gairių 2.0 redakcija. Kaip tarptautiniu mastu ir Europos lygmeniu pripažįsta suinteresuotieji subjektai, AA lygio atitikčiai taikomais sėkmės kriterijais ir reikalavimais, kurie tinklalapiams nustatyti Žiniatinklio konsorciumo parengtų Žiniatinklio turinio prieinamumo gairių 2.0 redakcijoje, užtikrinamas pagrindas tinkamoms žiniatinklio prieinamumo specifikacijoms. Tai buvo pabrėžta 2009 m. kovo 31 d. Tarybos išvadose dėl prieinamos informacijos visuomenės;

| (24) | atitiktis žiniatinklio prieinamumo reikalavimams turėtų būti nuolat stebima pradinio viešojo sektoriaus institucijų

  atitinkamų
  interneto svetainių kūrimo ir vėlesnio turinio atnaujinimo etapais.
  Kiekvienai valstybei narei paskyrus kompetentingą valdžios instituciją vykdymo užtikrinimo įstaiga būtų tinkamai užtikrinta žiniatinklio prieinamumo reikalavimų laikymosi stebėsena ir kad jų būtų laikomasi aktyviai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams per įsteigtą skundų pateikimo sistemą reikalavimų nesilaikymo atvejais.
  Taikant suderintą stebėsenos metodiką visos valstybės narės turėtų vienodai tikrinti, kaip
  atitinkama
  interneto svetainė atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, būtų renkami reprezentatyvūs pavyzdžiai ir užtikrinama periodiška stebėsena. Valstybės narės turėtų kasmet

  kas dvejus metus
  pranešti apie stebėsenos rezultatus ir bendrai apie priemones, kurių imtasi taikant šią direktyvą; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

atitiktis žiniatinklio prieinamumo reikalavimams turėtų būti nuolat stebima pradinio viešojo sektoriaus institucijų

  atitinkamų
  interneto svetainių kūrimo ir vėlesnio turinio atnaujinimo etapais.
  Kiekvienai valstybei narei paskyrus kompetentingą valdžios instituciją vykdymo užtikrinimo įstaiga būtų tinkamai užtikrinta žiniatinklio prieinamumo reikalavimų laikymosi stebėsena ir kad jų būtų laikomasi aktyviai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams per įsteigtą skundų pateikimo sistemą reikalavimų nesilaikymo atvejais.
  Taikant suderintą stebėsenos metodiką visos valstybės narės turėtų vienodai tikrinti, kaip
  atitinkama
  interneto svetainė atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, būtų renkami reprezentatyvūs pavyzdžiai ir užtikrinama periodiška stebėsena. Valstybės narės turėtų kasmet

  kas dvejus metus
  pranešti apie stebėsenos rezultatus ir bendrai apie priemones, kurių imtasi taikant šią direktyvą; [23 pakeit.]

| (24a) | atitinkamų svetainių atitikčiai žiniatinklio prieinamumo reikalavimams nuolat stebėti naudojama pirmoji metodika turėtų būti patvirtinta priėmus įgyvendinimo aktus ne vėliau kaip po vienerių metų po šios direktyvos įsigaliojimo; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(24a)

atitinkamų svetainių atitikčiai žiniatinklio prieinamumo reikalavimams nuolat stebėti naudojama pirmoji metodika turėtų būti patvirtinta priėmus įgyvendinimo aktus ne vėliau kaip po vienerių metų po šios direktyvos įsigaliojimo; [24 pakeit.]

| (25) | nustačius suderintą sistemą interneto svetainių kūrėjų

  kūrimo
  sektoriui susidarytų mažiau kliūčių veikti vidaus rinkoje, o žiniatinklio prieinamumo produktus ir paslaugas perkančių vyriausybių ir kitų subjektų išlaidos sumažėtų
  ir taip būtų prisidedama prie ekonomikos augimo ir užimtumo
  ; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

nustačius suderintą sistemą interneto svetainių kūrėjų

  kūrimo
  sektoriui susidarytų mažiau kliūčių veikti vidaus rinkoje, o žiniatinklio prieinamumo produktus ir paslaugas perkančių vyriausybių ir kitų subjektų išlaidos sumažėtų
  ir taip būtų prisidedama prie ekonomikos augimo ir užimtumo
  ; [25 pakeit.]

| (26) | siekiant užtikrinti, kad atitinkamos interneto svetainės būtų prieinamos laikantis šioje direktyvoje nustatytų žiniatinklio prieinamumo reikalavimų, įgaliojimas priimti aktus

  ir užtikrinti
  ,
  kad tie reikalavimai būtų aiškūs ir suprantami suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su šios direktyvos įgyvendinimu, įskaitant išorinius interneto svetainių kūrėjus ir viešojo sektoriaus institucijų bei kitų viešąsias užduotis atliekančių subjektų darbuotojus,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai
  turėtų būti deleguotas Komisijai, kad

  deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais
  prireikus ji toliau tikslinti

  patikslintų
  tuos reikalavimus
  jų nekeisdama,
  nustatyti Europos standartą

  standartus
  (ar jo

  jų
  dalis), kurį (-ias) taikant, jei nėra darniųjų standartų, būtų daroma tokį standartą ar jo dalis atitinkančių atitinkamų svetainių atitikties žiniatinklio prieinamumo reikalavimams prezumpcija ir iš dalies pakeisti Ia priedą siekiant atsižvelgti į technologijų pažangą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti, kad atitinkamos interneto svetainės būtų prieinamos laikantis šioje direktyvoje nustatytų žiniatinklio prieinamumo reikalavimų, įgaliojimas priimti aktus

  ir užtikrinti
  ,
  kad tie reikalavimai būtų aiškūs ir suprantami suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su šios direktyvos įgyvendinimu, įskaitant išorinius interneto svetainių kūrėjus ir viešojo sektoriaus institucijų bei kitų viešąsias užduotis atliekančių subjektų darbuotojus,
  pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį
  Komisijai
  turėtų būti deleguotas Komisijai, kad

  deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais
  prireikus ji toliau tikslinti

  patikslintų
  tuos reikalavimus
  jų nekeisdama,
  nustatyti Europos standartą

  standartus
  (ar jo

  jų
  dalis), kurį (-ias) taikant, jei nėra darniųjų standartų, būtų daroma tokį standartą ar jo dalis atitinkančių atitinkamų svetainių atitikties žiniatinklio prieinamumo reikalavimams prezumpcija ir iš dalies pakeisti Ia priedą siekiant atsižvelgti į technologijų pažangą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; [26 pakeit.]

| (27) | siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos atitinkamų nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Nagrinėjimo procedūra turėtų būti naudojama nustatyti metodiką, kurią valstybės narės turėtų naudoti atitinkamų interneto svetainių atitikčiai reikalavimams stebėti. Patariamoji procedūra turėtų būti naudojama siekiant nustatyti pavyzdinį pareiškimą apie prieinamumą ir valstybių narių ataskaitų teikimo Komisijai tvarką. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (13); |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos atitinkamų nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Nagrinėjimo procedūra turėtų būti naudojama nustatyti metodiką, kurią valstybės narės turėtų naudoti atitinkamų interneto svetainių atitikčiai reikalavimams stebėti. Patariamoji procedūra turėtų būti naudojama siekiant nustatyti pavyzdinį pareiškimą apie prieinamumą ir valstybių narių ataskaitų teikimo Komisijai tvarką. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (13);

| (28) | kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. sukurti viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių
  prieinamumo suderintą rinką, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes tam reikia suderinti skirtingas taisykles, kurios šiuo metu egzistuoja įvairių valstybių narių teisinėse sistemose, ir todėl

  o
  dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti
  . Taikant suderintą prieigos prie interneto svetainių visoje Sąjungoje metodą sumažėtų bendrovių
  ,
  kuriančių interneto svetaines, išlaidos ir viešųjų institucijų, kurios naudojasi pastarųjų paslaugomis, išlaidos. Ateityje galimybė susipažinti su informacija ir gauti paslaugas per interneto svetaines bus vis svarbesnė siekiant užtikrinti pagrindines piliečių teises, įskaitant užimtumo galimybes, [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(28)

kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. sukurti viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių
  ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių
  prieinamumo suderintą rinką, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes tam reikia suderinti skirtingas taisykles, kurios šiuo metu egzistuoja įvairių valstybių narių teisinėse sistemose, ir todėl

  o
  dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti
  . Taikant suderintą prieigos prie interneto svetainių visoje Sąjungoje metodą sumažėtų bendrovių
  ,
  kuriančių interneto svetaines, išlaidos ir viešųjų institucijų, kurios naudojasi pastarųjų paslaugomis, išlaidos. Ateityje galimybė susipažinti su informacija ir gauti paslaugas per interneto svetaines bus vis svarbesnė siekiant užtikrinti pagrindines piliečių teises, įskaitant užimtumo galimybes, [27 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Direktyva siekiama suderinti valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, susijusius su viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių
  ir viešąsias paslaugas visuomenei teikiančių subjektų valdomų interneto svetainių
  prieinamumu visiems naudotojams, visų pirma funkcinių sutrikimų turintiems žmonėms, įskaitant neįgaliuosius

  neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus asmenims
  .

1a.
     
  Pagal JT konvenciją prie neįgaliųjų priskiriami asmenys, turintys ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie kartu su kitomis kliūtimis gali trukdyti šiems asmenims visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime vienodomis sąlygomis su kitais asmenimis. [29 pakeit.]

2.   Šia direktyva nustatomos taisyklės, kuriomis valstybės narės užtikrina prieigą prie:

| a) | viešojo sektoriaus institucijoms priskiriamų interneto svetainių, kurių tipai nurodyti priede, turinio

  funkcijų ir turinio prieinamumą; ir |
| --- | --- |

a)

viešojo sektoriaus institucijoms priskiriamų interneto svetainių, kurių tipai nurodyti priede, turinio

  funkcijų ir turinio prieinamumą; ir

| b) | kitų Ia priede nurodytų viešųjų užduočių tipus atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių funkcijų ir turinio prieinamumą. |
| --- | --- |

b)

kitų Ia priede nurodytų viešųjų užduočių tipus atliekančių subjektų valdomų interneto svetainių funkcijų ir turinio prieinamumą.

Valstybės narės gali išplėsti šios direktyvos taikymą ir kitiems, Ia priede neišvardytiems viešųjų užduočių tipams. [30 pakeit.]

3.   Valstybės narės
  raginamos
  šią direktyvą gali taikyti ir kitoms nei 2 dalyje nurodytų tipų viešojo sektoriaus interneto svetainėms. [31 pakeit.]

3a.
     
  Valstybės narė gali nuspręsti netaikyti šios direktyvos labai mažoms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB

   (14)

  , jei jos atlieka šios direktyvos Ia priede nurodytų viešųjų užduočių tipus. [32 pakeit.]

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| -1a) | viešojo sektoriaus institucija – valstybės, regiono ar vietos valdžios institucija, įstaiga, kurios veiklą reglamentuoja viešoji teisė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES

   (15)

  2 straipsnio 1 dalies 4 punkte, ir vienos ar kelių tokių institucijų arba vienos ar kelių tokių įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, asociacijos; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

-1a)

viešojo sektoriaus institucija – valstybės, regiono ar vietos valdžios institucija, įstaiga, kurios veiklą reglamentuoja viešoji teisė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES

   (15)

  2 straipsnio 1 dalies 4 punkte, ir vienos ar kelių tokių institucijų arba vienos ar kelių tokių įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, asociacijos; [33 pakeit.]

| -1b) | viešojo sektoriaus institucijoms priskiriamos interneto svetainės – interneto svetainės, sukurtos, įsigytos, prižiūrimos arba bendrai finansuojamos viešojo sektoriaus institucijų arba bendrai finansuojamos iš Sąjungos fondų; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

-1b)

viešojo sektoriaus institucijoms priskiriamos interneto svetainės – interneto svetainės, sukurtos, įsigytos, prižiūrimos arba bendrai finansuojamos viešojo sektoriaus institucijų arba bendrai finansuojamos iš Sąjungos fondų; [34 pakeit.]

| -1c) | viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomos interneto svetainės – interneto svetainės, kurias valdo Ia priede nurodytus viešųjų užduočių tipus atliekantys subjektai; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

-1c)

viešąsias užduotis atliekančių subjektų valdomos interneto svetainės – interneto svetainės, kurias valdo Ia priede nurodytus viešųjų užduočių tipus atliekantys subjektai; [35 pakeit.]

| 1) | atitinkamos interneto svetainės –
  visos
  interneto svetainės, nurodytos šios direktyvos

  svetainių, nurodytų
  1 straipsnio 2 dalyje
  , versijos, įskaitant interneto svetaines, kuriose numatyta prieiga iš mobiliojo ryšio prietaiso ar bet kuriomis kitomis priemonėmis. Jei interneto svetainės savininko sukurta taikomoji programa siūlo su svetaine susijusias paslaugas, ši apibrėžtis taip pat taikoma tokiai taikomajai programai
  ; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

atitinkamos interneto svetainės –
  visos
  interneto svetainės, nurodytos šios direktyvos

  svetainių, nurodytų
  1 straipsnio 2 dalyje
  , versijos, įskaitant interneto svetaines, kuriose numatyta prieiga iš mobiliojo ryšio prietaiso ar bet kuriomis kitomis priemonėmis. Jei interneto svetainės savininko sukurta taikomoji programa siūlo su svetaine susijusias paslaugas, ši apibrėžtis taip pat taikoma tokiai taikomajai programai
  ; [36 pakeit.]

| 2) | interneto svetainių turinys – informacija, perduotina

  ir naudotojo sąsajos komponentai
  ,
  perduotini
  naudotojui naudojantis naudotojo programine įranga, įskaitant kodą ar ženklinimą, kuriuo apibrėžiama turinio struktūra, pateikimas ir interaktyvumas
  . Interneto svetainių turinį sudaro tekstinė ir netekstinė informacija, dokumentų ir formų parsisiuntimo galimybė, taip pat dvišalio interaktyvumo funkcijos, kaip antai skaitmeninių formų apdorojimo ir autentiškumo nustatymo, tapatumo nustatymo ir mokėjimo procesų atlikimas. Jį taip pat sudaro paslaugos, teikiamos per interneto svetaines, kurios nepriklauso atitinkamai interneto svetainei, pavyzdžiui naudojantis joje pateiktomis internetinėmis nuorodomis, su sąlyga, kad išorinė interneto svetainė yra vienintelė priemonė, kuria informacija ar paslaugos teikiamos naudotojams. Interneto svetainių turinis taip pat apima vartotojų sukuriamą turinį ir, jei techniniu požiūriu įmanoma, socialinės komunikacijos kanalus, kai jie integruoti į interneto svetainę. Turinys apima ne tik atitinkamos interneto svetainės dalis, kuriose siūlomos konkrečios paslaugos, bet visą su tuo susijusią svetainę
  ; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

interneto svetainių turinys – informacija, perduotina

  ir naudotojo sąsajos komponentai
  ,
  perduotini
  naudotojui naudojantis naudotojo programine įranga, įskaitant kodą ar ženklinimą, kuriuo apibrėžiama turinio struktūra, pateikimas ir interaktyvumas
  . Interneto svetainių turinį sudaro tekstinė ir netekstinė informacija, dokumentų ir formų parsisiuntimo galimybė, taip pat dvišalio interaktyvumo funkcijos, kaip antai skaitmeninių formų apdorojimo ir autentiškumo nustatymo, tapatumo nustatymo ir mokėjimo procesų atlikimas. Jį taip pat sudaro paslaugos, teikiamos per interneto svetaines, kurios nepriklauso atitinkamai interneto svetainei, pavyzdžiui naudojantis joje pateiktomis internetinėmis nuorodomis, su sąlyga, kad išorinė interneto svetainė yra vienintelė priemonė, kuria informacija ar paslaugos teikiamos naudotojams. Interneto svetainių turinis taip pat apima vartotojų sukuriamą turinį ir, jei techniniu požiūriu įmanoma, socialinės komunikacijos kanalus, kai jie integruoti į interneto svetainę. Turinys apima ne tik atitinkamos interneto svetainės dalis, kuriose siūlomos konkrečios paslaugos, bet visą su tuo susijusią svetainę
  ; [37 pakeit.]

| 2a) | kuriamoji programa – bet kokia internetu paremta arba neparemta taikomoji programa, kuri gali būti kūrėjų naudojama (individualiai arba kartu) svetainių turiniui, skirtam kitiems kūrėjams arba galutiniams naudotojams, kurti arba keisti; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

2a)

kuriamoji programa – bet kokia internetu paremta arba neparemta taikomoji programa, kuri gali būti kūrėjų naudojama (individualiai arba kartu) svetainių turiniui, skirtam kitiems kūrėjams arba galutiniams naudotojams, kurti arba keisti; [38 pakeit.]

| 3) | naudotojo programinė įranga – bet kokia žiniatinklio turinio nuskaitymo ir pateikimo naudotojams programinė įranga, įskaitant naršykles, medijos leistuves, įskiepius ir kitas programas, kurios padeda žiniatinklio turinį nuskaityti, perteikti ir palaikyti su juo interaktyvų ryšį
  , neatsižvelgiant į tai, koks prietaiso tipas naudojamas interaktyviam ryšiui su turiniu palaikyti, įskaitant mobiliuosius prietaisus
  ; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

3)

naudotojo programinė įranga – bet kokia žiniatinklio turinio nuskaitymo ir pateikimo naudotojams programinė įranga, įskaitant naršykles, medijos leistuves, įskiepius ir kitas programas, kurios padeda žiniatinklio turinį nuskaityti, perteikti ir palaikyti su juo interaktyvų ryšį
  , neatsižvelgiant į tai, koks prietaiso tipas naudojamas interaktyviam ryšiui su turiniu palaikyti, įskaitant mobiliuosius prietaisus
  ; [39 pakeit.]

| 3a) | žiniatinklio prieinamumas – principai ir metodai, kuriais reikia vadovautis kuriant atitinkamas interneto svetaines, kad tų interneto svetainių turinys taptų prieinamas visiems naudotojams, ypač neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus asmenims. Žiniatinklio prieinamumas visų pirma siejamas su principais ir metodais, kuriais pagerinamos naudotojo galimybės pastebėti, naršyti, naudotis, palaikyti interaktyvų ryšį, perskaityti bei suprasti ir kurie apima pagalbinių technologijų ar patobulintų ir alternatyvių komunikacijos būdų naudojimą; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

3a)

žiniatinklio prieinamumas – principai ir metodai, kuriais reikia vadovautis kuriant atitinkamas interneto svetaines, kad tų interneto svetainių turinys taptų prieinamas visiems naudotojams, ypač neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus asmenims. Žiniatinklio prieinamumas visų pirma siejamas su principais ir metodais, kuriais pagerinamos naudotojo galimybės pastebėti, naršyti, naudotis, palaikyti interaktyvų ryšį, perskaityti bei suprasti ir kurie apima pagalbinių technologijų ar patobulintų ir alternatyvių komunikacijos būdų naudojimą; [40 pakeit.]

| 3b) | pagalbinė technologija – bet kokia techninė arba programinė įranga, naudojama kaip naudotojo programa (angl. user agent) kartu su pagrindine naudotojo programa (angl. mainstream user agent), siekiant užtikrinti funkcijas, kurios atitiktų neįgalių naudotojų poreikius ir kurių nesiūlo pagrindinės naudotojų programos. Tai apima alternatyvius turinio pateikimo ir duomenų įvedimo būdus, papildomas naršymo ar orientavimo sistemas ir turinio transformacijas; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

3b)

pagalbinė technologija – bet kokia techninė arba programinė įranga, naudojama kaip naudotojo programa (angl. user agent) kartu su pagrindine naudotojo programa (angl. mainstream user agent), siekiant užtikrinti funkcijas, kurios atitiktų neįgalių naudotojų poreikius ir kurių nesiūlo pagrindinės naudotojų programos. Tai apima alternatyvius turinio pateikimo ir duomenų įvedimo būdus, papildomas naršymo ar orientavimo sistemas ir turinio transformacijas; [41 pakeit.]

| 3c) | universalus dizainas – gaminių, aplinkos, programų ir paslaugų, skirtų naudoti visiems žmonėms kuo platesniu mastu, forma, kai nėra pritaikymo ar specialios konstrukcijos būtinybės, kaip apibrėžta JT konvencijoje. Jis taip pat apima pagalbinius įrenginius, skirtus konkrečioms neįgaliųjų grupėms, kai tai yra būtina; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

3c)

universalus dizainas – gaminių, aplinkos, programų ir paslaugų, skirtų naudoti visiems žmonėms kuo platesniu mastu, forma, kai nėra pritaikymo ar specialios konstrukcijos būtinybės, kaip apibrėžta JT konvencijoje. Jis taip pat apima pagalbinius įrenginius, skirtus konkrečioms neįgaliųjų grupėms, kai tai yra būtina; [42 pakeit.]

| 4) | standartas – standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

4)

standartas – standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalyje;

| 5) | tarptautinis standartas – tarptautinis standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

5)

tarptautinis standartas – tarptautinis standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies a punkte;

| 6) | Europos standartas – Europos standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies b punkte; |
| --- | --- |

6)

Europos standartas – Europos standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies b punkte;

| 7) | darnusis standartas – darnusis standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies c punkte; |
| --- | --- |

7)

darnusis standartas – darnusis standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 dalies c punkte;

| 8) | viešojo sektoriaus įstaiga – valstybės, regiono ar vietos valdžios institucija, įstaiga, kurios veiklą reglamentuoja viešoji teisė, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje, ir vienos ar kelių tokių institucijų arba vienos ar kelių tokių įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, asociacijos.
  [43 pakeit.] |
| --- | --- |

8)

viešojo sektoriaus įstaiga – valstybės, regiono ar vietos valdžios institucija, įstaiga, kurios veiklą reglamentuoja viešoji teisė, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/18/EB 1 straipsnio 9 dalyje, ir vienos ar kelių tokių institucijų arba vienos ar kelių tokių įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, asociacijos.
  [43 pakeit.]

3 straipsnis

Žiniatinklio prieinamumo reikalavimai

1.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad atitinkamos interneto svetainės būtų prieinamos:

| a) | nuosekliai ir tinkamai, kad naudotojai galėtų jas
  savarankiškai
  pastebėti,
  jose naršyti, jas
  naudoti
  , palaikyti interaktyvų ryšį, perskaityti
  ir suprasti, įskaitant galimybę pritaikyti pateikiamą turinį ir interaktyvumą, kai reikia, užtikrinant prieinamą elektroninį pakaitalą; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

nuosekliai ir tinkamai, kad naudotojai galėtų jas
  savarankiškai
  pastebėti,
  jose naršyti, jas
  naudoti
  , palaikyti interaktyvų ryšį, perskaityti
  ir suprasti, įskaitant galimybę pritaikyti pateikiamą turinį ir interaktyvumą, kai reikia, užtikrinant prieinamą elektroninį pakaitalą; [44 pakeit.]

| b) | taip, kad būtų palengvintas

  užtikrintas
  sąveikumas su
  labai
  įvairia naudotojo programine įranga ir pagalbinėmis technologijomis Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

taip, kad būtų palengvintas

  užtikrintas
  sąveikumas su
  labai
  įvairia naudotojo programine įranga ir pagalbinėmis technologijomis Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis; [45 pakeit.]

| ba) | laikantis universalaus dizaino požiūrio. [46 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

laikantis universalaus dizaino požiūrio. [46 pakeit.]

2.   1 dalies nuostatas valstybės narės pradeda taikyti ne vėliau kaip nuo 2015 m. gruodžio 31 d.
  [47 pakeit.]

3.   Komisija įgaliojama

  Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami įgaliojimai
  priimti deleguotuosius aktus pagal 8 straipsnį, kad atitinkamais atvejais

  , kuriais prireikus ji

  galėtų dar patikslinti

  patikslintų
  1 dalyje nurodytus žiniatinklio
  prieinamumo
  reikalavimus
  jų nekeisdama
  . [48 pakeit.]

4 straipsnis

Atitikties darniesiems standartams prezumpcija

Preziumuojama, kad atitinkamos interneto svetainės, kurios atitinka darniuosius standartus ar jų dalis, į kuriuos (-ias) nuorodas Komisija parengė ir paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje pagal Reglamentą (ES) Nr. 1025/2012, atitinka 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, kuriems taikomi tie standartai ar jų dalys.

5 straipsnis

Atitikties Europos arba tarptautiniams standartams prezumpcija

1.   Kol nepaskelbiamos nuorodos į 4 straipsnyje nurodytus darniuosius standartus, preziumuojama, kad atitinkamos interneto svetainės, atitinkančios Europos standartus (ar jų dalis), nustatytus (-as) pagal šio straipsnio 2 dalį, atitinka 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, kuriems taikomi tie standartai ar jų dalys.

2.   Komisija suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 8 straipsnį, siekiant nustatyti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus Europos standartus ar jų dalis.

3.   Kol nuorodos į 
  šio straipsnio
  1 dalyje nurodytus Europos standartus nenustatytos, preziumuojama, kad atitinkamos interneto svetainės, atitinkančios standarto ISO/IEC 40500: 2012 dalis, susijusias

  tarptautinį techninį standartą WCAG 2.0, susijusį
  su AA lygio atitikčiai taikomais sėkmės kriterijais ir atitikties reikalavimais, atitinka 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus žiniatinklio prieinamumo reikalavimus. [49 pakeit.]

6 straipsnis

Papildomos priemonės

1.   Valstybės narės skatina

  užtikrina, kad
  atitinkamose interneto svetainėse pateikti pareiškimą

  būtų pateikiamas aiškus ir glaustas pareiškimas
  apie jų prieinamumą, visų pirma apie jų atitiktį šiai direktyvai,
  įskaitant informaciją apie atitikties tiesiogiai transliuojamu garso turiniu susijusių žiniatinklio prieinamumo reikalavimams lygį,
  ir kad būtų galimai pateikiama papildoma naudotojams naudingos informacija apie prieinamumą
  , kad naudotojams būtų lengviau įvertinti atitinkamų svetainių prieinamumo lygį
  .
  Ta informacija suteikiama prieinamu formatu.

1a.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais nustato pavyzdinį pareiškimą apie prieinamumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. [50 pakeit.]

2.   Valstybės narės imasi priemonių, siekdamos palengvinti 3 straipsnyje apibrėžtų

  straipsnio 1 dalyje nustatytų
  žiniatinklio prieinamumo reikalavimų taikymą visoms viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainėms (net tik atitinkamoms interneto svetainėms), visų pirma viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainėms, kurioms taikomi galiojantys žiniatinklio prieinamumo nacionalinės teisės aktai ar atitinkamos priemonės. [51 pakeit.]

2a.
     
  Valstybės narės skatina ir remia mokymo programas apie žiniatinklio prieinamumą, skirtas atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant viešojo sektoriaus institucijų ir viešąsias užduotis atliekančių subjektų darbuotojus, siekiant juos apmokyti kurti, tvarkyti ir atnaujinti interneto svetaines, o taip pat jų turinį. [52 pakeit.]

2b.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų didinti informuotumą apie 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, jų naudą naudotojams ir svetainių savininkams ir apie skundo pateikimo galimybę, jei nesilaikoma šios direktyvos reikalavimų, kaip nustatyta 7a straipsnyje. [53 pakeit.]

2c.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų skatinti kuriamųjų programų, kuriomis padedama pasiekti šios direktyvos tikslus, naudojimą. [54 pakeit.]

3.   Valstybės narės remia konsultacijų su atitinkamais suinteresuotaisiais
  subjektais ir organizacijomis, atstovaujančiomis neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų interesams,
  dėl žiniatinklio prieinamumo tinkamus mechanizmus ir viešai skelbia bet kokius žiniatinklio prieinamumo politikos pokyčius ir žiniatinklio prieinamumo reikalavimų atitikties užtikrinimo patirtį ir išvadas. [55 pakeit.]

4.   Komisijai padedant valstybės narės bendradarbiauja
  nacionaliniu ir
  Sąjungos lygmeniu su
  atitinkamais socialiniais partneriais, pramonės
  sektoriaus ir pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais, siekdamos 7 straipsnio 4 dalyje

  7b straipsnyje
  nurodyto kasmečio ataskaitų rengimo tikslais įvertinti rinkos ir technologijų naujienas ir pažangą žiniatinklio prieinamumo srityje, taip pat keistis geriausia praktika. [56 pakeit.]

4a.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad atitinkami socialiniai partneriai dalyvautų kuriant ir taikant atitinkamai 2a ir 2b dalyse nurodytas mokymo ir informavimo programas. [57 pakeit.]

7 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų rengimas
  [58 pakeit.]

1.   Valstybės narės, taikydamos 4 dalyje numatytą metodiką, nuolat stebi, ar atitinkamos interneto svetainės atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus.

1a.
     
  Komisija įsteigia ekspertų grupę, kuri Komisijos kvietimu susitinka bent kas dvejus metus, kad aptartų stebėsenos rezultatus, dalytųsi geriausia šios direktyvos įgyvendinimo praktika ir įvertintų papildomų žiniatinklio prieinamumo reikalavimų, nustatytų 3 straipsnio 1 dalyje, specifikacijų poreikį. Tą ekspertų grupę sudarys vyriausybės, privačiojo sektoriaus ekspertai ir atitinkami suinteresuotieji subjektai, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, neįgaliuosius ir jiems atstovaujančias organizacijas. [59 pakeit.]

2.   Valstybės narės kasmet praneša apie stebėsenos, vykdomos pagal 4 dalį, rezultatus, įskaitant kiekybinio vertinimo duomenis, o atitinkamais atvejais ir 1 straipsnio 3 dalyje nurodytų interneto svetainių sąrašą.
  [60 pakeit.]

3.   Be to, tokia ataskaita taikoma pagal 6 straipsnį vykdomiems veiksmams.
  [61 pakeit.]

4.   Komisija įgyvendinimo aktais nustato atitinkamų interneto svetainių atitikties 3
  straipsnio 1 dalyje
  nustatytiems žiniatinklio prieinamumo reikalavimams stebėsenos metodiką.
  Ta metodika turi būti skaidri, perduodama, palyginama bei atkurtina ir parengiama aktyviai konsultuojantis su atitinkamais pramonės sektoriaus ir pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant visų pirma neįgaliesiems atstovaujančias organizacijas.
  Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  Pirmoji
  metodika
  patvirtinama ne vėliau kaip ...

   (*1)

  . Metodika
  skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. [62 pakeit.]

5.   4 dalyje nurodytą metodiką sudaro:

| a) | periodiška stebėsena ir atitinkamų interneto svetainių, kurioms taikoma stebėsena, atranka; |
| --- | --- |

a)

periodiška stebėsena ir atitinkamų interneto svetainių, kurioms taikoma stebėsena, atranka;

| b) | interneto svetainės lygmeniu – atitikties 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems žiniatinklio prieinamumo reikalavimams patvirtinimo aprašas, kai įmanoma, pateikiant tiesioginę nuorodą į svarbius aprašus darniajame standarte arba, jei jo nėra, – Europos arba tarptautiniuose standartuose, kurie nurodyti atitinkamai 4 ir 5 straipsniuose; ir |
| --- | --- |

b)

interneto svetainės lygmeniu – atitikties 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems žiniatinklio prieinamumo reikalavimams patvirtinimo aprašas, kai įmanoma, pateikiant tiesioginę nuorodą į svarbius aprašus darniajame standarte arba, jei jo nėra, – Europos arba tarptautiniuose standartuose, kurie nurodyti atitinkamai 4 ir 5 straipsniuose; ir

| ba) | mokslinių tyrimų metodika, kuri apima specialistų analizę ir vartotojų, įskaitant neįgaliuosius vartotojus, patirtį. [63 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

mokslinių tyrimų metodika, kuri apima specialistų analizę ir vartotojų, įskaitant neįgaliuosius vartotojus, patirtį. [63 pakeit.]

6.   Valstybių narių ataskaitų teikimo Komisijai tvarką Komisija nustato įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.
  [64 pakeit.]

7a straipsnis

Vykdymo užtikrinimo įstaiga

1.
     
  Valstybės narės paskiria kompetentingą instituciją (vykdymo užtikrinimo įstaiga), atsakingą už atitinkamų interneto svetainių atitiktį 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems žiniatinklio prieinamumo reikalavimams. Valstybės narės užtikrina, kad, kiek įmanoma, vykdymo užtikrinimo įstaiga glaudžiai bendradarbiautų su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, neįgaliuosius ir jiems atstovaujančias organizacijas.

2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad vykdymo užtikrinimo įstaiga turėtų reikiamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius atlikti šias užduotis:

| a) | stebėti, ar atitinkamos interneto svetainės atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, kaip nustatyta 7 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

stebėti, ar atitinkamos interneto svetainės atitinka žiniatinklio prieinamumo reikalavimus, kaip nustatyta 7 straipsnyje;

| b) | sukurti skundų pateikimo mechanizmą, kad bet kuris fizinis ar juridinis asmuo galėtų pranešti apie atitinkamų svetainių žiniatinklio prieinamumo reikalavimų nesilaikymo atvejus; ir |
| --- | --- |

b)

sukurti skundų pateikimo mechanizmą, kad bet kuris fizinis ar juridinis asmuo galėtų pranešti apie atitinkamų svetainių žiniatinklio prieinamumo reikalavimų nesilaikymo atvejus; ir

| c) | nagrinėti pateiktus skundus. |
| --- | --- |

c)

nagrinėti pateiktus skundus.

3.
     
  Valstybės narės gali pavesti vykdymo užtikrinimo įstaigai pareigą įgyvendinti papildomas priemones, nustatytas 6 straipsnyje.

4.
     
  Valstybės narės apie paskirtą vykdymo užtikrinimo įstaigą Komisiją informuoja ne vėliau kaip ...

   (*2)
  . [65 pakeit.]

7b straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.
     
  Valstybės narės kas dvejus metus praneša Komisijai apie stebėsenos, vykdomos pagal 7 straipsnį, įskaitant su matavimo duomenimis susijusią stebėseną, rezultatus, o atitinkamais atvejais ir 1 straipsnio 3 dalyje nurodytų interneto svetainių sąrašą.

2.
     
  Ta ataskaita taip pat aprėpia pagal 6 straipsnį patvirtintas priemones, įskaitant galimas atitinkamų vykdymo užtikrinimo įstaigų institucijų remiantis stebėsenos rezultatais parengtas bendras išvadas.

3.
     
  Ta ataskaita paskelbiama viešai lengvai prieinamu formatu.

4.
     
  Valstybių narių ataskaitų teikimo Komisijai tvarką Komisija nustato įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. [66 pakeit.]

7c straipsnis

Ia priedo pakeitimas

Siekiant atsižvelgti į technologijų pažangą, Komisijai pagal 8 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais iš dalies keičiamas Ia priedas. [67 pakeit.]

7d straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus pagal šią direktyvą priimtas nacionalines nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

Valstybės narės ne vėliau kaip ...

   (*3)

  praneša apie tas taisykles Komisijai ir nedelsdamos informuoja ją apie visus vėlesnius joms poveikio turinčius pakeitimus. [74 pakeit.]

8 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   3 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje ir 7c straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami Komisijai neribotam laikotarpiui nuo ... (*4).

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnio 3 dalyje, 5 straipsnio 2 dalyje ir 7c straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai.

5.   Pagal 3 straipsnio 3 dalį, 5 straipsnio 2 dalį ir 7c straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

9 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas. Toks komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

10 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo 2014 m. birželio 30 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

1a.
     
  Valstybės narės 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones visam naujam atitinkamų interneto svetainių turiniui taiko nuo ...

   (*5)

  , o esamam atitinkamų svetainių turiniui
   –
  nuo ...

   (*6)

  . [69 pakeit.]

1b.
     
  Su tiesioginiu garso turinio transliavimu susijusiems žiniatinklio prieinamumo reikalavimams 1a dalyje nustatyti taikymo terminai pratęsiami dviem metais. [70 pakeit.]

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

11 straipsnis

Peržiūra

Komisija per trejus metus nuo

  , remdamasi 7b straipsnyje nurodytomis valstybių narių ataskaitomis, per ...

   (*7)

  atlieka šios
  direktyvos
  , ypač

  įsigaliojimo įvertina jos
  Ia priedo,
  taikymo peržiūrą
  ir viešai skelbia tos peržiūros rezultatus
  . [71 pakeit.]

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

13 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva pagal Sutartis skirta valstybėms narėms.

Priimta...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 271, 2013 9 19, p. 116.

1

(2)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  COM(2010) 743 galutinis. Oficialiajame leidinyje nepaskelbta.

3

COM(2010) 743 galutinis. Oficialiajame leidinyje nepaskelbta.

(4)  COM(2010) 245 galutinis/2.

4

COM(2010) 245 galutinis/2.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 104.

5

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 33.

6

(7)  KOM(2010) 636 galutinis. Oficialiajame leidinyje nepaskelbta.

7

KOM(2010) 636 galutinis. Oficialiajame leidinyje nepaskelbta.

(8)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

8

(9)  
  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9).

9

2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9).

(10)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

10

http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

(11)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

11

(12)  http://www.mandate376.eu/.

12

(13)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

13

(14)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 136).

14

2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 136).

(15)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų ir panaikinanti Direktyvą 2004/18/EC (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

15

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų ir panaikinanti Direktyvą 2004/18/EC (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

(*1)  
  Vieneri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*1

Vieneri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(*2)  
  Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data.

*2

Šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data.

(*3)  
  Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*3

Šeši mėnesiai nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(*4)  Prašom šios direktyvos įsigaliojimo datą.

*4

(*5)  
  Vieneri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*5

Vieneri metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(*6)  
  Treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*6

Treji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(*7)  
  Dveji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

*7

Dveji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

PRIEDAS

Viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių tipai

(nurodyta 1 straipsnio 2 dalyje)

| 1) | Pajamų mokesčiai: deklaracija, pranešimas apie įvertinimą. |
| --- | --- |

1)

Pajamų mokesčiai: deklaracija, pranešimas apie įvertinimą.

| 2) | Darbo biržų darbo paieškos paslaugos. |
| --- | --- |

2)

Darbo biržų darbo paieškos paslaugos.

| 3) | Socialinio draudimo išmokos: nedarbo išmokos, vaiko pašalpos, gydymo išlaidos (kompensavimas arba apmokėjimas tiesiogiai), studentų stipendijos. |
| --- | --- |

3)

Socialinio draudimo išmokos: nedarbo išmokos, vaiko pašalpos, gydymo išlaidos (kompensavimas arba apmokėjimas tiesiogiai), studentų stipendijos.

| 4) | Asmens dokumentai: pasas arba vairuotojo pažymėjimas. |
| --- | --- |

4)

Asmens dokumentai: pasas arba vairuotojo pažymėjimas.

| 5) | Automobilių registravimas. |
| --- | --- |

5)

Automobilių registravimas.

| 6) | Statybos leidimo paraiška. |
| --- | --- |

6)

Statybos leidimo paraiška.

| 7) | Pareiškimas policijai, pvz., dėl vagystės. |
| --- | --- |

7)

Pareiškimas policijai, pvz., dėl vagystės.

| 8) | Viešosios bibliotekos, pvz., katalogai ir paieškos priemonės. |
| --- | --- |

8)

Viešosios bibliotekos, pvz., katalogai ir paieškos priemonės.

| 9) | Reikalavimas pateikti gimimo ar santuokos liudijimą ir jo pateikimas. |
| --- | --- |

9)

Reikalavimas pateikti gimimo ar santuokos liudijimą ir jo pateikimas.

| 10) | Priėmimas į aukštojo mokslo įstaigą ar universitetą. |
| --- | --- |

10)

Priėmimas į aukštojo mokslo įstaigą ar universitetą.

| 11) | Pranešimas apie gyvenamosios vietos pakeitimą. |
| --- | --- |

11)

Pranešimas apie gyvenamosios vietos pakeitimą.

| 12) | Paslaugos, susijusios su sveikata: interaktyvios konsultacijos dėl paslaugų prieinamumo, paslaugos pacientams internetu, pacientų registracija.
  [72 pakeit.] |
| --- | --- |

12)

Paslaugos, susijusios su sveikata: interaktyvios konsultacijos dėl paslaugų prieinamumo, paslaugos pacientams internetu, pacientų registracija.
  [72 pakeit.]

Ia priedas

1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyti viešųjų užduočių tipai

| 1) | Tinklo paslaugos: dujų, šildymo, elektros ir vandens tiekimo paslaugos; pašto paslaugų teikimas; elektroninių ryšių tinklai ir paslaugos; |
| --- | --- |

1)

Tinklo paslaugos: dujų, šildymo, elektros ir vandens tiekimo paslaugos; pašto paslaugų teikimas; elektroninių ryšių tinklai ir paslaugos;

| 2) | paslaugos, susijusios su transportu; |
| --- | --- |

2)

paslaugos, susijusios su transportu;

| 3) | pagrindinės bankų ir draudimo paslaugos (įskaitant bent pagrindinę mokėjimo sąskaitą, namų turto ir pastato draudimą, gyvybės draudimą ir sveikatos draudimą); |
| --- | --- |

3)

pagrindinės bankų ir draudimo paslaugos (įskaitant bent pagrindinę mokėjimo sąskaitą, namų turto ir pastato draudimą, gyvybės draudimą ir sveikatos draudimą);

| 4) | pradinis, vidurinis, aukštasis ir suaugusiųjų švietimas; |
| --- | --- |

4)

pradinis, vidurinis, aukštasis ir suaugusiųjų švietimas;

| 5) | įstatymais nustatytos ir papildomos socialinės apsaugos sistemos, apimančios pagrindinius rizikos veiksnius gyvenime (įskaitant bent su sveikata, senėjimu, nelaimingais atsitikimais darbe, nedarbu, pensija ir negalia susijusius rizikos veiksnius); |
| --- | --- |

5)

įstatymais nustatytos ir papildomos socialinės apsaugos sistemos, apimančios pagrindinius rizikos veiksnius gyvenime (įskaitant bent su sveikata, senėjimu, nelaimingais atsitikimais darbe, nedarbu, pensija ir negalia susijusius rizikos veiksnius);

| 6) | paslaugos, susijusios su sveikata; |
| --- | --- |

6)

paslaugos, susijusios su sveikata;

| 7) | vaikų priežiūros paslaugos; |
| --- | --- |

7)

vaikų priežiūros paslaugos;

| 8) | kitos pagrindinės tiesiogiai visuomenei teikiamos paslaugos, skirtos socialinei įtraukčiai palengvinti ir pagrindinėms teisėms apsaugoti; |
| --- | --- |

8)

kitos pagrindinės tiesiogiai visuomenei teikiamos paslaugos, skirtos socialinei įtraukčiai palengvinti ir pagrindinėms teisėms apsaugoti;

| 9) | kultūrinė veikla ir turistinė informacija. |
| --- | --- |

9)

kultūrinė veikla ir turistinė informacija.

[73 pakeit.]

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/638 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/638

---

P7_TA(2014)0159

Bendroji Europos pirkimo – pardavimo sutarčių teisė ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios Europos pirkimo – pardavimo sutarčių teisės (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/64)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0635), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0635),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0329/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0329/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Belgijos Senato, Vokietijos Bundestago, Austrijos federalinės tarybos ir Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Belgijos Senato, Vokietijos Bundestago, Austrijos federalinės tarybos ir Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A7-0301/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomones (A7-0301/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 75.

---

P7_TC1-COD(2011)0284

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014 dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | vis dar yra didelių tarpvalstybinės ekonominės veiklos kliūčių, kurios trukdo vidaus rinkai išnaudoti visas augimo ir darbo vietų kūrimo galimybes. Šiuo metu tik vienas iš dešimties Sąjungos prekiautojų užsiima prekių eksportu Sąjungoje, o dauguma tokių prekiautojų eksportuoja tik į kelias valstybes nares. Tarp įvairių tarpvalstybinės prekybos kliūčių, įskaitant mokesčių reglamentavimą, administracinius reikalavimus, pristatymo sunkumus, kalbą ir kultūrą, prekiautojai sunkumus aiškintis užsienio sutarčių teisės nuostatas įvardija kaip vieną pagrindinių įmonės bei vartotojo ir įmonių tarpusavio sandorių kliūčių. Ribota prekių pasiūla nenaudinga ir vartotojams. Todėl skirtingos nacionalinės sutarčių teisės nuostatos sulaiko nuo galimybės naudotis pagrindinėmis laisvėmis, pavyzdžiui, laisve tiekti prekes ir teikti paslaugas, ir yra vidaus rinkos veikimo ir nuolatinio konsolidavimo kliūtis. Be to, jos riboja konkurenciją, ypač mažesnių valstybių narių rinkose; |
| --- | --- |

(1)

vis dar yra didelių tarpvalstybinės ekonominės veiklos kliūčių, kurios trukdo vidaus rinkai išnaudoti visas augimo ir darbo vietų kūrimo galimybes. Šiuo metu tik vienas iš dešimties Sąjungos prekiautojų užsiima prekių eksportu Sąjungoje, o dauguma tokių prekiautojų eksportuoja tik į kelias valstybes nares. Tarp įvairių tarpvalstybinės prekybos kliūčių, įskaitant mokesčių reglamentavimą, administracinius reikalavimus, pristatymo sunkumus, kalbą ir kultūrą, prekiautojai sunkumus aiškintis užsienio sutarčių teisės nuostatas įvardija kaip vieną pagrindinių įmonės bei vartotojo ir įmonių tarpusavio sandorių kliūčių. Ribota prekių pasiūla nenaudinga ir vartotojams. Todėl skirtingos nacionalinės sutarčių teisės nuostatos sulaiko nuo galimybės naudotis pagrindinėmis laisvėmis, pavyzdžiui, laisve tiekti prekes ir teikti paslaugas, ir yra vidaus rinkos veikimo ir nuolatinio konsolidavimo kliūtis. Be to, jos riboja konkurenciją, ypač mažesnių valstybių narių rinkose;

| (2) | sutartys yra būtina visų ekonominių sandorių teisinė priemonė. Tačiau dėl būtinybės prekiautojui nustatyti taikytiną teisę arba dėl jos derėtis, išsiaiškinti taikytinos užsienio teisės nuostatas ir neretai tuo tikslu jas išsiversti, gauti teisinę konsultaciją siekiant susipažinti su tos teisės reikalavimais ir pritaikyti sutartis, kad jos atitiktų skirtingos nacionalinės teisės reikalavimus, kurie gali būti taikomi tarpvalstybiniuose sandoriuose, užsiimti tarpvalstybine prekyba yra sudėtingiau ir brangiau nei verstis vidaus prekyba. Taigi su sutarčių teise susijusios kliūtys yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio daugybė į eksportą orientuotų prekiautojų vengia verstis tarpvalstybine prekyba arba savo veiklą plėsti į kitas valstybes nares. Atgrasomasis jų poveikis ypač stiprus mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms patekimo į kelias užsienio rinkas sąnaudos dažnai labai didelės, palyginti su jų apyvarta. Todėl prekiautojai neturi galimybės sutaupyti išlaidų, kurių nepatirtų, jeigu visų tarpvalstybinių sandorių atveju prekes ir paslaugas būtų galima parduoti vadovaujantis vienoda sutarčių teise, o prekiaujant internetu – vienoje interneto svetainėje; |
| --- | --- |

(2)

sutartys yra būtina visų ekonominių sandorių teisinė priemonė. Tačiau dėl būtinybės prekiautojui nustatyti taikytiną teisę arba dėl jos derėtis, išsiaiškinti taikytinos užsienio teisės nuostatas ir neretai tuo tikslu jas išsiversti, gauti teisinę konsultaciją siekiant susipažinti su tos teisės reikalavimais ir pritaikyti sutartis, kad jos atitiktų skirtingos nacionalinės teisės reikalavimus, kurie gali būti taikomi tarpvalstybiniuose sandoriuose, užsiimti tarpvalstybine prekyba yra sudėtingiau ir brangiau nei verstis vidaus prekyba. Taigi su sutarčių teise susijusios kliūtys yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio daugybė į eksportą orientuotų prekiautojų vengia verstis tarpvalstybine prekyba arba savo veiklą plėsti į kitas valstybes nares. Atgrasomasis jų poveikis ypač stiprus mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms patekimo į kelias užsienio rinkas sąnaudos dažnai labai didelės, palyginti su jų apyvarta. Todėl prekiautojai neturi galimybės sutaupyti išlaidų, kurių nepatirtų, jeigu visų tarpvalstybinių sandorių atveju prekes ir paslaugas būtų galima parduoti vadovaujantis vienoda sutarčių teise, o prekiaujant internetu – vienoje interneto svetainėje;

| (3) | su sutarčių teise susijusios sandorių sąnaudos, kurios, kaip nurodyta, gali būti labai didelės, ir teisinės kliūtys, kurios kyla dėl nacionalinių imperatyviųjų vartotojų teisių apsaugos normų skirtumų, įmonės ir vartotojo sandorių atveju turi tiesioginį poveikį vidaus rinkos veikimui. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 593/2008 (3) 6 straipsnį, kai prekiautojas savo veiklą orientuoja į kitos valstybės narės vartotojus, taikomos vartotojo įprastinės gyvenamosios vietos valstybės narės vartotojų teisių apsaugos nuostatos, kuriomis numatomas aukštesnis apsaugos lygis ir kurių negalima susitarti netaikyti pagal tą teisę net jeigu šalys pasirinko kitą taikytiną teisę. Todėl prekiautojams reikia iš anksto išsiaiškinti, ar vartotojų teisių apsaugos nuostatomis numatyta didesnė apsauga, ir užtikrinti, kad jų sutartys atitiktų jos reikalavimus. Be to, e. prekybos atveju papildomos išlaidos patiriamos, kai interneto svetaines prireikia pritaikyti pagal imperatyviuosius taikytinos užsienio vartojimo sutarčių teisės reikalavimus. Dabartinis vartotojų apsaugos teisės suderinimas ES lygmeniu kai kuriose srityse leido tam tikru mastu sulyginti teisės normas. Vis dėlto valstybių narių įstatymai iš esmės tebesiskiria, nes esant dabartiniam suderinimui valstybės narės turi įvairių galimybių nuspręsti, kaip įvykdyti Sąjungos teisės aktų reikalavimus ir kokį vartotojų teisių apsaugos lygį pasirinkti; |
| --- | --- |

(3)

su sutarčių teise susijusios sandorių sąnaudos, kurios, kaip nurodyta, gali būti labai didelės, ir teisinės kliūtys, kurios kyla dėl nacionalinių imperatyviųjų vartotojų teisių apsaugos normų skirtumų, įmonės ir vartotojo sandorių atveju turi tiesioginį poveikį vidaus rinkos veikimui. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 593/2008 (3) 6 straipsnį, kai prekiautojas savo veiklą orientuoja į kitos valstybės narės vartotojus, taikomos vartotojo įprastinės gyvenamosios vietos valstybės narės vartotojų teisių apsaugos nuostatos, kuriomis numatomas aukštesnis apsaugos lygis ir kurių negalima susitarti netaikyti pagal tą teisę net jeigu šalys pasirinko kitą taikytiną teisę. Todėl prekiautojams reikia iš anksto išsiaiškinti, ar vartotojų teisių apsaugos nuostatomis numatyta didesnė apsauga, ir užtikrinti, kad jų sutartys atitiktų jos reikalavimus. Be to, e. prekybos atveju papildomos išlaidos patiriamos, kai interneto svetaines prireikia pritaikyti pagal imperatyviuosius taikytinos užsienio vartojimo sutarčių teisės reikalavimus. Dabartinis vartotojų apsaugos teisės suderinimas ES lygmeniu kai kuriose srityse leido tam tikru mastu sulyginti teisės normas. Vis dėlto valstybių narių įstatymai iš esmės tebesiskiria, nes esant dabartiniam suderinimui valstybės narės turi įvairių galimybių nuspręsti, kaip įvykdyti Sąjungos teisės aktų reikalavimus ir kokį vartotojų teisių apsaugos lygį pasirinkti;

| (4) | su sutarčių teise susijusios kliūtys, kurios prekiautojams neleidžia visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos galimybių, nenaudingos ir vartotojams. Mažesnė tarpvalstybinės prekybos apimtis mažina importo apimtį ir konkurenciją. Vartotojams gali būti nenaudingas mažesnis prekių pasirinkimas ir didesnės kainos dėl to, kad mažiau užsienio prekiautojų jiems betarpiškai siūlo savo produktus ir paslaugas, o netiesiogiai dėl to, kad tarpvalstybinė įmonių tarpusavio prekyba didmeninės prekybos lygmeniu yra ribota. Dėl didesnės ir geresnės pasiūlos pirkti užsienyje galėtų būti gerokai ekonomiškiau, tačiau dauguma Europos vartotojų vengia tai daryti ir todėl, kad nėra tikri dėl savo teisių. Vienas iš pagrindinių vartotojams rūpimų klausimų yra susijęs su sutarčių teise, pavyzdžiui, ar jiems bus užtikrintas tinkamas apsaugos lygis nusipirkus produktų su trūkumais. Todėl daug vartotojų mieliau perka savo šalyje net jeigu pasirinkimas mažesnis arba kainos didesnės; |
| --- | --- |

(4)

su sutarčių teise susijusios kliūtys, kurios prekiautojams neleidžia visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos galimybių, nenaudingos ir vartotojams. Mažesnė tarpvalstybinės prekybos apimtis mažina importo apimtį ir konkurenciją. Vartotojams gali būti nenaudingas mažesnis prekių pasirinkimas ir didesnės kainos dėl to, kad mažiau užsienio prekiautojų jiems betarpiškai siūlo savo produktus ir paslaugas, o netiesiogiai dėl to, kad tarpvalstybinė įmonių tarpusavio prekyba didmeninės prekybos lygmeniu yra ribota. Dėl didesnės ir geresnės pasiūlos pirkti užsienyje galėtų būti gerokai ekonomiškiau, tačiau dauguma Europos vartotojų vengia tai daryti ir todėl, kad nėra tikri dėl savo teisių. Vienas iš pagrindinių vartotojams rūpimų klausimų yra susijęs su sutarčių teise, pavyzdžiui, ar jiems bus užtikrintas tinkamas apsaugos lygis nusipirkus produktų su trūkumais. Todėl daug vartotojų mieliau perka savo šalyje net jeigu pasirinkimas mažesnis arba kainos didesnės;

| (5) | be to, tie vartotojai, kurie perka iš kitoje valstybėje narėje įsisteigusio prekiautojo norėdami pasinaudoti kainų skirtumais valstybėse narėse, dažnai to padaryti negali, nes pardavėjai atsisako parduoti. E. prekyba labai palengvino galimybes ieškoti pasiūlymų ir lyginti kainas bei kitas sąlygas, nesvarbu, kur prekiautojas įsisteigęs, tačiau prekiautojai labai dažnai atsisako priimti vartotojų užsakymus iš užsienio ir dėl to nesudaromi tarpvalstybiniai sandoriai; |
| --- | --- |

(5)

be to, tie vartotojai, kurie perka iš kitoje valstybėje narėje įsisteigusio prekiautojo norėdami pasinaudoti kainų skirtumais valstybėse narėse, dažnai to padaryti negali, nes pardavėjai atsisako parduoti. E. prekyba labai palengvino galimybes ieškoti pasiūlymų ir lyginti kainas bei kitas sąlygas, nesvarbu, kur prekiautojas įsisteigęs, tačiau prekiautojai labai dažnai atsisako priimti vartotojų užsakymus iš užsienio ir dėl to nesudaromi tarpvalstybiniai sandoriai;

| (6) | taigi nacionalinės sutarčių teisės skirtumai kelia kliūčių, neleidžiančių vartotojams ir prekiautojams pasinaudoti vidaus rinkos privalumais. Tokių su sutarčių teise susijusių kliūčių žymiai sumažėtų, jeigu sutartys būtų grindžiamos bendromis vienodomis sutarčių teisės normomis, nesvarbu, kur šalys yra įsisteigusios. Šios vienodos sutarčių teisės normos turėtų būti taikomos visą sutarties gyvavimo laikotarpį ir apimti daugumą tarpvalstybinių sandorių sudarymui ypač svarbių klausimų. Į jas taip pat turėtų būti įtrauktos visiškai suderintos vartotojų teisių apsaugos nuostatos; |
| --- | --- |

(6)

taigi nacionalinės sutarčių teisės skirtumai kelia kliūčių, neleidžiančių vartotojams ir prekiautojams pasinaudoti vidaus rinkos privalumais. Tokių su sutarčių teise susijusių kliūčių žymiai sumažėtų, jeigu sutartys būtų grindžiamos bendromis vienodomis sutarčių teisės normomis, nesvarbu, kur šalys yra įsisteigusios. Šios vienodos sutarčių teisės normos turėtų būti taikomos visą sutarties gyvavimo laikotarpį ir apimti daugumą tarpvalstybinių sandorių sudarymui ypač svarbių klausimų. Į jas taip pat turėtų būti įtrauktos visiškai suderintos vartotojų teisių apsaugos nuostatos;

| (7) | šie nacionalinės sutarčių teisės skirtumai ir jų pasekmės tarpvalstybinei prekybai taip pat riboja konkurenciją. Kai tarpvalstybinės prekybos apimtis maža, konkurencija mažesnė ir atitinkamai mažiau paskatų prekiautojams labiau ieškoti inovacijų ir gerinti savo produktų kokybę arba mažinti kainą. Ypač mažesnėse valstybėse narėse, kuriose yra nedaug nacionalinių konkurentų, užsienio prekiautojų sprendimas dėl sąnaudų ir teisinio kompleksiškumo nesiplėsti į šias rinkas gali riboti konkurenciją, o tai turi juntamos įtakos pasirinkimui ir esamų produktų kainų lygiui. Be to, tarpvalstybinės prekybos kliūtys gali turėti neigiamos įtakos MVĮ ir didesnių bendrovių konkurencijai. Atsižvelgiant į didelį sandorių sąnaudų poveikį lyginant su apyvarta, tikėtina, kad MVĮ labiau nei didesni konkurentai vengs plėstis į užsienio rinką; |
| --- | --- |

(7)

šie nacionalinės sutarčių teisės skirtumai ir jų pasekmės tarpvalstybinei prekybai taip pat riboja konkurenciją. Kai tarpvalstybinės prekybos apimtis maža, konkurencija mažesnė ir atitinkamai mažiau paskatų prekiautojams labiau ieškoti inovacijų ir gerinti savo produktų kokybę arba mažinti kainą. Ypač mažesnėse valstybėse narėse, kuriose yra nedaug nacionalinių konkurentų, užsienio prekiautojų sprendimas dėl sąnaudų ir teisinio kompleksiškumo nesiplėsti į šias rinkas gali riboti konkurenciją, o tai turi juntamos įtakos pasirinkimui ir esamų produktų kainų lygiui. Be to, tarpvalstybinės prekybos kliūtys gali turėti neigiamos įtakos MVĮ ir didesnių bendrovių konkurencijai. Atsižvelgiant į didelį sandorių sąnaudų poveikį lyginant su apyvarta, tikėtina, kad MVĮ labiau nei didesni konkurentai vengs plėstis į užsienio rinką;

| (8) | su sutarčių teise susijusios kliūtys nei vartotojams, nei prekiautojams neleidžia visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos galimybių ir ypač daro poveikį nuotolinės prekybos sričiai, kuri turėtų tapti vienu iš apčiuopiamų vidaus rinkos rezultatų. Visų pirma, vidaus rinkos skaitmeninis aspektas tampa itin svarbus ir vartotojams, ir prekiautojams, nes vartotojai vis dažniau perka internetu ir vis daugiau prekiautojų prekiauja internetu. Kadangi informacinės ir ryšių technologijos priemonės visą laiką vystomos ir vis lengviau jomis naudotis, prekybos internetu augimo galimybės labai didelės. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir
  siekiant įveikti
  šias
  su sutarčių teise susijusias kliūtis, šalims turėtų būti suteikta galimybė susitarti sutarčiai

  nuotolinės prekybos, ypač prekybos internetu, sutartims
  taikyti bendras vienodas sutarčių teisės normas, kurios būtų vienodai suprantamos ir aiškinamos visose valstybėse narėse, t. y. bendrąją
  Europos
  pirkimo–pardavimo sutarčių teisę.
  Ta
  bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė turėtų būti papildoma šalių pasirinkimo galimybė
  nuotolinei prekybai, ypač prekybai internetu
  , kuria jos galėtų pasinaudoti tais atvejais, kai abi šalys ją laiko naudinga siekiant palengvinti tarpvalstybinę prekybą ir sumažinti sandorio ir alternatyviąsias sąnaudas, taip pat su sutarčių teise susijusias tarpvalstybinės prekybos kliūtis. Sutartinių santykių pagrindu ji turėtų tapti tik bendru šalių sprendimu; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

su sutarčių teise susijusios kliūtys nei vartotojams, nei prekiautojams neleidžia visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos galimybių ir ypač daro poveikį nuotolinės prekybos sričiai, kuri turėtų tapti vienu iš apčiuopiamų vidaus rinkos rezultatų. Visų pirma, vidaus rinkos skaitmeninis aspektas tampa itin svarbus ir vartotojams, ir prekiautojams, nes vartotojai vis dažniau perka internetu ir vis daugiau prekiautojų prekiauja internetu. Kadangi informacinės ir ryšių technologijos priemonės visą laiką vystomos ir vis lengviau jomis naudotis, prekybos internetu augimo galimybės labai didelės. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir
  siekiant įveikti
  šias
  su sutarčių teise susijusias kliūtis, šalims turėtų būti suteikta galimybė susitarti sutarčiai

  nuotolinės prekybos, ypač prekybos internetu, sutartims
  taikyti bendras vienodas sutarčių teisės normas, kurios būtų vienodai suprantamos ir aiškinamos visose valstybėse narėse, t. y. bendrąją
  Europos
  pirkimo–pardavimo sutarčių teisę.
  Ta
  bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė turėtų būti papildoma šalių pasirinkimo galimybė
  nuotolinei prekybai, ypač prekybai internetu
  , kuria jos galėtų pasinaudoti tais atvejais, kai abi šalys ją laiko naudinga siekiant palengvinti tarpvalstybinę prekybą ir sumažinti sandorio ir alternatyviąsias sąnaudas, taip pat su sutarčių teise susijusias tarpvalstybinės prekybos kliūtis. Sutartinių santykių pagrindu ji turėtų tapti tik bendru šalių sprendimu; [1 pakeit.]

| (9) | reglamentu sukuriama bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, kuria

  taikoma nuotolinės prekybos sutartims, visų pirma sutartims, sudarytoms internetu. Pagal ją
  valstybių narių nacionalinė sutarčių teisė derinama ne reikalaujant pakeisti galiojančią nacionalinę

  pirmą nacionalinės
  sutarčių teisę

  teisės sistemą
  , o kiekvienos valstybės narės nacionalinėje teisėje sukuriant antrą sutarčių teisės sistemą sutartims, patenkančioms į jos taikymo sritį. Antroji
  tiesiogiai taikoma sutarčių teisės
  sistema būtų

  turėtų būti valstybių narių teritorijose taikomos teisės sistemos sudėtinė dalis. Pagal šią teisinę sistemą bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė turėtų būti taikoma vietoj pirmos nacionalinės sutarčių teisės sistemos, jeigu klausimas patenka į jos taikymo sritį ir šalys tinkamai susitarė ją taikyti. Ji
  turėtų būti vienoda visoje Sąjungoje ir turėtų veikti greta galiojančių nacionalinės sutarčių teisės normų. Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė bus savanoriškai taikoma tarpvalstybinėms sutartims aiškiu šalių susitarimu; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

reglamentu sukuriama bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, kuria

  taikoma nuotolinės prekybos sutartims, visų pirma sutartims, sudarytoms internetu. Pagal ją
  valstybių narių nacionalinė sutarčių teisė derinama ne reikalaujant pakeisti galiojančią nacionalinę

  pirmą nacionalinės
  sutarčių teisę

  teisės sistemą
  , o kiekvienos valstybės narės nacionalinėje teisėje sukuriant antrą sutarčių teisės sistemą sutartims, patenkančioms į jos taikymo sritį. Antroji
  tiesiogiai taikoma sutarčių teisės
  sistema būtų

  turėtų būti valstybių narių teritorijose taikomos teisės sistemos sudėtinė dalis. Pagal šią teisinę sistemą bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė turėtų būti taikoma vietoj pirmos nacionalinės sutarčių teisės sistemos, jeigu klausimas patenka į jos taikymo sritį ir šalys tinkamai susitarė ją taikyti. Ji
  turėtų būti vienoda visoje Sąjungoje ir turėtų veikti greta galiojančių nacionalinės sutarčių teisės normų. Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė bus savanoriškai taikoma tarpvalstybinėms sutartims aiškiu šalių susitarimu; [2 pakeit.]

| (10) | susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų būti pasirinkimas vadovaujantis atitinkama nacionaline teise, taikytina

  nacionalinės teisės sistema
  ,
  kurios taikymas nustatomas
  pagal Reglamentą (EB) Nr. 593/2008, o kiek tai susiję su pareigomis suteikti ikisutartinę informaciją – pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą
  (EB)
  Nr. 864/2007 (4) arba pagal kitą taikytiną kolizinę normą. Todėl Susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę neturėtų būti prilyginamas taikytinos

  reiškia, kad pasirinkta viena iš dviejų skirtingų sutarčių teisės sistemų, numatytų toje pačioje nacionalinėje teisėje. Todėl to pasirinkimo nereikia lyginti su pasirinkimu tarp dviejų nacionalinių
  teisės pasirinkimui

  sistemų
  , kaip jis suprantamas pagal kolizines normas, ar su juo painiojamas

  ir jie neturi būti painiojami
  ; jis neturėtų nepažeisti kolizinių normų. Todėl šis reglamentas neturės jokio poveikio galiojančioms kolizinėms normoms
  , pavyzdžiui normoms, išdėstytoms Reglamente (EB) Nr. 593/2008
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų būti pasirinkimas vadovaujantis atitinkama nacionaline teise, taikytina

  nacionalinės teisės sistema
  ,
  kurios taikymas nustatomas
  pagal Reglamentą (EB) Nr. 593/2008, o kiek tai susiję su pareigomis suteikti ikisutartinę informaciją – pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą
  (EB)
  Nr. 864/2007 (4) arba pagal kitą taikytiną kolizinę normą. Todėl Susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę neturėtų būti prilyginamas taikytinos

  reiškia, kad pasirinkta viena iš dviejų skirtingų sutarčių teisės sistemų, numatytų toje pačioje nacionalinėje teisėje. Todėl to pasirinkimo nereikia lyginti su pasirinkimu tarp dviejų nacionalinių
  teisės pasirinkimui

  sistemų
  , kaip jis suprantamas pagal kolizines normas, ar su juo painiojamas

  ir jie neturi būti painiojami
  ; jis neturėtų nepažeisti kolizinių normų. Todėl šis reglamentas neturės jokio poveikio galiojančioms kolizinėms normoms
  , pavyzdžiui normoms, išdėstytoms Reglamente (EB) Nr. 593/2008
  ; [3 pakeit.]

| (11) | bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų sudaryti sukomplektuotas visiškai suderintų sudaryti
  išsamus vienodų
  imperatyviųjų vartotojų teisių apsaugos normų rinkinys. Kaip numatyta Sutarties 114 straipsnio 3 dalyje, šiomis normomis turėtų būti užtikrintas aukštas vartotojų teisių apsaugos lygis, kad sustiprėtų vartotojų pasitikėjimas bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise, o vartotojai taip būtų paskatinti jos pagrindu sudaryti tarpvalstybines sutartis. Normomis turėtų būti išlaikytas arba sustiprintas vartotojų teisių apsaugos, užtikrinamos Sąjungos vartotojų teisių apsaugos nuostatomis, lygis
  . Be to, šio reglamento priėmimas neturėtų būti direktyvos dėl vartotojų teisių persvarstymo kliūtis, siekiant visapusiškos darnios aukšto lygio vartotojų apsaugos valstybėse narėse
  ; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų sudaryti sukomplektuotas visiškai suderintų sudaryti
  išsamus vienodų
  imperatyviųjų vartotojų teisių apsaugos normų rinkinys. Kaip numatyta Sutarties 114 straipsnio 3 dalyje, šiomis normomis turėtų būti užtikrintas aukštas vartotojų teisių apsaugos lygis, kad sustiprėtų vartotojų pasitikėjimas bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise, o vartotojai taip būtų paskatinti jos pagrindu sudaryti tarpvalstybines sutartis. Normomis turėtų būti išlaikytas arba sustiprintas vartotojų teisių apsaugos, užtikrinamos Sąjungos vartotojų teisių apsaugos nuostatomis, lygis
  . Be to, šio reglamento priėmimas neturėtų būti direktyvos dėl vartotojų teisių persvarstymo kliūtis, siekiant visapusiškos darnios aukšto lygio vartotojų apsaugos valstybėse narėse
  ; [4 pakeit.]

| (11a) | termino „vartotojas“ apibrėžtis turėtų apimti fizinius asmenis, kurie siekia tikslų, nesusijusių su jų verslu, prekyba, amatu ar profesija. Vis dėlto, tuo atveju, jeigu sudaroma dvigubos paskirties sutartis iš dalies asmens verslo ir iš dalies ne verslo tikslais ir jeigu atsižvelgiant į bendras sutarties sąlygas verslo tikslai yra riboti ir nevyrauja, atitinkamas asmuo taip pat turėtų būti laikomas vartotoju; Siekiant nustatyti, ar fizinis asmuo visiškai arba iš dalies veikia siekdamas tikslų, susijusių su savo prekyba, verslu, amatu arba profesija, reikia atsižvelgti į to asmens elgesį su kita sutarties šalimi; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

termino „vartotojas“ apibrėžtis turėtų apimti fizinius asmenis, kurie siekia tikslų, nesusijusių su jų verslu, prekyba, amatu ar profesija. Vis dėlto, tuo atveju, jeigu sudaroma dvigubos paskirties sutartis iš dalies asmens verslo ir iš dalies ne verslo tikslais ir jeigu atsižvelgiant į bendras sutarties sąlygas verslo tikslai yra riboti ir nevyrauja, atitinkamas asmuo taip pat turėtų būti laikomas vartotoju; Siekiant nustatyti, ar fizinis asmuo visiškai arba iš dalies veikia siekdamas tikslų, susijusių su savo prekyba, verslu, amatu arba profesija, reikia atsižvelgti į to asmens elgesį su kita sutarties šalimi; [5 pakeit.]

| (12) | sudarius galiojantį susitarimą, į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį patenkantys klausimai turėtų būti reglamentuojami tik pagal tą teisę.
  Bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę sudaro sukomplektuotas visiškai suderintų

  išsamus vienodų
  imperatyviųjų vartotojų teisių apsaugos normų rinkinys, todėl šalims pasirinkus taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę šioje srityje nebeliks valstybių narių teisės aktų skirtumų. Dėl šios priežasties Reglamento (EB) Nr. 593/2008 6 straipsnio 2 dalis, kuri grindžiama aplinkybe, kad vartotojų teisių apsaugos lygis valstybėse narėse skiriasi, neturi praktinės reikšmės

  svarbos
  bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise reglamentuojamiems klausimams,
  nes ji prilyginama pasirinkimui tarp dviejų vienodų antrų sutarčių teisės sistemų imperatyviųjų nuostatų
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

sudarius galiojantį susitarimą, į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį patenkantys klausimai turėtų būti reglamentuojami tik pagal tą teisę.
  Bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę sudaro sukomplektuotas visiškai suderintų

  išsamus vienodų
  imperatyviųjų vartotojų teisių apsaugos normų rinkinys, todėl šalims pasirinkus taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę šioje srityje nebeliks valstybių narių teisės aktų skirtumų. Dėl šios priežasties Reglamento (EB) Nr. 593/2008 6 straipsnio 2 dalis, kuri grindžiama aplinkybe, kad vartotojų teisių apsaugos lygis valstybėse narėse skiriasi, neturi praktinės reikšmės

  svarbos
  bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise reglamentuojamiems klausimams,
  nes ji prilyginama pasirinkimui tarp dviejų vienodų antrų sutarčių teisės sistemų imperatyviųjų nuostatų
  ; [6 pakeit.]

| (13) | bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė turėtų būti taikoma tarpvalstybinėms sutartims, nes būtent nacionalinės teisės skirtumai lemia kompleksiškumą ir papildomas sąnaudas, o šalis atgraso nuo sutartinių santykių sudarymo,
  o nuotolinė prekyba, ypač prekyba internetu, turi daug galimybių
  . Įmonių tarpusavio sutartyse tarpvalstybinis sutarties pobūdis turėtų būti vertinamas pagal įprastinę šalių gyvenamąją (buveinės) vietą. Įmonės ir vartotojo sutartyje tarpvalstybinio kriterijaus reikalavimas turėtų būti įvykdytas tuomet, kai bendrasis vartotojo nurodytas adresas, prekių pristatymo adresas arba vartotojo nurodytas sąskaitos pateikimo adresas yra valstybėje narėje, tačiau kitoje valstybėje nei prekiautojo įprastinė buveinės vieta; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė turėtų būti taikoma tarpvalstybinėms sutartims, nes būtent nacionalinės teisės skirtumai lemia kompleksiškumą ir papildomas sąnaudas, o šalis atgraso nuo sutartinių santykių sudarymo,
  o nuotolinė prekyba, ypač prekyba internetu, turi daug galimybių
  . Įmonių tarpusavio sutartyse tarpvalstybinis sutarties pobūdis turėtų būti vertinamas pagal įprastinę šalių gyvenamąją (buveinės) vietą. Įmonės ir vartotojo sutartyje tarpvalstybinio kriterijaus reikalavimas turėtų būti įvykdytas tuomet, kai bendrasis vartotojo nurodytas adresas, prekių pristatymo adresas arba vartotojo nurodytas sąskaitos pateikimo adresas yra valstybėje narėje, tačiau kitoje valstybėje nei prekiautojo įprastinė buveinės vieta; [7 pakeit.]

| (14) | bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų būti galima taikyti ne tik tarpvalstybiniais atvejais, susijusiais vien su valstybėmis narėmis, bet ir siekiant palengvinti valstybių narių ir trečiųjų šalių prekybą. Kai vartotojai yra iš trečiųjų šalių, susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, kuris jiems reikštų užsienio teisės pasirinkimą, turėtų būti reglamentuojamas taikytinomis kolizinėmis normomis; |
| --- | --- |

(14)

bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų būti galima taikyti ne tik tarpvalstybiniais atvejais, susijusiais vien su valstybėmis narėmis, bet ir siekiant palengvinti valstybių narių ir trečiųjų šalių prekybą. Kai vartotojai yra iš trečiųjų šalių, susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, kuris jiems reikštų užsienio teisės pasirinkimą, turėtų būti reglamentuojamas taikytinomis kolizinėmis normomis;

| (15) | ir nacionalinius, ir tarpvalstybinius sandorius sudarantiems prekiautojams taip pat gali būti naudinga visiems sandoriams naudoti bendrą vienodą sutartį. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leista nuspręsti, kad šalys bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę gali taikyti ir nacionaliniams sandoriams; |
| --- | --- |

(15)

ir nacionalinius, ir tarpvalstybinius sandorius sudarantiems prekiautojams taip pat gali būti naudinga visiems sandoriams naudoti bendrą vienodą sutartį. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leista nuspręsti, kad šalys bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę gali taikyti ir nacionaliniams sandoriams;

| (16) | bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė visų pirma turėtų būti taikoma kilnojamųjų daiktų pardavimui, įskaitant tokių daiktų pagaminimą arba padarymą, nes tai yra ekonominiu požiūriu svarbiausia sutarčių rūšis, kuri tarpvalstybinėje prekyboje, visų pirma e. prekyboje, turi ypatingas augimo galimybes; |
| --- | --- |

(16)

bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė visų pirma turėtų būti taikoma kilnojamųjų daiktų pardavimui, įskaitant tokių daiktų pagaminimą arba padarymą, nes tai yra ekonominiu požiūriu svarbiausia sutarčių rūšis, kuri tarpvalstybinėje prekyboje, visų pirma e. prekyboje, turi ypatingas augimo galimybes;

| (17) | siekiant atsižvelgti į didėjančią skaitmeninės ekonomikos svarbą, į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį turėtų būti įtrauktas ir skaitmeninis turinys. Skaitmeninio turinio perdavimas saugojimo, tvarkymo ar prieigos ir pakartotinio naudojimo tikslais, kaip antai muzikos atsisiuntimas, sparčiai auga ir turi didelį potencialą toliau augti, tačiau šios srities teisinė padėtis vis dar labai skiriasi ir yra neaiški. Todėl į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį turėtų būti įtrauktas skaitmeninio turinio tiekimas, nesvarbu, ar tas turinys tiekiamas patvariąja laikmena; |
| --- | --- |

(17)

siekiant atsižvelgti į didėjančią skaitmeninės ekonomikos svarbą, į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį turėtų būti įtrauktas ir skaitmeninis turinys. Skaitmeninio turinio perdavimas saugojimo, tvarkymo ar prieigos ir pakartotinio naudojimo tikslais, kaip antai muzikos atsisiuntimas, sparčiai auga ir turi didelį potencialą toliau augti, tačiau šios srities teisinė padėtis vis dar labai skiriasi ir yra neaiški. Todėl į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį turėtų būti įtrauktas skaitmeninio turinio tiekimas, nesvarbu, ar tas turinys tiekiamas patvariąja laikmena;

| (17a) | debesų kompiuterija sparčiai vystoma ir turi nemažai augimo galimybių. Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė yra išsamus normų, pritaikytų skaitmeninio turinio ir susijusių paslaugų nuotoliniam tiekimui, ypač tiekimui internetu, rinkinys. Tas normas turėtų būti galima taikyti ir kai skaitmeninis turinys ir susijusios paslaugos teikiamos naudojantis debesų kompiuterija, visų pirma kai skaitmeninis turinys gali būti parsisiunčiamas iš pardavėjo debesų kompiuterijos arba laikinai saugomas tiekėjo debesų kompiuterijoje; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(17a)

debesų kompiuterija sparčiai vystoma ir turi nemažai augimo galimybių. Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė yra išsamus normų, pritaikytų skaitmeninio turinio ir susijusių paslaugų nuotoliniam tiekimui, ypač tiekimui internetu, rinkinys. Tas normas turėtų būti galima taikyti ir kai skaitmeninis turinys ir susijusios paslaugos teikiamos naudojantis debesų kompiuterija, visų pirma kai skaitmeninis turinys gali būti parsisiunčiamas iš pardavėjo debesų kompiuterijos arba laikinai saugomas tiekėjo debesų kompiuterijoje; [8 pakeit.]

| (18) | skaitmeninis turinys dažnai tiekiamas ne mainais už kainą, o kartu su prekėmis arba paslaugomis, už kurias sumokėta atskirai, įskaitant nepiniginį atlygį, pavyzdžiui, prieigos prie asmens duomenų suteikimą, arba nemokamai – rinkodaros strategijos atveju tikintis, kad vartotojas vėliau įsigis daugiau arba sudėtingesnių skaitmeninio turinio produktų. Atsižvelgiant į šią specifinę rinkos struktūrą ir aplinkybę, kad suteikto skaitmeninio turinio trūkumai gali pažeisti vartotojų ekonominius interesus, nesvarbu, kokiomis aplinkybėmis jis buvo patiektas, galimybė taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę neturėtų priklausyti nuo to, ar už konkretų specialų skaitmeninį turinį kaina buvo sumokėta
  . Tačiau tokiais atvejais pirkėjo teisių gynimo priemonės turėtų būti ribojamos žalos atlyginimu. Antra vertus, pirkėjas turėtų galėti naudotis visomis teisių gynimo priemonėmis, išskyrus kainos sumažinimą, net jeigu jis ir neprivalo mokėti už skaitmeninio turinio tiekimą, su sąlyga, kad pirkėjo priešpriešinis įsipareigojimas, pavyzdžiui, nurodyti asmens duomenis arba kitaip tiekėjui suteikti komercinės naudos, atitinka sumokėtą kainą, jeigu šiais atvejais skaitmeninis turinys iš tiesų nebuvo teikiamas nemokamai
  ; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

skaitmeninis turinys dažnai tiekiamas ne mainais už kainą, o kartu su prekėmis arba paslaugomis, už kurias sumokėta atskirai, įskaitant nepiniginį atlygį, pavyzdžiui, prieigos prie asmens duomenų suteikimą, arba nemokamai – rinkodaros strategijos atveju tikintis, kad vartotojas vėliau įsigis daugiau arba sudėtingesnių skaitmeninio turinio produktų. Atsižvelgiant į šią specifinę rinkos struktūrą ir aplinkybę, kad suteikto skaitmeninio turinio trūkumai gali pažeisti vartotojų ekonominius interesus, nesvarbu, kokiomis aplinkybėmis jis buvo patiektas, galimybė taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę neturėtų priklausyti nuo to, ar už konkretų specialų skaitmeninį turinį kaina buvo sumokėta
  . Tačiau tokiais atvejais pirkėjo teisių gynimo priemonės turėtų būti ribojamos žalos atlyginimu. Antra vertus, pirkėjas turėtų galėti naudotis visomis teisių gynimo priemonėmis, išskyrus kainos sumažinimą, net jeigu jis ir neprivalo mokėti už skaitmeninio turinio tiekimą, su sąlyga, kad pirkėjo priešpriešinis įsipareigojimas, pavyzdžiui, nurodyti asmens duomenis arba kitaip tiekėjui suteikti komercinės naudos, atitinka sumokėtą kainą, jeigu šiais atvejais skaitmeninis turinys iš tiesų nebuvo teikiamas nemokamai
  ; [9 pakeit.]

| (19) | siekiant kuo didesnės papildomos bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės naudos, į jos dalykinę taikymo sritį turėtų būti įtrauktos ir tam tikros pardavėjo teikiamos paslaugos, tiesiogiai ir glaudžiai susijusios su konkrečiomis prekėmis arba skaitmeniniu turiniu, kurie patiekti pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, ir dažnai tuo pačiu metu numatytos toje pačioje arba susijusioje sutartyje, pavyzdžiui prekių arba skaitmeninio turinio remontas, priežiūra ar instaliavimas
  arba skaitmeninio turinio laikinas saugojimas tiekėjo debesų kompiuterijoje
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

siekiant kuo didesnės papildomos bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės naudos, į jos dalykinę taikymo sritį turėtų būti įtrauktos ir tam tikros pardavėjo teikiamos paslaugos, tiesiogiai ir glaudžiai susijusios su konkrečiomis prekėmis arba skaitmeniniu turiniu, kurie patiekti pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, ir dažnai tuo pačiu metu numatytos toje pačioje arba susijusioje sutartyje, pavyzdžiui prekių arba skaitmeninio turinio remontas, priežiūra ar instaliavimas
  arba skaitmeninio turinio laikinas saugojimas tiekėjo debesų kompiuterijoje
  ; [10 pakeit.]

| (19a) | bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė taip pat gali būti taikoma sutarčiai, susijusiai su kita tų pačių šalių sutartimi, kuri nėra pirkimo–pardavimo sutartis, skaitmeninis turinys tiekimo sutartis ar susijusių paslaugų teikimo sutartis. Susijusi sutartis reglamentuojama atitinkamos nacionalinės teisės, taikytinos vadovaujantis atitinama kolizine norma. Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma sutartims, kuriose numatyta kitų elementų nei prekių pirkimas–pardavimas, skaitmeninio turinio tiekimas ar susijusių paslaugų teikimas, jeigu tie elementai yra dalomi ir kaina gali būtų padalyta; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė taip pat gali būti taikoma sutarčiai, susijusiai su kita tų pačių šalių sutartimi, kuri nėra pirkimo–pardavimo sutartis, skaitmeninis turinys tiekimo sutartis ar susijusių paslaugų teikimo sutartis. Susijusi sutartis reglamentuojama atitinkamos nacionalinės teisės, taikytinos vadovaujantis atitinama kolizine norma. Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma sutartims, kuriose numatyta kitų elementų nei prekių pirkimas–pardavimas, skaitmeninio turinio tiekimas ar susijusių paslaugų teikimas, jeigu tie elementai yra dalomi ir kaina gali būtų padalyta; [11 pakeit.]

| (20) | bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė neturėtų būti taikoma susijusioms sutartims, pagal kurias pirkėjas prekes arba paslaugas įsigyja iš trečiojo asmens. Tai nebūtų tinkama, nes trečiasis asmuo nėra susitariančiųjų šalių susitarimo taikyti bendrosios pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normas šalis. Susijusi sutartis su trečiuoju asmeniu turėtų būti reglamentuojama atitinkama nacionaline teise, taikytina pagal Reglamentą (EB) Nr. 593/2008 ir Reglamentą (EB) Nr. 864/2007 arba kitą kolizinę normą; |
| --- | --- |

(20)

bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė neturėtų būti taikoma susijusioms sutartims, pagal kurias pirkėjas prekes arba paslaugas įsigyja iš trečiojo asmens. Tai nebūtų tinkama, nes trečiasis asmuo nėra susitariančiųjų šalių susitarimo taikyti bendrosios pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normas šalis. Susijusi sutartis su trečiuoju asmeniu turėtų būti reglamentuojama atitinkama nacionaline teise, taikytina pagal Reglamentą (EB) Nr. 593/2008 ir Reglamentą (EB) Nr. 864/2007 arba kitą kolizinę normą;

| (21) | siekiant tikslingai ir proporcingai išspręsti esamas vidaus rinkos ir konkurencijos problemas, bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymas asmenų atžvilgiu turėtų būti orientuojamas į šalis, kurios dėl nacionalinės sutarčių teisės skirtumų šiuo metu vengia užsiimti verslu užsienyje, o tai savo ruožtu turi neigiamos įtakos tarpvalstybinei prekybai. Todėl ji turėtų būti taikoma visiems įmonės ir vartotojo sandoriams ir prekiautojų tarpusavio sutartims, kai bent viena šalis yra MVĮ, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (5). Tačiau tai neturi pažeisti valstybių narių galimybės priimti teisės aktus, pagal kuriuos bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę būtų galima taikyti prekiautojų tarpusavio sutartims, kai nė viena šalis nėra MVĮ. Bet kuriuo atveju, sudarydami įmonių tarpusavio sandorius, prekiautojai visapusiškai naudojasi sutarties laisvės principu ir skatinami rengiant savo sutarčių sąlygas remtis bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise; |
| --- | --- |

(21)

siekiant tikslingai ir proporcingai išspręsti esamas vidaus rinkos ir konkurencijos problemas, bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymas asmenų atžvilgiu turėtų būti orientuojamas į šalis, kurios dėl nacionalinės sutarčių teisės skirtumų šiuo metu vengia užsiimti verslu užsienyje, o tai savo ruožtu turi neigiamos įtakos tarpvalstybinei prekybai. Todėl ji turėtų būti taikoma visiems įmonės ir vartotojo sandoriams ir prekiautojų tarpusavio sutartims, kai bent viena šalis yra MVĮ, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (5). Tačiau tai neturi pažeisti valstybių narių galimybės priimti teisės aktus, pagal kuriuos bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę būtų galima taikyti prekiautojų tarpusavio sutartims, kai nė viena šalis nėra MVĮ. Bet kuriuo atveju, sudarydami įmonių tarpusavio sandorius, prekiautojai visapusiškai naudojasi sutarties laisvės principu ir skatinami rengiant savo sutarčių sąlygas remtis bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise;

| (22) | sutarties šalių susitarimas
  taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę
  būtinas norint taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Įmonės ir vartotojo sandorių atveju tokiam susitarimui turėtų būti taikomi griežti reikalavimai. Kadangi praktikoje taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę paprastai siūlys prekiautojas, vartotojai turi aiškiai suvokti, kad sutinka taikyti normas, kurios skiriasi nuo galiojančių jų nacionalinės teisės normų. Todėl vartotojo sutikimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų būti leistinas tik aiškiai išreiškus valią atskirai nuo pareiškimo apie susitarimą sudaryti sutartį. Taigi neturėtų būti leidžiama sudarytinos sutarties sąlygoje, visų pirma prekiautojo standartinėse sąlygose, siūlyti taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Prekiautojas susitarimo taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę patvirtinimą vartotojui turėtų pateikti patvariojoje laikmenoje; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

sutarties šalių susitarimas
  taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę
  būtinas norint taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Įmonės ir vartotojo sandorių atveju tokiam susitarimui turėtų būti taikomi griežti reikalavimai. Kadangi praktikoje taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę paprastai siūlys prekiautojas, vartotojai turi aiškiai suvokti, kad sutinka taikyti normas, kurios skiriasi nuo galiojančių jų nacionalinės teisės normų. Todėl vartotojo sutikimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę turėtų būti leistinas tik aiškiai išreiškus valią atskirai nuo pareiškimo apie susitarimą sudaryti sutartį. Taigi neturėtų būti leidžiama sudarytinos sutarties sąlygoje, visų pirma prekiautojo standartinėse sąlygose, siūlyti taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Prekiautojas susitarimo taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę patvirtinimą vartotojui turėtų pateikti patvariojoje laikmenoje; [12 pakeit.]

| (23) | vartotojas turi ne tik suvokti, kad pasirenka taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, bet ir duoti sutikimą susipažinęs su visa informacija. Todėl prekiautojas turėtų ne tik atkreipti vartotojo dėmesį į ketinimą taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, bet ir suteikti informacijos apie jos pobūdį ir pagrindines ypatybes. Siekiant palengvinti šią prekiautojo užduotį, taip išvengiant bereikalingos administracinės naštos, ir užtikrinti vienodą vartotojui suteikiamos informacijos lygį bei kokybę, prekiautojai jiems turėtų pateikti šiame reglamente nurodytą – taigi lengvai prieinamą visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis – standartinį informacinį pranešimą. Kai vartotojui pateikti standartinį informacinį pranešimą neįmanoma, pavyzdžiui, su juo susisiekiant telefonu, arba kai prekiautojas nepateikė informacinio pranešimo, susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę vartotojo neturėtų saistyti tol, kol jis jo negavo kartu su susitarimo patvirtinimu ir po to neišreiškė sutikimo; |
| --- | --- |

(23)

vartotojas turi ne tik suvokti, kad pasirenka taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, bet ir duoti sutikimą susipažinęs su visa informacija. Todėl prekiautojas turėtų ne tik atkreipti vartotojo dėmesį į ketinimą taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, bet ir suteikti informacijos apie jos pobūdį ir pagrindines ypatybes. Siekiant palengvinti šią prekiautojo užduotį, taip išvengiant bereikalingos administracinės naštos, ir užtikrinti vienodą vartotojui suteikiamos informacijos lygį bei kokybę, prekiautojai jiems turėtų pateikti šiame reglamente nurodytą – taigi lengvai prieinamą visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis – standartinį informacinį pranešimą. Kai vartotojui pateikti standartinį informacinį pranešimą neįmanoma, pavyzdžiui, su juo susisiekiant telefonu, arba kai prekiautojas nepateikė informacinio pranešimo, susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę vartotojo neturėtų saistyti tol, kol jis jo negavo kartu su susitarimo patvirtinimu ir po to neišreiškė sutikimo;

| (23a) | kai šalių susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę negalioja arba kai neįvykdomi reikalavimai pateikti standartinį informacinį pranešimą, klausimas dėl to, ar sutartis sudaryta ir kokiomis sąlygomis ji sudaryta, turėtų būti sprendžiamas pagal atitinkamą nacionalinę teisę, taikomą vadovaujantis atitinkamomis kolizinėmis normomis; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(23a)

kai šalių susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę negalioja arba kai neįvykdomi reikalavimai pateikti standartinį informacinį pranešimą, klausimas dėl to, ar sutartis sudaryta ir kokiomis sąlygomis ji sudaryta, turėtų būti sprendžiamas pagal atitinkamą nacionalinę teisę, taikomą vadovaujantis atitinkamomis kolizinėmis normomis; [13 pakeit.]

| (24) | siekiant išvengti atrankinio tam tikrų bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės elementų taikymo, kuris sutrikdytų šalių teisių ir pareigų pusiausvyrą ir savo ruožtu neigiamai paveiktų vartotojų teisių apsaugos lygį, reikėtų pasirinkti taikyti visą bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, o ne tam tikras jos dalis; |
| --- | --- |

(24)

siekiant išvengti atrankinio tam tikrų bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės elementų taikymo, kuris sutrikdytų šalių teisių ir pareigų pusiausvyrą ir savo ruožtu neigiamai paveiktų vartotojų teisių apsaugos lygį, reikėtų pasirinkti taikyti visą bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, o ne tam tikras jos dalis;

| (25) | tais atvejais, kai atitinkamai sutarčiai būtų taikoma Jungtinių Tautų konvencija dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių, bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės pasirinkimas turėtų reikšti, kad sutarties šalys susitarė tos konvencijos netaikyti; |
| --- | --- |

(25)

tais atvejais, kai atitinkamai sutarčiai būtų taikoma Jungtinių Tautų konvencija dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių, bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės pasirinkimas turėtų reikšti, kad sutarties šalys susitarė tos konvencijos netaikyti;

| (26) | bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normomis turėtų būti reglamentuojami tokie sutarčių teisės klausimai, kurie turi praktinės svarbos tos rūšies sutarčių, kurios patenka į dalykinę ir asmeninę taikymo sritį, o ypač sudarytų internetu, gyvavimo laikotarpiu. Todėl be šalių teisių bei pareigų ir teisių gynimo priemonių prievolės nevykdymo atveju, bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise turėtų būti reglamentuojamos pareigos suteikti ikisutartinę informaciją, sutarties sudarymas, įskaitant formos reikalavimus, teisė atsisakyti sutarties ir jos pasekmės, sutarties nuginčijimas dėl klaidos, apgaulės, grasinimų arba piktnaudžiavimo ir tokio nuginčijimo pasekmės, sutarčių aiškinimas, turinys ir sutarties galia, nesąžiningų sutarties sąlygų vertinimas ir pasekmės, restitucija po sutarties nuginčijimo, sutarties nutraukimas, senatis ir teisių išnykimas. Ja turėtų būti nustatytos sankcijos už visų joje nustatytų pareigų nevykdymą; |
| --- | --- |

(26)

bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normomis turėtų būti reglamentuojami tokie sutarčių teisės klausimai, kurie turi praktinės svarbos tos rūšies sutarčių, kurios patenka į dalykinę ir asmeninę taikymo sritį, o ypač sudarytų internetu, gyvavimo laikotarpiu. Todėl be šalių teisių bei pareigų ir teisių gynimo priemonių prievolės nevykdymo atveju, bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise turėtų būti reglamentuojamos pareigos suteikti ikisutartinę informaciją, sutarties sudarymas, įskaitant formos reikalavimus, teisė atsisakyti sutarties ir jos pasekmės, sutarties nuginčijimas dėl klaidos, apgaulės, grasinimų arba piktnaudžiavimo ir tokio nuginčijimo pasekmės, sutarčių aiškinimas, turinys ir sutarties galia, nesąžiningų sutarties sąlygų vertinimas ir pasekmės, restitucija po sutarties nuginčijimo, sutarties nutraukimas, senatis ir teisių išnykimas. Ja turėtų būti nustatytos sankcijos už visų joje nustatytų pareigų nevykdymą;

| (27) | visi sutartinio ar nesutartinio pobūdžio klausimai, kurių nereglamentuoja bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, reglamentuojami galiojančiomis į bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę neįeinančiomis nacionalinės teisės normomis, taikytinomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 593/2008 ir Reglamentą (EB) Nr. 864/2007 ar kitą kolizinę normą. Šiems klausimams priskiriami, pavyzdžiui, teisinis subjektiškumas, sutarties negaliojimas dėl neveiksnumo, neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei,
  išskyrus atvejus, kai bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė nustato šio neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei priežastis,
  sutarties kalbos nustatymas, diskriminavimo draudimas, atstovavimas, skolininkų ir kreditorių daugetas, sutarties šalių pasikeitimas, įskaitant teisių perleidimą, įskaitymą ir susijungimą, nuosavybės teisė, įskaitant nuosavybės perdavimą, intelektinės nuosavybės teisė ir deliktų teisė, Be to, klausimas, susijęs su galimybe

  galimybė
  kartu pareikšti iš sutartinės ir nesutartinės atsakomybės kylančius reikalavimus. į bendrosios

  Siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo pagal bendrąją
  Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį nepatenka

  teisę turėtų būti aiškiai nurodyti klausimai, kuriems ji taikoma ir kuriems – ne
  ; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

visi sutartinio ar nesutartinio pobūdžio klausimai, kurių nereglamentuoja bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, reglamentuojami galiojančiomis į bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę neįeinančiomis nacionalinės teisės normomis, taikytinomis pagal Reglamentą (EB) Nr. 593/2008 ir Reglamentą (EB) Nr. 864/2007 ar kitą kolizinę normą. Šiems klausimams priskiriami, pavyzdžiui, teisinis subjektiškumas, sutarties negaliojimas dėl neveiksnumo, neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei,
  išskyrus atvejus, kai bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė nustato šio neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei priežastis,
  sutarties kalbos nustatymas, diskriminavimo draudimas, atstovavimas, skolininkų ir kreditorių daugetas, sutarties šalių pasikeitimas, įskaitant teisių perleidimą, įskaitymą ir susijungimą, nuosavybės teisė, įskaitant nuosavybės perdavimą, intelektinės nuosavybės teisė ir deliktų teisė, Be to, klausimas, susijęs su galimybe

  galimybė
  kartu pareikšti iš sutartinės ir nesutartinės atsakomybės kylančius reikalavimus. į bendrosios

  Siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo pagal bendrąją
  Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį nepatenka

  teisę turėtų būti aiškiai nurodyti klausimai, kuriems ji taikoma ir kuriems – ne
  ; [14 pakeit.]

| (27a) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/29/EB

   (6)

  nurodyta nesąžininga komercinė veikla patenka į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį, jeigu jai taikomos ir sutarčių teisės normos, visų pirma susijusios su nesąžininga komercine veikla, dėl kurios sutartis dėl klaidos, apgaulės, grasinimų arba piktnaudžiavimo gali būti nuginčyta arba susijusios su teisių gynimo priemonėmis pažeidus pareigą informuoti. Nesąžininga komercinė veikla, kuriai netaikomos ir sutarčių teisės taisyklės, nepatenka Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(27a)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/29/EB

   (6)

  nurodyta nesąžininga komercinė veikla patenka į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį, jeigu jai taikomos ir sutarčių teisės normos, visų pirma susijusios su nesąžininga komercine veikla, dėl kurios sutartis dėl klaidos, apgaulės, grasinimų arba piktnaudžiavimo gali būti nuginčyta arba susijusios su teisių gynimo priemonėmis pažeidus pareigą informuoti. Nesąžininga komercinė veikla, kuriai netaikomos ir sutarčių teisės taisyklės, nepatenka Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį; [15 pakeit.]

| (28) | bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise neturėtų būti reglamentuojami jokie į sutarčių teisės taikymo sritį nepatenkantys klausimai. Šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiama Sąjungos arba nacionalinė teisė, kuriomis reglamentuojami minėti klausimai. Pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir saugos ar aplinkos apsaugos tikslais nustatytos informavimo pareigos neturėtų būti reglamentuojamos bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise. Be to, šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/123/EB (7) nustatytos informavimo pareigos; |
| --- | --- |

(28)

bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise neturėtų būti reglamentuojami jokie į sutarčių teisės taikymo sritį nepatenkantys klausimai. Šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiama Sąjungos arba nacionalinė teisė, kuriomis reglamentuojami minėti klausimai. Pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir saugos ar aplinkos apsaugos tikslais nustatytos informavimo pareigos neturėtų būti reglamentuojamos bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise. Be to, šiuo reglamentu neturėtų būti pažeidžiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/123/EB (7) nustatytos informavimo pareigos;

| (29) | sudarius galiojantį susitarimą, į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį patenkantys klausimai turėtų būti reglamentuojami tik ta teise. bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normos turėtų būti aiškinamos autonomiškai, vadovaujantis nusistovėjusiais Sąjungos teisės aktų aiškinimo principais. Klausimai, kurie susiję su aspektais, patenkančiais į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį, ir ja nėra aiškiai reglamentuojami, turėtų būti sprendžiami tik aiškinant tos teisės normas ir nenukreipiant į nacionalinę teisę. Bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normos turėtų būti aiškinamos vadovaujantis pamatiniais principais ir tikslais ir atsižvelgiant į visas jos nuostatas; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(29)

sudarius galiojantį susitarimą, į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį patenkantys klausimai turėtų būti reglamentuojami tik ta teise. bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normos turėtų būti aiškinamos autonomiškai, vadovaujantis nusistovėjusiais Sąjungos teisės aktų aiškinimo principais. Klausimai, kurie susiję su aspektais, patenkančiais į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį, ir ja nėra aiškiai reglamentuojami, turėtų būti sprendžiami tik aiškinant tos teisės normas ir nenukreipiant į nacionalinę teisę. Bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normos turėtų būti aiškinamos vadovaujantis pamatiniais principais ir tikslais ir atsižvelgiant į visas jos nuostatas; [16 pakeit.]

| (30) | sutarties laisvė turėtų būti pagrindinis principas, kuriuo grindžiama bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė. Šalių autonomija turėtų būti ribojama tik tada ir tiek, kiek tai būtina, visų pirma vartotojų teisių apsaugos sumetimais. Esant tokiai būtinybei turėtų būti aiškiai nurodytos atitinkamos imperatyviosios normos; |
| --- | --- |

(30)

sutarties laisvė turėtų būti pagrindinis principas, kuriuo grindžiama bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė. Šalių autonomija turėtų būti ribojama tik tada ir tiek, kiek tai būtina, visų pirma vartotojų teisių apsaugos sumetimais. Esant tokiai būtinybei turėtų būti aiškiai nurodytos atitinkamos imperatyviosios normos;

| (31) | šalių bendradarbiavimo būdas turėtų būti grindžiamas
  bendruoju
  sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principu. Kadangi tam tikros normos yra speciali bendrojo sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principo išraiška, jos turėtų būti viršesnės už bendrąjį principą. Todėl bendruoju principu neturėtų būti naudojamasi kaip priemone, kuria būtų keičiamos specialiosiose normose nustatytos specialiosios šalių teisės ir pareigos. Konkretūs iš bendrojo sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principo išplaukiantys reikalavimai turėtų priklausyti, be kita ko, nuo santykinio šalių žinių lygio, todėl jie turėtų skirtis įmonės bei vartotojo ir įmonės tarpusavio sandorių atveju. Sudarant prekiautojų tarpusavio sandorius, svarbus veiksnys turėtų būti geroji verslo praktika konkrečioje situacijoje;
  Bendrasis sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principas turėtų tapti elgesio standartu, užtikrinančiu garbingus, skaidrius ir sąžiningus santykius. Nors šaliai užkertamas kelias naudotis arba remtis teise, teisių gynimo priemone arba gynyba, kuriomis ji būtų galėjusi naudotis, dėl paties principo neturėtų būti galima pareikšti bendrojo ieškinio dėl žalos atlyginimo. Dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normų, įvardijančių konkrečius bendruosius sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principus, pavyzdžiui, sutarties nuginčijimas dėl apgaulės arba prievolės, nustatytos pagal numanomą sutarties sąlygą, nevykdymas, gali atsirasti teisė į žalos atlyginimą, tačiau tik tam tikrais atvejais
  ; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

šalių bendradarbiavimo būdas turėtų būti grindžiamas
  bendruoju
  sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principu. Kadangi tam tikros normos yra speciali bendrojo sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principo išraiška, jos turėtų būti viršesnės už bendrąjį principą. Todėl bendruoju principu neturėtų būti naudojamasi kaip priemone, kuria būtų keičiamos specialiosiose normose nustatytos specialiosios šalių teisės ir pareigos. Konkretūs iš bendrojo sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principo išplaukiantys reikalavimai turėtų priklausyti, be kita ko, nuo santykinio šalių žinių lygio, todėl jie turėtų skirtis įmonės bei vartotojo ir įmonės tarpusavio sandorių atveju. Sudarant prekiautojų tarpusavio sandorius, svarbus veiksnys turėtų būti geroji verslo praktika konkrečioje situacijoje;
  Bendrasis sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principas turėtų tapti elgesio standartu, užtikrinančiu garbingus, skaidrius ir sąžiningus santykius. Nors šaliai užkertamas kelias naudotis arba remtis teise, teisių gynimo priemone arba gynyba, kuriomis ji būtų galėjusi naudotis, dėl paties principo neturėtų būti galima pareikšti bendrojo ieškinio dėl žalos atlyginimo. Dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normų, įvardijančių konkrečius bendruosius sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principus, pavyzdžiui, sutarties nuginčijimas dėl apgaulės arba prievolės, nustatytos pagal numanomą sutarties sąlygą, nevykdymas, gali atsirasti teisė į žalos atlyginimą, tačiau tik tam tikrais atvejais
  ; [17 pakeit.]

| (32) | bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise turėtų būti siekiama išsaugoti galiojančią sutartį, kiek tai įmanoma ir tinkama atsižvelgiant į bendruosius teisėtus šalių interesus; |
| --- | --- |

(32)

bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise turėtų būti siekiama išsaugoti galiojančią sutartį, kiek tai įmanoma ir tinkama atsižvelgiant į bendruosius teisėtus šalių interesus;

| (33) | bendrojoje Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisėje turėtų būti numatyti gerai suderinti sprendimai, kuriais atsižvelgiama į teisėtus šalių interesus parenkant teisių gynimo priemones sutarties nevykdymo atveju ir jomis naudojantis. Įmonės ir vartotojo sutarčių atveju teisių gynimo priemonių sistemoje turėtų atsispindėti tai, kad atsakomybė už prekių, skaitmeninio turinio arba paslaugų neatitiktį sutarties reikalavimams tenka prekiautojui; |
| --- | --- |

(33)

bendrojoje Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisėje turėtų būti numatyti gerai suderinti sprendimai, kuriais atsižvelgiama į teisėtus šalių interesus parenkant teisių gynimo priemones sutarties nevykdymo atveju ir jomis naudojantis. Įmonės ir vartotojo sutarčių atveju teisių gynimo priemonių sistemoje turėtų atsispindėti tai, kad atsakomybė už prekių, skaitmeninio turinio arba paslaugų neatitiktį sutarties reikalavimams tenka prekiautojui;

| (34) | kad viešai skelbiant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir nacionalinių teismų praktiką, susijusią su bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės ar kitos reglamento nuostatos aiškinimu, būtų sustiprintas teisinis tikrumas, Komisija turėtų sukurti atitinkamų įsiteisėjusių teismo sprendimų duomenų bazę. Tuo tikslu valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Komisijai apie tokius nacionalinių teismų sprendimus būtų pranešta nedelsiant
  . Turėtų būti sukurta lengvai prieinama, visiškai susisteminta duomenų bazė, kurioje būtų lengva atlikti paieškas. Siekiant įveikti problemas, susijusias su Sąjungoje vyraujančiais skirtingais požiūriais į teismų sprendimus, ir sudaryti galimybę duomenų bazę valdyti veiksmingai ir ekonomiškai, apie sprendimus turėtų būti pranešama remiantis standartine teismo sprendimo santrauka, pridedama prie sprendimo. Ji turėtų būti glausta, taigi lengvai prieinama. Ši santrauka turėtų būti padalyta į penkias dalis, kuriose būtų nustatyti pagrindiniai sprendimo, apie kurį pranešama, elementai, t. y. dalykas ir atitinkamas reglamento dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės straipsnis, trumpa faktinių aplinkybių santrauka, pagrindinių argumentų santrauka, sprendimas ir jo motyvai, aiškiai išdėstantys principus, dėl kurių nuspręsta
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

kad viešai skelbiant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir nacionalinių teismų praktiką, susijusią su bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės ar kitos reglamento nuostatos aiškinimu, būtų sustiprintas teisinis tikrumas, Komisija turėtų sukurti atitinkamų įsiteisėjusių teismo sprendimų duomenų bazę. Tuo tikslu valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Komisijai apie tokius nacionalinių teismų sprendimus būtų pranešta nedelsiant
  . Turėtų būti sukurta lengvai prieinama, visiškai susisteminta duomenų bazė, kurioje būtų lengva atlikti paieškas. Siekiant įveikti problemas, susijusias su Sąjungoje vyraujančiais skirtingais požiūriais į teismų sprendimus, ir sudaryti galimybę duomenų bazę valdyti veiksmingai ir ekonomiškai, apie sprendimus turėtų būti pranešama remiantis standartine teismo sprendimo santrauka, pridedama prie sprendimo. Ji turėtų būti glausta, taigi lengvai prieinama. Ši santrauka turėtų būti padalyta į penkias dalis, kuriose būtų nustatyti pagrindiniai sprendimo, apie kurį pranešama, elementai, t. y. dalykas ir atitinkamas reglamento dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės straipsnis, trumpa faktinių aplinkybių santrauka, pagrindinių argumentų santrauka, sprendimas ir jo motyvai, aiškiai išdėstantys principus, dėl kurių nuspręsta
  ; [18 pakeit.]

| (34a) | bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės komentaras galėtų būti naudinga priemonė, nes užtikrintų daugiau šios teisė srities aiškumo ir pateiktų rekomendacijų. Toks komentaras turėtų užtikrinti aiškų ir išsamų bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės straipsnių aiškinimą ir, prireikus, paaiškinti politikos krypčių pasirinkimą, kuriuo pagrįsti konkretūs straipsniai. Išaiškinus šiuos pasirinkimus būtų sudaryta galimybė visiems valstybių narių teismams tinkamai aiškinti ir taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę ir užpildyti jos spragas. Toks komentaras padėtų plėtoti vieningą ir vienodą bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymą. Komisija turėtų išnagrinėti galimybes tokiam komentarui parengti; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(34a)

bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės komentaras galėtų būti naudinga priemonė, nes užtikrintų daugiau šios teisė srities aiškumo ir pateiktų rekomendacijų. Toks komentaras turėtų užtikrinti aiškų ir išsamų bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės straipsnių aiškinimą ir, prireikus, paaiškinti politikos krypčių pasirinkimą, kuriuo pagrįsti konkretūs straipsniai. Išaiškinus šiuos pasirinkimus būtų sudaryta galimybė visiems valstybių narių teismams tinkamai aiškinti ir taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę ir užpildyti jos spragas. Toks komentaras padėtų plėtoti vieningą ir vienodą bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymą. Komisija turėtų išnagrinėti galimybes tokiam komentarui parengti; [19 pakeit.]

| (34b) | dar viena tarpvalstybinės prekybos kliūtis yra nepakankamos galimybės naudotis veiksmingomis ir nebrangiomis žalos atlyginimo priemonėmis. Todėl vartotojas ir prekiautojas, sudarantys sutartį pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, turėtų apsvarstyti galimybę iš šios sutarties kylančius ginčus patikėti spręsti veikiantiems alternatyviems ginčų sprendimo subjektams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/11/ES

   (8)

  4 straipsnio 1 dalies h punkte. Šis sprendimas turėtų visai nedaryti poveikio šalių galimybėms pradėti procesą kompetentinguose teismuose prieš tai nesikreipiant dėl alternatyvaus ginčo sprendimo; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(34b)

dar viena tarpvalstybinės prekybos kliūtis yra nepakankamos galimybės naudotis veiksmingomis ir nebrangiomis žalos atlyginimo priemonėmis. Todėl vartotojas ir prekiautojas, sudarantys sutartį pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, turėtų apsvarstyti galimybę iš šios sutarties kylančius ginčus patikėti spręsti veikiantiems alternatyviems ginčų sprendimo subjektams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/11/ES

   (8)

  4 straipsnio 1 dalies h punkte. Šis sprendimas turėtų visai nedaryti poveikio šalių galimybėms pradėti procesą kompetentinguose teismuose prieš tai nesikreipiant dėl alternatyvaus ginčo sprendimo; [20 pakeit.]

| (34c) | siekdama, jog būtų lengviau taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, Komisija turėtų dėti pastangas, kad būtų parengtos Europos pavyzdinės sutarčių sąlygos, kurias rengiant prisidėtų iš vartotojams bei verslui atstovaujančių grupių sudaryta ir mokslininkų bei praktikų remiama darbo grupė. Šios pavyzdinės sutarčių sąlygos galėtų tinkamai papildyti bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normas, apibrėždamos konkrečių sutarčių ypatumus ir atsižvelgdamos į atitinkamų verslo sektorių pobūdį. Taip būtų atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų poreikius ir remiamasi praktine patirtimi, įgyta nuo pradžių taikant bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Pavyzdinės sutarčių sąlygos turėtų būti prieinamos visuomenei, nes jos duotų pridėtinę vertę prekiautojams, kurie nuspręstų tarpvalstybinį elementą turinčias sutartis sudaryti pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Siekdama, kad šios pavyzdinės sutarčių sąlygos veiksmingai papildytų bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, Komisija turėtų pradėti jas rengti kuo greičiau; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(34c)

siekdama, jog būtų lengviau taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, Komisija turėtų dėti pastangas, kad būtų parengtos Europos pavyzdinės sutarčių sąlygos, kurias rengiant prisidėtų iš vartotojams bei verslui atstovaujančių grupių sudaryta ir mokslininkų bei praktikų remiama darbo grupė. Šios pavyzdinės sutarčių sąlygos galėtų tinkamai papildyti bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normas, apibrėždamos konkrečių sutarčių ypatumus ir atsižvelgdamos į atitinkamų verslo sektorių pobūdį. Taip būtų atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų poreikius ir remiamasi praktine patirtimi, įgyta nuo pradžių taikant bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Pavyzdinės sutarčių sąlygos turėtų būti prieinamos visuomenei, nes jos duotų pridėtinę vertę prekiautojams, kurie nuspręstų tarpvalstybinį elementą turinčias sutartis sudaryti pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę. Siekdama, kad šios pavyzdinės sutarčių sąlygos veiksmingai papildytų bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, Komisija turėtų pradėti jas rengti kuo greičiau; [21 pakeit.]

| (35) | po penkerių metų tikslinga peržiūrėti, kaip bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė ar kita reglamento nuostata veikia. Peržiūrint, be kita ko, reikėtų atsižvelgti į poreikį, išplėsti

  kad
  jos taikymo sritį įmonių tarpusavio sutarčių atžvilgiu į

  sritis apimtų normas, susijusias su teisės į nuosavybę išlaikymo sąlygomis
  , skaitmeninio turinio rinkos bei technologijų raidą ir tolesnę Sąjungos acquis raidą
  . Taip pat labai reikėtų apvarstyti tai, ar reikėtų toliau apsiriboti nuotolinės prekybos sutartimis, ypač sutartimis, sudarytoms internetu, ar būtų galima išplėsti taikymo sritį apimant prekybai skirtose patalpose sudarytas sutartis
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(35)

po penkerių metų tikslinga peržiūrėti, kaip bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė ar kita reglamento nuostata veikia. Peržiūrint, be kita ko, reikėtų atsižvelgti į poreikį, išplėsti

  kad
  jos taikymo sritį įmonių tarpusavio sutarčių atžvilgiu į

  sritis apimtų normas, susijusias su teisės į nuosavybę išlaikymo sąlygomis
  , skaitmeninio turinio rinkos bei technologijų raidą ir tolesnę Sąjungos acquis raidą
  . Taip pat labai reikėtų apvarstyti tai, ar reikėtų toliau apsiriboti nuotolinės prekybos sutartimis, ypač sutartimis, sudarytoms internetu, ar būtų galima išplėsti taikymo sritį apimant prekybai skirtose patalpose sudarytas sutartis
  ; [22 pakeit.]

| (36) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo parengiant vienodas sutarčių teisės normas, kurios visoje Sąjungoje galėtų būti taikomos tarpvalstybiniams sandoriams, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(36)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo parengiant vienodas sutarčių teisės normas, kurios visoje Sąjungoje galėtų būti taikomos tarpvalstybiniams sandoriams, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (37) | šiuo reglamentu paisoma pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 16, 38 ir 47 straipsniuose, |
| --- | --- |

(37)

šiuo reglamentu paisoma pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 16, 38 ir 47 straipsniuose,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Turinys

   (*1)

[23 pakeit.]

I antraštinė dalis

Bendrosios nuostatos [24 pakeit.]

-I dalis

Priemonės taikymas [25 pakeit.]

1 straipsnis

Tikslas ir dalykas

1.   Šiuo reglamentu siekiama pagerinti vidaus rinkos konsolidavimo ir veikimo sąlygas
  kiekvienos valstybės narės teisinėje sistemoje
  parengiant vienodas sutarčių teisės normas, išdėstytas II antraštinėje dalyje (toliau – bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė). Šios normos sutarties šalių sutikimu gali būti taikomos
  nuotoliniu būdu, ypač internetu, sudaromiems
  tarpvalstybiniams prekių pirkimo–pardavimo, skaitmeninio turinio tiekimo ir susijusių paslaugų teikimo sandoriams. [26 pakeit.]

2.   Pagal šį reglamentą prekiautojai
  , ypač mažų ir vidutinių įmonių (VMĮ) prekiautojai,
  gali vadovautis vienodomis normomis ir visiems tarpvalstybiniams sandoriams taikyti tas pačias sutarčių sąlygas; taip mažinamos bereikalingos sąnaudos ir užtikrinamas aukštas teisinio tikrumo lygis. [27 pakeit.]

3.   Prekiautojų ir vartotojų sutartims šiuo reglamentu nustatomos išsamios vartotojų teisių apsaugos normos, kuriomis užtikrinamas aukštas vartotojų teisių apsaugos lygis, stiprinamas vartotojų pasitikėjimas vidaus rinka, o vartotojai skatinami pirkti užsienyje.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | sutartis – susitarimas, kuriuo siekiama sukurti prievolinius santykius arba kitas teisines pasekmes; |
| --- | --- |

a)

sutartis – susitarimas, kuriuo siekiama sukurti prievolinius santykius arba kitas teisines pasekmes;

| b) | sąžiningumas ir sąžininga dalykinė praktika – doro, atviro ir kitos šalies interesų paisymu grindžiamo elgesio, susijusio su atitinkamu sandoriu arba santykiais, standartas;
  [28 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

sąžiningumas ir sąžininga dalykinė praktika – doro, atviro ir kitos šalies interesų paisymu grindžiamo elgesio, susijusio su atitinkamu sandoriu arba santykiais, standartas;
  [28 pakeit.]

| c) | žala – turtinė ir neturtinė žala, patirta dėl fizinio skausmo ir dvasinių išgyvenimų, išskyrus kitas neturtinės žalos formas, kaip antai gyvenimo kokybės suprastėjimas ir emocinė depresija;
  [29 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

žala – turtinė ir neturtinė žala, patirta dėl fizinio skausmo ir dvasinių išgyvenimų, išskyrus kitas neturtinės žalos formas, kaip antai gyvenimo kokybės suprastėjimas ir emocinė depresija;
  [29 pakeit.]

| d) | standartinės sutarties sąlygos – keliems sandoriams su skirtingomis šalimis iš anksto parengtos ir šalių individualiai neaptartos sutarties sąlygos, apibrėžtos bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės 7 straipsnyje;
  [30 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

standartinės sutarties sąlygos – keliems sandoriams su skirtingomis šalimis iš anksto parengtos ir šalių individualiai neaptartos sutarties sąlygos, apibrėžtos bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės 7 straipsnyje;
  [30 pakeit.]

| e) | prekiautojas –
  kiekvienas valstybės ar privačiai valdomas
  fizinis arba juridinis asmuo, veikiantis
  pagal sutartis ir
  su prekyba, verslu, amatu arba profesija, kuria tas asmuo verčiasi, susijusiais tikslais; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

prekiautojas –
  kiekvienas valstybės ar privačiai valdomas
  fizinis arba juridinis asmuo, veikiantis
  pagal sutartis ir
  su prekyba, verslu, amatu arba profesija, kuria tas asmuo verčiasi, susijusiais tikslais; [31 pakeit.]

| f) | vartotojas – fizinis asmuo, veikiantis su prekyba, verslu, amatu arba profesija, kuria tas asmuo verčiasi, nesusijusiais tikslais;
  tuo atveju, jeigu sudaroma dvigubos paskirties sutartis iš dalies asmens verslo ir iš dalies ne verslo tikslais ir jeigu atsižvelgiant į bendras sutarties sąlygas verslo tikslai nevyrauja, atitinkamas asmuo taip pat turėtų būti laikomas vartotoju; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

vartotojas – fizinis asmuo, veikiantis su prekyba, verslu, amatu arba profesija, kuria tas asmuo verčiasi, nesusijusiais tikslais;
  tuo atveju, jeigu sudaroma dvigubos paskirties sutartis iš dalies asmens verslo ir iš dalies ne verslo tikslais ir jeigu atsižvelgiant į bendras sutarties sąlygas verslo tikslai nevyrauja, atitinkamas asmuo taip pat turėtų būti laikomas vartotoju; [32 pakeit.]

| fa) | paslaugos teikėjas – prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas, kuris įsipareigoja suteikti klientui su tomis prekėmis arba tuo skaitmeniniu turiniu susijusią paslaugą; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

paslaugos teikėjas – prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas, kuris įsipareigoja suteikti klientui su tomis prekėmis arba tuo skaitmeniniu turiniu susijusią paslaugą; [33 pakeit.]

| fb) | klientas – asmuo, kuris įsigyja susijusią paslaugą; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

fb)

klientas – asmuo, kuris įsigyja susijusią paslaugą; [34 pakeit.]

| fc) | kreditorius – asmuo, turintis teisę iš kito asmens (skolininko) reikalauti įvykdyti pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

fc)

kreditorius – asmuo, turintis teisę iš kito asmens (skolininko) reikalauti įvykdyti pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką; [35 pakeit.]

| fd) | skolininkas – asmuo, kitam asmeniui (kreditoriui) turintis pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

fd)

skolininkas – asmuo, kitam asmeniui (kreditoriui) turintis pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką; [36 pakeit.]

| fe) | sąžiningumas ir sąžininga dalykinė praktika – doro, atviro ir, jei tinkama ir tokiu mastu, kokiu tinkama, kitos šalies interesų paisymu grindžiamo elgesio, susijusio su atitinkamu sandoriu arba santykiais, standartas; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

fe)

sąžiningumas ir sąžininga dalykinė praktika – doro, atviro ir, jei tinkama ir tokiu mastu, kokiu tinkama, kitos šalies interesų paisymu grindžiamo elgesio, susijusio su atitinkamu sandoriu arba santykiais, standartas; [37 pakeit.]

| ff) | standartinės sutarties sąlygos – keliems sandoriams su skirtingomis šalimis iš anksto parengtos ir šalių, kaip jos apibrėžtos bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės 7 straipsnyje, individualiai neaptartos sutarties sąlygos; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

ff)

standartinės sutarties sąlygos – keliems sandoriams su skirtingomis šalimis iš anksto parengtos ir šalių, kaip jos apibrėžtos bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės 7 straipsnyje, individualiai neaptartos sutarties sąlygos; [38 pakeit.]

| fg) | žala – turtinė ir neturtinė žala, patirta dėl fizinio skausmo ir dvasinių išgyvenimų, išskyrus kitas neturtinės žalos formas, kaip antai gyvenimo kokybės suprastėjimas ir emocinė depresija; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

fg)

žala – turtinė ir neturtinė žala, patirta dėl fizinio skausmo ir dvasinių išgyvenimų, išskyrus kitas neturtinės žalos formas, kaip antai gyvenimo kokybės suprastėjimas ir emocinė depresija; [39 pakeit.]

| g) | nuostolių atlyginimas – kaip pinigų suma asmens reikalaujama kompensacija už žalą, sužalojimą arba neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

g)

nuostolių atlyginimas – kaip pinigų suma asmens reikalaujama kompensacija už žalą, sužalojimą arba neigiamą poveikį;

| ga) | imperatyvioji norma – nuostata, kurios šalys negali netaikyti arba apriboti ar keisti jos poveikio; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

imperatyvioji norma – nuostata, kurios šalys negali netaikyti arba apriboti ar keisti jos poveikio; [40 pakeit.]

| gb) | prievolė – vienos teisinio santykio šalies pareiga atlikti tam tikrą veiksmą, kurią ji turi kitos šalies atžvilgiu ir kurios įvykdymo kita šalis turi teisę reikalauti; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

gb)

prievolė – vienos teisinio santykio šalies pareiga atlikti tam tikrą veiksmą, kurią ji turi kitos šalies atžvilgiu ir kurios įvykdymo kita šalis turi teisę reikalauti; [41 pakeit.]

| gc) | aiškiai – vartojamas kartu su pareiškimu arba susitarimu, kuris buvo padarytas atskirai nuo kitų pareiškimų ar susitarimų ir suprantamas iš aiškaus ir neklaidinančio veiksmo, įskaitant pažymint langelį, paspaudžiant mygtuką ar panašiu būdu; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

gc)

aiškiai – vartojamas kartu su pareiškimu arba susitarimu, kuris buvo padarytas atskirai nuo kitų pareiškimų ar susitarimų ir suprantamas iš aiškaus ir neklaidinančio veiksmo, įskaitant pažymint langelį, paspaudžiant mygtuką ar panašiu būdu; [42 pakeit.]

| h) | prekės – kilnojamieji materialūs daiktai, išskyrus:






  i) | elektrą bei gamtines dujas ir |
| --- | --- | --- |

h)

prekės – kilnojamieji materialūs daiktai, išskyrus:

i)

elektrą bei gamtines dujas ir

| ii) | vandenį ir kitų rūšių dujas, nebent parduodamas ribotas jų kiekis; |
| --- | --- |

ii)

vandenį ir kitų rūšių dujas, nebent parduodamas ribotas jų kiekis;

| i) | kaina – pinigų suma, mokėtina mainais už parduotas prekes, patiektą skaitmeninį turinį arba suteiktą susijusią paslaugą; |
| --- | --- |

i)

kaina – pinigų suma, mokėtina mainais už parduotas prekes, patiektą skaitmeninį turinį arba suteiktą susijusią paslaugą;

| j) | skaitmeninis turinys – duomenys, kurie atsižvelgiant arba neatsižvelgiant į pirkėjo specifikacijas pagaminti ir pateikti skaitmenine forma, įskaitant: vaizdą, garsą, paveikslą arba rašytinį skaitmeninį turinį, skaitmeninius žaidimus, programinę įrangą ir skaitmeninį turinį, leidžiantį pritaikyti turimą aparatinę arba programinę įrangą, išskyrus:






  i) | finansines paslaugas, įskaitant internetinės bankininkystės paslaugas; |
| --- | --- | --- |

j)

skaitmeninis turinys – duomenys, kurie atsižvelgiant arba neatsižvelgiant į pirkėjo specifikacijas pagaminti ir pateikti skaitmenine forma, įskaitant: vaizdą, garsą, paveikslą arba rašytinį skaitmeninį turinį, skaitmeninius žaidimus, programinę įrangą ir skaitmeninį turinį, leidžiantį pritaikyti turimą aparatinę arba programinę įrangą, išskyrus:

i)

finansines paslaugas, įskaitant internetinės bankininkystės paslaugas;

| ii) | elektronine forma suteiktą teisinę arba finansinę konsultaciją; |
| --- | --- |

ii)

elektronine forma suteiktą teisinę arba finansinę konsultaciją;

| iii) | elektronines sveikatos apsaugos paslaugas; |
| --- | --- |

iii)

elektronines sveikatos apsaugos paslaugas;

| iv) | elektronines ryšių paslaugas ir tinklus, taip pat susijusią įrangą ir paslaugas; |
| --- | --- |

iv)

elektronines ryšių paslaugas ir tinklus, taip pat susijusią įrangą ir paslaugas;

| v) | azartinius lošimus; |
| --- | --- |

v)

azartinius lošimus;

| vi) | vartotojų atliekamą naujo skaitmeninio turinio kūrimą ir esamo skaitmeninio turinio keitimą arba bet kokią kitą sąveiką su kitų naudotojų sukurtu turiniu; |
| --- | --- |

vi)

vartotojų atliekamą naujo skaitmeninio turinio kūrimą ir esamo skaitmeninio turinio keitimą arba bet kokią kitą sąveiką su kitų naudotojų sukurtu turiniu;

| k) | pirkimo–pardavimo sutartis – sutartis, kuria prekiautojas (pardavėjas) perduoda arba įsipareigoja perduoti prekes kitam asmeniui (pirkėjui) nuosavybės teise, o pirkėjas sumoka arba įsipareigoja sumokėti kainą, įskaitant prekių, kurios turi būti padarytos arba pagamintos, tiekimo sutartis ir išskyrus sutartis dėl prekių pirkimo–pardavimo varžytinėse arba kitaip susijusias su viešosios valdžios vykdymu; |
| --- | --- |

k)

pirkimo–pardavimo sutartis – sutartis, kuria prekiautojas (pardavėjas) perduoda arba įsipareigoja perduoti prekes kitam asmeniui (pirkėjui) nuosavybės teise, o pirkėjas sumoka arba įsipareigoja sumokėti kainą, įskaitant prekių, kurios turi būti padarytos arba pagamintos, tiekimo sutartis ir išskyrus sutartis dėl prekių pirkimo–pardavimo varžytinėse arba kitaip susijusias su viešosios valdžios vykdymu;

| l) | vartojimo pirkimo–pardavimo sutartis – sutartis, pagal kurią pardavėjas yra įmonė, o pirkėjas – vartotojas; |
| --- | --- |

l)

vartojimo pirkimo–pardavimo sutartis – sutartis, pagal kurią pardavėjas yra įmonė, o pirkėjas – vartotojas;

| m) | susijusi paslauga – su prekėmis arba skaitmeniniu turiniu susijusi paslauga, pavyzdžiui, instaliavimas, priežiūra, remontas arba kiti darbai

  saugojimas arba kiti darbai, įskaitant instaliavimą, priežiūrą arba remontą
  , kurią prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas suteikia pagal pirkimo–pardavimo sutartį, skaitmeninio turinio tiekimo arba atskirą susijusią paslaugų sutartį, sudarytą kartu su pirkimo–pardavimo sutartimi arba skaitmeninio turinio tiekimo sutartimi
  ar numatytą pirkimo–pardavimo sutartyje arba skaitmeninio turinio tiekimo sutartyje, net jei ji numatyta kaip galimybė
  , išskyrus: [44 pakeit.]







  i) | gabenimo paslaugas; |
| --- | --- | --- |

m)

susijusi paslauga – su prekėmis arba skaitmeniniu turiniu susijusi paslauga, pavyzdžiui, instaliavimas, priežiūra, remontas arba kiti darbai

  saugojimas arba kiti darbai, įskaitant instaliavimą, priežiūrą arba remontą
  , kurią prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas suteikia pagal pirkimo–pardavimo sutartį, skaitmeninio turinio tiekimo arba atskirą susijusią paslaugų sutartį, sudarytą kartu su pirkimo–pardavimo sutartimi arba skaitmeninio turinio tiekimo sutartimi
  ar numatytą pirkimo–pardavimo sutartyje arba skaitmeninio turinio tiekimo sutartyje, net jei ji numatyta kaip galimybė
  , išskyrus: [44 pakeit.]

i)

gabenimo paslaugas;

| ii) | mokymo paslaugas;
  [45 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

mokymo paslaugas;
  [45 pakeit.]

| iii) | telekomunikacijų aptarnavimo paslaugas ir |
| --- | --- |

iii)

telekomunikacijų aptarnavimo paslaugas ir

| iv) | finansines paslaugas
  , įskaitant mokėjimo paslaugas ir elektroninių pinigų išleidimą, taip pat bet kokį prekių ir skaitmeninio turinio ar kitokį draudimą
  ; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

iv)

finansines paslaugas
  , įskaitant mokėjimo paslaugas ir elektroninių pinigų išleidimą, taip pat bet kokį prekių ir skaitmeninio turinio ar kitokį draudimą
  ; [46 pakeit.]

| n) | paslaugos teikėjas – prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas, kuris įsipareigoja suteikti klientui su tomis prekėmis arba tuo skaitmeniniu turiniu susijusią paslaugą;
  [47 pakeit.] |
| --- | --- |

n)

paslaugos teikėjas – prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas, kuris įsipareigoja suteikti klientui su tomis prekėmis arba tuo skaitmeniniu turiniu susijusią paslaugą;
  [47 pakeit.]

| o) | klientas – asmuo, kuris įsigyja susijusią paslaugą;
  [48 pakeit.] |
| --- | --- |

o)

klientas – asmuo, kuris įsigyja susijusią paslaugą;
  [48 pakeit.]

| p) | nuotolinės prekybos sutartis – prekiautojo ir vartotojo
  arba kito prekiautojo
  sutartis, sudaryta pagal organizuotą nuotolinės prekybos sistemą, fiziškai nedalyvaujant prekiautojui arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančiam fiziniam asmeniui ir vartotojui
  arba kitam prekiautojui
  , iki sutarties sudarymo ir jos sudarymo momentu naudojant tik (vieną ar kelias) nuotolinio ryšio priemones; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

p)

nuotolinės prekybos sutartis – prekiautojo ir vartotojo
  arba kito prekiautojo
  sutartis, sudaryta pagal organizuotą nuotolinės prekybos sistemą, fiziškai nedalyvaujant prekiautojui arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančiam fiziniam asmeniui ir vartotojui
  arba kitam prekiautojui
  , iki sutarties sudarymo ir jos sudarymo momentu naudojant tik (vieną ar kelias) nuotolinio ryšio priemones; [49 pakeit.]

| q) | ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis – prekiautojo ir vartotojo sutartis, sudaryta:








  i) | ne prekiautojo verslo patalpose fiziškai dalyvaujant prekiautojui arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančiam fiziniam asmeniui ir vartotojui arba sudaryta pagal tokiomis pačiomis aplinkybėmis vartotojo pateiktą ofertą, arba |
| --- | --- | --- |

q)

ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis – prekiautojo ir vartotojo sutartis, sudaryta:

i)

ne prekiautojo verslo patalpose fiziškai dalyvaujant prekiautojui arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančiam fiziniam asmeniui ir vartotojui arba sudaryta pagal tokiomis pačiomis aplinkybėmis vartotojo pateiktą ofertą, arba

| ii) | prekiautojo verslo patalpose arba naudojantis nuotolinio ryšio priemonėmis po to, kai į vartotoją buvo asmeniškai ir tiesiogiai kreiptasi ne prekiautojo verslo patalpose, fiziškai dalyvaujant prekiautojui arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančiam fiziniam asmeniui ir vartotojui, arba |
| --- | --- |

ii)

prekiautojo verslo patalpose arba naudojantis nuotolinio ryšio priemonėmis po to, kai į vartotoją buvo asmeniškai ir tiesiogiai kreiptasi ne prekiautojo verslo patalpose, fiziškai dalyvaujant prekiautojui arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančiam fiziniam asmeniui ir vartotojui, arba

| iii) | prekiautojo arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančio fizinio asmens organizuotoje išvykoje, kurios tikslas arba padarinys – prekių arba skaitmeninio turinio ar susijusios paslaugos reklama ir pardavimas arba tiekimas vartotojui;
  [50 pakeit.] |
| --- | --- |

iii)

prekiautojo arba – kai prekiautojas yra juridinis asmuo – prekiautojui atstovaujančio fizinio asmens organizuotoje išvykoje, kurios tikslas arba padarinys – prekių arba skaitmeninio turinio ar susijusios paslaugos reklama ir pardavimas arba tiekimas vartotojui;
  [50 pakeit.]

| r) | verslo patalpos – tai:








  i) | nekilnojamosios mažmeninės prekybos patalpos, kuriose prekiautojas nuolat užsiima veikla, arba |
| --- | --- | --- |

r)

verslo patalpos – tai:

i)

nekilnojamosios mažmeninės prekybos patalpos, kuriose prekiautojas nuolat užsiima veikla, arba

| ii) | kilnojamosios mažmeninės prekybos patalpos, kuriose prekiautojas paprastai užsiima veikla;
  [51 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

kilnojamosios mažmeninės prekybos patalpos, kuriose prekiautojas paprastai užsiima veikla;
  [51 pakeit.]

| s) | komercinė garantija – prekiautojo arba gamintojo gamintojo
  (laiduotojo)
  greta teisinių įsipareigojimų pagal 106 straipsnį

  jo teisinės prievolės, susijusios su atitikties garantija,
  prisiimtas įsipareigojimas neįvykdžius sutarties reikalavimų vartotojui grąžinti sumokėtą kainą arba pakeisti, pataisyti prekes arba skaitmeninį turinį ar suteikti jų aptarnavimo paslaugas, jeigu šios prekės neatitinka specifikacijų arba turi kitų elementų, nesusijusių su garantiniame lape arba atitinkamoje reklamoje, skelbtoje sutarties sudarymo momentu arba iki jos sudarymo, aprašytais atitikties reikalavimais; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

s)

komercinė garantija – prekiautojo arba gamintojo gamintojo
  (laiduotojo)
  greta teisinių įsipareigojimų pagal 106 straipsnį

  jo teisinės prievolės, susijusios su atitikties garantija,
  prisiimtas įsipareigojimas neįvykdžius sutarties reikalavimų vartotojui grąžinti sumokėtą kainą arba pakeisti, pataisyti prekes arba skaitmeninį turinį ar suteikti jų aptarnavimo paslaugas, jeigu šios prekės neatitinka specifikacijų arba turi kitų elementų, nesusijusių su garantiniame lape arba atitinkamoje reklamoje, skelbtoje sutarties sudarymo momentu arba iki jos sudarymo, aprašytais atitikties reikalavimais; [52 pakeit.]

| sa) | taisymas – prekių ar skaitmeninio turinio atitikimo sutarčiai užtikrinimo veiksmas neatitikimo atveju; [53 pakeit.] |
| --- | --- |

sa)

taisymas – prekių ar skaitmeninio turinio atitikimo sutarčiai užtikrinimo veiksmas neatitikimo atveju; [53 pakeit.]

| t) | patvarioji laikmena – laikmena, kurioje šalis gali saugoti asmeniškai jai skirtą informaciją taip, kad su ta informacija galėtų susipažinti informacijos paskirtį atitinkančiu laikotarpiu ir iš kurios laikomą informaciją galėtų atgaminti jos nepakeisdama; |
| --- | --- |

t)

patvarioji laikmena – laikmena, kurioje šalis gali saugoti asmeniškai jai skirtą informaciją taip, kad su ta informacija galėtų susipažinti informacijos paskirtį atitinkančiu laikotarpiu ir iš kurios laikomą informaciją galėtų atgaminti jos nepakeisdama;

| u) | viešasis aukcionas – pardavimo būdas, kai prekiautojas prekes arba skaitmeninį turinį vartotojui, kuris asmeniškai dalyvauja arba kuriam suteikiama galimybė asmeniškai dalyvauti aukcione, siūlo per skaidrią, konkurencingais pasiūlymais grindžiamą procedūrą, kuriai vadovauja aukciono vedėjas ir kurios laimėtojas privalo įsigyti prekes ar skaitmeninį turinį; |
| --- | --- |

u)

viešasis aukcionas – pardavimo būdas, kai prekiautojas prekes arba skaitmeninį turinį vartotojui, kuris asmeniškai dalyvauja arba kuriam suteikiama galimybė asmeniškai dalyvauti aukcione, siūlo per skaidrią, konkurencingais pasiūlymais grindžiamą procedūrą, kuriai vadovauja aukciono vedėjas ir kurios laimėtojas privalo įsigyti prekes ar skaitmeninį turinį;

| v) | imperatyvioji norma – nuostata, kurios šalys negali netaikyti arba apriboti ar keisti jos poveikio;
  [54 pakeit.] |
| --- | --- |

v)

imperatyvioji norma – nuostata, kurios šalys negali netaikyti arba apriboti ar keisti jos poveikio;
  [54 pakeit.]

| w) | kreditorius – asmuo, turintis teisę iš kito asmens (skolininko) reikalauti įvykdyti pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką;
  [55 pakeit.] |
| --- | --- |

w)

kreditorius – asmuo, turintis teisę iš kito asmens (skolininko) reikalauti įvykdyti pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką;
  [55 pakeit.]

| x) | skolininkas – asmuo, kitam asmeniui (kreditoriui) turintis pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką;
  [56 pakeit.] |
| --- | --- |

x)

skolininkas – asmuo, kitam asmeniui (kreditoriui) turintis pareigą, kurios dalykas gali turėti piniginę arba nepiniginę išraišką;
  [56 pakeit.]

| y) | prievolė – vienos teisinio santykio šalies pareiga atlikti tam tikrą veiksmą, kurią ji turi kitos šalies atžvilgiu.
  [57 pakeit.] |
| --- | --- |

y)

prievolė – vienos teisinio santykio šalies pareiga atlikti tam tikrą veiksmą, kurią ji turi kitos šalies atžvilgiu.
  [57 pakeit.]

| ya) | nemokamas atitikties užtikrinimas – nereikalaujama apmokėti sąnaudų, ypač siuntimo, darbo ir medžiagų, būtinų norint atkurti ar užtikrinti sutarties sąlygas atitinkančią prekės būklę. [58 pakeit.] |
| --- | --- |

ya)

nemokamas atitikties užtikrinimas – nereikalaujama apmokėti sąnaudų, ypač siuntimo, darbo ir medžiagų, būtinų norint atkurti ar užtikrinti sutarties sąlygas atitinkančią prekės būklę. [58 pakeit.]

3 straipsnis

Neprivalomas bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės pobūdis

Šalys
  , laikydamosi 8 ir 9 straipsniuose nustatytų reikalavimų,
  gali susitarti, kad bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė būtų taikoma jų tarpvalstybinėms prekių pirkimo–pardavimo, skaitmeninio turinio tiekimo ir susijusių paslaugų sutartims, patenkančioms į jos teritorinę, materialinę ir asmeninę taikymo sritį, nustatytą 4–7 straipsniuose. [59 pakeit.]

4 straipsnis

Tarpvalstybinės sutartys

1.   Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma
  nuotolinės prekybos

  tarpvalstybinėms sutartims
  , kurios yra tarpvalstybinės sutartys
  . [60 pakeit.]

2.   Šiame reglamente prekiautojų tarpusavio sutartis – tarpvalstybinė sutartis, jei šalių įprastinė buveinės vieta yra skirtingose valstybėse, iš kurių bent viena yra valstybė narė.

3.   Šiame reglamente prekiautojo ir vartotojo sutartis – tarpvalstybinė sutartis, jei

| a) | vartotojo nurodytas adresas, prekių pristatymo arba sąskaitos pateikimo adresas yra kitoje valstybėje nei prekiautojo įprastinės buveinės vietos valstybė ir |
| --- | --- |

a)

vartotojo nurodytas adresas, prekių pristatymo arba sąskaitos pateikimo adresas yra kitoje valstybėje nei prekiautojo įprastinės buveinės vietos valstybė ir

| b) | bent viena iš šių valstybių yra valstybė narė. |
| --- | --- |

b)

bent viena iš šių valstybių yra valstybė narė.

4.   Šiame reglamente įmonių ar kitų institucijų, turinčių juridinio asmens statusą arba jo neturinčių, buveinės vieta yra centrinės administracijos buveinė. Įprastinė prekiautojo, kuris yra fizinis asmuo, buveinės vieta yra pagrindinė to asmens verslo vieta.

5.   Kai sutartis sudaryta veikiant prekiautojo filialui, atstovybei arba kitam padaliniui, to filialo, atstovybės arba kito padalinio buvimo vieta laikoma prekiautojo įprastine buveinės vieta.

6.   Siekiant nustatyti, ar sutartis yra tarpvalstybinė, reikšmingas momentas, kai buvo pasiektas susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę.

5 straipsnis

Sutartys, kurioms gali būti taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė

Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma
  nuotolinės prekybos sutartims, įskaitant sutartis, sudarytas internetu, tai yra
  : [61 pakeit.]

| a) | pirkimo–pardavimo sutartims; |
| --- | --- |

a)

pirkimo–pardavimo sutartims;

| b) | skaitmeninio turinio, kurį naudotojas gali saugoti, tvarkyti, pakartotinai naudoti arba kurio prieigą gali turėti, tiekimo patvariąja laikmena ar kitaip

  kitais būdais
  sutartims, nesvarbu, ar skaitmeninis turinys patiektas mainais už sumokėtą kainą
  , ar už priešpriešinį įsipareigojimą, bet ne už kainos sumokėjimą, arba nepateiktas mainais už kitokį priešpriešinį įsipareigojimą
  ; [62 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

skaitmeninio turinio, kurį naudotojas gali saugoti, tvarkyti, pakartotinai naudoti arba kurio prieigą gali turėti, tiekimo patvariąja laikmena ar kitaip

  kitais būdais
  sutartims, nesvarbu, ar skaitmeninis turinys patiektas mainais už sumokėtą kainą
  , ar už priešpriešinį įsipareigojimą, bet ne už kainos sumokėjimą, arba nepateiktas mainais už kitokį priešpriešinį įsipareigojimą
  ; [62 pakeit.]

| c) | susijusioms paslaugų sutartims, neatsižvelgiant į tai, ar už paslaugą buvo sutarta atskira kaina. |
| --- | --- |

c)

susijusioms paslaugų sutartims, neatsižvelgiant į tai, ar už paslaugą buvo sutarta atskira kaina.

6 straipsnis

Mišrių sutarčių ir su vartojimo kreditu susijusių sutarčių nereglamentavimas

  Susijusios sutartys ir mišrios sutartys [63 pakeit.]

1.   Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė negali

  taip pat gali
  būti taikoma mišrioms sutartims, kuriose numatyta kitų elementų:

| a) | tais atvejais, kai sutartis, kuriai taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, susijusi su ne pirkimo–pardavimo sutartimi, skaitmeninio turinio tiekimo sutartimi arba susijusių paslaugų teikimo sutartimi, arba |
| --- | --- |

a)

tais atvejais, kai sutartis, kuriai taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, susijusi su ne pirkimo–pardavimo sutartimi, skaitmeninio turinio tiekimo sutartimi arba susijusių paslaugų teikimo sutartimi, arba

| b) | tais atvejais, kai sutartis apima kitus elementus
  nei prekių pirkimas–pardavimas, skaitmeninio turinio tiekimas ir

  arba
  susijusių paslaugų teikimas, kaip apibrėžta 5 straipsnyje
  , jeigu tie elementai yra dalomi ir kaina gali būtų padalyta
  . [64 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

tais atvejais, kai sutartis apima kitus elementus
  nei prekių pirkimas–pardavimas, skaitmeninio turinio tiekimas ir

  arba
  susijusių paslaugų teikimas, kaip apibrėžta 5 straipsnyje
  , jeigu tie elementai yra dalomi ir kaina gali būtų padalyta
  . [64 pakeit.]

1a.
     
  1 dalies a punkte nurodytais atvejais susijusi sutartis reglamentuojama pagal kitą taikomą teisę. [65 pakeit.]

1b.
     
  1 dalies a punkte nurodytais atvejais ir

| a) | kai sutarčių, kurioms taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, atžvilgiu bet kuri iš šalių įgyvendina savo teisę, teisių gynimo priemonę ar gynybą arba jeigu ta sutartis negalioja ar yra neprivaloma, poveikis susijusiai sutarčiai reglamentuojamas pagal nacionalinę teisę, taikomą susijusiai sutarčiai; [66 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

kai sutarčių, kurioms taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, atžvilgiu bet kuri iš šalių įgyvendina savo teisę, teisių gynimo priemonę ar gynybą arba jeigu ta sutartis negalioja ar yra neprivaloma, poveikis susijusiai sutarčiai reglamentuojamas pagal nacionalinę teisę, taikomą susijusiai sutarčiai; [66 pakeit.]

| b) | kai susijusių sutarčių, atžvilgiu bet kuri iš šalių įgyvendina savo teisę, teisių gynimo priemonę ar gynybą arba jeigu ta sutartis negalioja ar yra neprivaloma pagal tai sutarčiai taikomą nacionalinę teisę, tai nedaro poveikio šalių prievolėms pagal sutartį, kuriai taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, išskyrus atvejus, kai šalis šią sutartį sudaro ne pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, o pagal susijusiai sutarčiai taikomą teisę arba sudaro tą sutartį visiškai skirtingomis sąlygomis, šiais atvejais minėtoji šalis turi teisę nutraukti sutartį, kuriai taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė. [67 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kai susijusių sutarčių, atžvilgiu bet kuri iš šalių įgyvendina savo teisę, teisių gynimo priemonę ar gynybą arba jeigu ta sutartis negalioja ar yra neprivaloma pagal tai sutarčiai taikomą nacionalinę teisę, tai nedaro poveikio šalių prievolėms pagal sutartį, kuriai taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, išskyrus atvejus, kai šalis šią sutartį sudaro ne pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, o pagal susijusiai sutarčiai taikomą teisę arba sudaro tą sutartį visiškai skirtingomis sąlygomis, šiais atvejais minėtoji šalis turi teisę nutraukti sutartį, kuriai taikoma bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė. [67 pakeit.]

1c.
     
  1 dalies b punkte nurodytais atvejais laikoma, kad dėl kitų, į sutartį įtrauktų elementų, susitarta pagal susijusią sutartį. [68 pakeit.]

2.   Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė negali būti taikoma prekiautojo ir vartotojo sutartims, pagal kurias prekiautojas vartotojui suteikia arba pažada suteikti kreditą atidėto mokėjimo, paskolos arba kitų panašių finansinių sąlygų forma. Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma prekiautojo ir vartotojo sutartims, pagal kurias tos pačios rūšies prekės, skaitmeninis turinys tiekiami arba susijusi paslauga tiekiama reguliariai, o vartotojas už tokias prekes, skaitmeninį turinį arba susijusias paslaugas moka dalimis už tiekimo (teikimo) laikotarpį.
  [69 pakeit.]

7 straipsnis

Sutarties šalys

1.   Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma tik tais atvejais, kai prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas yra prekiautojas. Kai visos sutarties šalys yra prekiautojai, bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę galima taikyti tuomet, kai bent viena iš tų šalių yra mažoji arba vidutinė įmonė (MVĮ).

2.   Šio reglamento tikslais MVĮ yra prekiautojas,

| a) | kuris turi mažiau nei 250 darbuotojų ir |
| --- | --- |

a)

kuris turi mažiau nei 250 darbuotojų ir

| b) | kurio metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR ar metinis balansas neviršija 43 mln. EUR arba – MVĮ, kurios įprastinė buveinės vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, arba trečiojoje valstybėje, atveju – lygiavertės sumos tos valstybės narės arba trečiosios valstybės valiuta. [70 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kurio metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR ar metinis balansas neviršija 43 mln. EUR arba – MVĮ, kurios įprastinė buveinės vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, arba trečiojoje valstybėje, atveju – lygiavertės sumos tos valstybės narės arba trečiosios valstybės valiuta. [70 pakeit.]

8 straipsnis

Susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę

1.   Bendrajai Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisei taikyti būtinas atitinkamas šalių susitarimas. Tokio susitarimo sudarymo faktas ir jo galiojimas nustatomas pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis, 9 straipsnį ir atitinkamus bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės skyrius ir nuostatas.

2.   Kiek tai susiję su prekiautojo ir vartotojo santykiais, susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę galioja tik jeigu vartotojas aiškiai išreiškė sutikimą atskirai nuo pareiškimo apie susitarimą sudaryti sutartį
  ir jeigu laikomasi reikalavimų pagal 9 straipsnį
  . To susitarimo patvirtinimą prekiautojas vartotojui pateikia patvariojoje laikmenoje. [71 pakeit.]

3.   Kiek tai susiję su prekiautojo ir vartotojo santykiais, bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma tik kaip visuma, o ne dalimis.
  Kiek tai susiję su prekiautojų tarpusavio santykiais, bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė gali būti taikoma tik dalimis, jeigu ji nenustato draudimo neįtraukti tam tikrų nuostatų. [72 pakeit.]

9 straipsnis

Standartinis informacinis pranešimas prekiautojo ir vartotojo sutartyse

1.   Palaikant prekiautojo ir vartotojo santykius, prekiautojas privalo vykdyti ne tik bendrojoje Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisėje nustatytas pareigas suteikti ikisutartinę informaciją, bet ir atkreipti vartotojo dėmesį į ketinimą taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę iki tokio susitarimo sudarymo, vartotojui aiškiai pateikiant priede pridėtą informacinį pranešimą. Kai susitarimas taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę sudarytas telefonu ar kitomis priemonėmis, kuriomis vartotojui negalima pateikti informacinio pranešimo, arba kai prekiautojas nepateikė informacinio pranešimo, susitarimas vartotojo nesaisto tol, kol jis negavo 8 straipsnio 2 dalyje nurodyto patvirtinimo kartu su informaciniu pranešimu ir po to neišreiškė sutikimo taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę.

2.   1 dalyje nurodytame informaciniame pranešime, jeigu jis yra elektroninės formos, pateikiamas hipersaitas arba kitomis aplinkybėmis nurodoma interneto svetainė, kurioje būtų galima nemokamai susipažinti su bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės tekstu.

10 straipsnis

Sankcijos už specialiųjų reikalavimų pažeidimą

Valstybės narės nustato sankcijas už 8 ir 9 straipsniuose nustatytų reikalavimų pažeidimus, kuriuos prekiautojai padaro vartotojų atžvilgiu, ir imasi visų reikalingų priemonių, kad tos sankcijos būtų taikomos. Nustatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Ne vėliau kaip... (*2) valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie atitinkamas nuostatas, o prireikus apie jų vėlesnius pakeitimus.

11 straipsnis

Bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo pasekmės

1.
     Kai šalys yra sudariusios galiojantį susitarimą sutarčiai taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, jos normomis reglamentuojamiems klausimams galioja tik bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, Jei sutartis buvo faktiškai sudaryta, bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise reglamentuojamas ir pareigos suteikti ikisutartinę informaciją vykdymas bei teisių gynimo priemonės šias pareigas pažeidus

  , o ne sutarčių teisės sistema, kuri pagal teisės sistemą būtų laikoma taikytina teise, jeigu šio susitarimo nebūtų. [73 pakeit.]

1a.
     
  Kai šalys pradeda derybas arba atlieka kitus parengiamuosius veiksmus, skirtus sutarčiai pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę sudaryti, bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė taikoma ir pareigomis suteikti ikisutartinę informaciją, ir teisių gynimo priemonėms šias pareigas pažeidus, taip pat kitiems klausimams, svarbiems prieš sudarant sutartį.

Pirmoje pastraipoje nurodytas bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymas nedaro poveikio teisei, taikomai pagal atitinkamas kolizines normas, jeigu prekiautojas nurodė ir kitas teisines sistemas. [74 pakeit.]

11a straipsnis

Bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės reglamentuojami klausimai

1.
     
  Bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normomis reglamentuojami šie klausimai:

| a) | ikisutartinės pareigos suteikti informaciją; |
| --- | --- |

a)

ikisutartinės pareigos suteikti informaciją;

| b) | sutarties sudarymas, įskaitant formos reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

sutarties sudarymas, įskaitant formos reikalavimus;

| c) | teisė atsisakyti sutarties ir jos pasekmės; |
| --- | --- |

c)

teisė atsisakyti sutarties ir jos pasekmės;

| d) | sutarties nuginčijimas dėl klaidos, apgaulės, grasinimų arba piktnaudžiavimo ir tokio nuginčijimo pasekmės; |
| --- | --- |

d)

sutarties nuginčijimas dėl klaidos, apgaulės, grasinimų arba piktnaudžiavimo ir tokio nuginčijimo pasekmės;

| e) | aiškinimas; |
| --- | --- |

e)

aiškinimas;

| f) | turinys ir sutarties galia, taip pat atitinkamos sutarties turinys ir galia; |
| --- | --- |

f)

turinys ir sutarties galia, taip pat atitinkamos sutarties turinys ir galia;

| g) | nesąžiningų sutarties sąlygų vertinimas ir pasekmės; |
| --- | --- |

g)

nesąžiningų sutarties sąlygų vertinimas ir pasekmės;

| h) | šalių teisės ir pareigos; |
| --- | --- |

h)

šalių teisės ir pareigos;

| i) | teisių gynimo priemonės dėl prievolės nevykdymo; |
| --- | --- |

i)

teisių gynimo priemonės dėl prievolės nevykdymo;

| j) | restitucija po sutarties nuginčijimo, nutraukimo arba neprivalomos sutarties atveju; |
| --- | --- |

j)

restitucija po sutarties nuginčijimo, nutraukimo arba neprivalomos sutarties atveju;

| k) | senatis ir teisių išnykimas; |
| --- | --- |

k)

senatis ir teisių išnykimas;

| l) | sankcijos už prievolių ir su tos teisės taikymu susijusių pareigų nevykdymą. [75 pakeit.] |
| --- | --- |

l)

sankcijos už prievolių ir su tos teisės taikymu susijusių pareigų nevykdymą. [75 pakeit.]

2.
     
  Klausimus, kurių nereglamentuoja bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normos, reglamentuoja nacionalinė teisė, taikoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 593/2008 ir Reglamentą (EB) Nr. 864/2007 ar kitą atitinkamą kolizinę normą. Tokie klausimai yra:

| a) | teisinis subjektiškumas; |
| --- | --- |

a)

teisinis subjektiškumas;

| b) | sutarties negaliojimas dėl neveiksnumo, neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei, išskyrus atvejus, kai bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė nustato neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei priežastis; |
| --- | --- |

b)

sutarties negaliojimas dėl neveiksnumo, neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei, išskyrus atvejus, kai bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė nustato neteisėtumo arba prieštaravimo gerai moralei priežastis;

| c) | sutarties kalbos nustatymas; |
| --- | --- |

c)

sutarties kalbos nustatymas;

| d) | diskriminavimo draudimas; |
| --- | --- |

d)

diskriminavimo draudimas;

| e) | atstovavimas; |
| --- | --- |

e)

atstovavimas;

| f) | skolininkų ir kreditorių daugetas, sutarties šalių pasikeitimas, įskaitant teisių perleidimą; |
| --- | --- |

f)

skolininkų ir kreditorių daugetas, sutarties šalių pasikeitimas, įskaitant teisių perleidimą;

| g) | įskaitymas ir susijungimas; |
| --- | --- |

g)

įskaitymas ir susijungimas;

| h) | dėl nekilnojamojo turto arba teisių į nekilnojamąjį turtą sukūrimo, įgijimo ar perdavimo; |
| --- | --- |

h)

dėl nekilnojamojo turto arba teisių į nekilnojamąjį turtą sukūrimo, įgijimo ar perdavimo;

| i) | intelektinės nuosavybės teisė; taip pat |
| --- | --- |

i)

intelektinės nuosavybės teisė; taip pat

| j) | deliktų teisė, įskaitant galimybę kartu pareikšti iš sutartinės ir nesutartinės atsakomybės kylančius reikalavimus.

  [76 pakeit.] |
| --- | --- |

j)

deliktų teisė, įskaitant galimybę kartu pareikšti iš sutartinės ir nesutartinės atsakomybės kylančius reikalavimus.

  [76 pakeit.]

3.
     
  Šis straipsnis nedaro poveikio jokioms imperatyvioms trečiųjų valstybių normoms, kurios gali būti taikomos pagal atitinkamas kolizines normas.

  [77 pakeit.]

12 straipsnis

Iš paslaugų direktyvos išplaukiančios informavimo pareigos

Šis reglamentas neturi įtakos informavimo pareigoms, nustatytoms nacionalinės teisės aktuose, kuriais perkeliamos Direktyvos 2006/123/EB nuostatos, ir papildančioms bendrojoje Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisėje įtvirtintas informavimo pareigas.

13 straipsnis

Valstybių narių galimybės

Valstybė narė gali nuspręsti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę leisti taikyti:

| a) | sutartims, kai įprastinė prekiautojo buveinės vieta arba – prekiautojo ir vartotojo sutarties atveju – įprastinė prekiautojo buveinės vieta, vartotojo nurodytas adresas, prekių pristatymo adresas arba sąskaitų pateikimo adresas yra toje valstybėje narėje, ir (arba) |
| --- | --- |

a)

sutartims, kai įprastinė prekiautojo buveinės vieta arba – prekiautojo ir vartotojo sutarties atveju – įprastinė prekiautojo buveinės vieta, vartotojo nurodytas adresas, prekių pristatymo adresas arba sąskaitų pateikimo adresas yra toje valstybėje narėje, ir (arba)

| b) | sutartims, kurių visos šalys yra prekiautojai, tačiau nė viena jų nėra MVĮ, kaip apibrėžta 7 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

b)

sutartims, kurių visos šalys yra prekiautojai, tačiau nė viena jų nėra MVĮ, kaip apibrėžta 7 straipsnio 2 dalyje.

14 straipsnis

Pranešimas apie teismo sprendimus, kuriuose aiškinamas šis reglamentas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad Komisijai bus nedelsiant pranešama apie įsiteisėjusius jų teismų sprendimus, kuriuose aiškinamos šio reglamento normos.

2.   Komisija sukuria sistemą, leidžiančią susipažinti su informacija apie 1 dalyje nurodytus teismo sprendimus ir atitinkamus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus. Sistema turi būti prieinama visuomenei.
  [78 pakeit.]

15 straipsnis

Peržiūra

1.   Iki ... [4 
  metai po šio reglamento taikymo pradžios

  ] valstybės narės pateikia Komisijai su šio reglamento taikymu susijusią informaciją, visų pirma apie tai, kaip palankiai vertinama bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, kiek kilo ginčų dėl jos nuostatų ir kiek skiriasi vartotojų teisių apsauga pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę ir nacionalinę teisę. Toje informacijoje išsamiai apžvelgiama su bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės nuostatų aiškinimu susijusi nacionalinių teismų praktika.

2.   Iki ... [5 
  metai po šio reglamento taikymo pradžios

  ] Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui išsamią ataskaitą, kurioje peržiūrimas šio reglamento veikimas ir, be kita ko, atsižvelgiama į poreikį išplėsti jo taikymo sritį įmonių tarpusavio sutarčių atveju, į skaitmeninio turinio rinkos bei technologijų raidą ir tolesnę Sąjungos

  acquis

  raidą.
  [79 pakeit.]

16 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja 20-ą dieną po jo paskelbimo

  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .

2.   Jis taikomas nuo [

  6 mėnesiai po jo įsigaliojimo
  ].

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

  [80 pakeit.]

I PRIEDAS

BENDROJI EUROPOS PIRKIMO-PARDAVIMO SUTARČIŲ TEISĖ

TURINYS

| I dalis Įvadinės nuostatos | 36 |
| --- | --- |

| 1 skyrius. Bendrieji principai ir taikymas | 36 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrieji principai | 36 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Taikymas | 36 |
| --- | --- |

| II dalis. Saistančios sutarties formavimas | 42 |
| --- | --- |

| 2 skyrius. Ikisutartinė informacija | 42 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Ikisutartinė informacija, kurią prekiautojas turi suteikti vartotojui | 42 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Ikisutartinė informacija, kurią prekiautojas turi suteikti kitam prekiautojui | 48 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Elektroninėmis priemonėmis sudaromos sutartys | 48 |
| --- | --- |

| 4 skirsnis. Pareiga užtikrinti suteiktos informacijos teisingumą | 50 |
| --- | --- |

| 5 skirsnis. Teisių gynimo priemonės pažeidus informavimo pareigas | 50 |
| --- | --- |

| 3 skyrius. Sutarties sudarymas | 52 |
| --- | --- |

| 4 skyrius.Teisė atsisakyti prekiautojų ir vartotojų nuotolinės prekybos ir ne
  prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties | 56 |
| --- | --- |

| 5 skyrius.Valios trūkumai | 62 |
| --- | --- |

| III dalis. Sutarties turinio vertinimas | 65 |
| --- | --- |

| 6 skyrius. Aiškinimas | 65 |
| --- | --- |

| 7 skyrius. Sutarties turinys ir galia | 67 |
| --- | --- |

| 8 skyrius. Nesąžiningos sutarties sąlygos | 72 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrosios nuostatos | 72 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Nesąžiningos prekiautojo ir vartotojo sutarčių sąlygos | 72 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Nesąžiningos sutarties sąlygos prekiautojų tarpusavio sutartyse | 76 |
| --- | --- |

| IV dalis. Pirkimo–pardavimo sutarties ar skaitmeninio turinio tiekimo sutarties šalių
  pareigos ir teisių gynimo priemonės | 78 |
| --- | --- |

| 9 skyrius. Bendrosios nuostatos | 78 |
| --- | --- |

| 10 skyrius. Pardavėjo pareigos | 81 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrosios nuostatos | 81 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Pristatymas | 81 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Prekių ir skaitmeninio turinio atitiktis | 84 |
| --- | --- |

| 11 skyrius. Pirkėjo teisių gynimo priemonės | 87 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrosios nuostatos | 87 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Prekiautojo atliekamas trūkumų ištaisymas | 88 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Reikalavimas įvykdyti prievolę | 89 |
| --- | --- |

| 4 skirsnis. Pirkėjo prievolės vykdymo sustabdymas | 90 |
| --- | --- |

| 5 skirsnis. Sutarties nutraukimas | 90 |
| --- | --- |

| 6 skirsnis. Kainos sumažinimas | 92 |
| --- | --- |

| 7 skirsnis. Pranešimo reikalavimai prekiautojų tarpusavio sutartyje | 92 |
| --- | --- |

| 12 skyrius. Pirkėjo pareigos | 94 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrosios nuostatos | 94 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Kainos mokėjimas | 94 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Pristatytų daiktų priėmimas | 96 |
| --- | --- |

| 13 skyrius. Pardavėjo teisių gynimo priemonės | 98 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrosios nuostatos | 98 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Reikalavimas įvykdyti prievolę | 98 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Pardavėjo prievolės vykdymo sustabdymas | 99 |
| --- | --- |

| 4 skirsnis. Sutarties nutraukimas | 99 |
| --- | --- |

| 14 skyrius. Rizikos perėjimas | 101 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrosios nuostatos | 101 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Rizikos perėjimas vartojimo pirkimo–pardavimo sutartyse | 101 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Rizikos perėjimas prekiautojų tarpusavio sutartyse | 102 |
| --- | --- |

| V dalis. Susijusių paslaugų sutarties šalių pareigos ir teisių gynimo priemonės | 104 |
| --- | --- |

| 15 skyrius. Šalių pareigos ir teisių gynimo priemonės | 104 |
| --- | --- |

1 skirsnis. Tam tikrų bendrųjų vartojimo pirkimo–pardavimo sutarčių normų taikymas

| 2 skirsnis. Paslaugų teikėjo pareigos | 104 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Kliento pareigos | 106 |
| --- | --- |

| 4 skirsnis. Teisių gynimo priemonės | 106 |
| --- | --- |

| VI dalis. Nuostolių atlyginimas ir palūkanos | 109 |
| --- | --- |

| 16 skyrius. Nuostolių atlyginimas ir palūkanos | 109 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Nuostolių atlyginimas | 109 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Palūkanos už pavėluotus mokėjimus. Bendrosios nuostatos | 110 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Prekiautojų pavėluoti mokėjimai | 111 |
| --- | --- |

| VII dalis. Restitucija | 114 |
| --- | --- |

| 17 skyrius. Restitucija | 114 |
| --- | --- |

| VIII dalis. Senatis | 117 |
| --- | --- |

| 18 skyrius. Senatis | 117 |
| --- | --- |

| 1 skirsnis. Bendrosios nuostatos | 117 |
| --- | --- |

| 2 skirsnis. Senaties terminai ir jų pradžia | 117 |
| --- | --- |

| 3 skirsnis. Senaties termino pratęsimas | 118 |
| --- | --- |

| 4 skirsnis. Senaties termino atnaujinimas | 119 |
| --- | --- |

| 5 skirsnis. Senaties pasekmės | 119 |
| --- | --- |

| 6 skirsnis. Pakeitimas susitarimu | 119 |
| --- | --- |

| 1 priedėlis | 119 |
| --- | --- |

| 2 priedėlis | 121 |
| --- | --- |

[81 pakeit.]

II antraštinė dalis

Bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės nuostatos [82 pakeit.]

I dalis

Įvadinės nuostatos

1 skyrius

Bendrieji principai ir taikymas

1 skirsnis

Bendrieji principai

1 straipsnis

Sutarties laisvė

1.   Šalys turi teisę laisvai sudaryti sutartį ir nustatyti jos turinį, laikydamosi taikytinų imperatyviųjų normų.

2.   Šalys gali netaikyti bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės nuostatų arba apriboti ar keisti jų poveikį, nebent tose nuostatose numatyta kitaip.

2 straipsnis

Sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principas

1.   Kiekviena šalis privalo veikti vadovaudamasi sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principu.

2.   Šios pareigos pažeidimas gali užkirsti kelią ją pažeidusiai šaliai naudotis arba remtis teise, teisių gynimo priemonėmis arba gynyba, kuriomis ji būtų galėjusi naudotis sutarties nepažeidusi, arba užtraukti atsakomybę už pažeidimu kitai šaliai padarytą žalą

  bet tiesiogiai nesukuria teisės į žalos atlyginimą dėl prievolės nevykdymo
  . [83 pakeit.]

3.   Šalys negali netaikyti šio straipsnio nuostatų arba apriboti ar pakeisti jų poveikio.

3 straipsnis

Bendradarbiavimas

Šalys privalo bendradarbiauti tiek, kiek to galima tikėtis jų sutartinių prievolių vykdymo tikslais.

2 skirsnis

Taikymas

4 straipsnis

Aiškinimas

1.   Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė turi būti aiškinama autonomiškai, atsižvelgiant į jos tikslus ir pamatinius principus.

2.   Į bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį patenkantys, tačiau ja aiškiai nereglamentuojami klausimai reglamentuojami vadovaujantis jos tikslais bei pamatiniais principais ir visomis nuostatomis, nenukreipiant į nacionalinę teisę, kuri būtų taikoma nesant susitarimo taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, arba į kitą teisę.

3.   Kai tam tikra situacija reglamentuojama ir bendrąja, ir specialiąja norma, kolizijos atveju pirmenybė teikiama specialiajai normai.

5 straipsnis

Protingumas

1.   Protingumas – objektyvus kriterijus, nustatomas atsižvelgiant į sutarties pobūdį ir tikslą, konkrečias aplinkybes ir papročius bei atitinkamo amato arba profesijos praktiką.

2.   Nuoroda į tai, ko iš asmens galima tikėtis ar ko asmuo gali tikėtis arba ko galima tikėtis tam tikromis aplinkybėmis, yra nuoroda į tai, ko galima protingai tikėtis.

6 straipsnis

Formos reikalavimų nebuvimas

Jeigu bendrojoje Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisėje nenustatyta kitaip, sutarčiai, pareiškimui ar kitam ja reglamentuojamam veiksmui arba jų patvirtinimui netaikomi specialūs formos reikalavimai.

7 straipsnis

Individualiai neaptartos sutarties sąlygos

1.   Individualiai neaptarta laikoma vienos šalies pateikta sutarties sąlyga, kurios turiniui kita šalis negalėjo turėti įtakos.

2.   Kai viena šalis kitai šaliai pateikia sutarties sąlygų rinkinį, sąlyga nebus laikoma individualiai aptarta vien todėl, kad kita šalis ją pasirinko iš to rinkinio.

3.   Pareiga įrodyti, kad sutarties sąlyga, pateikta kaip viena iš standartinių sąlygų, vėliau buvo aptarta individualiai, tenka tą tvirtinančiai šaliai.

4.   Prekiautojo ir vartotojo sutarties atveju pareiga įrodyti, kad prekiautojo pateikta sutarties sąlyga buvo aptarta individualiai, tenka prekiautojui.

5.   Prekiautojo ir vartotojo sutarties atveju trečiojo asmens parengtos sutarties sąlygos laikomos prekiautojo pateiktomis sąlygomis, nebent jas į sutartį įtraukė vartotojas.

8 straipsnis

Sutarties nutraukimas

1.   Sutarties nutraukimas – šalių teisių ir pareigų pagal sutartį pasibaigimas, išskyrus teises ir pareigas, kylančias iš ginčų nagrinėjimo tvarką nustatančių sutarties sąlygų ar kitų sąlygų, kurios turi galioti ir po sutarties nutraukimo.

2.   Pareiga iki sutarties nutraukimo atlikti mokėtinus mokėjimus ir atlyginti nuostolius dėl sutarties nevykdymo išlieka. Kai sutartis nutraukiama dėl jos nevykdymo arba tikėtino nevykdymo, sutartį nutraukianti šalis taip pat turi teisę reikalauti, kad kita šalis, užuot įvykdžiusi sutartį vėliau, atlygintų nuostolius.

3.   Su sumokėtos kainos ir prekių arba skaitmeninio turinio grąžinimu susijusios sutarties nutraukimo pasekmės ir kitos restitucijos pasekmės reglamentuojamos 17 skyriuje nustatytomis restitucijos normomis.

9 straipsnis

Mišrios sutartys

  Sutartys, apimančios susijusių paslaugų teikimą [84 pakeit.]

1.   Kai sutartyje numatytas ir prekių pirkimas–pardavimas arba skaitmeninio turinio tiekimas, ir susijusios paslaugos teikimas, IV dalies normos taikomos šalių, veikiančių kaip prekių arba skaitmeninio turinio pardavėjas ir pirkėjas, pareigoms ir teisių gynimo priemonėms, o V dalies normos – šalių, veikiančių kaip paslaugų teikėjas ir klientas, pareigoms ir teisių gynimo priemonėms.

2.   Kai 1 dalyje numatytos sutarties atveju pardavėjo ir paslaugos teikėjo prievolės pagal sutartį turi būti įvykdytos dalimis arba yra dalomos kitokiu būdu, tokiais atvejais, jeigu yra pagrindas nutraukti sutartį dėl prievolės dalies, kuriai kaina gali būti padalyta, neįvykdymo, pirkėjas ir klientas gali nutraukti sutartį tik dėl tos dalies.

3.   2 dalis netaikoma tais atvejais, kai negalima tikėtis, kad pirkėjas ir klientas sutiks su kitų dalių įvykdymu, arba prievolės neįvykdymas yra tokio pobūdžio, koks pateisintų visos sutarties nutraukimą.

4.   Kai pardavėjo ir paslaugos teikėjo prievolės pagal sutartį yra nedalomos arba kainos negalima padalyti, pirkėjas ir klientas sutartį gali nutraukti tik jeigu prievolės neįvykdymas yra tokio pobūdžio, koks pateisina visos sutarties nutraukimą.

10 straipsnis

Pranešimas

1.   Šis straipsnis taikomas visiems pagal bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normas ir sutartį pateikiamiems pranešimams. Sąvoka „pranešimas“ apima bet kokio pareiškimo, kuriam ketinama suteikti teisinę galią arba kuriuo informacija perduodama teisiniu tikslu, paskelbimą. [85 pakeit.]

2.   Pranešimas gali būti pateikiamas visomis atsižvelgiant į aplinkybes tinkamomis priemonėmis.

3.   Pranešimas įsigalioja, kai jį gauna adresatas, nebent jame numatyta vėlesnė įsigaliojimo data.

4.   Adresatas pranešimą gauna:

| a) | kai jis adresatui įteikiamas; |
| --- | --- |

a)

kai jis adresatui įteikiamas;

| b) | kai jis įteikiamas adresato verslo vietoje arba – jei tokios verslo vietos nėra arba pranešimas skirtas vartotojui – adresato įprastinėje gyvenamojoje (buveinės) vietoje; |
| --- | --- |

b)

kai jis įteikiamas adresato verslo vietoje arba – jei tokios verslo vietos nėra arba pranešimas skirtas vartotojui – adresato įprastinėje gyvenamojoje (buveinės) vietoje;

| c) | pranešimą perduodant elektroniniu paštu arba kitu individualios komunikacijos būdu – kai adresatas gali su juo susipažinti, arba |
| --- | --- |

c)

pranešimą perduodant elektroniniu paštu arba kitu individualios komunikacijos būdu – kai adresatas gali su juo susipažinti, arba

| d) | kai jis adresatui įteikiamas tokioje vietoje ir taip, jog galima tikėtis, kad adresatas nepagrįstai nedelsdamas gali su juo susipažinti. |
| --- | --- |

d)

kai jis adresatui įteikiamas tokioje vietoje ir taip, jog galima tikėtis, kad adresatas nepagrįstai nedelsdamas gali su juo susipažinti.

Adresatas pranešimą gauna, kai įvykdomas vienas iš a, b, c arba d punktų reikalavimų, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta anksčiau.

5.   Pranešimas negalioja, jei adresatas jo atšaukimą gauna anksčiau arba kartu su pranešimu.

6.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti 3 ir 4 dalių arba apriboti ar pakeisti jų poveikio.

11 straipsnis

Terminų skaičiavimas

1.   Šio straipsnio nuostatos taikomos terminų skaičiavimui visais bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės tikslais.
  [86 pakeit.]

1a.
     
  Kai dienomis, savaitėmis, mėnesiais arba metais nurodytas terminas turi būti skaičiuojamas nuo konkretaus įvykio, veiksmo arba momento, diena, kurią įvyko įvykis, atliktas veiksmas ar atėjo momentas, į atitinkamą terminą neįskaičiuojama. [87 pakeit.]

2.   Atsižvelgiant į 4, 5 ir 7 dalis:

| a) | dienomis skaičiuojamas terminas prasideda pirmą dieną nulis valandų nulis minučių ir baigiasi paskutinę termino dieną dvidešimt ketvirtą valandą nulis minučių; |
| --- | --- |

a)

dienomis skaičiuojamas terminas prasideda pirmą dieną nulis valandų nulis minučių ir baigiasi paskutinę termino dieną dvidešimt ketvirtą valandą nulis minučių;

| b) | savaitėmis, mėnesiais arba metais skaičiuojamas terminas prasideda pirmą termino dieną nulis valandų nulis minučių ir baigiasi paskutinės savaitės, paskutinio mėnesio arba paskutinių metų dieną, kuri yra ta pati savaitės diena arba sutampa su atitinkama mėnesio diena, nuo kurios prasideda terminas, dvidešimt ketvirtą valandą nulis minučių; jeigu mėnesiais arba metais skaičiuojamo termino pabaiga tenka paskutiniam mėnesiui, kuris atitinkamos dienos neturi, terminas pasibaigia paskutinės to mėnesio dienos dvidešimt ketvirtą valandą nulis minučių. |
| --- | --- |

b)

savaitėmis, mėnesiais arba metais skaičiuojamas terminas prasideda pirmą termino dieną nulis valandų nulis minučių ir baigiasi paskutinės savaitės, paskutinio mėnesio arba paskutinių metų dieną, kuri yra ta pati savaitės diena arba sutampa su atitinkama mėnesio diena, nuo kurios prasideda terminas, dvidešimt ketvirtą valandą nulis minučių; jeigu mėnesiais arba metais skaičiuojamo termino pabaiga tenka paskutiniam mėnesiui, kuris atitinkamos dienos neturi, terminas pasibaigia paskutinės to mėnesio dienos dvidešimt ketvirtą valandą nulis minučių.

3.   Kai dienomis, savaitėmis, mėnesiais arba metais nurodytas terminas turi būti skaičiuojamas nuo konkretaus įvykio, veiksmo arba momento, diena, kurią įvyko įvykis, atliktas veiksmas ar atėjo momentas, į atitinkamą terminą neįskaičiuojama.
  [88 pakeit.]

4.   Į terminą įskaičiuojami šeštadieniai, sekmadieniai ir oficialios švenčių dienos, išskyrus atvejus, kai aiškiai nustatyta kitaip arba terminas išreikštas darbo dienomis.

5.   Kai toje vietoje, kurioje turi būti atliktas nurodytas veiksmas, paskutinė termino diena yra šeštadienis, sekmadienis ar oficialios šventės diena, terminas baigiasi po jos einančią darbo dieną dvidešimt ketvirtą valandą nulis minučių. Ši nuostata netaikoma nuo konkrečios datos arba įvykio atgaline data skaičiuojamam terminui.

6.   Kai asmuo kitam asmeniui siunčia dokumentą, kuriame adresatui nustato atsakymo arba kito veiksmo atlikimo terminą, tačiau nenurodo, kada tas terminas prasideda, jeigu nenustatyta kitaip, terminas skaičiuojamas nuo momento, kai adresatas dokumentą gauna.
  [89 pakeit.]

7.   Šiame straipsnyje vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | oficialios šventės diena (tam tikroje Europos Sąjungos valstybėje narėje ar valstybės narės teritorijos dalyje) – tam tikroje valstybėje narėje ar jos teritorijos dalyje tokia diena paskelbta ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje publikuojamame sąraše nurodyta diena ir |
| --- | --- |

a)

oficialios šventės diena (tam tikroje Europos Sąjungos valstybėje narėje ar valstybės narės teritorijos dalyje) – tam tikroje valstybėje narėje ar jos teritorijos dalyje tokia diena paskelbta ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje publikuojamame sąraše nurodyta diena ir

| b) | darbo dienos – visos dienos, išskyrus šeštadienius, sekmadienius ir oficialių švenčių dienas. |
| --- | --- |

b)

darbo dienos – visos dienos, išskyrus šeštadienius, sekmadienius ir oficialių švenčių dienas.

7a.
     
  Kai asmuo kitam asmeniui siunčia dokumentą, kuriame adresatui nustato atsakymo arba kito veiksmo atlikimo terminą, tačiau nenurodo, kada tas terminas prasideda, jeigu nenustatyta kitaip, terminas skaičiuojamas nuo momento, kai adresatas dokumentą gauna. [90 pakeit.]

12 straipsnis

Vienašaliai pareiškimai arba konkliudentiniai veiksmai

1.   Šalies valią išreiškiantis vienašalis pareiškimas turi būti aiškinamas taip, kaip buvo galima tikėtis, kad jį būtų galėjęs suprasti asmuo, kuriam jis skirtas.

2.   Jei pareiškimą padaręs asmuo norėjo jame vartojamam žodžiui arba žodžių junginiui suteikti ypatingą reikšmę, o kita šalis tai žinojo arba turėjo žinoti, žodis ar žodžių junginys turi būti aiškinamas taip, kaip norėjo pareiškimą daranti šalis.

3.   Šalies valią išreiškiančių vienašalių pareiškimų aiškinimui su atitinkamais patikslinimais taikomi 59–65 straipsniai.
  [91 pakeit.]

4.   Šalies valią išreiškiantiems vienašaliams pareiškimams su atitinkamais patikslinimais taikomos valios trūkumus reglamentuojančios 5 skyriaus normos.
  [92 pakeit.]

5.   Šiame straipsnyje nuoroda į pareiškimą apima nuorodą į konkliudentinius veiksmus, kurie gali būti prilyginti pareiškimui.

II dalis

Saistančios sutarties formavimas

2 skyrius

Ikisutartinė informacija

1 skirsnis

Ikisutartinė informacija, kurią prekiautojas turi suteikti vartotojui

13 straipsnis

Informavimo pareiga su vartotoju sudarant nuotolinės prekybos sutartį arba sutartį ne prekybai skirtose patalpose
  [93 pakeit.]

1.   Prekiautojas, sudarantis nuotolinės prekybos sutartį arba sutartį ne prekybai skirtose patalpose, turi pareigą iki sutarties sudarymo arba vartotojo susaistymo oferta aiškiai ir suprantamai pateikti vartotojui šią informaciją:

| a) | pagrindines tiektinų prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų savybes tiek, kiek tai tinkama ryšio priemonės ir prekių, skaitmeninio turinio arba susijusios paslaugos atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

pagrindines tiektinų prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų savybes tiek, kiek tai tinkama ryšio priemonės ir prekių, skaitmeninio turinio arba susijusios paslaugos atžvilgiu;

| b) | bendrą kainą ir papildomus mokesčius bei išlaidas pagal 14 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

bendrą kainą ir papildomus mokesčius bei išlaidas pagal 14 straipsnį;

| c) | prekiautojo tapatybę ir adresą pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

prekiautojo tapatybę ir adresą pagal 15 straipsnį;

| d) | sutarties sąlygas pagal 16 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

sutarties sąlygas pagal 16 straipsnį;

| e) | teises atsisakyti sutarties pagal 17 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

teises atsisakyti sutarties pagal 17 straipsnį;

| f) | jei taikytina, informaciją apie prekiautojo pagalbą ir paslaugas vartotojams prekę įsigijus, komercines garantijas ir skundų nagrinėjimo tvarką ir jų sąlygas; |
| --- | --- |

f)

jei taikytina, informaciją apie prekiautojo pagalbą ir paslaugas vartotojams prekę įsigijus, komercines garantijas ir skundų nagrinėjimo tvarką ir jų sąlygas;

| g) | jei taikytina, galimybę naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmu, kuris taikomas prekiautojui, ir jo naudojimo būdus; |
| --- | --- |

g)

jei taikytina, galimybę naudotis alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmu, kuris taikomas prekiautojui, ir jo naudojimo būdus;

| h) | jei taikytina, informaciją apie skaitmeninio turinio funkcines savybes, įskaitant taikytinas technines apsaugos priemones, ir |
| --- | --- |

h)

jei taikytina, informaciją apie skaitmeninio turinio funkcines savybes, įskaitant taikytinas technines apsaugos priemones, ir

| i) | jei taikytina, informaciją apie reikšmingą skaitmeninio turinio suderinamumą su aparatine ir programine įranga, apie kurį prekiautojas žino arba turėjo žinoti. [94 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

jei taikytina, informaciją apie reikšmingą skaitmeninio turinio suderinamumą su aparatine ir programine įranga, apie kurį prekiautojas žino arba turėjo žinoti. [94 pakeit.]

2.   Suteikta informacija, išskyrus 1 dalies c punktu reikalaujamą adresą, yra sudedamoji sutarties dalis ir negali būti keičiama, nebent šalys aiškiai susitarė kitaip.

3.   Nuotolinės prekybos sutarties atveju

  Pagal
  šį straipsnį reikalaujama informacija turi būti:

| a) | vartotojui pateikta arba sudarytos sąlygos su ja susipažinti tokiu būdu, kuris būtų tinkamas naudojamų nuotolinio ryšio priemonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

vartotojui pateikta arba sudarytos sąlygos su ja susipažinti tokiu būdu, kuris būtų tinkamas naudojamų nuotolinio ryšio priemonių atžvilgiu;

| b) | suformuluota aiškiai bei suprantamai ir |
| --- | --- |

b)

suformuluota aiškiai bei suprantamai ir

| c) | jeigu ji pateikiama patvariojoje laikmenoje – įskaitoma. [95 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

jeigu ji pateikiama patvariojoje laikmenoje – įskaitoma. [95 pakeit.]

4.   Ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties atveju pagal šį straipsnį reikalaujama informacija turi būti:

| a) | pateikta popierine forma arba, jei vartotojas sutinka, kita patvariąja laikmena ir |
| --- | --- |

a)

pateikta popierine forma arba, jei vartotojas sutinka, kita patvariąja laikmena ir

| b) | įskaitoma ir suformuluota aiškiai bei suprantamai.
  [96 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

įskaitoma ir suformuluota aiškiai bei suprantamai.
  [96 pakeit.]

5.   Šis straipsnis netaikomas sutartims:

| a) | dėl maisto produktų, gėrimų ar kitų kasdieniam vartojimui skirtų namų ūkio prekių, kurias prekiautojas dažnai ir reguliariai fiziškai tiekia į vartotojo namus, gyvenamąją vietą ar darbovietę, tiekimo; |
| --- | --- |

a)

dėl maisto produktų, gėrimų ar kitų kasdieniam vartojimui skirtų namų ūkio prekių, kurias prekiautojas dažnai ir reguliariai fiziškai tiekia į vartotojo namus, gyvenamąją vietą ar darbovietę, tiekimo;

| b) | sudarytoms naudojant prekybos automatus arba automatizuotose prekybos vietose;
  [97 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

sudarytoms naudojant prekybos automatus arba automatizuotose prekybos vietose;
  [97 pakeit.]

| c) | ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties, jeigu kaina arba – kai tuo pačiu metu sudaromos kelios sutartys – bendra sutarties kaina neviršija 50 EUR arba lygiavertės sumos valiuta, pasirinkta sutarties kainai.
  [98 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties, jeigu kaina arba – kai tuo pačiu metu sudaromos kelios sutartys – bendra sutarties kaina neviršija 50 EUR arba lygiavertės sumos valiuta, pasirinkta sutarties kainai.
  [98 pakeit.]

| ca) | sudarytoms vadovaujantis valstybių narių teisės aktais, jeigu jas sudarė valstybės tarnautojas, pagal įstatymą privalantis būti nepriklausomu ir nešališku, ir kuris, suteikdamas išsamią teisinę informaciją, privalo užtikrinti, kad vartotojas sudarytų sutartį tik tinkamai apgalvojęs teisines pasekmes ir žinodamas jos teisinio taikymo sritį. [99 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

sudarytoms vadovaujantis valstybių narių teisės aktais, jeigu jas sudarė valstybės tarnautojas, pagal įstatymą privalantis būti nepriklausomu ir nešališku, ir kuris, suteikdamas išsamią teisinę informaciją, privalo užtikrinti, kad vartotojas sudarytų sutartį tik tinkamai apgalvojęs teisines pasekmes ir žinodamas jos teisinio taikymo sritį. [99 pakeit.]

14 straipsnis

Informacija apie kainą ir papildomus mokesčius bei išlaidas

1.   Pagal 13 straipsnio 1 dalies b punktą suteiktinoje informacijoje turi būti nurodyta:

| a) | bendra prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų kaina, įskaitant mokesčius, arba – kai dėl prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų pobūdžio kainos negalima protingai apskaičiuoti iš anksto – kainos apskaičiavimo būdas ir |
| --- | --- |

a)

bendra prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų kaina, įskaitant mokesčius, arba – kai dėl prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų pobūdžio kainos negalima protingai apskaičiuoti iš anksto – kainos apskaičiavimo būdas ir

| b) | jei taikytina, visi papildomi gabenimo, pristatymo ir pašto mokesčiai ir kitos išlaidos arba – kai jų negalima protingai apskaičiuoti iš anksto – informacija, kad tokius papildomus mokesčius ir išlaidas gali tekti sumokėti. |
| --- | --- |

b)

jei taikytina, visi papildomi gabenimo, pristatymo ir pašto mokesčiai ir kitos išlaidos arba – kai jų negalima protingai apskaičiuoti iš anksto – informacija, kad tokius papildomus mokesčius ir išlaidas gali tekti sumokėti.

2.   Kai sutartis neterminuota arba sutartyje numatyta prenumerata, bendroje kainoje turi būti nurodyta bendra kaina už atsiskaitymo laikotarpį. Kai už tokias sutartis imamas fiksuotas mokestis, bendroje kainoje turi būti nurodyta kaina už mėnesį. Kai bendros kainos negalima protingai apskaičiuoti iš anksto, reikia nurodyti kainos apskaičiavimo būdą.

3.   Jei taikytina, prekiautojas privalo informuoti vartotoją apie išlaidas nuotolinio ryšio priemonėms, naudojamoms sutarčiai sudaryti, kai tokios išlaidos apskaičiuojamos ne pagal bazinį tarifą.

15 straipsnis

Informacija apie prekiautojo tapatybę ir adresą

Pagal 13 straipsnio 1 dalies c punktą suteiktinoje informacijoje turi būti nurodyta:

| a) | informacija apie prekiautojo tapatybę ir adresą; |
| --- | --- |

a)

informacija apie prekiautojo tapatybę ir adresą;

| b) | geografinis adresas, kuriuo prekiautojas įsisteigęs; |
| --- | --- |

b)

geografinis adresas, kuriuo prekiautojas įsisteigęs;

| c) | prekiautojo telefono bei fakso numeris ir, jei turi, elektroninio pašto adresas, kad vartotojas su prekiautoju galėtų greitai susisiekti ir veiksmingai su juo bendrauti; |
| --- | --- |

c)

prekiautojo telefono bei fakso numeris ir, jei turi, elektroninio pašto adresas, kad vartotojas su prekiautoju galėtų greitai susisiekti ir veiksmingai su juo bendrauti;

| d) | jei taikytina, bet kurio kito prekiautojo, kurio vardu prekiautojas veikia, tapatybės duomenys ir adresas ir |
| --- | --- |

d)

jei taikytina, bet kurio kito prekiautojo, kurio vardu prekiautojas veikia, tapatybės duomenys ir adresas ir

| e) | prekiautojo ir, jei taikytina, prekiautojo, kurio vardu jis veikia, geografinis adresas, kuriuo vartotojas galėtų teikti skundus, jei šis adresas skiriasi nuo adreso, pateikto pagal šio straipsnio b ir d punktus. |
| --- | --- |

e)

prekiautojo ir, jei taikytina, prekiautojo, kurio vardu jis veikia, geografinis adresas, kuriuo vartotojas galėtų teikti skundus, jei šis adresas skiriasi nuo adreso, pateikto pagal šio straipsnio b ir d punktus.

16 straipsnis

Informacija apie sutarties sąlygas

Pagal 13 straipsnio 1 dalies d punktą suteiktinoje informacijoje turi būti nurodyta:

| a) | apmokėjimo, prekių pristatymo, skaitmeninio turinio tiekimo arba susijusių paslaugų suteikimo tvarka ir data, iki kurios prekiautojas įsipareigoja pristatyti prekes, patiekti skaitmeninį turinį arba suteikti susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

a)

apmokėjimo, prekių pristatymo, skaitmeninio turinio tiekimo arba susijusių paslaugų suteikimo tvarka ir data, iki kurios prekiautojas įsipareigoja pristatyti prekes, patiekti skaitmeninį turinį arba suteikti susijusias paslaugas;

| b) | jei taikytina, sutarties trukmė ir minimali vartotojo pareigų galiojimo trukmė arba, jei sutartis neterminuota ar automatiškai pratęsiama, sutarties nutraukimo sąlygos ir |
| --- | --- |

b)

jei taikytina, sutarties trukmė ir minimali vartotojo pareigų galiojimo trukmė arba, jei sutartis neterminuota ar automatiškai pratęsiama, sutarties nutraukimo sąlygos ir

| c) | informacija apie užstatą ar kitas finansines garantijas, kurių prekiautojas gali pareikalauti iš vartotojo, ir jų taikymo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

informacija apie užstatą ar kitas finansines garantijas, kurių prekiautojas gali pareikalauti iš vartotojo, ir jų taikymo sąlygos;

| d) | jei taikytina, informacija apie taikomus elgesio kodeksus ir galimybes gauti jų kopijas. |
| --- | --- |

d)

jei taikytina, informacija apie taikomus elgesio kodeksus ir galimybes gauti jų kopijas.

17 straipsnis

Informacija apie teises atsisakyti nuotolinės prekybos arba ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties [100 pakeit.]

1.   Kai vartotojas turi 4 skyriuje numatytą teisę atsisakyti sutarties, pagal 13 straipsnio 1 dalies e punktą suteiktinoje informacijoje turi būti nurodyta naudojimosi šia teise sąlygos, terminas ir tvarka, kaip numatyta 1 priedėlyje, taip pat 2 priedėlyje pateikta pavyzdinė sutarties atsisakymo forma.

2.   Pagal 13 straipsnio 1 dalies e punktą suteiktinoje informacijoje prireikus turi būti nurodyta, kad sutarties atsisakęs vartotojas turės padengti prekių grąžinimo išlaidas, o nuotolinės prekybos sutarčių atveju prekių grąžinimo išlaidas turės padengti, jeigu prekės dėl savo pobūdžio paprastai negali būti grąžintos paštu.

3.   Kai teisę atsisakyti sutarties vartotojas gali įgyvendinti po to, kai pateikė prašymą pradėti teikti susijusias paslaugas per sutarties atsisakymo terminą, pagal 13 straipsnio 1 dalies e punktą suteiktinoje informacijoje turi būti nurodyta, kad vartotojas turi sumokėti prekiautojui 45 straipsnio 5 dalyje nurodytą sumą.

4.   Pareiga suteikti 1, 2 ir 3 dalimis reikalaujamą informaciją gali būti įvykdoma vartotojui pateikiant pavyzdines sutarties atsisakymo instrukcijas, pateiktas 1 priedėlyje. Laikoma, kad prekiautojas šiuos informavimo reikalavimus įvykdė, jei vartotojui pateikė šias tinkamai užpildytas instrukcijas.

5.   Kai teisė atsisakyti sutarties nesuteikta pagal 40 straipsnio 2 dalies c–i punktus ir to straipsnio 3 dalį, pagal 13 straipsnio 1 dalies e punktą suteiktinoje informacijoje turi būti nurodyta tai, kad vartotojas negalės pasinaudoti teise atsisakyti sutarties, arba, jei taikytina, aplinkybės, kuriomis vartotojas praranda teisę atsisakyti sutarties.

18 straipsnis

Ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis. Papildomi informavimo reikalavimai ir patvirtinimas

1.   Prekiautojas privalo pateikti vartotojui pasirašytos sutarties kopiją arba sutarties patvirtinimą popierine forma, įskaitant, jei taikytina, vartotojo sutikimo ir pritarimo pagal 40 straipsnio 3 dalies d punktą patvirtinimą, atskira patvariąja laikmena, jeigu vartotojas su tuo sutinka.

2.   Kai vartotojas pageidauja, kad susijusios paslaugos būtų pradėtos teikti per 42 straipsnio 2 dalyje nurodytą sutarties atsisakymo terminą, prekiautojas privalo pareikalauti, kad vartotojas aiškiai pateiktų tokį prašymą patvariąja laikmena.
  [101 pakeit.]

19 straipsnis

Nuotolinės prekybos sutartys. Papildomi informavimo ir kiti reikalavimai [102 pakeit.]

1.   Kai prekiautojas vartotojui skambina telefonu siekdamas sudaryti nuotolinės prekybos sutartį, jis pokalbio su vartotoju pradžioje privalo atskleisti savo tapatybę ir, jeigu taikytina, asmens, kurio vardu jis skambina, tapatybę ir komercinį šio pokalbio tikslą.

2.   Jeigu nuotolinės prekybos sutartis sudaryta nuotolinio ryšio priemonėmis, talpinančiomis ribotą kiekį informacijos arba ją rodančiomis ribotą laiką, iki tokios sutarties sudarymo prekiautojas privalo tomis konkrečiomis priemonėmis suteikti bent jau šio straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją. Kitą 13 straipsnyje nurodytą informaciją prekiautojas vartotojui turi pateikti tinkamu būdu pagal 13 straipsnio 3 dalies reikalavimus.

3.   Pagal 2 dalį reikalaujama tokios informacijos:

| a) | pagrindinės tiektinų prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių teiktinų paslaugų savybės, kaip numatyta 13 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės tiektinų prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių teiktinų paslaugų savybės, kaip numatyta 13 straipsnio 1 dalies a punkte;

| b) | prekiautojo tapatybės duomenys, kaip numatyta 15 straipsnio a punkte; |
| --- | --- |

b)

prekiautojo tapatybės duomenys, kaip numatyta 15 straipsnio a punkte;

| c) | bendra kaina, įskaitant visus 13 straipsnio 1 dalies b punkte ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus elementus; |
| --- | --- |

c)

bendra kaina, įskaitant visus 13 straipsnio 1 dalies b punkte ir 14 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus elementus;

| d) | teisė atsisakyti sutarties ir |
| --- | --- |

d)

teisė atsisakyti sutarties ir

| e) | jeigu taikytina, sutarties trukmė ir, jeigu sutartis neterminuota, 16 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyti sutarties nutraukimo reikalavimai. |
| --- | --- |

e)

jeigu taikytina, sutarties trukmė ir, jeigu sutartis neterminuota, 16 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyti sutarties nutraukimo reikalavimai.

4.   Telefonu sudarytina nuotolinės prekybos sutartis galioja tik jeigu vartotojas pasirašė ofertą arba išsiuntė rašytinį sutikimą dėl susitarimo sudaryti sutartį. To susitarimo patvirtinimą prekiautojas vartotojui privalo pateikti patvariojoje laikmenoje.

5.   Prekiautojas privalo pateikti vartotojui sutarties sudarymo patvirtinimą, įskaitant, jei taikytina, 40 straipsnio 3 dalies d punkte nurodytą vartotojo sutikimo ir pritarimo patvirtinimą, ir visą 13 straipsnyje nurodytą informaciją patvariąja laikmena. Šią informaciją prekiautojas privalo pateikti per protingą terminą po nuotolinės prekybos sutarties sudarymo, bet ne vėliau kaip prekių pristatymo momentu arba iki skaitmeninio turinio tiekimo ar susijusių paslaugų teikimo pradžios, nebent informacija vartotojui patvariąja laikmena jau buvo pateikta prieš nuotolinės prekybos sutarties sudarymą.

6.   Kai vartotojas pageidauja, kad susijusios paslaugos būtų pradėtos teikti per 42 straipsnio 2 dalyje nurodytą sutarties atsisakymo terminą, prekiautojas privalo pareikalauti, kad vartotojas aiškiai pateiktų atitinkamą prašymą patvariąja laikmena.

20 straipsnis

Informavimo pareiga sudarant kitas nei nuotolinės prekybos ir ne prekybai skirtose patalpose sudarytas sutartis

1.   Kitose nei nuotolinės prekybos ir ne prekybai skirtose patalpose sudarytose sutartyse prekiautojas turi pareigą iki sutarties sudarymo arba vartotojo susaistymo oferta aiškiai ir suprantamai pateikti vartotojui šią informaciją, jei ji akivaizdžiai neišplaukia iš aplinkybių:

| a) | pagrindines tiektinų prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų savybes tiek, kiek tai tinkama ryšio priemonės ir prekių, skaitmeninio turinio arba susijusios paslaugos atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

pagrindines tiektinų prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų savybes tiek, kiek tai tinkama ryšio priemonės ir prekių, skaitmeninio turinio arba susijusios paslaugos atžvilgiu;

| b) | bendrą kainą ir papildomus mokesčius bei išlaidas pagal 14 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

b)

bendrą kainą ir papildomus mokesčius bei išlaidas pagal 14 straipsnio 1 dalį;

| c) | prekiautojo tapatybės duomenis, kaip antai jo komercinį pavadinimą, geografinį adresą, kuriuo prekiautojas įsisteigęs, ir jo telefono numerį; |
| --- | --- |

c)

prekiautojo tapatybės duomenis, kaip antai jo komercinį pavadinimą, geografinį adresą, kuriuo prekiautojas įsisteigęs, ir jo telefono numerį;

| d) | sutarties sąlygas pagal 16 straipsnio a ir punktus; |
| --- | --- |

d)

sutarties sąlygas pagal 16 straipsnio a ir punktus;

| e) | jei taikytina, informaciją apie prekiautojo pagalbą ir paslaugas vartotojams prekę įsigijus, komercines garantijas ir skundų nagrinėjimo tvarką ir jų sąlygas; |
| --- | --- |

e)

jei taikytina, informaciją apie prekiautojo pagalbą ir paslaugas vartotojams prekę įsigijus, komercines garantijas ir skundų nagrinėjimo tvarką ir jų sąlygas;

| f) | jei taikytina, informaciją apie skaitmeninio turinio funkcines savybes, įskaitant taikytinas technines apsaugos priemones, ir |
| --- | --- |

f)

jei taikytina, informaciją apie skaitmeninio turinio funkcines savybes, įskaitant taikytinas technines apsaugos priemones, ir

| g) | jei taikytina, informaciją apie reikšmingą skaitmeninio turinio suderinamumą su aparatine ir programine įranga, apie kurį prekiautojas žino arba turėjo žinoti. |
| --- | --- |

g)

jei taikytina, informaciją apie reikšmingą skaitmeninio turinio suderinamumą su aparatine ir programine įranga, apie kurį prekiautojas žino arba turėjo žinoti.

2.   Šis straipsnis netaikomas tais atvejais, kai sutartis yra susijusi su kasdieniu sandoriu ir įvykdoma iš karto po jos sudarymo.
  [103 pakeit.]

21 straipsnis

Įrodinėjimo pareiga

Pareiga įrodyti, kad buvo suteikta pagal šį skirsnį reikalaujama informacija, tenka prekiautojui.

22 straipsnis

Imperatyvumas

Šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio skirsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio.

2 skirsnis.

Ikisutartinė informacija, kurią prekiautojas turi suteikti kitam prekiautojui

23 straipsnis

Pareiga atskleisti informaciją apie prekes ir susijusias paslaugas

1.   Prieš prekiautojams sudarant tarpusavio sutartį dėl prekių pardavimo, skaitmeninio turinio tiekimo arba susijusių paslaugų teikimo, prekių tiekėjas ar paslaugų teikėjas turi pareigą tinkamomis priemonėmis kitam prekiautojui atskleisti informaciją apie pagrindines tiektinų prekių, skaitmeninio turinio ar teiktinų susijusių paslaugų savybes, kurią tiekėjas turi arba galima tikėtis, kad turi, ir kurios neatskleidimas kitai šaliai prieštarautų sąžiningumui ir sąžiningai dalykinei praktikai.

2.   Nustatant, ar pagal 1 dalį prekių tiekėjas ar paslaugų teikėjas privalo atskleisti informaciją, turi būti atsižvelgiama į visas aplinkybes, ypač:

| a) | ar prekių tiekėjas ar paslaugų teikėjas turėjo specialiųjų žinių; |
| --- | --- |

a)

ar prekių tiekėjas ar paslaugų teikėjas turėjo specialiųjų žinių;

| b) | į prekių tiekėjo ar paslaugų teikėjo išlaidas atitinkamai informacijai gauti; |
| --- | --- |

b)

į prekių tiekėjo ar paslaugų teikėjo išlaidas atitinkamai informacijai gauti;

| c) | ar prekiautojas būtų galėjęs lengvai gauti informacijos kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

ar prekiautojas būtų galėjęs lengvai gauti informacijos kitomis priemonėmis;

| d) | į informacijos pobūdį; |
| --- | --- |

d)

į informacijos pobūdį;

| e) | į tikėtiną informacijos svarbą kitai šaliai ir |
| --- | --- |

e)

į tikėtiną informacijos svarbą kitai šaliai ir

| f) | į gerą verslo praktiką atitinkamoje situacijoje. |
| --- | --- |

f)

į gerą verslo praktiką atitinkamoje situacijoje.

3 skirsnis

Elektroninėmis priemonėmis sudaromos sutartys

24 straipsnis

Papildomos informavimo pareigos elektroninėmis priemonėmis sudarant nuotolinės prekybos sutartis

1.   Šis straipsnis taikomas tais atvejais, kai prekiautojas numato sutarties sudarymo priemones ir kai šios priemonės yra elektroninės ir nėra atskiro susirašinėjimo elektroniniu paštu ar kitokio individualaus bendravimo.

2.   Prekiautojas privalo kitai šaliai sudaryti sąlygas naudotis tinkamomis, veiksmingomis ir prieinamomis techninėmis priemonėmis, kuriomis kita šalis gali nustatyti ir ištaisyti įvesties klaidas prieš pateikdama arba akceptuodama ofertą.

3.   Prieš kitai šaliai pateikiant arba akceptuojant ofertą prekiautojas privalo suteikti šią informaciją:

| a) | kokius techninius veiksmus reikia atlikti sutarčiai sudaryti; |
| --- | --- |

a)

kokius techninius veiksmus reikia atlikti sutarčiai sudaryti;

| b) | ar prekiautojas išsaugos sutarties dokumentą ir ar su juo bus galima susipažinti; |
| --- | --- |

b)

ar prekiautojas išsaugos sutarties dokumentą ir ar su juo bus galima susipažinti;

| c) | technines priemones, kuriomis kita šalis gali nustatyti ir ištaisyti įvesties klaidas prieš pateikdama arba akceptuodama ofertą; |
| --- | --- |

c)

technines priemones, kuriomis kita šalis gali nustatyti ir ištaisyti įvesties klaidas prieš pateikdama arba akceptuodama ofertą;

| d) | galimas sutarties sudarymo kalbas; |
| --- | --- |

d)

galimas sutarties sudarymo kalbas;

| e) | sutarties sąlygas,
  kuriomis prekiautojas pasirengęs sudaryti sutartį
  . [104 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

sutarties sąlygas,
  kuriomis prekiautojas pasirengęs sudaryti sutartį
  . [104 pakeit.]

4.   
  Nedarant poveikio griežtesnėms normoms, pagal 1 skirsnį taikomų prekiautojo ir vartotojo santykiams,
  prekiautojas privalo užtikrinti, kad 3 dalies e punkte nurodytos sutarties sąlygos būtų pateiktos raidėmis arba kitais suprantamais ženklais patvariojoje laikmenoje taip, kad tekste pateiktą informaciją būtų galima perskaityti, įrašyti ir atkurti materialiąja forma. [105 pakeit.]

5.   Prekiautojas privalo elektroninėmis priemonėmis ir nepagrįstai nedelsdamas patvirtinti kitos šalies išsiųstos ofertos arba akcepto gavimą.
  Tokiame patvirtinime nurodomas ofertos arba akcepto turinys. [106 pakeit.]

25 straipsnis

Papildomi reikalavimai elektroninėmis priemonėmis sudarant nuotolinės prekybos sutartis

1.   Kai nuotolinės prekybos sutartimi, kuri turi būti sudaryta elektroninėmis priemonėmis, vartotojas įpareigojamas atlikti mokėjimą, prekiautojas turi aiškiai ir gerai matomu būdu, prieš pat vartotojui pateikiant savo užsakymą, atkreipti jo dėmesį į 13 straipsnio 1 dalies a punktu, 14 straipsnio 1 ir 2 dalimis ir 16 straipsnio b punktu reikalaujamą informaciją.

2.   Prekiautojas turi užtikrinti, kad vartotojas, pateikdamas užsakymą, aiškiai pritartų, jog pateikus užsakymą atsiranda mokėjimo pareiga. Kai pateikiant užsakymą reikia paspausti mygtuką ar aktyvinti panašią funkciją, mygtukas ar panaši funkcija turi būti pažymėti tik šiais lengvai įskaitomais žodžiais „užsakymas su mokėjimo pareiga“ ar panašia nedviprasmiška formuluote, nurodančia, kad pateikus užsakymą atsiranda pareiga atlikti mokėjimą prekiautojui. Jei prekiautojas šios dalies nuostatų nesilaiko, sutartis ar užsakymas vartotojo nesaisto.

3.   Prekybos internetu svetainėje prekiautojas privalo aiškiai ir įskaitomai ne vėliau kaip pradedant užsakymo procesą nurodyti, ar esama bet kokio pobūdžio pristatymo apribojimų ir kokie galimi mokėjimo būdai.

26 straipsnis

Įrodinėjimo pareiga

Palaikant prekiautojo ir vartotojo santykius, pareiga įrodyti, kad buvo suteikta pagal šį skirsnį reikalaujama informacija, tenka prekiautojui.

27 straipsnis

Imperatyvumas

Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius, šalys negali netaikyti šio skirsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio vartotojo nenaudai.

4 skirsnis.

Pareiga užtikrinti suteiktos informacijos teisingumą

28 straipsnis

Pareiga užtikrinti suteiktos informacijos teisingumą

1.   Šalis, kuri siekdama įvykdyti šiame skyriuje nustatytas pareigas ar dėl kitų priežasčių suteikia informaciją iki sutarties sudarymo ar jos sudarymo momentu, turi pareigą protingai pasirūpinti, kad suteikta informacija būtų teisinga ir neklaidinanti.

2.   Šalis, kuriai pažeidžiant 1 dalyje nurodytą pareigą buvo suteikta neteisinga arba klaidinanti informacija ir kuri sudarydama sutartį su informaciją suteikusia šalimi šia informacija protingai pasitikėjo, gali naudotis 29 straipsnyje numatytomis teisių gynimo priemonėmis.

3.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

5 skirsnis.

Teisių gynimo priemonės pažeidus informavimo pareigas

29 straipsnis

Teisių gynimo priemonės pažeidus informavimo pareigas

1.   Šalis, kuri neįvykdė kurios nors šiame skyriuje nustatytos pareigos, atsako
  pagal 16 skyrių
  už bet kokią kitos šalies dėl šios pareigos pažeidimo patirtą žalą. [107 pakeit.]

2.   Kai prekiautojas neįvykdė reikalavimų suteikti informaciją, susijusią su 14 straipsnyje nurodytais papildomais mokesčiais ar kitomis išlaidomis arba 17 straipsnio 2 dalyje nurodytomis prekių grąžinimo išlaidomis, vartotojas neturi mokėti šių papildomų mokesčių ar kitų išlaidų.

3.   Šiame straipsnyje nurodytos teisių gynimo priemonės nepanaikina kitų pagal 42 straipsnio 2 dalį, 48 arba 49 straipsnius galimų teisių gynimo priemonių.

4.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

3 skyrius

Sutarties sudarymas

30 straipsnis

Sutarties sudarymo reikalavimai

1.   Sutartis laikoma sudaryta, jei:

| a) | šalys pasiekia susitarimą; |
| --- | --- |

a)

šalys pasiekia susitarimą;

| b) | šalys išreiškia valią suteikti susitarimui teisinę galią ir |
| --- | --- |

b)

šalys išreiškia valią suteikti susitarimui teisinę galią ir

| c) | susitarimo, kuris prireikus papildomas bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normomis, turinys yra pakankamas ir tikslus, kad įgytų teisinę galią. |
| --- | --- |

c)

susitarimo, kuris prireikus papildomas bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normomis, turinys yra pakankamas ir tikslus, kad įgytų teisinę galią.

2.   Susitarimas pasiekiamas priimant ofertą. Akceptuoti galima aiškiu pareiškimu arba kitais pareiškimais ar konkliudentiniais veiksmais.
  [108 pakeit.]

3.   Ar šalys išreiškė valią suteikti susitarimui teisinę galią, nustatoma pagal jų pareiškimus ir konkliudentinius veiksmus.

4.   Kai viena iš šalių sutarties sudarymą susieja su reikalavimu susitarti dėl tam tikro klausimo, sutartis laikoma nesudaryta, nebent dėl to klausimo buvo pasiektas susitarimas.

31 straipsnis

Oferta

1.   Pasiūlymas laikomas oferta, jeigu:

| a) | jis išreiškia valią sudaryti sutartį akcepto atveju ir |
| --- | --- |

a)

jis išreiškia valią sudaryti sutartį akcepto atveju ir

| b) | jo turinys yra pakankamas ir pakankamai tikslus, kad sudarytų sutarties pagrindą.
  Kiek tai susiję su prekiautojo ir vartotojo santykiais, laikoma, kad ofertos turinys yra pakankamas ir pakankamai tikslus, jeigu joje nurodytas dalykas, kiekis arba trukmė ir kaina. [109 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jo turinys yra pakankamas ir pakankamai tikslus, kad sudarytų sutarties pagrindą.
  Kiek tai susiję su prekiautojo ir vartotojo santykiais, laikoma, kad ofertos turinys yra pakankamas ir pakankamai tikslus, jeigu joje nurodytas dalykas, kiekis arba trukmė ir kaina. [109 pakeit.]

2.   Oferta gali būti skirta vienam ar daugiau konkrečių asmenų.

3.   Nenustatytam asmenų skaičiui skirtas pasiūlymas nėra oferta, nebent aplinkybės reikalauja ko kito.

32 straipsnis

Ofertos atšaukimas

1.   Ofertą galima atšaukti, jeigu pranešimą apie jos atšaukimą akceptantas gauna prieš išsiųsdamas akceptą arba – jeigu akceptuojama konkliudentiniais veiksmais – iki sutarties sudarymo.

2.   Kai pasiūlymas neapibrėžtam asmenų ratui yra oferta, ji gali būti atšaukta tokiu pat būdu, kokiu buvo pareikšta.

3.   Ofertos atšaukimas negalioja, jeigu:

| a) | ofertoje nurodyta, kad ji neatšaukiama; |
| --- | --- |

a)

ofertoje nurodyta, kad ji neatšaukiama;

| b) | ofertoje nustatytas tam tikras terminas jai akceptuoti arba |
| --- | --- |

b)

ofertoje nustatytas tam tikras terminas jai akceptuoti arba

| c) | akceptantas turėjo kitą protingą pagrindą manyti, kad oferta yra neatšaukiama, ir remdamasis ja atitinkamai veikė. |
| --- | --- |

c)

akceptantas turėjo kitą protingą pagrindą manyti, kad oferta yra neatšaukiama, ir remdamasis ja atitinkamai veikė.

33 straipsnis

Atsisakymas akceptuoti ofertą

Oferta netenka galios, kai oferentas gauna atsisakymą ją akceptuoti.

34 straipsnis

Akceptas

1.   Bet koks akceptanto pareiškimas ar konkliudentiniai veiksmai, kuriais išreiškiamas ofertos priėmimas, laikomas akceptu.

2.   Tylėjimas arba neveikimas savaime nelaikomas akceptu.
  Visų pirma, jeigu prekių pristatymas, skaitmeninio turinio tiekimas arba susijusių paslaugų teikimas neužsakytas, vartotojo atsakymo nebuvimo negalima laikyti akceptu. [110 pakeit.]

35 straipsnis

Sutarties sudarymo momentas

1.   Kai akceptantas išsiunčia akceptą, sutartis laikoma sudaryta, kai oferentas gauna akceptą.

2.   Nepažeidžiant 3 dalies, kai oferta akceptuojama konkliudentiniais veiksmais, sutartis laikoma sudaryta, oferentui sužinojus apie akceptanto konkliudentinius veiksmus.

3.   Jeigu pagal ofertą, šalių tarpusavio santykių praktiką arba papročius akceptantas gali akceptuoti ofertą konkliudentiniais veiksmais apie tai nepranešdamas oferentui, sutartis laikoma sudaryta, kai akceptantas pradeda veikti.

36 straipsnis

Akceptavimo terminas

1.   Ofertos akceptas galioja tik jeigu oferentas jį gauna per savo ofertoje nustatytą terminą.

2.   Kai oferentas termino nenustato, akceptas galioja tik jeigu oferentas jį gauna per protingą terminą po ofertos pateikimo.

3.   Kai oferta gali būti akceptuojama veiksmu apie tai nepranešant oferentui, akceptas galioja tik jeigu veiksmas atliktas per oferento nustatytą akceptavimo terminą arba – jei jis nenustatytas – per protingą terminą.

37 straipsnis

Pavėluotas akceptas

1.   Pavėluotas akceptas galioja, jeigu oferentas nepagrįstai nedelsdamas praneša akceptantui, kad akceptą laiko galiojančiu.

2.   Kai iš laiško ar kito pranešimo, kuriame išreiškiamas pavėluotas akceptas, matyti, kad jis išsiųstas taip, kad normaliomis aplinkybėmis oferentas jį būtų gavęs laiku, pavėluotas akceptas galioja, nebent oferentas nepagrįstai nedelsdamas praneša akceptantui, kad oferta neteko galios.

38 straipsnis

Akceptas su išlygomis

1.   Akceptanto atsakymas į ofertą, kuriame yra aiškiai nurodytų ar numanomų papildomų ar skirtingų sutarties sąlygų, iš esmės keičiančių ofertos sąlygas, laikomas atsisakymu akceptuoti ofertą ir yra nauja oferta.

2.   Preziumuojama, kad papildomos arba skirtingos sutarties sąlygos, susijusios, be kita ko, su kaina, mokėjimu, prekių kiekiu ir kokybe, pristatymo vieta ir laiku, vienos šalies atsakomybės kitai šaliai apimtimi arba ginčų sprendimu, iš esmės keičia ofertos sąlygas.

3.   Atsakymas į ofertą, kuriuo oferta aiškiai priimama, laikomas akceptu net jeigu jame yra aiškiai nurodytų ar numanomų papildomų ar skirtingų sutarties sąlygų, tačiau jos iš esmės nekeičia ofertos sąlygų. Tokiu atveju papildomos ar skirtingos sąlygos tampa sutarties dalimi.

4.   Nepažeidžiant 3 dalies, atsakymas į ofertą, kuriame yra aiškiai nurodytų ar numanomų papildomų ar skirtingų sutarties sąlygų, visada laikomas atsisakymu akceptuoti ofertą, jeigu:

| a) | ofertoje aiškiai leidžiama akceptuoti tik ofertos sąlygas; |
| --- | --- |

a)

ofertoje aiškiai leidžiama akceptuoti tik ofertos sąlygas;

| b) | oferentas nepagrįstai nedelsdamas pareiškia prieštaravimą dėl papildomų ar skirtingų sąlygų arba |
| --- | --- |

b)

oferentas nepagrįstai nedelsdamas pareiškia prieštaravimą dėl papildomų ar skirtingų sąlygų arba

| c) | akceptantas ofertą akceptuoja su sąlyga, kad oferentas pritars papildomoms ar skirtingoms sąlygoms, o akceptantas tokio pritarimo negauna per protingą terminą. |
| --- | --- |

c)

akceptantas ofertą akceptuoja su sąlyga, kad oferentas pritars papildomoms ar skirtingoms sąlygoms, o akceptantas tokio pritarimo negauna per protingą terminą.

4a.
     
  Palaikant prekiautojo ir vartotojo santykius, akceptanto atsakymas į ofertą, kuriame yra aiškiai nurodytų arba numanomų papildomų arba skirtingų sutarties sąlygų, bet kuriuo atveju laikomas atsisakymu akceptuoti ofertą ir yra nauja oferta. [111 pakeit.]

39 straipsnis

Standartinių sutarties sąlygų kolizija

1.   Sutartis laikoma sudaryta ir tais atvejais, kai šalys pasiekia susitarimą, nepaisant to, kad oferta ir akceptas remiasi standartinėmis sutarties sąlygomis, kurios prieštarauja vienos kitoms. Iš esmės sutampančios standartinės sutarties sąlygos laikomos sutarties dalimi.

2.   Nepažeidžiant 1 dalies, sutartis laikoma nesudaryta, jeigu viena iš šalių:

| a) | iš anksto aiškiai ir ne standartinėse sutarties sąlygose išreiškė valią nebūti saistoma sutarties pagal 1dalį arba |
| --- | --- |

a)

iš anksto aiškiai ir ne standartinėse sutarties sąlygose išreiškė valią nebūti saistoma sutarties pagal 1dalį arba

| b) | nepagrįstai nedelsdama praneša kitai šaliai apie tokią valią. |
| --- | --- |

b)

nepagrįstai nedelsdama praneša kitai šaliai apie tokią valią.

4 skyrius

Teisė atsisakyti prekiautojų ir vartotojų nuotolinės prekybos ir ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties [112 pakeit.]

40 straipsnis

Teisė atsisakyti sutarties

1.   Vartotojas turi teisę per 42 straipsnyje nurodytą terminą nenurodydamas priežasties ir nepatirdamas išlaidų, išskyrus 45 straipsnyje nurodytais atvejais, atsisakyti:

| a) | nuotolinės prekybos sutarties; |
| --- | --- |

a)

nuotolinės prekybos sutarties;

| b) | ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties, jeigu kaina arba – kai tuo pačiu metu sudaromos kelios sutartys – bendra sutarties kaina sutarties sudarymo momentu viršija 50 EUR arba lygiavertę sumą valiuta, pasirinkta sutarties kainai. |
| --- | --- |

b)

ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties, jeigu kaina arba – kai tuo pačiu metu sudaromos kelios sutartys – bendra sutarties kaina sutarties sudarymo momentu viršija 50 EUR arba lygiavertę sumą valiuta, pasirinkta sutarties kainai.

2.   1 dalis netaikoma:

| a) | sutarčiai, sudarytai naudojant prekybos automatus arba automatizuotose prekybos vietose; |
| --- | --- |

a)

sutarčiai, sudarytai naudojant prekybos automatus arba automatizuotose prekybos vietose;

| b) | sutarčiai dėl maisto produktų, gėrimų ar kitų kasdieniam vartojimui skirtų namų ūkio prekių, kurias prekiautojas dažnai ir reguliariai fiziškai tiekia į vartotojo namus, gyvenamąją vietą ar darbovietę, tiekimo; |
| --- | --- |

b)

sutarčiai dėl maisto produktų, gėrimų ar kitų kasdieniam vartojimui skirtų namų ūkio prekių, kurias prekiautojas dažnai ir reguliariai fiziškai tiekia į vartotojo namus, gyvenamąją vietą ar darbovietę, tiekimo;

| c) | sutarčiai dėl prekių arba susijusių paslaugų, kurių kaina priklauso nuo prekiautojui nepavaldžių finansų rinkos svyravimų, galinčių kilti per sutarties atsisakymo terminą, tiekimo ar teikimo; |
| --- | --- |

c)

sutarčiai dėl prekių arba susijusių paslaugų, kurių kaina priklauso nuo prekiautojui nepavaldžių finansų rinkos svyravimų, galinčių kilti per sutarties atsisakymo terminą, tiekimo ar teikimo;

| d) | sutarčiai dėl prekių ar skaitmeninio turinio, pagamintų pagal vartotojo nurodytas specifikacijas arba aiškiai pritaikytų jo asmeninėms reikmėms, tiekimo; |
| --- | --- |

d)

sutarčiai dėl prekių ar skaitmeninio turinio, pagamintų pagal vartotojo nurodytas specifikacijas arba aiškiai pritaikytų jo asmeninėms reikmėms, tiekimo;

| e) | sutarčiai dėl greitai gendančių prekių arba prekių, kurių galiojimo terminas trumpas, tiekimo; |
| --- | --- |

e)

sutarčiai dėl greitai gendančių prekių arba prekių, kurių galiojimo terminas trumpas, tiekimo;

| f) | sutarčiai dėl alkoholinių gėrimų, kurių kaina buvo sutarta sudarant pirkimo–pardavimo sutartį, kuriuos bus galima pristatyti tik po 30 dienų nuo sutarties sudarymo momento ir kurių tikroji vertė priklauso nuo prekiautojui nepavaldžių rinkos svyravimų, tiekimo; |
| --- | --- |

f)

sutarčiai dėl alkoholinių gėrimų, kurių kaina buvo sutarta sudarant pirkimo–pardavimo sutartį, kuriuos bus galima pristatyti tik po 30 dienų nuo sutarties sudarymo momento ir kurių tikroji vertė priklauso nuo prekiautojui nepavaldžių rinkos svyravimų, tiekimo;

| g) | sutarčiai dėl laikraščių, periodinių leidinių arba žurnalų pardavimo, išskyrus tokių leidinių prenumeratos sutartis; |
| --- | --- |

g)

sutarčiai dėl laikraščių, periodinių leidinių arba žurnalų pardavimo, išskyrus tokių leidinių prenumeratos sutartis;

| h) | sutarčiai, sudarytai viešojo aukciono būdu, ir |
| --- | --- |

h)

sutarčiai, sudarytai viešojo aukciono būdu, ir

| i) | sutarčiai dėl viešojo maitinimo arba laisvalaikio paslaugų teikimo, kurioje nustatyta konkreti paslaugų teikimo data arba laikotarpis; |
| --- | --- |

i)

sutarčiai dėl viešojo maitinimo arba laisvalaikio paslaugų teikimo, kurioje nustatyta konkreti paslaugų teikimo data arba laikotarpis;

| ia) | sutarčiai, sudarytai vadovaujantis valstybių narių teisės aktais, jeigu ją sudarė valstybės tarnautojas, pagal įstatymą privalantis būti nepriklausomu ir nešališku, ir kuris, suteikdamas išsamią teisinę informaciją, privalo užtikrinti, kad vartotojas sudarytų sutartį tik tinkamai apgalvojęs teisines pasekmes ir žinodamas jos teisinio taikymo sritį. [113 pakeit.] |
| --- | --- |

ia)

sutarčiai, sudarytai vadovaujantis valstybių narių teisės aktais, jeigu ją sudarė valstybės tarnautojas, pagal įstatymą privalantis būti nepriklausomu ir nešališku, ir kuris, suteikdamas išsamią teisinę informaciją, privalo užtikrinti, kad vartotojas sudarytų sutartį tik tinkamai apgalvojęs teisines pasekmes ir žinodamas jos teisinio taikymo sritį. [113 pakeit.]

3.   1 dalis netaikoma tokiais atvejais, kai:

| a) | buvo patiektos supakuotos prekės, kurių pakuotės apsaugas vartotojas pažeidė ir kurios dėl sveikatos apsaugos arba higienos priežasčių nebetinkamos grąžinti; |
| --- | --- |

a)

buvo patiektos supakuotos prekės, kurių pakuotės apsaugas vartotojas pažeidė ir kurios dėl sveikatos apsaugos arba higienos priežasčių nebetinkamos grąžinti;

| b) | patiektos prekės po pristatymo dėl savo pobūdžio neatsiejamai susimaišė su kitais daiktais; |
| --- | --- |

b)

patiektos prekės po pristatymo dėl savo pobūdžio neatsiejamai susimaišė su kitais daiktais;

| c) | patiektos prekės buvo supakuoti vaizdo ar garso įrašai arba kompiuterio programinė įranga, kurių pakuotės apsauga buvo pažeista jas pristačius; |
| --- | --- |

c)

patiektos prekės buvo supakuoti vaizdo ar garso įrašai arba kompiuterio programinė įranga, kurių pakuotės apsauga buvo pažeista jas pristačius;

| d) | skaitmeninis turinys, kuris nebuvo pateiktas patvariąja laikmena, pradėtas tiekti vartotojui aiškiai iš anksto sutikus ir pritarus, kad dėl to jis neteks teisės atsisakyti sutarties, |
| --- | --- |

d)

skaitmeninis turinys, kuris nebuvo pateiktas patvariąja laikmena, pradėtas tiekti vartotojui aiškiai iš anksto sutikus ir pritarus, kad dėl to jis neteks teisės atsisakyti sutarties,

| e) | vartotojas konkrečiai paprašė prekiautojo atvykti skubiems remonto arba techninės priežiūros darbams atlikti. Kai per tokį vizitą prekiautojas, be vartotojo aiškiai paprašytų, suteikia papildomas susijusias paslaugas arba, be atsarginių detalių, būtinai reikalingų techninės priežiūros ar remonto darbams atlikti, tiekia papildomas prekes, teisė atsisakyti sutarties taikoma toms papildomoms susijusioms paslaugoms ar prekėms. |
| --- | --- |

e)

vartotojas konkrečiai paprašė prekiautojo atvykti skubiems remonto arba techninės priežiūros darbams atlikti. Kai per tokį vizitą prekiautojas, be vartotojo aiškiai paprašytų, suteikia papildomas susijusias paslaugas arba, be atsarginių detalių, būtinai reikalingų techninės priežiūros ar remonto darbams atlikti, tiekia papildomas prekes, teisė atsisakyti sutarties taikoma toms papildomoms susijusioms paslaugoms ar prekėms.

4.   Kai vartotojas pateikė ofertą ir ją akceptavus būtų sudaryta sutartis, kurios būtų galima atsisakyti pagal šį skyrių, vartotojas ofertą gali atšaukti net jeigu ji kitu atveju būtų neatšaukiama.

41 straipsnis

Naudojimasis teise atsisakyti sutarties

1.   Teise atsisakyti sutarties vartotojas gali pasinaudoti bet kuriuo metu iki 42 straipsnyje nurodyto sutarties atsisakymo termino pabaigos.

2.   Teise atsisakyti sutarties vartotojas naudojasi pateikdamas pranešimą prekiautojui. Šiuo tikslu vartotojas gali naudoti pavyzdinę 2 priedėlyje pateiktą sutarties atsisakymo formą arba pateikti aiškų pareiškimą, kuriame išdėstytas sprendimas atsisakyti sutarties.

3.   Kai prekiautojas numato vartotojui galimybę sutarties atsisakyti elektroniniu būdu savo prekybos internetu svetainėje ir vartotojas šia galimybe pasinaudoja, prekiautojas turi pareigą nedelsdamas patvariąja laikmena patvirtinti vartotojui gavęs tokį sutarties atsisakymą. Prekiautojas atsako už bet kokią žalą, kurią kita šalis patyrė dėl šios pareigos nevykdymo.

4.   Laikoma, kad apie sutarties atsisakymą pranešta laiku, jei pranešimas išsiųstas iki sutarties atsisakymo termino pabaigos.

5.   Pareiga įrodyti, kad teise atsisakyti sutarties buvo naudotasi pagal šį straipsnį, tenka vartotojui.

42 straipsnis

Sutarties atsisakymo terminas

1.   Sutarties atsisakymo terminas baigiasi po keturiolikos dienų skaičiuojant nuo:

| a) | dienos, kurią vartotojas priėmė pristatytas prekes, pirkimo–pardavimo sutarties atveju, įskaitant pirkimo–pardavimo sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

a)

dienos, kurią vartotojas priėmė pristatytas prekes, pirkimo–pardavimo sutarties atveju, įskaitant pirkimo–pardavimo sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas;

| b) | dienos, kurią vartotojas priėmė paskutinį pristatytą daiktą, kai pirkimo–pardavimo sutartis sudaroma dėl kelių prekių, kurias vartotojas užsakė vienu užsakymu ir kurios pristatomos atskirai, įskaitant sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

b)

dienos, kurią vartotojas priėmė paskutinį pristatytą daiktą, kai pirkimo–pardavimo sutartis sudaroma dėl kelių prekių, kurias vartotojas užsakė vienu užsakymu ir kurios pristatomos atskirai, įskaitant sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas;

| c) | dienos, kurią vartotojas priėmė paskutinę pristatytą partiją arba dalį, kai pagal sutartį prekės tiekiamos keliomis partijomis arba dalimis, įskaitant sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas; arba |
| --- | --- |

c)

dienos, kurią vartotojas priėmė paskutinę pristatytą partiją arba dalį, kai pagal sutartį prekės tiekiamos keliomis partijomis arba dalimis, įskaitant sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas; arba

| d) | dienos, kurią vartotojas priėmė pirmą pristatytą daiktą, kai sudaroma sutartis dėl reguliaraus prekių pristatymo nustatytu laikotarpiu, įskaitant sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

d)

dienos, kurią vartotojas priėmė pirmą pristatytą daiktą, kai sudaroma sutartis dėl reguliaraus prekių pristatymo nustatytu laikotarpiu, įskaitant sutartį, pagal kurią pardavėjas taip pat sutinka teikti susijusias paslaugas;

| e) | susijusių paslaugų sutarties, sudarytos po prekių pristatymo, atveju – sutarties sudarymo dienos; |
| --- | --- |

e)

susijusių paslaugų sutarties, sudarytos po prekių pristatymo, atveju – sutarties sudarymo dienos;

| f) | sutarties dėl skaitmeninio turinio tiekimo atveju, kai skaitmeninis turinys tiekiamas patvariąja laikmena – dienos, kai vartotojas priėmė patvariąja laikmena pristatytą prekę pagal a punktą; |
| --- | --- |

f)

sutarties dėl skaitmeninio turinio tiekimo atveju, kai skaitmeninis turinys tiekiamas patvariąja laikmena – dienos, kai vartotojas priėmė patvariąja laikmena pristatytą prekę pagal a punktą;

| g) | sutarties sudarymo dienos, kai pagal sutartį skaitmeninis turinys tiekiamas ne patvariąja laikmena. |
| --- | --- |

g)

sutarties sudarymo dienos, kai pagal sutartį skaitmeninis turinys tiekiamas ne patvariąja laikmena.

2.   Kai prekiautojas vartotojui nepateikė 17 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos, sutarties atsisakymo terminas baigiasi:

| a) | praėjus vieneriems metams nuo pradinio sutarties atsisakymo termino, apibrėžto 1 dalyje, pabaigos arba |
| --- | --- |

a)

praėjus vieneriems metams nuo pradinio sutarties atsisakymo termino, apibrėžto 1 dalyje, pabaigos arba

| b) | kai prekiautojas reikalaujamą informaciją vartotojui suteikia per tuos vienerius metus nuo sutarties atsisakymo termino, apibrėžto 1 dalyje, pabaigos – praėjus keturiolikai dienų nuo dienos, kurią vartotojas informaciją gavo. |
| --- | --- |

b)

kai prekiautojas reikalaujamą informaciją vartotojui suteikia per tuos vienerius metus nuo sutarties atsisakymo termino, apibrėžto 1 dalyje, pabaigos – praėjus keturiolikai dienų nuo dienos, kurią vartotojas informaciją gavo.

43 straipsnis

Sutarties atsisakymo pasekmės

Sutarties atsisakymu panaikinamos abiejų šalių pareigos pagal sutartį:

| a) | vykdyti sutartį; arba |
| --- | --- |

a)

vykdyti sutartį; arba

| b) | sudaryti sutartį, kai ofertą pateikė vartotojas. |
| --- | --- |

b)

sudaryti sutartį, kai ofertą pateikė vartotojas.

44 straipsnis

Prekiautojo pareigos sutarties atsisakymo atveju

1.   Prekiautojas nepagrįstai nedelsdamas ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per keturiolika dienų nuo tos dienos, kurią jis buvo informuotas apie vartotojo sprendimą atsisakyti sutarties pagal 41 straipsnį, privalo grąžinti visas vartotojo sumokėtas sumas, įskaitant, jei taikytina, pristatymo išlaidas. Prekiautojas sumas privalo grąžinti tokiu pačiu mokėjimo būdu, kokį atlikdamas pradinę mokėjimo operaciją naudojo vartotojas, nebent vartotojas aiškiai sutiko su kitu būdu ir su sąlyga, kad vartotojas neturi mokėti jokių su tokiu grąžinimu susijusių mokesčių.

2.   Nepaisant 1 dalies, prekiautojas nėra įpareigotas grąžinti papildomų išlaidų, jeigu vartotojas aiškiai pasirinko ne prekiautojo pasiūlytą pigiausią standartinio pristatymo būdą, o kitokį pristatymo būdą.

3.   Prekių pirkimo–pardavimo sutarties atveju prekiautojas gali negrąžinti mokėjimo tol, kol jam grąžinamos prekės arba kol vartotojas pateikia įrodymų, kad jis išsiuntė prekes prekiautojui, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta anksčiau, nebent prekiautojas pasiūlo pats atsiimti prekes.

4.   Ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties atveju, kai prekės į vartotojo namus buvo pristatytos sutarties sudarymo metu, prekiautojas privalo pasiimti prekes savo sąskaita, jeigu dėl prekių pobūdžio jos negali būti paprastai grąžintos paštu.

45 straipsnis

Vartotojo pareigos sutarties atsisakymo atveju

1.   Vartotojas nedelsdamas ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip per keturiolika dienų nuo pranešimo prekiautojui apie sprendimą atsisakyti sutarties pagal 41 straipsnį dienos privalo išsiųsti arba perduoti prekes prekiautojui arba jo įgaliotam asmeniui, nebent prekiautojas pasiūlo pats pasiimti prekes. Termino yra laikomasi, jeigu prekes vartotojas išsiunčia prieš pasibaigiant keturiolikos dienų terminui.

2.   Vartotojas privalo padengti tiesiogines prekių grąžinimo išlaidas, nebent prekiautojas sutiko pats jas padengti arba neinformavo vartotojo, jog jas turės padengti vartotojas.

3.   Vartotojas atsako tik už prekių vertę, sumažėjusią dėl prekių atžvilgiu padarytų veiksmų, nebūtinų tam, kad vartotojas nustatytų, koks prekių pobūdis, savybės ir kaip jos veikia. Vartotojas neatsako už sumažėjusią prekių vertę, jei prekiautojas nesuteikė vartotojui visos informacijos apie teisę atsisakyti sutarties, kaip nustatyta 17 straipsnio 1 dalyje.

4.   Nepažeidžiant 3 dalies, vartotojas neturi sumokėti jokios kompensacijos už naudojimąsi prekėmis per sutarties atsisakymo terminą.

5.   Jeigu vartotojas teisę atsisakyti sutarties įgyvendina po to, kai aiškiai pateikė prašymą pradėti teikti susijusias paslaugas per sutarties atsisakymo terminą, vartotojas privalo sumokėti prekiautojui sumą, proporcingą tam, kas buvo suteikta iki to momento, kai vartotojas informavo prekiautoją apie naudojimąsi teise atsisakyti sutarties, palyginti su visu sutarties dalyku. Proporcinga suma, kurią prekiautojui turi sumokėti vartotojas, turi būti apskaičiuojama remiantis bendra sutartyje sutarta kaina. Jeigu visa kaina pernelyg didelė, proporcinga suma turi būti apskaičiuojama remiantis to, kas buvo suteikta, rinkos verte.

6.   Vartotojas neturi mokėti už:

| a) | susijusių paslaugų arba jų dalies suteikimą per sutarties atsisakymo terminą, kai:






  i) | prekiautojas nesuteikė informacijos pagal 17 straipsnio 1 ir 3 dalis arba |
| --- | --- | --- |

a)

susijusių paslaugų arba jų dalies suteikimą per sutarties atsisakymo terminą, kai:

i)

prekiautojas nesuteikė informacijos pagal 17 straipsnio 1 ir 3 dalis arba

| ii) | vartotojas aiškiai neprašė pradėti teikti paslaugas per sutarties atsisakymo terminą pagal 18 straipsnio 2 dalį ir 19 straipsnio 6 dalį; |
| --- | --- |

ii)

vartotojas aiškiai neprašė pradėti teikti paslaugas per sutarties atsisakymo terminą pagal 18 straipsnio 2 dalį ir 19 straipsnio 6 dalį;

| b) | viso ne patvariąja laikmena tiekiamo skaitmeninio turinio ar jo dalies tiekimą, kai:






  i) | vartotojas nedavė išankstinio sutikimo, kad skaitmeninis turinys būtų pradėtas tiekti prieš pasibaigiant 42 straipsnio 1 dalyje nurodytam sutarties atsisakymo terminui; |
| --- | --- | --- |

b)

viso ne patvariąja laikmena tiekiamo skaitmeninio turinio ar jo dalies tiekimą, kai:

i)

vartotojas nedavė išankstinio sutikimo, kad skaitmeninis turinys būtų pradėtas tiekti prieš pasibaigiant 42 straipsnio 1 dalyje nurodytam sutarties atsisakymo terminui;

| ii) | duodamas sutikimą vartotojas nepritarė teisės atsisakyti sutarties praradimui arba |
| --- | --- |

ii)

duodamas sutikimą vartotojas nepritarė teisės atsisakyti sutarties praradimui arba

| iii) | prekiautojas nepateikė patvirtinimo pagal 18 straipsnio 1 dalį ir 19 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

iii)

prekiautojas nepateikė patvirtinimo pagal 18 straipsnio 1 dalį ir 19 straipsnio 5 dalį.

7.   Jei šiame straipsnyje nenumatyta kitaip, naudojantis teise atsisakyti sutarties, vartotojui neatsiranda jokia atsakomybė.

46 straipsnis

Papildomos sutartys

1.   Kai vartotojas pagal 41–45 straipsnius naudojasi teise atsisakyti nuotolinės prekybos arba ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties, visos papildomos sutartys savaime nutrūksta ir vartotojas dėl to nepatiria jokių išlaidų, kurios nėra numatytos 2 ir 3 dalyse. Šio straipsnio tikslu papildoma sutartis yra sutartis, pagal kurią vartotojas įsigyja su nuotolinės prekybos ar ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartimi susietas prekes, skaitmeninį turinį arba susijusias paslaugas, o tas prekes ir skaitmeninį turinį tiekia ar susijusias paslaugas teikia prekiautojas ar trečiasis asmuo, kuris remiasi susitarimu su prekiautoju.

2.   43, 44 ir 45 straipsnių nuostatos papildomoms sutartims taikomos tiek, kiek tos sutartys reglamentuojamos bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise.

3.   Kai papildomos sutartys bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise nereglamentuojamos, šalių pareigos sutarties atsisakymo atveju reglamentuojamos pagal taikytiną teisę.

47 straipsnis

Imperatyvumas

Šalys negali netaikyti šio skyriaus nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio vartotojo nenaudai.

5 skyrius

Valios trūkumai

-48 straipsnis

Taikymo sritis

1.
     
  Šis skyrius taikomas siekiant sutarties nuginčijimo dėl valios ir panašių trūkumų.

2.
     
  Šiame skyriuje išdėstytos normos su atitinkamais patikslinimais taikomos nuginčijant ofertą, akceptą arba kitą valią išreiškiantį vienašalį pareiškimą ar konkliudentinius veiksmus. [114 pakeit.]

48 straipsnis

Klaida

1.   Šalis gali nuginčyti sutartį dėl sutarties sudarymo momentu buvusios fakto ar teisės klaidos, jeigu:

| a) | nesant klaidos šalis nebūtų sudariusi sutarties arba būtų ją sudariusi tik iš esmės skirtingomis sąlygomis, o kita šalis apie tai žinojo arba turėjo žinoti ir
  [115 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

nesant klaidos šalis nebūtų sudariusi sutarties arba būtų ją sudariusi tik iš esmės skirtingomis sąlygomis, o kita šalis apie tai žinojo arba turėjo žinoti ir
  [115 pakeit.]

| b) | kita šalis:






  i) | lėmė klaidą;
  arba [116 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

b)

kita šalis:

i)

lėmė klaidą;
  arba [116 pakeit.]

| ii) | lėmė sutarties sudarymą esant klaidai tuo, kad neįvykdė 2 skyriaus 1–4 skirsniuose nustatytos pareigos suteikti ikisutartinę informaciją
  ; arba [117 pakeit.] |
| --- | --- |

ii)

lėmė sutarties sudarymą esant klaidai tuo, kad neįvykdė 2 skyriaus 1–4 skirsniuose nustatytos pareigos suteikti ikisutartinę informaciją
  ; arba [117 pakeit.]

| iii) | žinojo arba turėjo žinoti apie klaidą ir lėmė sutarties sudarymą esant klaidai tuo, kad neatskleidė reikšmingos informacijos, su sąlyga, kad, vadovaujantis sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principu, apie klaidą žinojusi šalis ją privalėjo atskleisti, arba |
| --- | --- |

iii)

žinojo arba turėjo žinoti apie klaidą ir lėmė sutarties sudarymą esant klaidai tuo, kad neatskleidė reikšmingos informacijos, su sąlyga, kad, vadovaujantis sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principu, apie klaidą žinojusi šalis ją privalėjo atskleisti, arba

| iv) | padarė tą pačią klaidą. |
| --- | --- |

iv)

padarė tą pačią klaidą.

2.   Šalis dėl klaidos negali nuginčyti sutarties, jeigu ta šalis prisiėmė klaidos riziką arba tomis aplinkybėmis turėjo ją prisiimti.

3.   Netikslus pareiškimo suformulavimas arba perdavimas laikomas asmens, kuris padarė ar išsiuntė pareiškimą, klaida.

49 straipsnis

Apgaulė

1.   Šalis gali nuginčyti sutartį, jeigu kita šalis paskatino sudaryti sutartį žodžiais arba veiksmais apgaulingai klaidindama arba apgaulingai nuslėpdama informaciją, kurią, vadovaujantis sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principu arba pareiga suteikti ikisutartinę informaciją, ta šalis privalėjo atskleisti.

2.   Klaidinimas yra apgaulingas, jeigu klaidinama žinant arba manant, kad pateikta informacija neteisinga, arba esant aplaidumui dėl informacijos teisingumo ar neteisingumo, ir siekiama gavėją paskatinti suklysti. Nuslėpimas yra apgaulingas, jeigu asmenį, kuriam informacija nepranešama, siekiama paskatinti suklysti.

3.   Nustatant, ar pagal sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principą šalis privalo atskleisti informaciją, turi būti atsižvelgiama į visas aplinkybes, įskaitant: [118 pakeit.]

| a) | ar šalis turėjo specialiųjų žinių; |
| --- | --- |

a)

ar šalis turėjo specialiųjų žinių;

| b) | į šalies išlaidas atitinkamai informacijai gauti; |
| --- | --- |

b)

į šalies išlaidas atitinkamai informacijai gauti;

| c) | ar kita šalis būtų galėjusi lengvai gauti informacijos kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

ar kita šalis būtų galėjusi lengvai gauti informacijos kitomis priemonėmis;

| d) | į informacijos pobūdį; |
| --- | --- |

d)

į informacijos pobūdį;

| e) | į akivaizdžią

  tikėtiną
  informacijos svarbą kitai šaliai; ir [119 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

į akivaizdžią

  tikėtiną
  informacijos svarbą kitai šaliai; ir [119 pakeit.]

| f) | prekiautojų tarpusavio sutarčių atveju – į gerą verslo praktiką atitinkamoje situacijoje. |
| --- | --- |

f)

prekiautojų tarpusavio sutarčių atveju – į gerą verslo praktiką atitinkamoje situacijoje.

50 straipsnis

Grasinimai

Šalis gali nuginčyti sutartį, jeigu kita šalis paskatino sudaryti sutartį grasindama neteisėta, tiesiogine ir didele žala arba neteisėtu veiksmu.

50a straipsnis

Trečiosios šalys

1.
     
  Jeigu trečioji šalis, už kurios veiksmus asmuo atsako arba kuri gavo to asmens sutikimą, dalyvauja sudarant sutartį ir:

| a) | padaro klaidą arba žino apie klaidą, ar turėjo žinoti apie klaidą, arba |
| --- | --- |

a)

padaro klaidą arba žino apie klaidą, ar turėjo žinoti apie klaidą, arba

| b) | kalta dėl klaidos, apgaulės, grasinimo arba piktnaudžiavimo, |
| --- | --- |

b)

kalta dėl klaidos, apgaulės, grasinimo arba piktnaudžiavimo,

pagal šį skyrių numatomos teisių gynimo priemonės nukreipiamos į atsakingą arba sutikimą davusį asmenį, tarsi tai būtų jo veiksmas arba žinios.

2.
     
  Jeigu trečioji šalis, už kurios veiksmus asmuo neatsako arba kuri negavo to asmens sutikimo dalyvauti sudarant sutartį, kalta dėl apgaulės, grasinimo arba piktnaudžiavimo, pagal šį skyrių numatomos teisių gynimo priemonės nukreipiamos į tą asmenį, jeigu jis žinojo arba turėjo žinoti apie atitinkamus faktus arba sutarties nuginčijimo metu nesilaikė sutarties. [120 pakeit.]

51 straipsnis

Piktnaudžiavimas

Šalis gali nuginčyti sutartį, jeigu sutarties sudarymo momentu:

| a) | ta šalis buvo priklausoma nuo kitos šalies arba jas siejo pasitikėjimo santykiai, ji turėjo ekonominių sunkumų arba neatidėliotinų poreikių, buvo neapdairi, nežinojo arba stokojo patirties ir |
| --- | --- |

a)

ta šalis buvo priklausoma nuo kitos šalies arba jas siejo pasitikėjimo santykiai, ji turėjo ekonominių sunkumų arba neatidėliotinų poreikių, buvo neapdairi, nežinojo arba stokojo patirties ir

| b) | kita šalis tai žinojo arba turėjo žinoti ir, atsižvelgdama į aplinkybes ir sutarties tikslą, piktnaudžiavo pirmosios šalies padėtimi įgydama didelę naudą arba nesąžiningą pranašumą. |
| --- | --- |

b)

kita šalis tai žinojo arba turėjo žinoti ir, atsižvelgdama į aplinkybes ir sutarties tikslą, piktnaudžiavo pirmosios šalies padėtimi įgydama didelę naudą arba nesąžiningą pranašumą.

52 straipsnis

Pranešimas apie sutarties nuginčijimą

1.   Sutartis nuginčijama pranešimu kitai šaliai.

2.   Pranešimas apie sutarties nuginčijimą galioja tik jeigu jis pateikiamas per šį laikotarpį, po to, kai sutartį ginčijanti šalis apie atitinkamas aplinkybes sužinojo arba galėjo laisvai veikti:

| a) | šešis mėnesius klaidos atveju ir |
| --- | --- |

a)

šešis mėnesius klaidos atveju ir

| b) | vienerius metus apgaulės, grasinimų ir piktnaudžiavimo atveju. |
| --- | --- |

b)

vienerius metus apgaulės, grasinimų ir piktnaudžiavimo atveju.

53 straipsnis

Patvirtinimas

Kai šalis, pagal šį skyrių turinti teisę nuginčyti sutartį, aiškiai arba numanomai patvirtina sutartį po to, kai apie atitinkamas aplinkybes sužinojo arba galėjo laisvai veikti, ji sutarties ginčyti nebegali.

54 straipsnis

Sutarties nuginčijimo pasekmės

1.   Sutartis, kuri gali būti nuginčyta, galioja iki jos nuginčijimo, tačiau nuginčijus ji negalioja nuo jos sudarymo momento.

2.   Kai nuginčijimo pagrindas susijęs tik su tam tikromis sutarties sąlygomis, nuginčijimo pasekmės taikomos tik toms sąlygoms, išskyrus atvejus, kai išsaugoti likusią sutarties dalį neprotinga.

3.   Ar kuri nors šalis turi teisę reikalauti grąžinti tai, kas pagal nuginčytą sutartį buvo perduota arba patiekta, arba sumokėti ekvivalentą pinigais, reglamentuojama 17 skyriuje įtvirtintomis restitucijos normomis.

55 straipsnis

Nuostolių dėl padarytos žalos atlyginimas

Šalis, kuri pagal šį skyrių turi teisę nuginčyti sutartį arba kuri tokią teisę turėjo, tačiau jos neteko pasibaigus terminui arba dėl patvirtinimo, turi teisę, neatsižvelgiant į tai, ar sutartis nuginčyta, reikalauti iš kitos šalies
  pagal 16 skyrių
  atlyginti nuostolius dėl žalos, patirtos dėl klaidos, apgaulės, grasinimo arba piktnaudžiavimo, jeigu kita šalis apie atitinkamas aplinkybes žinojo arba turėjo žinoti. [121 pakeit.]

56 straipsnis

Teisių gynimo priemonių panaikinimas arba apribojimas

1.   Apgaulės, grasinimų ir piktnaudžiavimo atveju galiojančios teisių gynimo priemonės negali būti tiesiogiai arba netiesiogiai panaikintos arba apribotos.

2.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai tiesiogiai arba netiesiogiai panaikinti arba apriboti klaidos atveju galiojančių teisių gynimo priemonių.

57 straipsnis

Teisių gynimo priemonių pasirinkimas

Šalis, pagal šį skyrių turinti teisę naudotis teisių gynimo priemonėmis, esant aplinkybėms, kuriomis tai šaliai taip pat suteikiamos teisių gynimo priemonės sutarties nevykdymo atveju, gali rinktis bet kurią iš tų priemonių.

III dalis

Sutarties turinio vertinimas

6 skyrius

Aiškinimas

58 straipsnis

Bendrosios sutarčių aiškinimo taisyklės

1.   Sutartis turi būti aiškinama atsižvelgiant į bendrą šalių valią net jei tai skiriasi nuo įprastinės sutartyje vartojamų žodžių ir jų junginių reikšmės.

2.   Kai viena iš šalių sutartyje vartojamam žodžiui ar žodžių junginiui
  arba konkliudentiniams veiksmams
  nori suteikti ypatingą reikšmę, o kita šalis sutarties sudarymo momentu apie tai žinojo arba turėjo žinoti, žodis ar žodžių junginys
  arba konkliudentiniai veiksmai
  turi būti
  aiškinami
  taip, kaip norėjo pirmoji šalis. [122 pakeit.]

3.   Sutartis turi būti aiškinama atsižvelgiant į tai, kokią reikšmę jai būtų suteikę protingi asmenys, nebent 1 ir 2 dalyse nustatyta kitaip.

3a.
     
  Sutartyje vartojami žodžiai ir jų junginiai aiškinami atsižvelgiant į visą sutartį. [123 pakeit.]

3b.
     
  Šio skyriaus normos su atitinkamais patikslinimais taikomos aiškinant ofertą, akceptą arba valią išreiškiantį vienašalį pareiškimą ar konkliudentinius veiksmus. [124 pakeit.]

59 straipsnis

Reikšmingi elementai

Aiškinant sutartį visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į:

| a) | sutarties sudarymo aplinkybes, įskaitant preliminarias derybas

  kuriomis sutartis buvo sudaryta
  ; [125 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

sutarties sudarymo aplinkybes, įskaitant preliminarias derybas

  kuriomis sutartis buvo sudaryta
  ; [125 pakeit.]

| b) | šalių elgesį, net

  prieš sudarant sutartį, jos sudarymo metu ir
  po sutarties

  jos
  sudarymo; [126 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

šalių elgesį, net

  prieš sudarant sutartį, jos sudarymo metu ir
  po sutarties

  jos
  sudarymo; [126 pakeit.]

| c) | šalių jau

  anksčiau
  pasirinktą žodžių ir jų junginių, identiškų vartojamiems sutartyje arba į juos panašių, aiškinimą; [127 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

šalių jau

  anksčiau
  pasirinktą žodžių ir jų junginių, identiškų vartojamiems sutartyje arba į juos panašių, aiškinimą; [127 pakeit.]

| d) | papročius, kuriuos šalys paprastai taiko tokioje pačioje situacijoje; |
| --- | --- |

d)

papročius, kuriuos šalys paprastai taiko tokioje pačioje situacijoje;

| e) | šalių tarpusavio santykių praktiką; |
| --- | --- |

e)

šalių tarpusavio santykių praktiką;

| f) | atitinkamoje veiklos srityje nusistovėjusią žodžių ir jų junginių reikšmę; |
| --- | --- |

f)

atitinkamoje veiklos srityje nusistovėjusią žodžių ir jų junginių reikšmę;

| g) | sutarties prigimtį ir tikslą ir |
| --- | --- |

g)

sutarties prigimtį ir tikslą ir

| h) | sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principą. |
| --- | --- |

h)

sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principą.

60 straipsnis

Nuoroda į visą sutartį

Sutartyje vartojami žodžiai ir jų junginiai turi būti aiškinami atsižvelgiant į visą sutartį.
  [128 pakeit.]

61 straipsnis

Kalbinių redakcijų neatitikimai

Kai sutartis sudaryta dviem ar daugiau kalbų ir kiekvienas sutarties tekstas turi tokią pat teisinę galią, bet yra kalbinių redakcijų neatitikimų, aukštesnė teisinė galia suteikiama pirmiau parengtam sutarties tekstui.

Kai buvo remiamasi sutarties redakcija vartotojo nacionaline kalba, ta redakcija laikoma autentiška. Sutarties šalys negali netaikyti šios dalies nuostatų, nukrypti nuo jų arba pakeisti jų poveikio, jeigu tai nenaudinga vartotojui. [129 pakeit.]

61a straipsnis

Sutarties sąlygoms galią suteikiančio aiškinimo pirmenybė

Sutarties sąlygoms galią suteikiantis aiškinimas viršesnis už tokios galios nesuteikiantį aiškinimą. [130 pakeit.]

Straipsnis 61b

Aiškinimas vartotojų naudai

1.
     
  Kai kyla abejonių dėl prekiautojo ir vartotojo sudarytoje sutartyje nustatytos sąlygos reikšmės, ji aiškinama vartotojo naudai, nebent šią sąlygą pasiūlė vartotojas.

2.
     
  Sutarties šalys negali netaikyti šio straipsnio nuostatų, nukrypti nuo jų arba pakeisti jų poveikio, jeigu tai nenaudinga vartotojui. [131 pakeit.]

62 straipsnis

Individualiai aptartų

  neaptartos
  sutarties sąlygų pirmenybė

  sąlygos [132 pakeit.]

1.
     Jei yra neatitiktis, individualiai aptartos sutarties sąlygos viršesnės už individualiai neaptartas sąlygas, kaip apibrėžta 7 straipsnyje.

1a.
     
  Kai atveju, kuris nepatenka į 61b straipsnio taikymo sritį, abejojama dėl individualiai neaptartos sutarties sąlygos, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, reikšmės, ji aiškinama šią sąlygą pasiūliusios šalies nenaudai. [133 pakeit.]

63 straipsnis

Sutarties sąlygoms galią suteikiančio aiškinimo pirmenybė

Sutarties sąlygoms galią suteikiantis aiškinimas viršesnis už tokios galios nesuteikiantį aiškinimą.
  [134 pakeit.]

64 straipsnis

Aiškinimas vartotojų naudai

1.   Kai abejojama dėl prekiautojo ir vartotojo sudarytoje sutartyje nustatytos sąlygos reikšmės, ji aiškinama vartotojo naudai, nebent sąlygą pasiūlė vartotojas.

2.   Šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio.
  [135 pakeit.]

65 straipsnis

Aiškinimas sutarties sąlygą pasiūliusios šalies nenaudai

Kai abejojama dėl sutartyje, kuri nepatenka į 64 straipsnio taikymo sritį, individualiai neaptartos sąlygos, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, reikšmės, ji aiškinama šią sąlygą pasiūliusios šalies nenaudai.
  [136 pakeit.]

7 skyrius

Sutarties turinys ir galia

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos [137 pakeit.]

66 straipsnis

Sutarties sąlygos

Sutarties sąlygos kyla iš:

| a) | šalių susitarimo, jei laikomasi visų bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės imperatyviųjų normų; |
| --- | --- |

a)

šalių susitarimo, jei laikomasi visų bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės imperatyviųjų normų;

| b) | papročių arba praktikos, kurie šalis saisto pagal 67 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

papročių arba praktikos, kurie šalis saisto pagal 67 straipsnį;

| c) | bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normų, taikomų nesant priešingo šalių susitarimo, ir |
| --- | --- |

c)

bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normų, taikomų nesant priešingo šalių susitarimo, ir

| d) | kitų numanomų sutarties sąlygų pagal 68 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

kitų numanomų sutarties sąlygų pagal 68 straipsnį.

67 straipsnis

Papročiai ir praktika prekiautojų tarpusavio sutarčių atveju

1.   Prekiautojų tarpusavio sutarčių atveju šalis saisto visi papročiai, kuriuos jos susitarė taikyti, ir jų tarpusavio santykių praktika.

2.   Šalis saisto papročiai, kuriuos paprastai prekiautojai taikytų tokioje pačioje situacijoje kaip šalys.

3.   Papročiai ir praktika šalių nesaisto, jei jie prieštarauja aiškioms individualiai aptartoms sutarties sąlygoms

  šalių susitarimui
  arba bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės imperatyviosioms normoms. [138 pakeit.]

68 straipsnis

Sutarties sąlygos, kurios gali būti numanomos

1.   Kai būtina sureguliuoti klausimą, kuris aiškiai nereglamentuojamas šalių susitarimu, papročiais, praktika arba bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės normomis, galima numanyti papildomą sutarties sąlygą, atsižvelgiant visų pirma į:

| a) | sutarties prigimtį ir tikslą; |
| --- | --- |

a)

sutarties prigimtį ir tikslą;

| b) | aplinkybes, kuriomis sutartis buvo sudaryta, ir |
| --- | --- |

b)

aplinkybes, kuriomis sutartis buvo sudaryta, ir

| c) | sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principą. |
| --- | --- |

c)

sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principą.

2.   Kiek įmanoma, bet kokia pagal 1 dalį numanoma sutarties sąlyga turėtų turėti tokią galią, dėl kokios šalys veikiausiai būtų susitarusios, jei tą klausimą būtų sureguliavusios. [139 pakeit.]

3.   1 dalis netaikoma, jei šalys tikslingai nesureguliavo klausimo sutikdamos, kad viena ar kita šalis dėl to gali patirti riziką.

69 straipsnis

Iš tam tikrų ikisutartinių pareiškimų kylančios sutarties sąlygos

1.   Jeigu prekiautojas
  arba asmuo, užsiimantis prekiautojo reklama arba rinkodara,
  iki sutarties sudarymo kitai šaliai arba viešai pareiškia apie to prekiautojo pagal sutartį tiektino dalyko savybes, pareiškimas įtraukiamas į sutarties sąlygas, nebent
  prekiautojas įrodo, kad
  :

| a) | kita šalis sutarties sudarymo momentu žinojo arba turėjo žinoti, kad pareiškimas buvo neteisingas arba kad dėl kitų priežasčių juo nebuvo galima pasikliauti kaip sąlyga, arba |
| --- | --- |

a)

kita šalis sutarties sudarymo momentu žinojo arba turėjo žinoti, kad pareiškimas buvo neteisingas arba kad dėl kitų priežasčių juo nebuvo galima pasikliauti kaip sąlyga, arba

| aa) | pareiškimas buvo teisingas sutarties sudarymo momentu arba |
| --- | --- |

aa)

pareiškimas buvo teisingas sutarties sudarymo momentu arba

| b) | jis negalėjo turėti įtakos kitos šalies sprendimui sudaryti sutartį. [140 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jis negalėjo turėti įtakos kitos šalies sprendimui sudaryti sutartį. [140 pakeit.]

2.   1 dalies tikslais asmens, užsiimančio prekiautojo reklama arba rinkodara, pareiškimas laikomas prekiautojo pareiškimu.
  [141 pakeit.]

3.   Kai kita šalis yra vartotojas, 1 dalies tikslais viešas gamintojo ar kito asmens ankstesniame iki sutarties sudarytų sandorių grandinės etape arba jų vardu padarytas pareiškimas laikomas prekiautojo pareiškimu, nebent
  prekiautojas įrodo, kad
  sutarties sudarymo momentu prekiautojas

  jis
  apie tai nežinojo arba negalėjo žinoti. [142 pakeit.]

4.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

70 straipsnis

Pareiga atkreipti dėmesį į individualiai neaptartas sutarties sąlygas

1.   Vienos šalies pasiūlytomis, bet individualiai neaptartomis sutarties sąlygomis, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, prieš kitą šalį galima remtis tik jeigu kita šalis apie jas žinojo arba jeigu sąlygas siūlanti šalis prieš sudarant sutartį arba ją sudarius ėmėsi protingų veiksmų, kad į jas atkreiptų kitos šalies dėmesį.

2.   Šio straipsnio tikslais palaikant prekiautojo ir vartotojo santykius laikoma, kad vartotojo dėmesys nėra pakankamai atkreiptas į sutarties sąlygą, jeigu sutarties dokumente tik pateikiama nuoroda į ją, net jeigu vartotojas dokumentą pasirašo.

3.   Šalys negali netaikyti šio straipsnio nuostatų arba apriboti ar pakeisti jų poveikio.
  [143 pakeit.]

71 straipsnis

Papildomi mokėjimai prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju

1.   Prekiautojo ir vartotojo sutarties sąlyga, kuria vartotojas įpareigojamas be atlygio, nustatyto už prekiautojo pagrindinę sutartinę pareigą, papildomai sumokėti tam tikrą sumą, visų pirma, kai ji buvo įtraukta pasinaudojant numatytosiomis parinktimis, kurių vartotojas privalo nesirinkti, kad išvengtų papildomo mokėjimo, vartotojo nesaisto, nebent iki vartotojo susaistymo sutartimi jis aiškiai sutiko su papildomu mokėjimu. Papildomą sumą sumokėjęs vartotojas gali ją susigrąžinti.

2.   Šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio.
  [144 pakeit.]

72 straipsnis

Integracijos išlyga

1.   Kai rašytinėje sutartyje numatyta išlyga, kad į dokumentą įtrauktos visos sutarties sąlygos (integracijos išlyga), visi ankstesni į dokumentą neįtraukti pareiškimai, įsipareigojimai arba susitarimai nėra sutarties dalis.

2.   Integracijos išlyga netrukdo aiškinant sutartį atsižvelgti į ankstesnius šalių pareiškimus, nebent nustatyta kitaip.

3.   Prekiautojo ir vartotojo sutarties atveju integracijos išlyga vartotojo nesaisto.

4.   Šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio.

73 straipsnis

Kainos nustatymas

Kai pagal sutartį mokėtinos kainos negalima nustatyti kitu būdu, mokėtina kaina, jei nenustatyta kitaip, yra panašiomis sąlygomis sutarties sudarymo momentu įprastai imama kaina arba – jei tokios kainos nėra – protingumo kriterijų atitinkanti kaina.

74 straipsnis

Vienašalis nustatymas šalies veiksmais

1.   Kai kainą ar kitą sutarties sąlygą turi nustatyti viena šalis ir ji akivaizdžiai neatitinka protingumo kriterijaus, tokiu atveju ji pakeičiama sutarties sudarymo momentu paprastai imama kaina arba panašiomis aplinkybėmis taikoma sąlyga arba – jei tokios kainos arba sąlygos nėra – protingumo kriterijų atitinkančia kaina arba sąlyga.

2.   
  Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius
  šalys negali netaikyti šio straipsnio nuostatų arba apriboti, nukrypti nuo
  jų
  arba pakeisti jų poveikio
  , jeigu tai nenaudinga vartotojui
  . [145 pakeit.]

2 skirsnis

Įmonių ir vartotojų sutartims taikomos specialiosios nuostatos [146 pakeit.]

75 straipsnis

Nustatymas trečiojo asmens veiksmais

1.   Kai kainą ar kitą sutarties sąlygą turi nustatyti trečiasis asmuo, bet to padaryti negali arba nenori, jai nustatyti teismas gali paskirti kitą asmenį, nebent tai prieštarautų sutarties sąlygoms.

2.   Kai trečiojo asmens nustatyta kaina ar kita sutarties sąlyga akivaizdžiai neatitinka protingumo kriterijaus, tokiu atveju ji pakeičiama sutarties sudarymo momentu paprastai imama kaina arba panašiomis aplinkybėmis taikoma sąlyga arba – jei tokios kainos arba sąlygos nėra – protingumo kriterijų atitinkančia kaina arba sąlyga.

3.   1 dalyje sąvoka „teismas“ apima ir arbitražo teismą.

4.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti 2 dalies arba apriboti ar pakeisti jos poveikio.

76 straipsnis

Kalba

Kai ryšiams dėl sutarties arba iš jos kylančių teisių ar pareigų palaikyti vartotinos kalbos negalima nustatyti kitaip, vartotina kalba laikoma sutarties sudarymo kalba.

76a straipsnis

Pareiga atkreipti dėmesį į individualiai neaptartas sutarties sąlygas [147 pakeit.]

1.
     
  Prekiautojo pasiūlytomis, bet individualiai neaptartomis sutarties sąlygomis, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, prieš vartotoją galima remtis tik jeigu vartotojas apie jas žinojo arba jeigu prekiautojas prieš sudarant sutartį arba ją sudarant ėmėsi pagrįstų veiksmų, kad į jas atkreiptų vartotojo dėmesį. [148 pakeit.]

2.
     
  Šio straipsnio tikslais vartotojo dėmesys nėra pakankamai atkreiptas į sutarties sąlygas, išskyrus atvejus, kai:

| a) | jos pateikiamos taip, kad būtų galima atkreipti vartotojo dėmesį į tai, kad jos yra ir |
| --- | --- |

a)

jos pateikiamos taip, kad būtų galima atkreipti vartotojo dėmesį į tai, kad jos yra ir

| b) | prekiautojas jas vartotojui pateikia arba leidžia su jomis susipažinti taip, kad vartotojas, prieš sudarydamas sutartį, turi galimybę jas suprasti. [149 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

prekiautojas jas vartotojui pateikia arba leidžia su jomis susipažinti taip, kad vartotojas, prieš sudarydamas sutartį, turi galimybę jas suprasti. [149 pakeit.]

3.
     
  Laikoma, kad vartotojo dėmesys nėra pakankamai atkreiptas į sutarties sąlygas, jeigu sutarties dokumente tik pateikiama nuoroda į jas, net jeigu vartotojas tą dokumentą pasirašo. [150 pakeit.]

4.
     
  Sutarties šalys negali netaikyti šio straipsnio nuostatų, nukrypti nuo jų arba pakeisti jų poveikio, jeigu tai nenaudinga vartotojui. [151 pakeit.]

76b straipsnis

Papildomi mokėjimai prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju

1.
     
  Prekiautojo ir vartotojo sutarties sąlyga, pagal kurią vartotojas įpareigojamas be atlygio, nustatyto už prekiautojo pagrindinę sutartinę prievolę, papildomai sumokėti tam tikrą sumą, visų pirma, kai ji buvo įtraukta pasinaudojant numatytosiomis parinktimis, kurių vartotojas privalo nesirinkti, kad išvengtų papildomo mokėjimo, vartotojo nesaisto, nebent iki vartotojo susaistymo sutartimi jis aiškiai sutiko su papildomu mokėjimu. Vartotojas, kuris neišreiškė aiškaus sutikimo su papildomu mokėjimu ir jį sumokėjo, gali jį susigrąžinti.

2.
     
  Sutarties šalys negali netaikyti šio straipsnio nuostatų, nukrypti nuo jų arba pakeisti jų poveikio, jeigu tai nenaudinga vartotojui. [152 pakeit.]

77 straipsnis

Neterminuotos sutartys

1.   Tęstinio arba periodinio sutartinės prievolės vykdymo atveju, kai sutarties sąlygose nenustatyta, kada turi baigtis sutartinis santykis, arba nustatyta, kad jis turi būti nutrauktas atitinkamu pranešimu, bet kuri šalis apie tai pranešusi kitai šaliai gali nutraukti sutartį per protingą ne ilgesnį kaip dviejų mėnesių terminą.

2.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

78 straipsnis

Sutarties sąlygos trečiųjų asmenų naudai

1.   Susitariančiosios šalys gali sutartimi perleisti savo teisę trečiajam asmeniui. Sudarant sutartį trečiasis asmuo neprivalo egzistuoti arba būti nustatytas, tačiau turi galėti būti nustatomas.

2.   Trečiojo asmens teisės pobūdis ir turinys nustatomas sutartyje. Ta teisė gali būti trečiojo asmens atsakomybės vienos iš susitariančiųjų šalių atžvilgiu panaikinimas arba apribojimas.

3.   Kai viena iš susitariančiųjų šalių pagal sutartį turi pareigą įvykdyti prievolę trečiajam asmeniui, tuomet:

| a) | trečiasis asmuo neįvykdymo atveju turi tas pačias su sutarties įvykdymu ir teisių gynimo priemonėmis susijusias teises kaip ir susitariančioji šalis, kuri turėjo pareigą įvykdyti prievolę pagal sutartį su trečiuoju asmeniu, ir |
| --- | --- |

a)

trečiasis asmuo neįvykdymo atveju turi tas pačias su sutarties įvykdymu ir teisių gynimo priemonėmis susijusias teises kaip ir susitariančioji šalis, kuri turėjo pareigą įvykdyti prievolę pagal sutartį su trečiuoju asmeniu, ir

| b) | susitariančioji šalis, kuri turi pareigą, gali naudoti prieš trečiąjį asmenį visus teisių gynimo būdus, kokius susitariančioji šalis galėtų naudoti prieš kitą sutarties šalį. |
| --- | --- |

b)

susitariančioji šalis, kuri turi pareigą, gali naudoti prieš trečiąjį asmenį visus teisių gynimo būdus, kokius susitariančioji šalis galėtų naudoti prieš kitą sutarties šalį.

4.   Trečiasis asmuo gali atsisakyti jam perleistos teisės apie tai pranešdamas bet kuriai iš susitariančiųjų šalių, jeigu tą padarė prieš ją aiškiai arba numanomai priimdamas. Atsisakymo atveju laikoma, kad trečiasis asmuo teisės niekada neįgijo.

5.   Susitariančiosios šalys gali išbraukti arba pakeisti sutarties sąlygą, kuria suteikiama teisė, jei tai padaryta iki kurios nors susitariančiosios šalies pranešimo trečiajam asmeniui apie teisės suteikimą.

8 skyrius

Nesąžiningos sutarties sąlygos

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

79 straipsnis

Nesąžiningų sutarties sąlygų galia

1.   Vienos šalies pasiūlyta sutarties sąlyga, kuri pagal šio skyriaus 2 ir 3 skirsnius yra nesąžininga, kitos šalies nesaisto.

2.   Kai sutartį galima išsaugoti be nesąžiningos sutarties sąlygos, kitos sutarties sąlygos ir toliau saisto.

80 straipsnis

Sąžiningumo kriterijaus netaikymas

1.   2 ir 3 skirsniai netaikomi sutarties sąlygoms, kurios atspindi bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės, kuri būtų taikoma, jeigu sąlygos nereglamentuotų tam tikro klausimo, normas.

2.   2 skirsnis netaikomas pagrindinio sutarties dalyko apibrėžčiai arba mokėtinos kainos tinkamumui, jeigu prekiautojas įvykdė 82 straipsnyje nustatytą pareigą užtikrinti skaidrumą.
  [153 pakeit.]

3.   3 skirsnis netaikomas pagrindinio sutarties dalyko apibrėžčiai arba mokėtinos kainos tinkamumui.

81 straipsnis

Imperatyvumas

Šalys negali netaikyti šio skyriaus nuostatų arba apriboti ar pakeisti jų poveikio.

2 skirsnis

Nesąžiningos prekiautojo ir vartotojo sutarčių sąlygos

82 straipsnis

Pareiga užtikrinti individualiai neaptartų sutarties sąlygų skaidrumą

Kai su vartotoju individualiai neaptartas

  sutarties
  sąlygas, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, siūlo prekiautojas, jis privalo užtikrinti, kad sąlygos būtų suformuluotos ir pateiktos
  paprastai,
  aiškiai ir suprantamai. [154 pakeit.]

83 straipsnis

Nesąžiningumo samprata prekiautojo ir vartotojo sutartyse

1.   Prekiautojo ir vartotojo sutartyje prekiautojo pasiūlyta individualiai neaptarta sąlyga, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, yra nesąžininga pagal šį skirsnį, jeigu ji, priešingai nei reikalauja sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principas, vartotojo nenaudai iš esmės sutrikdo iš sutarties kylančių šalių teisių ir pareigų pusiausvyrą. [155 pakeit.]

2.   Vertinant sutarties sąlygos nesąžiningumą pagal šį skirsnį, turi būti atsižvelgta į:

| a) | tai, ar prekiautojas įvykdė 82 straipsnyje nustatytą pareigą užtikrinti skaidrumą; |
| --- | --- |

a)

tai, ar prekiautojas įvykdė 82 straipsnyje nustatytą pareigą užtikrinti skaidrumą;

| b) | pagal sutartį tiektino dalyko pobūdį; |
| --- | --- |

b)

pagal sutartį tiektino dalyko pobūdį;

| c) | aplinkybes sutarties sudarymo metu; |
| --- | --- |

c)

aplinkybes sutarties sudarymo metu;

| ca) | tai, ar pasiūlyta sąlyga yra tokia netikėta, kad vartotojas jos negalėjo numanyti; [156 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

tai, ar pasiūlyta sąlyga yra tokia netikėta, kad vartotojas jos negalėjo numanyti; [156 pakeit.]

| d) | kitas sutarties sąlygas ir |
| --- | --- |

d)

kitas sutarties sąlygas ir

| e) | kitos sutarties, nuo kurios priklauso sutartis, sąlygas. |
| --- | --- |

e)

kitos sutarties, nuo kurios priklauso sutartis, sąlygas.

84 straipsnis

Visada nesąžiningos sutarties sąlygos

Sutarties sąlyga yra visada nesąžininga pagal šį skirsnį, jeigu jos tikslas arba padarinys yra:

| a) | prekiautojo atsakomybės už mirtį arba sužalojimą, vartotojui sukeltą prekiautojo arba jo pavedimu veikiančio asmens veiksmais arba neveikimu, panaikinimas arba apribojimas; |
| --- | --- |

a)

prekiautojo atsakomybės už mirtį arba sužalojimą, vartotojui sukeltą prekiautojo arba jo pavedimu veikiančio asmens veiksmais arba neveikimu, panaikinimas arba apribojimas;

| b) | prekiautojo atsakomybės už žalą arba nuostolius, vartotojui padarytus tyčia arba dėl didelio aplaidumo, panaikinimas arba apribojimas; |
| --- | --- |

b)

prekiautojo atsakomybės už žalą arba nuostolius, vartotojui padarytus tyčia arba dėl didelio aplaidumo, panaikinimas arba apribojimas;

| ba) | vartotojo galimybės prekiautojo ar trečiojo asmens atžvilgiu naudotis galimomis teisių gynimo priemonėmis, kai prekiautojas nevykdo savo sutartinių prievolių, nederamas panaikinimas arba ribojimas; [157 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

vartotojo galimybės prekiautojo ar trečiojo asmens atžvilgiu naudotis galimomis teisių gynimo priemonėmis, kai prekiautojas nevykdo savo sutartinių prievolių, nederamas panaikinimas arba ribojimas; [157 pakeit.]

| c) | prekiautojo pareigos būti susaistytam įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė jo įgalioti atstovai, apribojimas arba jo įsipareigojimų susiejimas su reikalavimu atitikti tam tikrą sąlygą, kurios įvykdymas priklauso išimtinai nuo prekiautojo; |
| --- | --- |

c)

prekiautojo pareigos būti susaistytam įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė jo įgalioti atstovai, apribojimas arba jo įsipareigojimų susiejimas su reikalavimu atitikti tam tikrą sąlygą, kurios įvykdymas priklauso išimtinai nuo prekiautojo;

| ca) | vartotojo galimybės teikti turimus įrodymus ribojimas arba įrodinėjimo pareigos, kuri pagal teisės normas tenka prekiautojui, perkėlimas vartotojui; [158 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

vartotojo galimybės teikti turimus įrodymus ribojimas arba įrodinėjimo pareigos, kuri pagal teisės normas tenka prekiautojui, perkėlimas vartotojui; [158 pakeit.]

| d) | vartotojo teisės pareikšti ieškinį arba pasinaudoti kitomis teisių gynimo priemonėmis, visų pirma reikalaujant, kad vartotojas ginčus perduotų spręsti tik arbitražo tvarka, kuri paprastai nenumatyta teisės normose, taikomose prekiautojo ir vartotojo sutartims, panaikinimas arba suvaržymas; |
| --- | --- |

d)

vartotojo teisės pareikšti ieškinį arba pasinaudoti kitomis teisių gynimo priemonėmis, visų pirma reikalaujant, kad vartotojas ginčus perduotų spręsti tik arbitražo tvarka, kuri paprastai nenumatyta teisės normose, taikomose prekiautojo ir vartotojo sutartims, panaikinimas arba suvaržymas;

| e) | išimtinės kompetencijos spręsti visus dėl sutarties kylančius ginčus suteikimas prekiautojo buveinės vietos teismui, išskyrus atvejus, kai pasirinktas teismas yra ir vartotojo gyvenamosios vietos teismas; |
| --- | --- |

e)

išimtinės kompetencijos spręsti visus dėl sutarties kylančius ginčus suteikimas prekiautojo buveinės vietos teismui, išskyrus atvejus, kai pasirinktas teismas yra ir vartotojo gyvenamosios vietos teismas;

| f) | išimtinės teisės spręsti, ar patiektos prekės ir skaitmeninis turinys arba suteiktos susijusios paslaugos atitinka sutarties sąlygas, arba išimtinės teisės aiškinti visas sutarties sąlygas suteikimas prekiautojui; |
| --- | --- |

f)

išimtinės teisės spręsti, ar patiektos prekės ir skaitmeninis turinys arba suteiktos susijusios paslaugos atitinka sutarties sąlygas, arba išimtinės teisės aiškinti visas sutarties sąlygas suteikimas prekiautojui;

| fa) | teisės vienašališkai keisti sutarties sąlygas be sutartyje numatyto teisėto pagrindo suteikimas prekiautojui; tai neturi įtakos sutarties sąlygoms, pagal kurias prekiautojas pasilieka teisę vienašališkai keisti neterminuotos sutarties sąlygas, jeigu prekiautojas įpareigojamas vartotoją informuoti apie pakeitimą per protingą terminą, o vartotojas gali sutartį nutraukti nepatirdamas išlaidų; [159 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

teisės vienašališkai keisti sutarties sąlygas be sutartyje numatyto teisėto pagrindo suteikimas prekiautojui; tai neturi įtakos sutarties sąlygoms, pagal kurias prekiautojas pasilieka teisę vienašališkai keisti neterminuotos sutarties sąlygas, jeigu prekiautojas įpareigojamas vartotoją informuoti apie pakeitimą per protingą terminą, o vartotojas gali sutartį nutraukti nepatirdamas išlaidų; [159 pakeit.]

| fb) | teisės vienašališkai be teisėto pagrindo keisti bet kokias tiektinų prekių ar skaitmeninio turinio arba teiktinų susijusių paslaugų savybes ar kitas vykdymo ypatybes suteikimas prekiautojui; [160 pakeit.] |
| --- | --- |

fb)

teisės vienašališkai be teisėto pagrindo keisti bet kokias tiektinų prekių ar skaitmeninio turinio arba teiktinų susijusių paslaugų savybes ar kitas vykdymo ypatybes suteikimas prekiautojui; [160 pakeit.]

| fc) | leidimas prekiautojui už savo paslaugas prašyti didesnio atlygio nei sudarant sutartį numatytas atlygis, išskyrus atvejus, kai dėl atlygio keitimo buvo sutarta ir atlygio mažinimas taip pat numatytas sutartyje, o svarbios atlygio keitimo aplinkybės sutartyje yra išsamiai aprašytos ir objektyviai pagrįstos, kad prekiautojas negalėtų kainos keisti savavališkai; [161 pakeit.] |
| --- | --- |

fc)

leidimas prekiautojui už savo paslaugas prašyti didesnio atlygio nei sudarant sutartį numatytas atlygis, išskyrus atvejus, kai dėl atlygio keitimo buvo sutarta ir atlygio mažinimas taip pat numatytas sutartyje, o svarbios atlygio keitimo aplinkybės sutartyje yra išsamiai aprašytos ir objektyviai pagrįstos, kad prekiautojas negalėtų kainos keisti savavališkai; [161 pakeit.]

| g) | sąlygos, kad vartotoją sutartis saisto, o prekiautojo nesaisto, nustatymas; |
| --- | --- |

g)

sąlygos, kad vartotoją sutartis saisto, o prekiautojo nesaisto, nustatymas;

| ga) | vartotojo įpareigojimas vykdyti visas savo sutartines prievoles, kai prekiautojas nevykdo savųjų; [162 pakeit.] |
| --- | --- |

ga)

vartotojo įpareigojimas vykdyti visas savo sutartines prievoles, kai prekiautojas nevykdo savųjų; [162 pakeit.]

| gb) | teisės savo nuožiūra atsisakyti sutarties arba ją nutraukti, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, suteikimas prekiautojui tokios teisės nesuteikiant vartotojui arba teisės negrąžinti sumų, gautų už dar nesuteiktas susijusias paslaugas, kai prekiautojas sutarties atsisako arba ją nutraukia, suteikimas prekiautojui; [163 pakeit.] |
| --- | --- |

gb)

teisės savo nuožiūra atsisakyti sutarties arba ją nutraukti, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, suteikimas prekiautojui tokios teisės nesuteikiant vartotojui arba teisės negrąžinti sumų, gautų už dar nesuteiktas susijusias paslaugas, kai prekiautojas sutarties atsisako arba ją nutraukia, suteikimas prekiautojui; [163 pakeit.]

| h) | reikalavimas, kad vartotojas rinktųsi formalesnį sutarties nutraukimo būdą nei naudojo sudarant sutartį; |
| --- | --- |

h)

reikalavimas, kad vartotojas rinktųsi formalesnį sutarties nutraukimo būdą nei naudojo sudarant sutartį;

| ha) | pernelyg didelių neterminuotos sutarties nutraukimo kliūčių nustatymas vartotojui; [164 pakeit.] |
| --- | --- |

ha)

pernelyg didelių neterminuotos sutarties nutraukimo kliūčių nustatymas vartotojui; [164 pakeit.]

| i) | trumpesnio pranešimo apie sutarties nutraukimą, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, termino nustatymas prekiautojui nei vartotojui; |
| --- | --- |

i)

trumpesnio pranešimo apie sutarties nutraukimą, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, termino nustatymas prekiautojui nei vartotojui;

| j) | įpareigojimas vartotojui sumokėti už faktiškai nepristatytas prekes, nepatiektą skaitmeninį turinį arba nesuteiktas susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

j)

įpareigojimas vartotojui sumokėti už faktiškai nepristatytas prekes, nepatiektą skaitmeninį turinį arba nesuteiktas susijusias paslaugas;

| k) | nustatymas, kad individualiai neaptartos sutarties sąlygos, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, viršesnės už individualiai aptartas sutarties sąlygas arba kad joms teikiama pirmenybė. |
| --- | --- |

k)

nustatymas, kad individualiai neaptartos sutarties sąlygos, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, viršesnės už individualiai aptartas sutarties sąlygas arba kad joms teikiama pirmenybė.

85 straipsnis

Sutarties sąlygos, kurioms galioja nesąžiningumo prezumpcija

Preziumuojama, kad sąlyga yra nesąžininga pagal šį skirsnį, jeigu jos tikslas arba padarinys yra:

| a) | vartotojo galimybės teikti turimus įrodymus ribojimas arba įrodinėjimo pareigos, kuri pagal teisės normas tenka prekiautojui, perkėlimas vartotojui;
  [165 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

vartotojo galimybės teikti turimus įrodymus ribojimas arba įrodinėjimo pareigos, kuri pagal teisės normas tenka prekiautojui, perkėlimas vartotojui;
  [165 pakeit.]

| b) | vartotojo galimybės prekiautojo ar trečiojo asmens atžvilgiu naudotis galimomis teisių gynimo priemonėmis, kai prekiautojas nevykdo savo pareigų pagal sutartį, nederamas panaikinimas arba ribojimas;
  [166 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

vartotojo galimybės prekiautojo ar trečiojo asmens atžvilgiu naudotis galimomis teisių gynimo priemonėmis, kai prekiautojas nevykdo savo pareigų pagal sutartį, nederamas panaikinimas arba ribojimas;
  [166 pakeit.]

| c) | teisės įskaityti reikalavimus, kurių vartotojas gali turėti prekiautojo atžvilgiu, palyginti su vartotojo įsiskolinimu prekiautojui, nederamas panaikinimas arba ribojimas; |
| --- | --- |

c)

teisės įskaityti reikalavimus, kurių vartotojas gali turėti prekiautojo atžvilgiu, palyginti su vartotojo įsiskolinimu prekiautojui, nederamas panaikinimas arba ribojimas;

| d) | leidimas prekiautojui negrąžinti vartotojui iš jo gautų sumų, jei pastarasis nusprendžia nesudaryti sutarties arba nevykdyti sutartinių pareigų, ir nenumatyti vartotojui teisės gauti iš prekiautojo tokio paties dydžio sumas esant atvirkštinei situacijai; |
| --- | --- |

d)

leidimas prekiautojui negrąžinti vartotojui iš jo gautų sumų, jei pastarasis nusprendžia nesudaryti sutarties arba nevykdyti sutartinių pareigų, ir nenumatyti vartotojui teisės gauti iš prekiautojo tokio paties dydžio sumas esant atvirkštinei situacijai;

| e) | reikalavimas, kad sutartinių pareigų nevykdantis vartotojas kaip nuostolių atlyginimą sumokėtų neproporcingai didelę sumą arba nustatytą sumą už sutarties nevykdymą; |
| --- | --- |

e)

reikalavimas, kad sutartinių pareigų nevykdantis vartotojas kaip nuostolių atlyginimą sumokėtų neproporcingai didelę sumą arba nustatytą sumą už sutarties nevykdymą;

| ea) | tam tikro vartotojo elgesio prilyginimas pareiškimo pateikimui ar nepateikimui, išskyrus atvejus, kai atkreipiamas ypatingas vartotojo dėmesys į jo elgesio svarbumą šiuo tikslu numatyto laikotarpio pradžioje ir vartotojas turi pakankamai laiko aiškiam pareiškimui pateikti; [167 pakeit.] |
| --- | --- |

ea)

tam tikro vartotojo elgesio prilyginimas pareiškimo pateikimui ar nepateikimui, išskyrus atvejus, kai atkreipiamas ypatingas vartotojo dėmesys į jo elgesio svarbumą šiuo tikslu numatyto laikotarpio pradžioje ir vartotojas turi pakankamai laiko aiškiam pareiškimui pateikti; [167 pakeit.]

| f) | teisės savo nuožiūra atsisakyti sutarties arba ją nutraukti, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, suteikimas prekiautojui tokios teisės nesuteikiant vartotojui arba teisės negrąžinti sumų, gautų už dar nesuteiktas susijusias paslaugas, kai prekiautojas sutarties atsisako arba ją nutraukia, suteikimas prekiautojui;
  [168 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

teisės savo nuožiūra atsisakyti sutarties arba ją nutraukti, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, suteikimas prekiautojui tokios teisės nesuteikiant vartotojui arba teisės negrąžinti sumų, gautų už dar nesuteiktas susijusias paslaugas, kai prekiautojas sutarties atsisako arba ją nutraukia, suteikimas prekiautojui;
  [168 pakeit.]

| g) | teisės be pranešimo per protingą terminą nutraukti neterminuotą sutartį suteikimas prekiautojui, išskyrus atvejus, kai tam yra rimtas pagrindas; |
| --- | --- |

g)

teisės be pranešimo per protingą terminą nutraukti neterminuotą sutartį suteikimas prekiautojui, išskyrus atvejus, kai tam yra rimtas pagrindas;

| h) | automatiškas terminuotos sutarties pratęsimas, nebent vartotojas išreikštų priešingą valią, kai sutarties sąlygose numatytas neprotingai trumpas pranešimo terminas; |
| --- | --- |

h)

automatiškas terminuotos sutarties pratęsimas, nebent vartotojas išreikštų priešingą valią, kai sutarties sąlygose numatytas neprotingai trumpas pranešimo terminas;

| i) | teisės vienašališkai keisti sutarties sąlygas be sutartyje numatyto teisėto pagrindo suteikimas prekiautojui; tai neturi įtakos sutarties sąlygoms, pagal kurias prekiautojas pasilieka teisę vienašališkai keisti neterminuotos sutarties sąlygas, jeigu prekiautojas įpareigojamas vartotoją informuoti per protingą terminą, o vartotojas gali sutartį nutraukti nepatirdamas išlaidų;
  [169 pakeit.] |
| --- | --- |

i)

teisės vienašališkai keisti sutarties sąlygas be sutartyje numatyto teisėto pagrindo suteikimas prekiautojui; tai neturi įtakos sutarties sąlygoms, pagal kurias prekiautojas pasilieka teisę vienašališkai keisti neterminuotos sutarties sąlygas, jeigu prekiautojas įpareigojamas vartotoją informuoti per protingą terminą, o vartotojas gali sutartį nutraukti nepatirdamas išlaidų;
  [169 pakeit.]

| j) | teisės vienašališkai be teisėto pagrindo keisti bet kokias tiektinų prekių ar skaitmeninio turinio arba teiktinų susijusių paslaugų savybes ar kitas vykdymo ypatybes suteikimas prekiautojui;
  [170 pakeit.] |
| --- | --- |

j)

teisės vienašališkai be teisėto pagrindo keisti bet kokias tiektinų prekių ar skaitmeninio turinio arba teiktinų susijusių paslaugų savybes ar kitas vykdymo ypatybes suteikimas prekiautojui;
  [170 pakeit.]

| k) | sąlygos, kad prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų kaina nustatoma prekių arba skaitmeninio turinio pristatymo arba paslaugų teikimo metu, numatymas arba leidimas prekiautojui didinti kainą nesuteikiant vartotojui teisės atsisakyti sutarties, jeigu padidinta kaina yra pernelyg didelė, palyginti su sutartąja sutarties sudarymo metu; tai neturi įtakos kainų indeksavimo išlygoms, jei jos teisėtos, su sąlyga, kad kainų svyravimo metodas yra išsamiai aprašytas; [171 pakeit.] |
| --- | --- |

k)

sąlygos, kad prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų kaina nustatoma prekių arba skaitmeninio turinio pristatymo arba paslaugų teikimo metu, numatymas arba leidimas prekiautojui didinti kainą nesuteikiant vartotojui teisės atsisakyti sutarties, jeigu padidinta kaina yra pernelyg didelė, palyginti su sutartąja sutarties sudarymo metu; tai neturi įtakos kainų indeksavimo išlygoms, jei jos teisėtos, su sąlyga, kad kainų svyravimo metodas yra išsamiai aprašytas; [171 pakeit.]

| l) | vartotojo įpareigojimas vykdyti visas savo pareigas pagal sutartį, kai prekiautojas nevykdo savųjų;
  [172 pakeit.] |
| --- | --- |

l)

vartotojo įpareigojimas vykdyti visas savo pareigas pagal sutartį, kai prekiautojas nevykdo savųjų;
  [172 pakeit.]

| m) | leidimas prekiautojui be vartotojo sutikimo perleisti savo iš sutarties kylančias teises ir pareigas, išskyrus atvejus, kai tai yra prekiautojo kontroliuojama patronuojamoji bendrovė, arba įvykus susijungimui ar panašiam teisėtam bendrovės sandoriui, ir mažai tikėtina, kad toks perleidimas turės neigiamos įtakos vartotojo teisėms; |
| --- | --- |

m)

leidimas prekiautojui be vartotojo sutikimo perleisti savo iš sutarties kylančias teises ir pareigas, išskyrus atvejus, kai tai yra prekiautojo kontroliuojama patronuojamoji bendrovė, arba įvykus susijungimui ar panašiam teisėtam bendrovės sandoriui, ir mažai tikėtina, kad toks perleidimas turės neigiamos įtakos vartotojo teisėms;

| n) | leidimas prekiautojui tiekti lygiaverčius daiktus, kai nesama užsakyto dalyko, aiškiai nepranešus vartotojui apie tokią galimybę ir aplinkybę, kad prekiautojas turi padengti vartotojo pagal sutartį gautų dalykų grąžinimo išlaidas, jeigu vartotojas pasinaudoja teise nepriimti vykdymo
  ir jeigu jis nepateikė aiškaus prašymo tiekti lygiavertį daiktą
  ; [173 pakeit.] |
| --- | --- |

n)

leidimas prekiautojui tiekti lygiaverčius daiktus, kai nesama užsakyto dalyko, aiškiai nepranešus vartotojui apie tokią galimybę ir aplinkybę, kad prekiautojas turi padengti vartotojo pagal sutartį gautų dalykų grąžinimo išlaidas, jeigu vartotojas pasinaudoja teise nepriimti vykdymo
  ir jeigu jis nepateikė aiškaus prašymo tiekti lygiavertį daiktą
  ; [173 pakeit.]

| o) | leidimas prekiautojui naudotis neprotingai ilgu arba netinkamai apibrėžtu ofertos akceptavimo arba atmetimo terminu; |
| --- | --- |

o)

leidimas prekiautojui naudotis neprotingai ilgu arba netinkamai apibrėžtu ofertos akceptavimo arba atmetimo terminu;

| p) | leidimas prekiautojui naudotis neprotingai ilgu arba netinkamai apibrėžtu iš sutarties išplaukiančių prievolių vykdymo terminu; |
| --- | --- |

p)

leidimas prekiautojui naudotis neprotingai ilgu arba netinkamai apibrėžtu iš sutarties išplaukiančių prievolių vykdymo terminu;

| q) | nederamas vartotojo galimybių prekiautojo atžvilgiu naudotis galimomis teisių gynimo priemonėmis arba galimais prekiautojo reikalavimų užginčijimo būdais panaikinimas arba ribojimas; |
| --- | --- |

q)

nederamas vartotojo galimybių prekiautojo atžvilgiu naudotis galimomis teisių gynimo priemonėmis arba galimais prekiautojo reikalavimų užginčijimo būdais panaikinimas arba ribojimas;

| r) | specialių formalumų, kurie pagal teisės normas nėra privalomi ir nėra protingi, numatymas, jeigu prekiautojas vykdo iš sutarties išplaukiančias pareigas arba jeigu vartotojas gauna iš sutarties naudą; |
| --- | --- |

r)

specialių formalumų, kurie pagal teisės normas nėra privalomi ir nėra protingi, numatymas, jeigu prekiautojas vykdo iš sutarties išplaukiančias pareigas arba jeigu vartotojas gauna iš sutarties naudą;

| s) | reikalavimas, kad vartotojas sumokėtų pernelyg didelį avansą arba suteiktų pernelyg dideles prievolių įvykdymo garantijas; |
| --- | --- |

s)

reikalavimas, kad vartotojas sumokėtų pernelyg didelį avansą arba suteiktų pernelyg dideles prievolių įvykdymo garantijas;

| t) | nepateisinamas kliudymas vartotojui užsakyti tiektinus dalykus arba remonto darbus iš trečiųjų asmenų; |
| --- | --- |

t)

nepateisinamas kliudymas vartotojui užsakyti tiektinus dalykus arba remonto darbus iš trečiųjų asmenų;

| u) | nepateisinamas sutarties susiejimas su kita sutartimi, sudaryta su prekiautoju, prekiautojo patronuojamąja bendrove ar trečiuoju asmeniu, taip, kaip vartotojas negalėjo protingai tikėtis; |
| --- | --- |

u)

nepateisinamas sutarties susiejimas su kita sutartimi, sudaryta su prekiautoju, prekiautojo patronuojamąja bendrove ar trečiuoju asmeniu, taip, kaip vartotojas negalėjo protingai tikėtis;

| v) | pernelyg didelių neterminuotos sutarties nutraukimo kliūčių nustatymas vartotojui;
  [174 pakeit.] |
| --- | --- |

v)

pernelyg didelių neterminuotos sutarties nutraukimo kliūčių nustatymas vartotojui;
  [174 pakeit.]

| w) | ilgesnės nei vienerių metų pradinės arba atnaujintos sutarties dėl tęstinio prekių ar skaitmeninio turinio tiekimo ar susijusių paslaugų teikimo trukmės nustatymas, nebent vartotojas bet kuriuo metu sutartį gali nutraukti per ne ilgesnį kaip 30 dienų nutraukimo terminą. |
| --- | --- |

w)

ilgesnės nei vienerių metų pradinės arba atnaujintos sutarties dėl tęstinio prekių ar skaitmeninio turinio tiekimo ar susijusių paslaugų teikimo trukmės nustatymas, nebent vartotojas bet kuriuo metu sutartį gali nutraukti per ne ilgesnį kaip 30 dienų nutraukimo terminą.

3 skirsnis.

Nesąžiningos sutarties sąlygos prekiautojų tarpusavio sutartyse

86 straipsnis

Nesąžiningumo samprata prekiautojų tarpusavio sutartyse

1.   Prekiautojų tarpusavio sutarties sąlyga yra nesąžininga pagal šį skirsnį tik jeigu:

| a) | tai yra viena iš individualiai neaptartų sąlygų, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, ir |
| --- | --- |

a)

tai yra viena iš individualiai neaptartų sąlygų, kaip apibrėžta 7 straipsnyje, ir

| b) | ji yra tokio pobūdžio, kad jos naudojimas akivaizdžiai nukrypsta nuo geros

  įprastos
  verslo praktikos ir prieštarauja sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principui. [175 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

ji yra tokio pobūdžio, kad jos naudojimas akivaizdžiai nukrypsta nuo geros

  įprastos
  verslo praktikos ir prieštarauja sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principui. [175 pakeit.]

2.   Vertinant sutarties sąlygos nesąžiningumą pagal šį skirsnį, turi būti atsižvelgta į:

| a) | pagal sutartį tiektino dalyko pobūdį; |
| --- | --- |

a)

pagal sutartį tiektino dalyko pobūdį;

| b) | aplinkybes sutarties sudarymo metu; |
| --- | --- |

b)

aplinkybes sutarties sudarymo metu;

| c) | kitas sutarties sąlygas ir |
| --- | --- |

c)

kitas sutarties sąlygas ir

| d) | kitos sutarties, nuo kurios priklauso sutartis, sąlygas. |
| --- | --- |

d)

kitos sutarties, nuo kurios priklauso sutartis, sąlygas.

IV dalis

Pirkimo–pardavimo sutarties ar skaitmeninio turinio tiekimo sutarties šalių pareigos ir teisių gynimo priemonės

9 skyrius

Bendrosios nuostatos

87 straipsnis

Neįvykdymas ir esminis neįvykdymas

1.   Prievolės neįvykdymas yra pateisinamas arba nepateisinamas tos prievolės vykdymo neatlikimas, kuris apima:

| a) | prekių nepristatymą arba pavėluotą pristatymą; |
| --- | --- |

a)

prekių nepristatymą arba pavėluotą pristatymą;

| b) | skaitmeninio turinio nepatiekimą arba pavėluotą patiekimą; |
| --- | --- |

b)

skaitmeninio turinio nepatiekimą arba pavėluotą patiekimą;

| c) | sutarties sąlygų neatitinkančių prekių pristatymą; |
| --- | --- |

c)

sutarties sąlygų neatitinkančių prekių pristatymą;

| d) | sutarties sąlygų neatitinkančio skaitmeninio turinio tiekimą; |
| --- | --- |

d)

sutarties sąlygų neatitinkančio skaitmeninio turinio tiekimą;

| e) | kainos nesumokėjimą arba pavėluotą sumokėjimą ir |
| --- | --- |

e)

kainos nesumokėjimą arba pavėluotą sumokėjimą ir

| f) | bet kokį kitą galimą sutarties sąlygų neatitinkantį įvykdymą. |
| --- | --- |

f)

bet kokį kitą galimą sutarties sąlygų neatitinkantį įvykdymą.

2.   Vienos šalies prievolės neįvykdymas yra esminis, jeigu:

| a) | kita šalis iš esmės negauna to, ko ji turėjo teisę tikėtis pagal sutartį, nebent sutarties sudarymo momentu prievolės nevykdanti šalis tokio padarinio nenumatė ir negalėjo numatyti, arba |
| --- | --- |

a)

kita šalis iš esmės negauna to, ko ji turėjo teisę tikėtis pagal sutartį, nebent sutarties sudarymo momentu prievolės nevykdanti šalis tokio padarinio nenumatė ir negalėjo numatyti, arba

| b) | iš jo pobūdžio aišku, kad negalima tikėtis, jog prievolės nevykdanti šalis ateityje ją įvykdys. |
| --- | --- |

b)

iš jo pobūdžio aišku, kad negalima tikėtis, jog prievolės nevykdanti šalis ateityje ją įvykdys.

88 straipsnis

Pateisinamas neįvykdymas

1.   Prievolės neįvykdymas yra pateisinamas, jeigu tam buvo kliūčių, kurių šalis negalėjo kontroliuoti ir jeigu nebuvo galima tikėtis, kad ta šalis į kliūtis atsižvelgs sutarties sudarymo momentu arba užkirs joms ar jų pasekmėms kelią arba jas įveiks.

2.   Kai kliūtis yra laikina, neįvykdymas pateisinamas kliūties egzistavimo laikotarpiu. Tačiau jeigu vėlavimas prilygsta esminiam neįvykdymui, kita šalis jį gali tokiu laikyti.

3.   Prievolės įvykdyti negalinti šalis turi pareigą užtikrinti, kad kitai šaliai būtų pranešta apie kliūtį ir jos įtaką gebėjimui įvykdyti prievolę nepagrįstai nedelsiant po to, kai pirmoji šalis apie tas aplinkybes sužinojo arba turėjo sužinoti. Kita šalis turi teisę reikalauti nuostolių dėl žalos, atsiradusios dėl šios pareigos pažeidimo, atlyginimo
  pagal 16 skyrių
  . [176 pakeit.]

89 straipsnis

Aplinkybių pasikeitimas

1.   Šalis privalo įvykdyti savo prievoles net jeigu jų vykdymas labai pasunkėjo, nesvarbu dėl padidėjusių vykdymo išlaidų ar dėl sumažėjusios mainais gautino dalyko vertės.

Kai įvykdymas labai pasunkėja dėl išimtinio aplinkybių pasikeitimo, šalys privalo pradėti derybas, kad sutartį pakeistų arba nutrauktų.

2.   Jei šalys per protingą terminą nesusitaria, teismas bet kurios šalies prašymu gali:

| a) | pakeisti sutartį taip, kad ji atitiktų tai, dėl ko šalys būtų protingai susitarusios sutarties sudarymo metu, jeigu būtų atsižvelgusios į aplinkybių pasikeitimą, arba |
| --- | --- |

a)

pakeisti sutartį taip, kad ji atitiktų tai, dėl ko šalys būtų protingai susitarusios sutarties sudarymo metu, jeigu būtų atsižvelgusios į aplinkybių pasikeitimą, arba

| b) | nutraukti sutartį, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, teismo nustatytą dieną ir jo nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

b)

nutraukti sutartį, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, teismo nustatytą dieną ir jo nustatytomis sąlygomis.

3.   1 ir 2 dalys taikomos tik jeigu:

| a) | aplinkybės pasikeitė jau sudarius sutartį; |
| --- | --- |

a)

aplinkybės pasikeitė jau sudarius sutartį;

| b) | aplinkybių pasikeitimu besiremianti nukentėjusioji šalis tuo metu neatsižvelgė ir negalėjo atsižvelgti į aplinkybių pasikeitimo galimybę arba mastą ir |
| --- | --- |

b)

aplinkybių pasikeitimu besiremianti nukentėjusioji šalis tuo metu neatsižvelgė ir negalėjo atsižvelgti į aplinkybių pasikeitimo galimybę arba mastą ir

| c) | aplinkybių pasikeitimu besiremianti
  nukentėjusioji šalis neprisiėmė ir negali būti protingai laikoma prisiėmusia tų aplinkybių pasikeitimo riziką. [177 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

aplinkybių pasikeitimu besiremianti
  nukentėjusioji šalis neprisiėmė ir negali būti protingai laikoma prisiėmusia tų aplinkybių pasikeitimo riziką. [177 pakeit.]

4.   2 ir 3 dalyse sąvoka „teismas“ apima ir arbitražo teismą.

90 straipsnis

Išplėstas normų dėl nepriimtų mokėjimų ir prekių ar skaitmeninio turinio taikymas

1.   Jeigu nenumatyta kitaip, 12 skyriaus normos, reglamentuojančios pirkimo kainos mokėjimą, su atitinkamais patikslinimais taikomos kitiems mokėjimams.

2.   97 straipsnis su atitinkamais patikslinimais taikomas kitais atvejais, kai prekės ar skaitmeninis turinys paliekami asmens valdymui dėl to, kad kitas asmuo jų nepriėmė, nors priimti privalėjo.

10 skyrius

Pardavėjo pareigos

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

91 straipsnis

Pagrindinės pardavėjo pareigos

Prekių pardavėjas arba skaitmeninio turinio tiekėjas (šioje dalyje toliau – pardavėjas) privalo:

| a) | pristatyti prekes arba tiekti skaitmeninį turinį; |
| --- | --- |

a)

pristatyti prekes arba tiekti skaitmeninį turinį;

| b) | perduoti prekių nuosavybę
  arba įsipareigoti ją perduoti
  , taip pat ir patvariąja laikmena, kuria tiekiamas skaitmeninis turinys; [178 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

perduoti prekių nuosavybę
  arba įsipareigoti ją perduoti
  , taip pat ir patvariąja laikmena, kuria tiekiamas skaitmeninis turinys; [178 pakeit.]

| c) | užtikrinti, kad prekės arba skaitmeninis turinys atitiktų sutarties reikalavimus; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad prekės arba skaitmeninis turinys atitiktų sutarties reikalavimus;

| d) | užtikrinti, kad pirkėjas turėtų teisę skaitmeninį turinį naudoti pagal sutartį, ir |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad pirkėjas turėtų teisę skaitmeninį turinį naudoti pagal sutartį, ir

| e) | pateikti tokius prekių ir su jomis susijusius dokumentus arba su skaitmeniniu turiniu susijusius dokumentus, kokių gali būti reikalaujama pagal sutartį. |
| --- | --- |

e)

pateikti tokius prekių ir su jomis susijusius dokumentus arba su skaitmeniniu turiniu susijusius dokumentus, kokių gali būti reikalaujama pagal sutartį.

91a straipsnis

Teisės į nuosavybę išlaikymas

Jeigu susitarta dėl teisės į nuosavybę išlaikymo, pardavėjas neprivalo perduoti prekių nuosavybės tol, kol pirkėjas neįvykdo prievolės sumokėti kainą, dėl kurios susitarta. [179 pakeit.]

92 straipsnis

Įvykdymas trečiojo asmens veiksmais

1.   Pardavėjas gali prievolės vykdymą pavesti kitam asmeniui, nebent sutarties sąlygose reikalaujama, kad pardavėjas prievolę įvykdytų asmeniškai.

2.   Kitam asmeniui prievolės vykdymą pavedęs pardavėjas lieka atsakingas už prievolės įvykdymą.

3.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti 2 dalies arba apriboti ar pakeisti jos poveikio.

2 skirsnis

Pristatymas

93 straipsnis

Pristatymo vieta

1.   Kai pristatymo vietos negalima nustatyti kitaip,

| a) | prekiautojo ir vartotojo sudarytos
  vartojimo pirkimo–pardavimo sutarties arba skaitmeninio turinio tiekimo sutarties, kuri yra nuotolinės prekybos arba ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis, atveju arba tais atvejais, kai sutartyje pardavėjas įsipareigojo pasirūpinti prekių gabenimu pirkėjui, tai yra vartotojo gyvenamoji vieta sutarties sudarymo momentu; [180 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

prekiautojo ir vartotojo sudarytos
  vartojimo pirkimo–pardavimo sutarties arba skaitmeninio turinio tiekimo sutarties, kuri yra nuotolinės prekybos arba ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis, atveju arba tais atvejais, kai sutartyje pardavėjas įsipareigojo pasirūpinti prekių gabenimu pirkėjui, tai yra vartotojo gyvenamoji vieta sutarties sudarymo momentu; [180 pakeit.]

| b) | kitais atvejais,






  i) | kai sutartyje numatyta, kad prekes gabena vežėjas arba keli vežėjai, tai yra artimiausias pirmojo vežėjo surinkimo punktas; |
| --- | --- | --- |

b)

kitais atvejais,

i)

kai sutartyje numatyta, kad prekes gabena vežėjas arba keli vežėjai, tai yra artimiausias pirmojo vežėjo surinkimo punktas;

| ii) | kai prekių gabenimas sutartyje nenumatytas, tai yra pardavėjo verslo vieta sutarties sudarymo momentu. |
| --- | --- |

ii)

kai prekių gabenimas sutartyje nenumatytas, tai yra pardavėjo verslo vieta sutarties sudarymo momentu.

2.   Jeigu pardavėjas turi kelias verslo vietas, verslo vieta pagal 1 dalies b punktą yra ta, kuri glaudžiausiai susijusi su prievole pristatyti.

94 straipsnis

Pristatymo būdas

1.   Jeigu nesusitarta kitaip, pardavėjas vykdo pareigą pristatyti:

| a) | prekiautojo ir vartotojo sudarytos
  vartojimo pirkimo–pardavimo sutarties arba skaitmeninio turinio tiekimo sutarties, kuri yra nuotolinės prekybos arba ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis, atveju arba tais atvejais, kai sutartyje pardavėjas įsipareigojo pasirūpinti prekių gabenimu pirkėjui – vartotojui perduodamas fizinį prekių arba skaitmeninio turinio valdymą arba kontrolę; [181 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

prekiautojo ir vartotojo sudarytos
  vartojimo pirkimo–pardavimo sutarties arba skaitmeninio turinio tiekimo sutarties, kuri yra nuotolinės prekybos arba ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis, atveju arba tais atvejais, kai sutartyje pardavėjas įsipareigojo pasirūpinti prekių gabenimu pirkėjui – vartotojui perduodamas fizinį prekių arba skaitmeninio turinio valdymą arba kontrolę; [181 pakeit.]

| b) | kitais atvejais, kai sutartyje numatyta, kad prekes gabena vežėjas, – įteikdamas prekes pirmajam vežėjui, kad šis jas perduotų pirkėjui, ir įteikdamas pirkėjui dokumentą, įgalinantį pirkėją perimti prekes iš jas turinčio vežėjo, arba |
| --- | --- |

b)

kitais atvejais, kai sutartyje numatyta, kad prekes gabena vežėjas, – įteikdamas prekes pirmajam vežėjui, kad šis jas perduotų pirkėjui, ir įteikdamas pirkėjui dokumentą, įgalinantį pirkėją perimti prekes iš jas turinčio vežėjo, arba

| c) | a ir b punktais nereglamentuojamais atvejais – sudarydamas sąlygas pirkėjui disponuoti prekėmis ar skaitmeniniu turiniu arba – kai susitarta, kad pardavėjas turi pateikti tik prekių dokumentus – dokumentais. |
| --- | --- |

c)

a ir b punktais nereglamentuojamais atvejais – sudarydamas sąlygas pirkėjui disponuoti prekėmis ar skaitmeniniu turiniu arba – kai susitarta, kad pardavėjas turi pateikti tik prekių dokumentus – dokumentais.

2.   1 dalies a ir c punktuose nuoroda į vartotoją arba pirkėją apima ir vartotojo arba pirkėjo vadovaujantis sutartimi nurodytą trečiąjį asmenį, kuris nėra vežėjas.

95 straipsnis

Pristatymo terminas

1.   Kai pristatymo termino negalima nustatyti kitaip, prekės arba skaitmeninis turinys turi būti pristatyti nepagrįstai nedelsiant po

  per pagrįstą laiką nuo
  sutarties sudarymo. [182 pakeit.]

2.   Prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju prekiautojas privalo pristatyti prekes arba skaitmeninį turinį ne vėliau kaip per 30 dienų nuo sutarties sudarymo, nebent šalys susitarė kitaip.

96 straipsnis

Su prekių gabenimu susijusios pardavėjo pareigos

1.   Kai pagal sutartį reikalaujama, kad pardavėjas pasirūpintų prekių gabenimu, pardavėjas privalo sudaryti būtinas sutartis, kad prekės į nustatytą vietą būtų nugabentos aplinkybes atitinkančiomis transporto priemonėmis ir pagal įprastas gabenimo sąlygas.

2.   Kai pardavėjas pagal sutartį prekes įteikia vežėjui, o prekės žymomis, važtaraščiais ar kitaip nėra aiškiai identifikuotos kaip pagal sutartį tiektinos prekės, pardavėjas privalo pirkėjui pranešti apie siuntą, apibrėždamas prekes.

3.   Kai pagal sutartį nereikalaujama, kad pardavėjas sudarytų prekių gabenimo draudimą, pardavėjas privalo pirkėjo prašymu suteikti jam visą turimą informaciją, kuri reikalinga, kad pirkėjas galėtų sudaryti tokį draudimą.

97 straipsnis

Pirkėjo nepriimtos prekės arba skaitmeninis turinys

1.   Pardavėjas, kurio valdymui prekės arba skaitmeninis turinys liko todėl, kad pirkėjas jų nepriėmė, nors turėjo priimti, privalo imtis protingų veiksmų jas apsaugoti ir išsaugoti.

2.   Pardavėjas atleidžiamas nuo pareigos pristatyti prekes ar patiekti skaitmeninį turinį, jeigu jis:

| a) | protingomis sąlygomis pirkėjo sąskaita prekes arba skaitmeninį turinį laiko pas trečiąjį asmenį ir apie tai praneša pirkėjui arba |
| --- | --- |

a)

protingomis sąlygomis pirkėjo sąskaita prekes arba skaitmeninį turinį laiko pas trečiąjį asmenį ir apie tai praneša pirkėjui arba

| b) | protingomis sąlygomis prekes arba skaitmeninį turinį parduoda po pranešimo pirkėjui ir sumoka pirkėjui grynąsias pajamas. |
| --- | --- |

b)

protingomis sąlygomis prekes arba skaitmeninį turinį parduoda po pranešimo pirkėjui ir sumoka pirkėjui grynąsias pajamas.

3.   Pardavėjas turi teisę reikalauti grąžinti arba išskaičiuoti iš pajamų protingai patirtas išlaidas.

98 straipsnis

Poveikis rizikos perėjimui

Pristatymo poveikis rizikos perėjimui reglamentuojamas 14 skyriuje.
  [183 pakeit.]

3 skirsnis.

Prekių ir skaitmeninio turinio atitiktis

99 straipsnis

Atitiktis sutarties sąlygoms

1.   Prekės arba skaitmeninis turinys atitinka sutarties sąlygas, jeigu:

| a) | atitinka sutartyje numatytą kiekį, kokybę ir aprašymą; |
| --- | --- |

a)

atitinka sutartyje numatytą kiekį, kokybę ir aprašymą;

| b) | yra sutartyje numatytoje taroje arba pakuotėje ir |
| --- | --- |

b)

yra sutartyje numatytoje taroje arba pakuotėje ir

| c) | patiektos su visais sutartyje numatytais priedais, instaliavimo ar kitomis instrukcijomis. |
| --- | --- |

c)

patiektos su visais sutartyje numatytais priedais, instaliavimo ar kitomis instrukcijomis.

2.   Kai šalys nėra susitarusios kitaip, prekės arba skaitmeninis turinys atitinka sutarties sąlygas, jeigu įvykdyti ir 100, 101 ir 102 straipsnių reikalavimai.

3.   
  Prekiautojo ir vartotojo sudarytoje
  sutartyje bet koks vartotojo nenaudai nuo 100
  , 101 ir
  102 ir 103 straipsnių reikalavimų nukrypstantis susitarimas galioja tik jeigu sutarties sudarymo momentu vartotojas žinojo apie specialią prekių arba skaitmeninio turinio būklę ir prekes arba skaitmeninį turinį priėmė kaip atitinkančius sutarties sąlygas jos sudarymo metu. [184 pakeit.]

4.   Vartojimo pirkimo–pardavimo sutartyje šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti 3 dalies arba apriboti ar pakeisti jos poveikio.

100 straipsnis

Prekių ir skaitmeninio turinio atitikties kriterijai

Prekės ir skaitmeninis turinys turi:

| a) | būti tinkami bet kokiai konkrečiai paskirčiai, apie kurią pardavėjas buvo informuotas sutarties sudarymo momentu, išskyrus tuos atvejus, kai iš aplinkybių matyti, kad pirkėjas nepasitikėjo arba kad pirkėjui nebuvo protinga pasitikėti pardavėjo kompetencija ir vertinimu; |
| --- | --- |

a)

būti tinkami bet kokiai konkrečiai paskirčiai, apie kurią pardavėjas buvo informuotas sutarties sudarymo momentu, išskyrus tuos atvejus, kai iš aplinkybių matyti, kad pirkėjas nepasitikėjo arba kad pirkėjui nebuvo protinga pasitikėti pardavėjo kompetencija ir vertinimu;

| b) | būti tinkami paskirčiai, kuriai tokios pačios rūšies prekės ir skaitmeninis turinys paprastai naudojami; |
| --- | --- |

b)

būti tinkami paskirčiai, kuriai tokios pačios rūšies prekės ir skaitmeninis turinys paprastai naudojami;

| c) | turėti savybes prekių arba skaitmeninio turinio, kuriuos pardavėjas pateikė pirkėjui kaip pavyzdį arba modelį; |
| --- | --- |

c)

turėti savybes prekių arba skaitmeninio turinio, kuriuos pardavėjas pateikė pirkėjui kaip pavyzdį arba modelį;

| d) | būti tokioms prekėms įprastoje taroje ar pakuotėje arba – kai tokia tara ar pakuotė gali būti įvairi – joms išsaugoti ir apsaugoti tinkamoje taroje ar pakuotėje; |
| --- | --- |

d)

būti tokioms prekėms įprastoje taroje ar pakuotėje arba – kai tokia tara ar pakuotė gali būti įvairi – joms išsaugoti ir apsaugoti tinkamoje taroje ar pakuotėje;

| e) | būti patiekti su tokiais priedais, instaliavimo ar kitomis instrukcijomis, kokias pirkėjas gali tikėtis gauti; |
| --- | --- |

e)

būti patiekti su tokiais priedais, instaliavimo ar kitomis instrukcijomis, kokias pirkėjas gali tikėtis gauti;

| f) | turėti savybes ir veikimo ypatybes, nurodytas ikisutartiniame pareiškime, kuris yra sutarties sąlygų dalis pagal 69 straipsnį, ir |
| --- | --- |

f)

turėti savybes ir veikimo ypatybes, nurodytas ikisutartiniame pareiškime, kuris yra sutarties sąlygų dalis pagal 69 straipsnį, ir

| g) | turėti tokias savybes ir veikimo ypatybes, kokių pirkėjas gali tikėtis
  , įskaitant išvaizdą ir tai, kad nebūtų defektų
  . Nustatant, ko vartotojas

  pirkėjas
  gali tikėtis iš skaitmeninio turinio, reikia atsižvelgti į tai, ar skaitmeninis turinys buvo patiektas mainais už kainos sumokėjimą
  ar pagal priešpriešinį įsipareigojimą
  . [185 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

turėti tokias savybes ir veikimo ypatybes, kokių pirkėjas gali tikėtis
  , įskaitant išvaizdą ir tai, kad nebūtų defektų
  . Nustatant, ko vartotojas

  pirkėjas
  gali tikėtis iš skaitmeninio turinio, reikia atsižvelgti į tai, ar skaitmeninis turinys buvo patiektas mainais už kainos sumokėjimą
  ar pagal priešpriešinį įsipareigojimą
  . [185 pakeit.]

101 straipsnis

Neteisingas instaliavimas pagal vartojimo pirkimo–pardavimo sutartį

1.   Kai pagal vartojimo pirkimo–pardavimo sutartį patiektos prekės arba patiektas skaitmeninis turinys buvo neteisingai instaliuoti, dėl neteisingo instaliavimo atsiradusi neatitiktis laikoma prekių arba skaitmeninio turinio neatitiktimi, jeigu:

| a) | prekės arba skaitmeninis turinys buvo instaliuoti pardavėjo ar jo atsakomybe arba |
| --- | --- |

a)

prekės arba skaitmeninis turinys buvo instaliuoti pardavėjo ar jo atsakomybe arba

| b) | prekes arba skaitmeninį turinį turėjo instaliuoti vartotojas, o neteisingo instaliavimo priežastis yra instaliavimo instrukcijos trūkumai. |
| --- | --- |

b)

prekes arba skaitmeninį turinį turėjo instaliuoti vartotojas, o neteisingo instaliavimo priežastis yra instaliavimo instrukcijos trūkumai.

2.   Šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio.

102 straipsnis

Trečiųjų asmenų teisės arba reikalavimai

1.   Prekės ir skaitmeninis turinys turi būti nesuvaržyti trečiojo asmens teisėmis arba neakivaizdžiai nepagrįstais reikalavimais.

2.   Kiek tai susiję su intelektinės nuosavybės teisėmis arba reikalavimais, nepažeidžiant 3 ir 4 dalių, prekės ir skaitmeninis turinys turi būti nesuvaržyti trečiojo asmens teisėmis arba neakivaizdžiai nepagrįstais reikalavimais:

| a) | kurie pareikšti pagal valstybės, kurioje prekės arba skaitmeninis turinys bus naudojami pagal sutartį, teisę arba – jeigu tokio susitarimo nėra – pagal pirkėjo verslo vietos valstybės teisę arba, prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju, pagal sutarties sudarymo metu vartotojo nurodytos gyvenamosios vietos teisę; ir |
| --- | --- |

a)

kurie pareikšti pagal valstybės, kurioje prekės arba skaitmeninis turinys bus naudojami pagal sutartį, teisę arba – jeigu tokio susitarimo nėra – pagal pirkėjo verslo vietos valstybės teisę arba, prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju, pagal sutarties sudarymo metu vartotojo nurodytos gyvenamosios vietos teisę; ir

| b) | apie kuriuos sutarties sudarymo momentu pardavėjas žinojo arba turėjo žinoti. |
| --- | --- |

b)

apie kuriuos sutarties sudarymo momentu pardavėjas žinojo arba turėjo žinoti.

3.   Įmonių tarpusavio sutartyse 2 dalis netaikoma, kai 2 
  dalis netaikoma, jeigu
  :

| a) | įmonių tarpusavio sutartyse
  pirkėjas sutarties sudarymo momentu žinojo arba turėjo žinoti apie intelektine nuosavybe grindžiamas teises arba reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

įmonių tarpusavio sutartyse
  pirkėjas sutarties sudarymo momentu žinojo arba turėjo žinoti apie intelektine nuosavybe grindžiamas teises arba reikalavimus;

4.   
  b)
  prekiautojo ir vartotojo sutartyse 2 dalis netaikoma, kai vartotojas sutarties sudarymo momentu žinojo arba turėjo žinoti apie intelektine nuosavybe grindžiamas teises arba reikalavimus. [186 pakeit.]

5.   Prekiautojo ir vartotojo sutartyse šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

103 straipsnis

Skaitmeninio turinio atitikties ribojimai

Skaitmeninis turinys nelaikomas neatitinkančiu sutarties sąlygų vien todėl, kad po sutarties sudarymo pasirodė atnaujintas skaitmeninis turinys.
  [187 pakeit.]

104 straipsnis

Pirkėjo žinojimas apie neatitiktį prekiautojų tarpusavio sutartyje

Prekiautojų tarpusavio sutartyje

  Pardavėjas
  neatsako už prekių neatitiktį, jeigu sutarties sudarymo momentu pirkėjas apie
  jų
  neatitiktį žinojo arba

  . Prekiautojų tarpusavio sutartyje tai galioja ir tuo atveju, jeigu pirkėjas
  negalėjo nežinoti
  apie neatitiktį
  . [188 pakeit.]

105 straipsnis

Reikšmingas atitikties nustatymo momentas

1.   Pardavėjas atsako už bet kokią neatitiktį, buvusią rizikos perėjimo pirkėjui pagal 14 skyrių momentu.

2.   Vartojimo pirkimo–pardavimo

  Prekiautojo ir vartotojo sudarytoje
  sutartyje preziumuojama, kad bet kokia per šešis mėnesius nuo rizikos perėjimo pirkėjui momento išaiškėjusi neatitiktis egzistavo tuo momentu, nebent tai nesuderinama su prekių ar skaitmeninio turinio arba su neatitikties pobūdžiu. [189 pakeit.]

3.   101 straipsnio 1 dalies a punkte reglamentuojamu atveju to straipsnio 1 arba 2 dalyse pateikta nuoroda į rizikos perėjimo pirkėjui momentą laikytina nuoroda į instaliavimo užbaigimo momentą. 101 straipsnio 1 dalies b punkte reglamentuojamu atveju rizikos perėjimui reikšmingas momentas, kuriuo pirkėjas per protingą terminą užbaigė instaliavimą.

4.   Kai skaitmeninį turinį vėliau privalo atnaujinti prekiautojas
  arba kai jis tą turinį tiekia dalimis
  , jis turi užtikrinti, kad skaitmeninis turinys visą sutarties galiojimo laikotarpį atitiks sutarties sąlygas. [190 pakeit.]

5.   Prekiautojo ir vartotojo sutartyje šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

11 skyrius

Pirkėjo teisių gynimo priemonės

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

106 straipsnis

Pirkėjo teisių gynimo priemonių apžvalga

1.   Tais atvejais, kai pardavėjas nevykdo prievolės
  ir nenukrypstama nuo konkrečių reikalavimų atitinkamoms teisių gynimo priemonėms,
  pirkėjas gali taikyti tokias teisių gynimo priemones: [191 pakeit.]

| a) | reikalauti įvykdyti prievolę, įskaitant prievolės įvykdymą natūra, prekių arba skaitmeninio turinio trūkumų pašalinimą arba pakeitimą, pagal šio skyriaus 3 skirsnį; |
| --- | --- |

a)

reikalauti įvykdyti prievolę, įskaitant prievolės įvykdymą natūra, prekių arba skaitmeninio turinio trūkumų pašalinimą arba pakeitimą, pagal šio skyriaus 3 skirsnį;

| b) | sustabdyti savo prievolės vykdymą pagal šio skyriaus 4 skirsnį; |
| --- | --- |

b)

sustabdyti savo prievolės vykdymą pagal šio skyriaus 4 skirsnį;

| c) | nutraukti sutartį pagal šio skyriaus 5 skirsnį ir pagal 17 skyrių reikalauti grąžinti visas sumokėtas sumas; |
| --- | --- |

c)

nutraukti sutartį pagal šio skyriaus 5 skirsnį ir pagal 17 skyrių reikalauti grąžinti visas sumokėtas sumas;

| d) | sumažinti kainą pagal šio skyriaus 6 skirsnį ir |
| --- | --- |

d)

sumažinti kainą pagal šio skyriaus 6 skirsnį ir

| e) | reikalauti nuostolių atlyginimo pagal 16 skyrių. |
| --- | --- |

e)

reikalauti nuostolių atlyginimo pagal 16 skyrių.

2.   Jeigu pirkėjas yra prekiautojas:

| a) | pirkėjo teisės naudotis bet kuria teisių gynimo priemone, išskyrus savo prievolės vykdymo sustabdymą, priklauso nuo pardavėjo teisės ištaisyti trūkumus, kaip nustatyta šio skyriaus 2 skirsnyje, ir |
| --- | --- |

a)

pirkėjo teisės naudotis bet kuria teisių gynimo priemone, išskyrus savo prievolės vykdymo sustabdymą, priklauso nuo pardavėjo teisės ištaisyti trūkumus, kaip nustatyta šio skyriaus 2 skirsnyje, ir

| b) | pirkėjo teisės remtis neatitiktimi priklauso nuo šio skyriaus 7 skirsnyje nustatytų tikrinimo ir pranešimo reikalavimų. |
| --- | --- |

b)

pirkėjo teisės remtis neatitiktimi priklauso nuo šio skyriaus 7 skirsnyje nustatytų tikrinimo ir pranešimo reikalavimų.

3.   Jeigu pirkėjas yra vartotojas:

| a) | pirkėjo teisės nepriklauso nuo to, ar pardavėjas ištaisė trūkumus, ir

  išskyrus atvejus, kai jie susiję su prekėmis arba skaitmeniniu turiniu, kuris gaminamas, padaromas arba pakeičiamas pagal vartotojo specifikacijas arba kuris aiškiai pritaikytas jo asmeninėms reikmėms; arba [192 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

pirkėjo teisės nepriklauso nuo to, ar pardavėjas ištaisė trūkumus, ir

  išskyrus atvejus, kai jie susiję su prekėmis arba skaitmeniniu turiniu, kuris gaminamas, padaromas arba pakeičiamas pagal vartotojo specifikacijas arba kuris aiškiai pritaikytas jo asmeninėms reikmėms; arba [192 pakeit.]

| b) | šio skyriaus 7 skirsnyje nustatyti tikrinimo ir pranešimo reikalavimai netaikomi. |
| --- | --- |

b)

šio skyriaus 7 skirsnyje nustatyti tikrinimo ir pranešimo reikalavimai netaikomi.

4.   Jeigu pardavėjo prievolės neįvykdymas yra pateisinamas, pirkėjas gali naudotis bet kuria 1 dalyje nurodyta teisių gynimo priemone, išskyrus reikalavimą įvykdyti prievolę ir atlyginti nuostolius.

5.   Pirkėjas negali naudotis 1 dalyje nurodytomis teisių gynimo priemonėmis, jeigu jis lėmė pardavėjo prievolės neįvykdymą.

6.   Teisių gynimo priemonės, kurios nėra nederančios, gali būti kumuliuojamos.

107 straipsnis

Teisių gynimo priemonių ribojimas, kai skaitmeninis turinys patiektas ne mainais už kainos sumokėjimą
  arba priešpriešinį įsipareigojimą

-1.
     
  Kai skaitmeninis turinys patiektas mainais už priešpriešinį įsipareigojimą, bet ne už kainos sumokėjimą, pirkėjas gali naudotis visomis 106 straipsnio 1 dalyje nurodytomis teisių gynimo priemonėmis, išskyrus šios dalies d punkte nurodytu kainos sumažinimu.

1.   Kai skaitmeninis turinys patiektas ne mainais už kainos sumokėjimą

  priešpriešinį įsipareigojimą
  , pirkėjas negali naudotis 106 straipsnio 1 dalies a–d punktuose nurodytomis teisių gynimo priemonėmis. Pirkėjas pagal 106 straipsnio 1 dalies e punktą gali reikalauti atlyginti nuostolius tik dėl pirkėjo nuosavybei, įskaitant aparatinę ir programinę įrangą bei duomenis, sutarties sąlygų neatitinkančiu patiektu skaitmeniniu turiniu padarytos žalos arba jos sugadinimą, išskyrus pelną, kurio pirkėjas negavo dėl tų nuostolių. [193 pakeit.]

108 straipsnis

Imperatyvumas

Prekiautojo ir vartotojo sutartyje šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio skyriaus arba apriboti ar pakeisti jo poveikio, prieš vartotojui atkreipiant prekiautojo dėmesį į neatitiktį.

2 skirsnis

Prekiautojo atliekamas trūkumų ištaisymas

109 straipsnis

Prekiautojo atliekamas trūkumų ištaisymas

1.   Pardavėjas, kuris pasiūlė prievolę įvykdyti prieš terminą ir kuriam pranešta, kad įvykdymas neatitinka sutarties sąlygų, gali pateikti naują ir reikalavimus atitinkantį pasiūlymą, jeigu tą galima padaryti per įvykdymui numatytą terminą.

2.   1 dalimi nereglamentuojamais atvejais pardavėjas, kuris pasiūlė įvykdyti prievolę sutarties sąlygų neatitinkančiu būdu, po to, kai buvo informuotas apie neatitiktį, gali nepagrįstai nedelsiant pasiūlyti ištaisyti trūkumus savo sąskaita.

3.   Pranešimas apie sutarties nutraukimą neužkerta kelio pateikti pasiūlymą ištaisyti trūkumus.

4.   Pirkėjas gali nepriimti pasiūlymo ištaisyti trūkumus tik jeigu:

| -a) | kai pirkėjas yra vartotojas, pirkėjo teisių gynimo priemonės neapima 106 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos pardavėjo teisės ištaisyti trūkumus; [194 pakeit.] |
| --- | --- |

-a)

kai pirkėjas yra vartotojas, pirkėjo teisių gynimo priemonės neapima 106 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytos pardavėjo teisės ištaisyti trūkumus; [194 pakeit.]

| a) | trūkumų negalima ištaisyti nedelsiant ir nesukeliant pirkėjui didelių nepatogumų, |
| --- | --- |

a)

trūkumų negalima ištaisyti nedelsiant ir nesukeliant pirkėjui didelių nepatogumų,

| b) | pirkėjas turi pagrindo manyti, kad negalima pasitikėti pardavėjo prievolės įvykdymu ateityje, arba |
| --- | --- |

b)

pirkėjas turi pagrindo manyti, kad negalima pasitikėti pardavėjo prievolės įvykdymu ateityje, arba

| c) | vėlavimas įvykdyti prievolę prilygtų esminiam neįvykdymui. |
| --- | --- |

c)

vėlavimas įvykdyti prievolę prilygtų esminiam neįvykdymui.

5.   Pardavėjui nustatomas protingas terminas trūkumams ištaisyti.
  Prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju – protingas terminas ne ilgesnis kaip 30 dienų. [195 pakeit.]

6.   Iki trūkumų ištaisymo pirkėjas gali sustabdyti savo prievolės vykdymą, tačiau pirkėjo teisės, nederančios su termino skyrimu pardavėjui trūkumams ištaisyti, sustabdomos iki to termino pabaigos.

7.   Nepaisant trūkumų ištaisymo, pirkėjas išlaiko teisę reikalauti nuostolių atlyginimo
  pagal 16 skyrių
  už vėlavimą ir kitą trūkumų ištaisymu padarytą arba nepaisant jo kilusią žalą. [196 pakeit.]

3 skirsnis

Reikalavimas įvykdyti prievolę

110 straipsnis

Reikalavimas įvykdyti pardavėjo prievolę

1.   Pirkėjas turi teisę reikalauti, kad pardavėjas įvykdytų prievoles,
  tai apima sutarties sąlygų neatitinkančio įvykdymo trūkumų pašalinimą be papildomo atlygio
  .

2.   Įvykdymas, kurio gali būti reikalaujama, apima ir sutarties sąlygų neatitinkančio įvykdymo trūkumų pašalinimą be papildomo atlygio.
  [197 pakeit.]

3.   Įvykdymo negali būti reikalaujama tais atvejais, kai:

| a) | įvykdymas būtų neįmanomas ar yra neteisėtas arba |
| --- | --- |

a)

įvykdymas būtų neįmanomas ar yra neteisėtas arba

| b) | įvykdymo našta arba išlaidos būtų neproporcingos naudai, kurią pirkėjas gautų. |
| --- | --- |

b)

įvykdymo našta arba išlaidos būtų neproporcingos naudai, kurią pirkėjas gautų.

111 straipsnis

Vartotojo galimybė pasirinkti trūkumų pašalinimą arba pakeitimą

1.   Kai vartojimo pirkimo–pardavimo sutartyje reikalaujama, kad prekiautojas ištaisytų neatitiktį pagal 110 straipsnio 2 dalį

  straipsnį
  , vartotojas gali reikalauti pašalinti daikto trūkumus arba jį pakeisti, nebent pasirinkta galimybė būtų neteisėta ar neįmanoma arba, palyginti su kitomis esamomis galimybėmis, pardavėjas patirtų tokių išlaidų, kurios būtų neproporcingos atsižvelgiant į: [198 pakeit.]

| a) | vertę, kurią prekės turėtų, jeigu atitiktų sutarties sąlygas; |
| --- | --- |

a)

vertę, kurią prekės turėtų, jeigu atitiktų sutarties sąlygas;

| b) | neatitikties sutarties sąlygoms reikšmingumą ir |
| --- | --- |

b)

neatitikties sutarties sąlygoms reikšmingumą ir

| c) | galimybę pasiūlyti alternatyvą dėl to nesukeliant pirkėjui didelių nepatogumų. |
| --- | --- |

c)

galimybę pasiūlyti alternatyvą dėl to nesukeliant pirkėjui didelių nepatogumų.

2.   Jeigu vartotojas pareikalavo neatitiktį ištaisyti pašalinant daikto trūkumus arba jį pakeičiant pagal 1 dalį, kitas teisių gynimo priemones vartotojas gali pasirinkti tik jeigu:

| a) | prekiautojas per protingą ne ilgesnį kaip 30 dienų terminą daikto trūkumų neištaisė arba jo nepakeitė; Tačiau tuo laikotarpiu vartotojas gali sustabdyti savo prievolės vykdymą. |
| --- | --- |

a)

prekiautojas per protingą ne ilgesnį kaip 30 dienų terminą daikto trūkumų neištaisė arba jo nepakeitė; Tačiau tuo laikotarpiu vartotojas gali sustabdyti savo prievolės vykdymą.

| b) | prekiautojas netiesiogiai ar tiesiogiai atsisakė ištaisyti neatitiktį; |
| --- | --- |

b)

prekiautojas netiesiogiai ar tiesiogiai atsisakė ištaisyti neatitiktį;

| c) | po trūkumų pašalinimo arba daiktą pakeitus vėl atsiranda tas pats trūkumas. [199 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

po trūkumų pašalinimo arba daiktą pakeitus vėl atsiranda tas pats trūkumas. [199 pakeit.]

112 straipsnis

Pakeisto daikto susigrąžinimas

1.   Tais atvejais, kai pardavėjas neatitiktį ištaisė daiktą pakeisdamas, pardavėjas turi teisę ir pareigą savo sąskaita susigrąžinti pakeistą daiktą.

2.   Pirkėjas neturi mokėti už pakeisto daikto naudojimą iki jo pakeitimo.

4 skirsnis.

Pirkėjo prievolės vykdymo sustabdymas

113 straipsnis

Teisė sustabdyti prievolės vykdymą

1.   Pirkėjas, kuris savo prievolę turi įvykdyti tuo pačiu metu kaip pardavėjas arba pardavėjui įvykdžius, turi teisę sustabdyti prievolės vykdymą, kol pardavėjas nepasiūlė įvykdyti prievolės arba jos neįvykdė.

2.   Pirkėjas, kuris savo prievolę turi įvykdyti iki pardavėjo prievolės įvykdymo ir kuris protingai mano, kad pardavėjas neįvykdys prievolės laiku, gali sustabdyti savo prievolės įvykdymą tol, kol turės protingą pagrindą taip manyti.

3.   Pagal šį straipsnį gali būti sustabdytas visos arba dalies prievolės vykdymas, jeigu jį pagrindžia pirkėjo prievolės neįvykdymas. Kai pardavėjo prievolės turi būti įvykdytos dalimis arba yra dalomos kitokiu būdu, pirkėjas gali sustabdyti prievolės vykdymą tik neįvykdytos prievolės dalies atžvilgiu, nebent pardavėjo prievolės neįvykdymas yra tokio pobūdžio, koks pateisintų visos pirkėjo prievolės sustabdymą.

3a.
     
  Prekiautojo ir vartotojo sudarytoje sutartyje galima sustabdyti visas prievoles, nebent visų prievolių sustabdymas yra visiškai nesuderinamas su sutarties sąlygų nepatenkinimo apimtimi. [200 pakeit.]

5 skirsnis

Sutarties nutraukimas

114 straipsnis

Sutarties nutraukimas dėl prievolės nevykdymo

1.   Pirkėjas gali sutartį nutraukti, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, jeigu pardavėjo prievolės pagal sutartį neįvykdymas yra esminis, kaip apibrėžta 87 straipsnio 2 dalyje.

2.   Vartojimo pirkimo–pardavimo sutartyje ir prekiautojo bei vartotojo sudarytoje skaitmeninio turinio tiekimo sutartyje, kai prievolė neįvykdoma dėl prekių neatitikties sutarties sąlygoms, vartotojas gali sutartį nutraukti, nebent neatitiktis yra mažareikšmė.

115 straipsnis

Sutarties nutraukimas dėl pavėluoto pristatymo po pranešimo apie papildomo vykdymo termino nustatymą

1.   Pirkėjas gali nutraukti sutartį dėl pavėluoto pristatymo, kuris savaime nėra esminis, jeigu pirkėjas praneša apie papildomo protingos trukmės vykdymo termino nustatymą, o pardavėjas per tą terminą prievolės neįvykdo.

2.   1 dalyje nurodytas papildomas terminas laikomas protingos trukmės, jeigu pardavėjas nepagrįstai nedelsdamas jam neprieštarauja.

3.   Tais atvejais, kai pranešime numatytas automatiškas sutarties nutraukimas, jeigu pardavėjas prievolės neįvykdo per pranešime nustatytą terminą, sutarties nutraukimas įgyja galią tam terminui pasibaigus be papildomo pranešimo.

116 straipsnis

Sutarties nutraukimas dėl numatomo prievolės neįvykdymo

Pirkėjas gali nutraukti sutartį iki sueina prievolės įvykdymo terminas, jeigu pardavėjas pareiškė arba iš kitų aplinkybių paaiškėja, kad prievolė nebus įvykdyta, ir jeigu prievolės neįvykdymo pobūdis pateisintų sutarties nutraukimą.

117 straipsnis

Teisės nutraukti sutartį apimtis

1.   Kai pardavėjo prievolės pagal sutartį turi būti įvykdytos dalimis arba yra dalomos kitokiu būdu, tokiais atvejais, jeigu pagal šį skirsnį yra pagrindas nutraukti sutartį dėl dalies, kuriai kaina gali būti padalyta, pirkėjas gali nutraukti sutartį tik dėl tos dalies.

2.   1 dalis netaikoma tais atvejais, kai negalima tikėtis, kad pirkėjas sutiks su kitų dalių įvykdymu, arba prievolės neįvykdymas yra tokio pobūdžio, koks pateisintų visos sutarties nutraukimą.

3.   Kai pardavėjo prievolės pagal sutartį yra nedalomos arba kainos negalima padalyti, pirkėjas sutartį gali nutraukti tik jeigu prievolės neįvykdymas yra tokio pobūdžio, koks pateisintų visos sutarties nutraukimą.

118 straipsnis

Pranešimas apie sutarties nutraukimą

Teisė nutraukti sutartį pagal šį skirsnį įgyvendinama pranešimu pardavėjui.

119 straipsnis

Teisės nutraukti sutartį netekimas

1.   Pirkėjas netenka teisės nutraukti sutartį pagal šį skirsnį, jeigu apie sutarties nutraukimą nepranešama per protingą terminą

  du mėnesius
  nuo teisės atsiradimo momento arba nuo to momento, kai pirkėjas sužinojo arba,
  jeigu pirkėjas yra prekiautojas,
  galėjo sužinoti apie prievolės neįvykdymą, atsižvelgiant į tai, kas įvyko vėliau.

2.   1 dalis netaikoma, kai:

| a) | pirkėjas yra vartotojas arba |
| --- | --- |

a)

pirkėjas yra vartotojas arba

| b) | nebuvo pasiūlytas joks prievolės įvykdymas. [201 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

nebuvo pasiūlytas joks prievolės įvykdymas. [201 pakeit.]

6 skirsnis

Kainos sumažinimas

120 straipsnis

Teisė sumažinti kainą

1.   Pirkėjas, kuris sutinka su sutarties sąlygų neatitinkančiu prievolės įvykdymu, gali sumažinti kainą. Kainos sumažinimas turi būti proporcingas tarp to, kas buvo gauta per vykdymą, vertės vykdymo momentu ir to, kas būtų gauta, jei vykdymas būtų atitikęs sutarties sąlygas, vertės sumažėjimui.

2.   Pirkėjas, kuris turi teisę sumažinti kainą pagal 1 dalį ir kuris jau sumokėjo už sumažintą kainą didesnę sumą, gali iš pardavėjo susigrąžinti perviršį.

3.   Pirkėjas, kuris sumažina kainą, negali gauti nuostolių atlyginimo
  pagal 16 skyrių
  už taip kompensuotą žalą, tačiau išsaugo teisę reikalauti nuostolių atlyginimo už bet kokią kitą vėliau patirtą žalą. [202 pakeit.]

7 skirsnis.

Pranešimo reikalavimai prekiautojų tarpusavio sutartyje

121 straipsnis

Prekių tikrinimas prekiautojų tarpusavio sutartyse

1.   Prekiautojų tarpusavio sutarties atveju pirkėjas per protingai trumpą terminą, tačiau ne vėliau kaip per 14 dienų nuo prekių pristatymo, skaitmeninio turinio patiekimo arba susijusių paslaugų suteikimo turėtų patikrinti prekes
  arba skaitmeninį turinį
  arba pasiekti, kad jos

  jie
  būtų patikrintos

  patikrinti
  . [203 pakeit.]

2.   Jeigu sutartyje numatytas prekių gabenimas, tikrinimas gali būti atidėtas, iki prekės pasieks paskirties vietą.

3.   Jeigu prekės peradresuojamos transportavimo metu arba perskirstomos pirkėjo prieš tai jam neturint protingos galimybės jų patikrinti, o sutarties sudarymo momentu pardavėjas žinojo arba turėjo žinoti apie tokio peradresavimo arba perskirstymo galimybę, patikrinimas gali būti atidėtas, iki prekės pasieks naują paskirties vietą.

122 straipsnis

Reikalavimas pranešti apie neatitiktį prekiautojų tarpusavio sutartyse

1.   Prekiautojų tarpusavio sutarties atveju pirkėjas negali remtis neatitiktimi, jeigu jis pardavėjui per protingą terminą nepranešė apie neatitikties pobūdį.
  Tačiau pirkėjas vis dar gali sumažinti kainą arba prašyti atlyginti nuostolius, išskyrus negautas pajamas, jeigu jis turi pateisinamą priežastį, dėl kurios jis laiku nepranešė. [204 pakeit.]

Terminas prasideda, kai prekės patiekiamos arba kai pirkėjas pastebėjo arba turėjo pastebėti neatitiktį, atsižvelgiant į tai, kas įvyko vėliau.

2.   Pirkėjas netenka teisės remtis neatitiktimi, jeigu jis per dvejus metus nuo faktinio prekių įteikimo jam pagal sutartį pardavėjui nepraneša apie neatitiktį.

3.   Kai šalys susitarė, kad prekės tam tikrą nustatytą laikotarpį turi būti tinkamos konkrečiai paskirčiai arba jų įprastai paskirčiai, pranešimo terminas pagal 2 dalį nesibaigia anksčiau už susitartą laikotarpį.

4.   2 dalis netaikoma 102 straipsnyje nurodytiems trečiųjų asmenų reikalavimams arba teisėms.

5.   Pirkėjas neturi pardavėjui pranešti, kad buvo pristatytos ne visos prekės, jeigu pirkėjas turi pagrindą manyti, kad likusios prekės bus pristatytos.

6.   Pardavėjas neturi teisės remtis šiuo straipsniu, jeigu neatitiktis susijusi su aplinkybėmis, apie kurias pardavėjas žinojo arba turėjo žinoti ir kurių jis neatskleidė pirkėjui.

12 skyrius

Pirkėjo pareigos

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

123 straipsnis

Pagrindinės pirkėjo pareigos

1.   Pirkėjas privalo:

| a) | sumokėti kainą; |
| --- | --- |

a)

sumokėti kainą;

| b) | priimti pristatytas prekes arba patiektą skaitmeninį turinį ir |
| --- | --- |

b)

priimti pristatytas prekes arba patiektą skaitmeninį turinį ir

| c) | perimti prekių ar su jomis susijusius dokumentus arba su skaitmeniniu turiniu susijusius dokumentus, kaip reikalaujama pagal sutartį. |
| --- | --- |

c)

perimti prekių ar su jomis susijusius dokumentus arba su skaitmeniniu turiniu susijusius dokumentus, kaip reikalaujama pagal sutartį.

2.   
  Skaitmeninio turinio tiekimo sutartims:

| a) | 1 dalies a punktas skaitmeninio turinio tiekimo sutarčiai netaikomas, kai skaitmeninis turinys patiektas ne mainais už kainos sumokėjimą. |
| --- | --- |

a)

1 dalies a punktas skaitmeninio turinio tiekimo sutarčiai netaikomas, kai skaitmeninis turinys patiektas ne mainais už kainos sumokėjimą.

| b) | 1 dalies b punktas netaikomas, kai skaitmeninis turinys tiekiamas ne patvariąja laikmena. [205 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

1 dalies b punktas netaikomas, kai skaitmeninis turinys tiekiamas ne patvariąja laikmena. [205 pakeit.]

2 skirsnis

Kainos mokėjimas

124 straipsnis

Mokėjimo būdas

1.   Mokėjimas atliekamas sutarties sąlygose nurodytu būdu arba – jeigu jis nenurodytas – bet kokiu kitu mokėjimo vietoje naudojamu įprastinėmis verslo sąlygomis, atsižvelgiant į sandorio pobūdį.

2.   Preziumuojama, kad pardavėjas, kuris priima čekius ar kitus mokėjimo pavedimus arba pasižadėjimą sumokėti, tą daro tik su sąlyga, kad jie bus įvykdomi. Pardavėjas gali siekti, kad būtų įvykdyta pirminė mokėjimo pareiga, jeigu pavedimas arba pasižadėjimas neįvykdomi.

3.   Pirminė pirkėjo pareiga išnyksta, jeigu pardavėjas priima pasižadėjimą sumokėti, kurį duoda trečiasis asmuo, su kuriuo pardavėjas sudaręs ankstesnį susitarimą trečiojo asmens pasižadėjimą priimti kaip mokėjimo priemonę.

4.   Prekiautojo ir vartotojo sutarties atveju vartotojas už konkrečios mokėjimo priemonės naudojimą neturi mokėti mokesčio, viršijančio prekiautojo išlaidas, patiriamas dėl tokios priemonės naudojimo.

125 straipsnis

Mokėjimo vieta

1.   Kai mokėjimo vietos negalima nustatyti kitaip, ja laikoma pardavėjo verslo vieta sutarties sudarymo momentu.

2.   Jeigu pardavėjas turi kelias verslo vietas, mokėjimo vieta laikoma ta pardavėjo verslo vieta, kuri su mokėjimo pareiga susijusi glaudžiausiai.

126 straipsnis

Mokėjimo terminas

1.   Kaina turi būti sumokėta pristatymo momentu.

2.   Pardavėjas gali nepriimti pasiūlymo sumokėti prieš mokėjimo terminą, jeigu turi tam teisėtą interesą.

127 straipsnis

Trečiojo asmens atliktas mokėjimas

1.   Pirkėjas gali pavesti atlikti mokėjimą kitam asmeniui. Pirkėjas, kuris paveda atlikti mokėjimą kitam asmeniui, ir toliau atsako už mokėjimo atlikimą.

2.   Pardavėjas negali nepriimti trečiojo asmens atlikto mokėjimo, jeigu:

| a) | trečiasis asmuo veikia su pirkėjo sutikimu arba |
| --- | --- |

a)

trečiasis asmuo veikia su pirkėjo sutikimu arba

| b) | trečiasis asmuo turi teisėtą interesą, kad mokėjimas būtų atliktas, o pirkėjas nesumokėjo arba aišku, kad suėjus tam mokėjimo terminui nesumokės. |
| --- | --- |

b)

trečiasis asmuo turi teisėtą interesą, kad mokėjimas būtų atliktas, o pirkėjas nesumokėjo arba aišku, kad suėjus tam mokėjimo terminui nesumokės.

3.   Trečiajam asmeniui atlikus mokėjimą pagal 1 arba 2 dalį, pirkėjas atleidžiamas nuo atsakomybės pardavėjui.

4.   Kai pardavėjas priima trečiojo asmens atliktą mokėjimą 1 arba 2 dalimi nereglamentuojamomis aplinkybėmis, pirkėjas atleidžiamas nuo atsakomybės pardavėjui, tačiau pardavėjas pirkėjui atsako
  pagal 16 skyrių
  už bet kokią tokiu sutikimu padarytą žalą. [206 pakeit.]

128 straipsnis

Mokėjimo užskaitymas

1.   Kai pirkėjas pardavėjui turi atlikti kelis mokėjimus, o atlikto mokėjimo nepakanka jiems visiems padengti, pirkėjas mokėjimo metu gali informuoti pardavėją, kokiai prievolei mokėjimas turi būti užskaitytas.

2.   Jei pirkėjas neinformuoja pagal 1 dalį, pardavėjas, per protingą terminą pranešęs pirkėjui, gali vykdymą užskaityti vienai iš prievolių.

3.   Užskaitymas pagal 2 dalį negalioja, jeigu užskaityta prievolei, kurios vykdymo terminas dar nesuėjęs arba dėl kurios vyksta ginčas.

4.   Kai nė viena šalis neatlieka faktinio užskaitymo, mokėjimas užskaitomas tai prievolei, kuri atitinka vieną iš tolesnių nustatyta tvarka išvardytų kriterijų:

| a) | prievolė, kurios vykdymo terminas suėjęs arba kuri turi būti vykdoma pirma; |
| --- | --- |

a)

prievolė, kurios vykdymo terminas suėjęs arba kuri turi būti vykdoma pirma;

| b) | prievolė, dėl kurios vykdymo pardavėjas nepateikė užtikrinimo arba pateikė mažiausią užtikrinimą; |
| --- | --- |

b)

prievolė, dėl kurios vykdymo pardavėjas nepateikė užtikrinimo arba pateikė mažiausią užtikrinimą;

| c) | prievolė, kurios vykdymas pirkėją labiausiai apsunkina; |
| --- | --- |

c)

prievolė, kurios vykdymas pirkėją labiausiai apsunkina;

| d) | pirmiausiai atsiradusi prievolė. |
| --- | --- |

d)

pirmiausiai atsiradusi prievolė.

Jei netaikomas nė vienas iš šių kriterijų, mokėjimas proporcingai užskaitomas visoms prievolėms.

5.   Prievolei, kuri negali būti įvykdyta dėl suėjusio senaties termino, mokėjimas pagal 2, 3 arba 4 dalį gali būti užskaitytas tik jeigu nėra kitų prievolių, kurioms mokėjimas gali būti užskaitytas pagal minėtų dalių nuostatas.

6.   Bet kurios prievolės atveju pirkėjo mokėjimu pirmąja eile turi būti užskaitytos išlaidos, antrąja eile – palūkanos ir trečiąja eile – pagrindinio reikalavimo suma, nebent pardavėjas užskaito kitaip.

3 skirsnis

Pristatytų daiktų priėmimas

129 straipsnis

Pristatytų daiktų priėmimas

Pareigą priimti pristatytus daiktus pirkėjas įvykdo:

| a) | atlikdamas visus veiksmus, kurių galima tikėtis siekiant įgalinti pardavėją įvykdyti pareigą pristatyti daiktus, ir |
| --- | --- |

a)

atlikdamas visus veiksmus, kurių galima tikėtis siekiant įgalinti pardavėją įvykdyti pareigą pristatyti daiktus, ir

| b) | perimdamas prekes ar prekių dokumentus arba skaitmeninį turinį, kaip reikalaujama pagal sutartį. |
| --- | --- |

b)

perimdamas prekes ar prekių dokumentus arba skaitmeninį turinį, kaip reikalaujama pagal sutartį.

130 straipsnis

Pristatymas prieš terminą ir netinkamo kiekio pristatymas

1.   Jeigu pardavėjas prekes pristato arba skaitmeninį turinį patiekia prieš nustatytą terminą, pirkėjas privalo pristatytas prekes ar patiektą skaitmeninį turinį priimti, nebent jis turi teisėtą interesą atsisakyti priimti.

2.   Jeigu pardavėjas pristato mažesnį nei sutartyje numatytą prekių arba skaitmeninio turinio kiekį, pirkėjas privalo pristatytas prekes ar patiektą skaitmeninį turinį priimti, nebent jis turi teisėtą interesą atsisakyti priimti.

3.   Jeigu pardavėjas pristato didesnį nei sutartyje numatytą prekių arba skaitmeninio turinio kiekį, pirkėjas kiekio perviršį gali pasilikti arba atsisakyti priimti.

4.   Jeigu pirkėjas kiekio perviršį pasilieka, jis laikomas patiektu pagal sutartį ir už jį turi būti sumokėta sutartyje nustatyta kaina.

5.   Vartojimo pirkimo–pardavimo sutarties atveju 4 dalis netaikoma, jeigu pirkėjas protingai mano, kad pardavėjas kiekio perviršį pristatė tikslingai ir nesuklydęs, žinodamas, kad jis nebuvo užsakytas.

6.   Šis straipsnis skaitmeninio turinio tiekimo sutarčiai netaikomas, kai skaitmeninis turinys patiektas ne mainais už kainos sumokėjimą.

13 skyrius

Pardavėjo teisių gynimo priemonės

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

131 straipsnis

Pardavėjo teisių gynimo priemonių apžvalga

1.   Tais atvejais, kai pardavėjas nevykdo prievolės
  ir nenukrypstama nuo konkrečių reikalavimų atitinkamoms teisių gynimo priemonėms,
  pirkėjas gali taikyti tokias teisių gynimo priemones: [207 pakeit.]

| a) | reikalauti įvykdyti prievolę pagal šio skyriaus 2 skirsnį; |
| --- | --- |

a)

reikalauti įvykdyti prievolę pagal šio skyriaus 2 skirsnį;

| b) | sustabdyti savo prievolės vykdymą pagal šio skyriaus 3 skirsnį; |
| --- | --- |

b)

sustabdyti savo prievolės vykdymą pagal šio skyriaus 3 skirsnį;

| c) | nutraukti sutartį pagal šio skyriaus 4 skirsnį ir |
| --- | --- |

c)

nutraukti sutartį pagal šio skyriaus 4 skirsnį ir

| d) | reikalauti sumokėti nuo kainos palūkanas arba nuostolių atlyginimą pagal 16 skyrių. |
| --- | --- |

d)

reikalauti sumokėti nuo kainos palūkanas arba nuostolių atlyginimą pagal 16 skyrių.

2.   Jeigu pirkėjo prievolės neįvykdymas yra pateisinamas, pardavėjas gali naudotis bet kuria 1 dalyje nurodyta teisių gynimo priemone, išskyrus reikalavimą įvykdyti prievolę ir

  nuostolių atlyginimą
  . [208 pakeit.]

3.   Pardavėjas negali naudotis 1 dalyje nurodytomis teisių gynimo priemonėmis, jeigu jis lėmė pirkėjo prievolės neįvykdymą.

4.   Teisių gynimo priemonės, kurios nėra nederančios, gali būti kumuliuojamos.

2 skirsnis

Reikalavimas įvykdyti prievolę

132 straipsnis

Reikalavimas įvykdyti pirkėjo prievoles

1.   Pardavėjas turi teisę reikalauti sumokėti kainą, kai jos mokėjimo terminas yra suėjęs, ir įvykdyti bet kurią kitą pirkėjo prisiimtą prievolę.

2.   Tais atvejais, kai pirkėjas prekių arba skaitmeninio turinio dar neperėmė ir yra aišku, kad nenorės priimti prievolės įvykdymo, pardavėjas vis tiek gali reikalauti, kad pirkėjas pristatytas prekes ar patiektą skaitmeninį turinį priimtų ir kainą sumokėtų, nebent pardavėjas be didelių pastangų arba išlaidų būtų galėjęs sudaryti protingą pakaitinį sandorį.

3 skirsnis.

Pardavėjo prievolės vykdymo sustabdymas

133 straipsnis

Teisė sustabdyti prievolės vykdymą

1.   Pardavėjas, kuris savo prievolę turi įvykdyti tuo pačiu metu kaip pirkėjas arba pirkėjui įvykdžius, turi teisę sustabdyti prievolės vykdymą, kol pirkėjas nepasiūlė įvykdyti prievolės arba jos neįvykdė.

2.   Pardavėjas, kuris savo prievolę turi įvykdyti iki pirkėjo prievolės įvykdymo ir kuris protingai mano, kad pirkėjas prievolės neįvykdys laiku, gali sustabdyti savo prievolės įvykdymą tol, kol turės protingą pagrindą taip manyti. Tačiau teisė sustabdyti prievolės vykdymą išnyksta, jeigu pirkėjas pakankamai užtikrina tinkamą prievolės įvykdymą arba pateikia tinkamą garantiją.

3.   Pagal šį straipsnį gali būti sustabdytas visos arba dalies prievolės vykdymas, jeigu jį pagrindžia pirkėjo prievolės neįvykdymas. Kai pirkėjo prievolės turi būti įvykdytos dalimis arba yra dalomos kitokiu būdu, pardavėjas gali sustabdyti prievolės vykdymą tik neįvykdytos prievolės dalies atžvilgiu, nebent pirkėjo prievolės neįvykdymas yra tokio pobūdžio, koks pateisintų visos pardavėjo prievolės sustabdymą.

4 skirsnis

Sutarties nutraukimas

134 straipsnis

Sutarties nutraukimas dėl esminio prievolės neįvykdymo

Pardavėjas gali sutartį nutraukti, kaip apibrėžta 8 straipsnyje, jeigu pirkėjo prievolės pagal sutartį neįvykdymas yra esminis, kaip apibrėžta 87 straipsnio 2 dalyje.

135 straipsnis

Sutarties nutraukimas dėl praleisto termino po pranešimo apie papildomo vykdymo termino nustatymą

1.   Pardavėjas gali nutraukti sutartį dėl vėlavimo įvykdyti prievolę, kuris savaime nėra esminis, jeigu pardavėjas praneša apie papildomo protingos trukmės vykdymo termino nustatymą, o pirkėjas per tą terminą prievolės neįvykdo.

2.   Terminas laikomas protingos trukmės, jeigu pirkėjas nepagrįstai nedelsdamas jam neprieštarauja. Palaikant prekiautojo ir vartotojo santykius papildomas vykdymo terminas turi būti ne trumpesnis kaip 167 straipsnio 2 dalyje nurodytas 30 dienų terminas.

3.   Tais atvejais, kai pranešime numatytas automatiškas sutarties nutraukimas, jeigu pirkėjas prievolės neįvykdo per pranešime nustatytą terminą, sutarties nutraukimas galią įgyja tam terminui pasibaigus be papildomo pranešimo.

4.   Vartojimo pirkimo–pardavimo sutartyje šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

136 straipsnis

Sutarties nutraukimas dėl numatomo prievolės neįvykdymo

Pardavėjas gali nutraukti sutartį, iki sueina prievolės įvykdymo terminas, jeigu pirkėjas pareiškė arba iš kitų aplinkybių paaiškėja, kad prievolė nebus įvykdyta, ir jeigu prievolės neįvykdymas bus esminis.

137 straipsnis

Teisės nutraukti sutartį apimtis

1.   Kai pirkėjo prievolės pagal sutartį turi būti įvykdytos dalimis arba yra dalomos kitokiu būdu, tokiais atvejais, jeigu pagal šį skirsnį yra pagrindas nutraukti sutartį dėl dalies, kuri atitinka pardavėjo prievolių dalį, pardavėjas gali nutraukti sutartį tik dėl tos dalies.

2.   1 dalis netaikoma, jeigu visos sutarties atžvilgiu prievolės neįvykdymas yra esminis.

3.   Kai pirkėjo prievolės pagal sutartį yra nedalomos, pardavėjas sutartį gali nutraukti tik jeigu visos sutarties atžvilgiu prievolės neįvykdymas yra esminis.

138 straipsnis

Pranešimas apie sutarties nutraukimą

Teisė nutraukti sutartį pagal šį skirsnį įgyvendinama pranešimu pirkėjui.

139 straipsnis

Teisės nutraukti sutartį netekimas

1.   Tais atvejais, kai įvykdyti prievolę pasiūlyta pavėluotai arba pasiūlytas prievolės įvykdymas kitaip neatitinka sutarties sąlygų, pardavėjas netenka teisės nutraukti sutartį pagal šį skirsnį, jeigu apie sutarties nutraukimą nepranešama per protingą terminą nuo to momento, kai pardavėjas sužinojo arba galėjo sužinoti apie pasiūlymą arba neatitiktį.

2.   Pardavėjas netenka teisės nutraukti sutartį pranešimu pagal 136 straipsnį, nebent apie sutarties nutraukimą praneša per protingą terminą nuo tos teisės atsiradimo momento.

3.   Tais atvejais, kai pirkėjas nesumokėjo kainos arba neįvykdė prievolės kitu būdu ir toks neįvykdymas yra esminis, pardavėjas išlaiko teisę nutraukti sutartį.

14 skyrius

Rizikos perėjimas

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

140 straipsnis

Rizikos perėjimo pasekmės

Prekėms ar skaitmeniniam turiniui žuvus arba sugedus po to, kai rizika perėjo pirkėjui, pirkėjas neatleidžiamas nuo prievolės sumokėti kainą, nebent prekės ar skaitmeninis turinys žuvo arba sugedo dėl pardavėjo veiksmo arba neveikimo.

141 straipsnis

Prekių arba skaitmeninio turinio identifikavimas pagal sutartį

Rizika nepereina pirkėjui tol, kol prekės arba skaitmeninis turinys pradiniu susitarimu, pranešimu pirkėjui ar kitu būdu nėra aiškiai identifikuoti kaip patiektini pagal sutartį.

2 skirsnis

Rizikos perėjimas vartojimo pirkimo–pardavimo sutartyse

142 straipsnis

Rizikos perėjimas vartojimo pirkimo–pardavimo sutartyje

1.   Vartojimo pirkimo–pardavimo sutarties atveju rizika pereina tuo momentu, kai vartotojas arba kitas šiuo tikslu vartotojo nurodytas trečiasis asmuo – kitas nei vežėjas – įgyja fizinį prekių arba patvariosios laikmenos, kuria patiektas skaitmeninis turinys, valdymą.

2.   Skaitmeninio turinio tiekimo ne patvariąja laikmena sutarties atveju rizika pereina tuo momentu, kai vartotojas arba kitas šiuo tikslu vartotojo nurodytas trečiasis asmuo įgyja skaitmeninio turinio kontrolę.

3.   Išskyrus tuos atvejus, kai sutartis yra nuotolinės prekybos arba ne prekybai skirtose patalpose sudaryta sutartis, 1 ir 2 dalys netaikomos, kai vartotojas neįvykdo savo pareigos perimti prekes arba skaitmeninį turinį ir prievolės neįvykdymas nėra pateisinamas pagal 88 straipsnį. Tokiu atveju rizika pereina tuo momentu, kai vartotojas arba jo nurodytas trečiasis asmuo būtų įgijęs fizinį prekių valdymą arba skaitmeninio turinio kontrolę, jeigu būtų įvykdyta pareiga juos perimti.
  [209 pakeit.]

4.   Kai vartotojas rūpinasi prekių arba patvariąja laikmena patiekto skaitmeninio turinio gabenimu, o prekiautojos tokios galimybės nepasiūlė, rizika pereina, kai prekės arba patvariąja laikmena patiektas skaitmeninis turinys perduodami vežėjui; tokiu atveju vartotojo teisės vežėjo atžvilgiu nepažeidžiamos.

5.   Šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio.

3 skirsnis

Rizikos perėjimas prekiautojų tarpusavio sutartyse

143 straipsnis

Rizikos perėjimo momentas

  Rizikos perėjimas prekiautojų tarpusavio sutartyse [210 pakeit.]

1.   Prekiautojų tarpusavio sutarties atveju rizika pereina, kai pirkėjas priima pristatytas prekes ar skaitmeninį turinį arba prekių dokumentus.

2.   1 dalis taikoma atsižvelgiant į 144, 145 ir 146 straipsnius.

  Jeigu prekės arba skaitmeninis turinys yra pateikti pirkėjo dispozicijai ir pirkėjas apie tai žino, rizika pirkėjui pereina tuo momentu, kai prekės arba skaitmeninis turinys turėjo būti perimti, nebent pirkėjas turėjo teisę sustabdyti pristatytų prekių arba skaitmeninio turinio perėmimą pagal 113 straipsnį.

Jeigu prekės arba skaitmeninis turinys yra pateikti pirkėjo dispozicijai kitoje nei pardavėjo verslo vietoje, rizika pereina, kai pristatymas tapo vykdytinas ir pirkėjas žinojo apie tai, kad prekės ar skaitmeninis turinys jo dispozicijai pateikti toje vietoje. [211 pakeit.]

2a.
     
  Pirkimo–pardavimo sutartyje, kurioje numatytas prekių gabenimas, neatsižvelgiant į tai, ar pardavėjas turi teisę saugoti prekių disponavimo dokumentus:

| a) | jeigu pardavėjas nėra įpareigotas perduoti prekes tam tikroje vietoje, rizika pereina pirkėjui, kai prekės perduodamos pirmam vežėjui, kad šis jas perduotų pirkėjui pagal sutarties sąlygas; |
| --- | --- |

a)

jeigu pardavėjas nėra įpareigotas perduoti prekes tam tikroje vietoje, rizika pereina pirkėjui, kai prekės perduodamos pirmam vežėjui, kad šis jas perduotų pirkėjui pagal sutarties sąlygas;

| b) | jeigu pardavėjas įpareigotas perduoti prekes vežėjui tam tikroje vietoje, rizika nepereina pirkėjui tol, kol prekės vežėjui nėra perduotos toje vietoje. [212 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jeigu pardavėjas įpareigotas perduoti prekes vežėjui tam tikroje vietoje, rizika nepereina pirkėjui tol, kol prekės vežėjui nėra perduotos toje vietoje. [212 pakeit.]

2b.
     
  Jeigu prekės parduodamos transportuojant, rizika pereina pirkėjui, kai prekės perduodamos pirmam vežėjui arba kai sudaroma sutartis, priklausomai nuo aplinkybių. Rizika nepereina pirkėjui, jeigu sutarties sudarymo momentu pardavėjas žinojo arba turėjo žinoti, kad prekės žuvo arba buvo sugadintos ir to pirkėjui neatskleidė. [213 pakeit.]

144 straipsnis

Pirkėjo dispozicijai pateiktos prekės

1.   Jeigu prekės arba skaitmeninis turinys yra pateikti pirkėjo dispozicijai ir pirkėjas apie tai žino, rizika pirkėjui pereina tuo momentu, kai prekės arba skaitmeninis turinys turėjo būti perimti, nebent pirkėjas turėjo teisę sustabdyti pristatytų prekių arba skaitmeninio turinio perėmimą pagal 113 straipsnį.

2.   Jeigu prekės arba skaitmeninis turinys yra pateikti pirkėjo dispozicijai kitoje nei pardavėjo verslo vietoje, rizika pereina, kai pristatymas tapo vykdytinas ir pirkėjas žinojo apie tai, kad prekės ar skaitmeninis turinys jo dispozicijai pateikti toje vietoje.
  [214 pakeit.]

145 straipsnis

Prekių gabenimas

1.   Šis straipsnis taikomas pirkimo–pardavimo sutarčiai, kurioje numatytas prekių gabenimas.

2.   Jeigu pardavėjas nėra įpareigotas perduoti prekes tam tikroje vietoje, rizika pereina pirkėjui, kai prekės perduodamos pirmam vežėjui, kad šis jas perduotų pirkėjui pagal sutarties sąlygas.

3.   Jeigu pardavėjas įpareigotas perduoti prekes vežėjui tam tikroje vietoje, rizika nepereina pirkėjui tol, kol prekės vežėjui nėra perduotos toje vietoje.

4.   Aplinkybė, kad pardavėjas turi teisę saugoti prekių disponavimo dokumentus, neturi įtakos rizikos perėjimui.
  [215 pakeit.]

146 straipsnis

Transportuojant parduotos prekės

1.   Šis straipsnis taikomas pirkimo–pardavimo sutarčiai, susijusiai su transportuojant parduotomis prekėmis.

2.   Rizika pirkėjui pereina nuo to momento, kai prekės buvo perduotos pirmam vežėjui. Tačiau, jeigu tą suponuoja aplinkybės, rizika pirkėjui pereina, kai sudaroma sutartis.

3.   Jeigu sutarties sudarymo momentu pardavėjas žinojo arba turėjo žinoti, kad prekės žuvo arba buvo sugadintos ir to pirkėjui neatskleidė, prekių žuvimo arba sugedimo rizika tenka pardavėjui.
  [216 pakeit.]

V dalis

Susijusių paslaugų sutarties šalių pareigos ir teisių gynimo priemonės

15 skyrius

Šalių pareigos ir teisių gynimo priemonės

1 skirsnis

Tam tikrų bendrųjų vartojimo pirkimo–pardavimo sutarčių normų taikymas

147 straipsnis

Tam tikrų bendrųjų vartojimo pirkimo–pardavimo sutarčių normų taikymas

1.   Šios dalies tikslais taikomos 9 skyriaus normos.

2.   Nutraukiant vartojimo pirkimo–pardavimo sutartį arba skaitmeninio turinio tiekimo sutartį, nutraukiama ir susijusių paslaugų sutartis.

2 skirsnis.

Paslaugų teikėjo pareigos

148 straipsnis

Pareiga pasiekti rezultatą ir rūpestingumo bei kompetencijos pareiga

1.   Paslaugos teikėjas privalo pasiekti konkretų pagal sutartį reikalaujamą rezultatą.

2.   Nesant aiškios arba numanomos sutartinės pareigos pasiekti konkretų rezultatą, paslaugos teikėjas privalo susijusią paslaugą suteikti rūpestingai ir kompetentingai, kaip pagal susijusiai paslaugai taikomas įstatymo ar kitas privalomas teisės normas paslaugą suteiktų protingas paslaugų teikėjas.

3.   Nustatant iš paslaugos teikėjo reikalaujamą protingą rūpestingumą ir kompetenciją, be kita ko, turi būti atsižvelgta į:

| a) | su susijusios paslaugos teikimu klientui susijusios rizikos pobūdį, dydį, dažnumą ir numatomumą; |
| --- | --- |

a)

su susijusios paslaugos teikimu klientui susijusios rizikos pobūdį, dydį, dažnumą ir numatomumą;

| b) | prevencinių priemonių, kuriomis būtų užkirstas kelias žalos arba panašios žalos atsiradimui, išlaidas, jeigu padaryta žala, ir |
| --- | --- |

b)

prevencinių priemonių, kuriomis būtų užkirstas kelias žalos arba panašios žalos atsiradimui, išlaidas, jeigu padaryta žala, ir

| c) | susijusios paslaugos suteikimui skirtą laiką. |
| --- | --- |

c)

susijusios paslaugos suteikimui skirtą laiką.

4.   Kai prekiautojo ir vartotojo sutartyje susijusi paslauga apima prekių instaliavimą, instaliavimas turi būti atliktas taip, kad instaliuotos prekės atitiktų sutarties sąlygas, kaip reikalaujama 101 straipsnyje.

5.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti 2 dalies arba apriboti ar pakeisti jos poveikio.

149 straipsnis

Pareiga užkirsti kelią žalai

Paslaugos teikėjas privalo imtis protingų prevencinių priemonių, kad užkirstų kelią bet kokiai žalai prekėms ar skaitmeniniam turiniui arba fiziniam sužalojimui arba bet kokiems kitiems nuostoliams arba žalai teikiant susijusias paslaugas ar jas suteikus.

150 straipsnis

Įvykdymas trečiojo asmens veiksmais

1.   Paslaugos teikėjas prievolės vykdymą gali pavesti kitam asmeniui, nebent reikalaujama, kad paslaugos teikėjas prievolę įvykdytų asmeniškai.

2.   Kitam asmeniui prievolės vykdymą pavedęs paslaugos teikėjas lieka atsakingas už prievolės įvykdymą.

3.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti 2 dalies arba apriboti ar pakeisti jos poveikio.

151 straipsnis

Pareiga išduoti sąskaitą

Kai už susijusią paslaugą turi būti sumokėta atskira kaina ir kaina nėra sutarties sudarymo momentu sutarta vienkartinė suma, paslaugos teikėjas privalo išduoti klientui sąskaitą, kurioje aiškiai ir suprantamai nurodyta, kaip kaina buvo apskaičiuota.

152 straipsnis

Pareiga įspėti apie nenumatytas arba ekonomiškumo neatitinkančias išlaidas

1.   Paslaugų teikėjas privalo klientą įspėti ir siekti jo pritarimo veiksmams, jeigu:

| a) | susijusios paslaugos kaina būtų didesnė už paslaugų teikėjo klientui nurodytą arba |
| --- | --- |

a)

susijusios paslaugos kaina būtų didesnė už paslaugų teikėjo klientui nurodytą arba

| b) | susijusios paslaugos kaina viršytų prekių arba skaitmeninio turinio vertę po susijusios paslaugos suteikimo, kiek tai paslaugos teikėjui žinoma. |
| --- | --- |

b)

susijusios paslaugos kaina viršytų prekių arba skaitmeninio turinio vertę po susijusios paslaugos suteikimo, kiek tai paslaugos teikėjui žinoma.

2.   Paslaugos teikėjas, kuris negauna kliento pritarimo pagal 1 dalį, neturi teisės reikalauti kainos, kuri viršytų jau nurodytas išlaidas arba atitinkamai prekių arba skaitmeninio turinio vertę po susijusios paslaugos suteikimo.

3 skirsnis

Kliento pareigos

153 straipsnis

Kainos mokėjimas

1.   Klientas privalo sumokėti kainą, mokėtiną už susijusią paslaugą pagal sutartį.

2.   Kaina turi būti sumokėta, kai susijusi paslauga yra atlikta ir susijusios paslaugos dalykas suteiktas kliento dispozicijai.

154 straipsnis

Patekimo sąlygų sudarymas

Kai paslaugos teikėjui būtina patekti į kliento patalpas, kad suteiktų susijusią paslaugą, klientas privalo sudaryti sąlygas į jas patekti protingu laiku.

4 skirsnis

Teisių gynimo priemonės

155 straipsnis

Kliento teisių gynimo priemonės

1.   Jeigu paslaugos teikėjas prievolės neįvykdo, klientas turi tas pačias teisių gynimo priemones, kokios 11 skyriuje numatytos pirkėjui, su šiame straipsnyje nustatytais patikslinimais, t. y.:

| a) | reikalauti prievolės įvykdymo konkrečiu būdu; |
| --- | --- |

a)

reikalauti prievolės įvykdymo konkrečiu būdu;

| b) | sustabdyti savo prievolės vykdymą; |
| --- | --- |

b)

sustabdyti savo prievolės vykdymą;

| c) | nutraukti sutartį |
| --- | --- |

c)

nutraukti sutartį

| d) | sumažinti kainą ir |
| --- | --- |

d)

sumažinti kainą ir

| e) | reikalauti nuostolių atlyginimo
  pagal 16 skyrių
  . [218 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

reikalauti nuostolių atlyginimo
  pagal 16 skyrių
  . [218 pakeit.]

2.   Nepažeidžiant 3 dalies, kliento teisių gynimo priemonės priklauso nuo paslaugos teikėjo teisės ištaisyti trūkumus, neatsižvelgiant į tai, ar klientas yra vartotojas. [219 pakeit.]

3.   Neteisingo instaliavimo pagal vartojimo pirkimo–pardavimo sutartį, kaip nurodyta 101 straipsnyje, atveju vartotojo teisių gynimo priemonės nepriklauso nuo paslaugos teikėjo teisės ištaisyti trūkumus.

4.   Jeigu klientas yra vartotojas, jis turi teisę nutraukti sutartį esant bet kokiai suteiktos susijusios paslaugos neatitikčiai, nebent neatitiktis yra mažareikšmė.

5.   11 skyrius taikomas su būtinais patikslinimais, visų pirma:

| a) | kiek tai susiję su paslaugos teikėjo teise ištaisyti trūkumus prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju – protingas terminas pagal 109 straipsnio 5 dalį turi neviršyti 30 dienų;
  [220 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

kiek tai susiję su paslaugos teikėjo teise ištaisyti trūkumus prekiautojo ir vartotojo sutarčių atveju – protingas terminas pagal 109 straipsnio 5 dalį turi neviršyti 30 dienų;
  [220 pakeit.]

| b) | kiek tai susiję su vykdymo neatitikties ištaisymu – 111 ir 112 straipsniai netaikomi ir
  [221 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kiek tai susiję su vykdymo neatitikties ištaisymu – 111 ir 112 straipsniai netaikomi ir
  [221 pakeit.]

| c) | vietoj 122 straipsnio taikomas 156 straipsnis. |
| --- | --- |

c)

vietoj 122 straipsnio taikomas 156 straipsnis.

156 straipsnis

Reikalavimas pranešti apie neatitiktį prekiautojų sudarytose susijusių paslaugų sutartyse

1.   Prekiautojų sudarytos susijusių paslaugų sutarties atveju klientas gali remtis neatitiktimi tik jeigu jis paslaugos teikėjui per protingą terminą pranešė apie neatitikties pobūdį.

Terminas prasideda, kai susijusi paslauga yra atlikta arba kai klientas pastebi arba galėjo pastebėti neatitiktį, atsižvelgiant į tai, kas įvyko vėliau.

2.   Paslaugos teikėjas neturi teisės remtis šio straipsnio nuostatomis, jeigu neatitiktis susijusi su aplinkybėmis, apie kurias paslaugos teikėjas žinojo arba turėjo žinoti ir kurių jis neatskleidė klientui.

157 straipsnis

Paslaugų teikėjo teisių gynimo būdai

1.   Jeigu klientas prievolės neįvykdo, paslaugos teikėjas turi tas pačias teisių gynimo priemones, kokios 13 skyriuje numatytos pardavėjui, su 2 dalyje nustatytais patikslinimais, t. y.:

| a) | reikalauti įvykdyti prievolę; |
| --- | --- |

a)

reikalauti įvykdyti prievolę;

| b) | sustabdyti savo prievolės vykdymą; |
| --- | --- |

b)

sustabdyti savo prievolės vykdymą;

| c) | nutraukti sutartį ir |
| --- | --- |

c)

nutraukti sutartį ir

| d) | reikalauti sumokėti palūkanas nuo kainos arba atlyginti nuostolius
  pagal 16 skyrių
  . [222 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

reikalauti sumokėti palūkanas nuo kainos arba atlyginti nuostolius
  pagal 16 skyrių
  . [222 pakeit.]

2.   13 skyrius taikomas su reikalingais patikslinimais. Visų pirma vietoj 132 straipsnio 2 dalies taikomas 158 straipsnis.

158 straipsnis

Kliento teisė nepriimti prievolės vykdymo

1.   Klientas gali bet kuriuo metu paslaugos teikėjui pranešti, kad susijusios paslaugos nebereikia suteikti arba toliau teikti.

2.   Kai pranešama pagal 1 dalį:

| a) | paslaugos teikėjas nebeturi teisės arba pareigos teikti susijusią paslaugą ir |
| --- | --- |

a)

paslaugos teikėjas nebeturi teisės arba pareigos teikti susijusią paslaugą ir

| b) | klientas, jeigu nėra pagrindo nutraukti sutartį pagal kitą nuostatą, turi sumokėti kainą, iš kurios išskaičiuojamos išlaidos, kurias paslaugos teikėjas sutaupė arba galėjo sutaupyti neužbaigdamas prievolės vykdymo. |
| --- | --- |

b)

klientas, jeigu nėra pagrindo nutraukti sutartį pagal kitą nuostatą, turi sumokėti kainą, iš kurios išskaičiuojamos išlaidos, kurias paslaugos teikėjas sutaupė arba galėjo sutaupyti neužbaigdamas prievolės vykdymo.

3.   Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio arba apriboti ar pakeisti jo poveikio.

VI dalis

Nuostolių atlyginimas ir palūkanos

16 skyrius

Nuostolių atlyginimas ir palūkanos

1 skirsnis

Nuostolių atlyginimas

159 straipsnis

Teisė į nuostolių atlyginimą

1.   Kreditorius turi teisę į nuostolių dėl žalos, sukeltos skolininko prievolės neįvykdymu, atlyginimą, išskyrus atvejus, kai prievolės neįvykdymas yra pateisinamas.

2.   Atlygintini nuostoliai apima būsimą žalą, kurios atsiradimo skolininkas gali tikėtis.

160 straipsnis

Bendra nuostolių atlyginimo riba

Bendra nuostolių dėl žalos, sukeltos prievolės neįvykdymu, atlyginimo riba lygi tokiai sumai, kuria būtų atkurta kreditoriaus padėtis, kurioje jis būtų buvęs, jeigu prievolė būtų visiškai įvykdyta arba, kai tai neįmanoma, kuo tiksliau atkurta tokia padėtis. Toks nuostolių atlyginimas apima kreditoriaus patirtą žalą ir negautas pajamas.

161 straipsnis

Žalos numatomumas

Skolininkas atsako tik už žalą, kurią jis sutarties sudarymo momentu numatė arba turėjo numatyti kaip prievolės neįvykdymo rezultatą.

162 straipsnis

Kreditoriui priskirtina žala

Skolininkas neatsako už kreditoriaus patirtą žalą, jeigu kreditorius prisidėjo prie prievolės neįvykdymo ar jo pasekmių.

163 straipsnis

Žalos sumažinimas

1.   Skolininkas neatsako už kreditoriaus patirtą žalą, jeigu kreditorius protingai veikdamas galėjo žalą sumažinti.

2.   Kreditorius turi teisę į išlaidų, protingai patirtų bandant sumažinti žalą, atlyginimą.

164 straipsnis

Pakaitinis sandoris

Kreditorius, kuris nutraukė visą sutartį ar jos dalį ir per protingą terminą bei protingu būdu sudarė pakaitinį sandorį, gali, jeigu turi teisę į nuostolių atlyginimą, reikalauti atlyginti to, kas būtų sumokėta pagal nutrauktą sutartį, ir to, kas turi būti sumokėta pagal pakaitinį sandorį, vertės skirtumą ir atlyginti nuostolius už bet kokią kitą padarytą žalą.

165 straipsnis

Rinkos kaina

Kai kreditorius sutartį nutraukė ir pakaitinio sandorio nesudarė, tačiau yra nustatyta prievolės įvykdymo rinkos kaina, kreditorius, jeigu turi teisę į nuostolių atlyginimą, gali reikalauti atlyginti sutarties kainos ir rinkos kainos sutarties nutraukimo momentu skirtumą ir atlyginti nuostolius už bet kokią kitą padarytą žalą.

2 skirsnis

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus. Bendrosios nuostatos

166 straipsnis

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus

1.   Kai vėluojama sumokėti tam tikrą pinigų sumą, kreditorius, neprivalėdamas apie tai pranešti, nuo tos sumos už laikotarpį nuo mokėjimo termino suėjimo iki sumokėjimo momento turi teisę į 2 dalyje nurodytos normos palūkanas.

2.   Už pavėluotus mokėjimus taikoma tokia palūkanų norma:

| a) | kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta yra euras, arba trečiojoje valstybėje – norma, kurią Europos Centrinis Bankas taikė paskutinei pagrindinei refinansavimo operacijai, atliktai iki atitinkamo pusmečio pirmosios kalendorinės dienos, arba ribinė palūkanų norma, nustatyta pagal paskutinių pagrindinių Europos Centrinio Banko refinansavimo operacijų kintamų palūkanų normų konkurso procedūrą, padidinta dviem procentiniais punktais; |
| --- | --- |

a)

kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta yra euras, arba trečiojoje valstybėje – norma, kurią Europos Centrinis Bankas taikė paskutinei pagrindinei refinansavimo operacijai, atliktai iki atitinkamo pusmečio pirmosios kalendorinės dienos, arba ribinė palūkanų norma, nustatyta pagal paskutinių pagrindinių Europos Centrinio Banko refinansavimo operacijų kintamų palūkanų normų konkurso procedūrą, padidinta dviem procentiniais punktais;

| b) | kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, – tos valstybės narės centrinio nacionalinio banko nustatyta lygiavertė palūkanų norma, padidinta dviem procentiniais punktais. |
| --- | --- |

b)

kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, – tos valstybės narės centrinio nacionalinio banko nustatyta lygiavertė palūkanų norma, padidinta dviem procentiniais punktais.

3.   Kreditorius gali reikalauti atlyginti nuostolius už bet kokią kitą padarytą žalą.

167 straipsnis

Palūkanos, kai skolininkas yra vartotojas

1.   Kai skolininkas yra vartotojas, 166 straipsnyje nustatytos normos palūkanos už pavėluotus mokėjimus turi būti mokamos tik jeigu prievolės neįvykdymas yra nepateisinamas.

2.   Palūkanos pradedamos skaičiuoti tik praėjus 30 dienų po kreditoriaus pranešimo skolininkui apie pareigą mokėti palūkanas ir jų normą. Apie tai gali būti pranešama iki mokėjimo datos suėjimo.

3.   Sutarties sąlyga, kuria nustatoma didesnė nei 166 straipsnyje nurodyta palūkanų norma arba palūkanos pradedamos skaičiuoti anksčiau už šio straipsnio 2 dalyje nurodytą terminą, nesaisto, jeigu tai būtų nesąžininga pagal 83 straipsnį.

4.   Apskaičiuojant palūkanas, palūkanos už pavėluotus mokėjimus negali būti sumuojamos su pagrindinio reikalavimo suma.

5.   Šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio straipsnio nuostatų, apriboti arba pakeisti jų poveikio.

3 skirsnis

Prekiautojų pavėluoti mokėjimai

168 straipsnis

Palūkanų norma ir skaičiavimo pradžia

1.   Kai prekiautojas be pateisinamos priežasties pagal 88 straipsnį vėluoja sumokėti sutartinę kainą už prekių pristatymą, skaitmeninio turinio tiekimą arba susijusių paslaugų teikimą, turi būti mokamos šio straipsnio 5 dalyje nustatytos normos palūkanos.

2.   5 dalyje nustatytos normos palūkanos pradedamos skaičiuoti nuo kitos dienos po sutartyje nustatytos apmokėjimo datos arba nustatyto mokėjimo termino pabaigos. Jeigu tokios datos arba termino nėra, tos normos palūkanos pradedamos skaičiuoti:

| a) | praėjus 30 dienų nuo datos, kai skolininkas gauna sąskaitą ar kitą lygiavertį mokėjimo reikalavimą, arba |
| --- | --- |

a)

praėjus 30 dienų nuo datos, kai skolininkas gauna sąskaitą ar kitą lygiavertį mokėjimo reikalavimą, arba

| b) | praėjus 30 dienų po prekių ar skaitmeninio turinio gavimo arba susijusių paslaugų suteikimo, jeigu a punkte nurodyta data yra ankstesnė ar tiksliai nenustatyta arba jeigu neaišku, ar skolininkas gavo sąskaitą arba lygiavertį mokėjimo reikalavimą. |
| --- | --- |

b)

praėjus 30 dienų po prekių ar skaitmeninio turinio gavimo arba susijusių paslaugų suteikimo, jeigu a punkte nurodyta data yra ankstesnė ar tiksliai nenustatyta arba jeigu neaišku, ar skolininkas gavo sąskaitą arba lygiavertį mokėjimo reikalavimą.

3.   Kai prekių, skaitmeninio turinio arba susijusių paslaugų atitiktis sutarčiai turi būti nustatyta pritarimu arba patikrinimu, 2 dalies b punkte nustatytas 30 dienų terminas pradedamas skaičiuoti nuo pritarimo arba patikrinimo procedūros užbaigimo. Patikrinimo procedūra negali trukti ilgiau kaip 30 dienų nuo prekių pristatymo, skaitmeninio turinio patiekimo arba susijusių paslaugų suteikimo dienos, nebent šalys aiškiai susitarė kitaip ir šis susitarimas nėra nesąžiningas pagal 170 straipsnį.

4.   2 dalyje nustatytas mokėjimo terminas negali būti ilgesnis nei 60 dienų, nebent šalys aiškiai susitarė kitaip ir šis susitarimas nėra nesąžiningas pagal 170 straipsnį.

5.   Už pavėluotus mokėjimus taikoma tokia palūkanų norma:

| a) | kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta yra euras, arba trečiojoje valstybėje – norma, kurią Europos Centrinis Bankas taikė paskutinei pagrindinei refinansavimo operacijai, atliktai iki atitinkamo pusmečio pirmosios kalendorinės dienos, arba ribinė palūkanų norma, nustatyta pagal paskutinių pagrindinių Europos Centrinio Banko refinansavimo operacijų kintamų palūkanų normų konkurso procedūrą, padidinta aštuoniais procentiniais punktais; |
| --- | --- |

a)

kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta yra euras, arba trečiojoje valstybėje – norma, kurią Europos Centrinis Bankas taikė paskutinei pagrindinei refinansavimo operacijai, atliktai iki atitinkamo pusmečio pirmosios kalendorinės dienos, arba ribinė palūkanų norma, nustatyta pagal paskutinių pagrindinių Europos Centrinio Banko refinansavimo operacijų kintamų palūkanų normų konkurso procedūrą, padidinta aštuoniais procentiniais punktais;

| b) | kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, – tos valstybės narės centrinio nacionalinio banko nustatyta lygiavertė palūkanų norma, padidinta aštuoniais procentiniais punktais. |
| --- | --- |

b)

kai kreditoriaus įprastinė gyvenamoji (buveinės) vieta yra valstybėje narėje, kurios valiuta nėra euras, – tos valstybės narės centrinio nacionalinio banko nustatyta lygiavertė palūkanų norma, padidinta aštuoniais procentiniais punktais.

6.   Kreditorius gali reikalauti atlyginti nuostolius už bet kokią kitą padarytą žalą.

169 straipsnis

Išieškojimo išlaidų atlyginimas

1.   Kai pagal 168 straipsnį turi būti mokamos palūkanos, kreditorius turi teisę iš skolininko gauti ne mažesnę kaip 40 EUR nustatytą sumą arba lygiavertę sumą valiuta, kuria susitarta dėl sutarties kainos, kreditoriaus išieškojimo išlaidoms atlyginti.

2.   Kreditorius turi teisę gauti iš skolininko protingą visų išieškojimo išlaidų, viršijančių 1 dalyje nustatytą sumą ir patirtų dėl pavėluoto skolininko mokėjimo, atlyginimą.

170 straipsnis

Su palūkanomis už pavėluotus mokėjimus susijusios nesąžiningos sutarties sąlygos

1.   Sutarties sąlyga, susijusi su mokėjimo data ar laikotarpiu, palūkanų norma už pavėluotą mokėjimą arba išieškojimo išlaidų atlyginimu, nesaisto, jeigu yra nesąžininga. Sąlyga yra nesąžininga, jeigu ji, priešingai nei reikalaujama pagal sąžiningumo ir sąžiningos dalykinės praktikos principą, akivaizdžiai nukrypsta nuo geros verslo praktikos, atsižvelgiant į visas konkrečias aplinkybes, įskaitant prekės, skaitmeninio turinio arba susijusios paslaugos pobūdį.

2.   1 dalies tikslais preziumuojama, kad sutarties sąlyga, kuria kreditoriui numatomas nepalankesnis mokėjimo momentas ar terminas arba palūkanų norma, palyginti su 167 ar 168 straipsnyje nurodytu momentu, terminu arba norma, arba sąlyga, kuria numatoma mažesnė nei 169 straipsnyje nurodyta išieškojimo išlaidų atlyginimo suma, yra nesąžininga.

3.   Sąlyga, kuria panaikinamos palūkanos už pavėluotus mokėjimus arba išieškojimo išlaidų atlyginimas, 1 dalies tikslais visada laikoma nesąžininga.

171 straipsnis

Imperatyvumas

Šalys negali netaikyti šio skirsnio nuostatų arba apriboti ar pakeisti jų poveikio.

VII dalis

Restitucija

17 skyrius

Restitucija

172 straipsnis

Restitucija sutarties nuginčijimo arba nutraukimo

  negaliojimo
  atveju [223 pakeit.]

1.   Kai viena šalis sutartį
  arba dalį sutarties
  nuginčija arba nutraukia
  arba kai sutartis negalioja arba nėra privaloma dėl kitų priežasčių
  , kiekviena šalis privalo grąžinti tai, ką ta šalis (toliau – gavėja) gavo iš kitos šalies
  pagal šią sutartį arba jos dalį
  . [224 pakeit.]

2.   Pareiga grąžinti tai, kas gauta, apima to, kas buvo gauta, vaisius ir iš jo kylančias teises.

2a.
     
  Restitucija atliekama nedelsiant ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per keturiolika dienų nuo tos dienos, kurią gautas pranešimas apie sutarties nuginčijimą arba nutraukimą. Jeigu gavėjas yra vartotojas, laikoma, kad šis terminas nepažeistas, jeigu vartotojas ėmėsi reikalingų veiksmų prieš pasibaigiant 14 dienų laikotarpiui. [225 pakeit.]

2b.
     
  Gavėjas padengia išlaidas, patirtas grąžinant tai, kas gauta. [226 pakeit.]

2c.
     
  Šalis gali sustabdyti prievolės grąžinti tai, kas gauta, vykdymą, jeigu ji turi teisėtą interesą taip pasielgti, pavyzdžiui, jeigu to reikia siekiant patvirtinti atitikties trūkumus. [227 pakeit.]

2d.
     
  Jeigu viena šalis nevykdo prievolės pagal šį skyrių grąžinti tai, kas gauta, arba sumokėti, kita šalis gali reikalauti nuostolių atlyginimo pagal 159 – 163 straipsnius. [228 pakeit.]

3.   Nutraukiant sutartį dėl dalimis įvykdytinos prievolės, nereikalaujama grąžinti to, kas buvo gauta už dalis, kai abi šalys prievoles įvykdė visiškai arba kai pagal 8 straipsnio 2 dalį tebereikia sumokėti to, kas buvo atlikta, kainą, nebent sutartis yra tokio pobūdžio, kad dalies prievolės įvykdymas vienai iš šalių neturi jokios vertės.

172a straipsnis

Skaitmeninio turinio grąžinimas ir priešpriešinio įsipareigojimo suteikus skaitmeninį turinį grąžinimas [229 pakeit.]

1.
     
  Skaitmeninis turinys gali būti grąžinamas tik jeigu:

| a) | skaitmeninis turinys pateiktas patvariąja laikmena ir ji vis dar užantspauduota arba pardavėjas, prieš pateikdamas, jos nebuvo užantspaudavęs arba |
| --- | --- |

a)

skaitmeninis turinys pateiktas patvariąja laikmena ir ji vis dar užantspauduota arba pardavėjas, prieš pateikdamas, jos nebuvo užantspaudavęs arba

| b) | dėl kitų priežasčių aišku, kad gavėjas, grąžinantis patvariąją laikmeną, negalėjo pasidaryti naudotinos skaitmeninio turinio kopijos; arba |
| --- | --- |

b)

dėl kitų priežasčių aišku, kad gavėjas, grąžinantis patvariąją laikmeną, negalėjo pasidaryti naudotinos skaitmeninio turinio kopijos; arba

| c) | pardavėjas be didelių pastangų arba išlaidų gali užkirsti kelią tolesniam gavėjo skaitmeninio turinio naudojimui, pavyzdžiui, ištrindamas gavėjo vartotojo profilį. [230 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

pardavėjas be didelių pastangų arba išlaidų gali užkirsti kelią tolesniam gavėjo skaitmeninio turinio naudojimui, pavyzdžiui, ištrindamas gavėjo vartotojo profilį. [230 pakeit.]

2.
     
  Laikoma, kad skaitmeninio turinio, pateikto patvariąja laikmena, kuri gali būti grąžinta pagal 1 dalies a ir b punktus, gavėjas prievolę grąžinti įvykdė išsiųsdamas patvariąją laikmeną atgal. [231 pakeit.]

3.
     
  Kai skaitmeninis turinys patiektas mainais už priešpriešinį įsipareigojimą, bet ne už kainos sumokėjimą, pavyzdžiui, už asmens duomenų tiekimą, ir to priešpriešinio įsipareigojimo neįmanoma grąžinti, priešpriešinio įsipareigojimo gavėjas susilaiko nuo tolesnio naudojimo to, kas gauta, pavyzdžiui, ištrina gautus asmens duomenis. Vartotojas informuojamas apie tai, kad ištrinami jo asmens duomenys. [232 pakeit.]

173 straipsnis

Ekvivalento pinigais mokėjimas

1.   Kai tai, kas gauta, prireikus įskaitant vaisius, negali būti grąžinta, arba patvariąja laikmena ar kitaip patiekto skaitmeninio turinio atveju gavėjas privalo sumokėti ekvivalentą pinigais. Kai grąžinimas įmanomas, tačiau pareikalautų neprotingų pastangų arba išlaidų, gavėjas gali pasirinkti sumokėti piniginę vertę su sąlyga, kad tai nepažeis kitos šalies nuosavybės teisių. [233 pakeit.]

2.   Prekių ekvivalentas pinigais yra vertė, kurią jos būtų turėjusios piniginės vertės mokėjimo momentu, jeigu iki to momento gavėjas jų nebūtų sunaikinęs arba sugadinęs.

3.   Jeigu klientas susijusios paslaugos sutartį nuginčijo arba nutraukė, kai susijusi paslauga jau buvo suteikta arba iš dalies suteikta, piniginė vertė to, kas buvo gauta, yra suma, kurią klientas sutaupė gaudamas susijusią paslaugą.

4.   Skaitmeninio turinio atveju piniginė vertė to, kas buvo gauta, yra suma, kurią klientas sutaupė naudodamasis skaitmeniniu turiniu.

5.   Jeigu gavėjas gavo prekių arba skaitmeninio turinio ekvivalentą pinigais arba natūra, kai jis žinojo arba galėjo žinoti apie sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą, kita šalis gali pasirinkti reikalauti ekvivalento arba ekvivalento piniginės vertės. Gavėjas, kuris gavo prekių arba skaitmeninio turinio ekvivalentą pinigais arba natūra, kai jis nežinojo arba negalėjo žinoti apie sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą, gali pasirinkti grąžinti ekvivalento piniginę vertę arba ekvivalentą.
  [234 pakeit.]

6.   Kai skaitmeninis turinys patiektas ne mainais už kainos mokėjimą, restitucija negalima

  bet už kitokį priešpriešinį įsipareigojimą negu kainos sumokėjimas, arba be priešpriešinio įsipareigojimo, ir skaitmeninis turinys negali būti laikomas grąžinamu pagal 172a straipsnio 1 dalį, skaitmeninio turinio gavėjas neturi sumokėti jo ekvivalento pinigais
  . [235 pakeit.]

6a.
     
  Nedarant poveikio 172a straipsnio 3 daliai, kai skaitmeninis turinys patiektas už priešpriešinį įsipareigojimą, bet ne už kainos sumokėjimą, ir šis priešpriešinis įsipareigojimas negali būti grąžinamas, priešpriešinio įsipareigojimo gavėjas neturi sumokėti jo ekvivalento pinigais. [236 pakeit.]

174 straipsnis

Mokėjimas už naudojimą ir palūkanos už gautas sumas
  ir sumažėjusią vertę [237 pakeit.]

1.   Gavėjas, kuris naudojosi gautomis prekėmis
  arba skaitmeniniu turiniu
  privalo kitai šaliai sumokėti piniginę naudojimosi tuo laikotarpiu vertę, kai:

| a) | gavėjas lėmė sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą; |
| --- | --- |

a)

gavėjas lėmė sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą;

| b) | gavėjas, prieš prasidedant tam laikotarpiui, žinojo apie sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą arba |
| --- | --- |

b)

gavėjas, prieš prasidedant tam laikotarpiui, žinojo apie sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą arba

| c) | atsižvelgiant į prekių
  arba skaitmeninio turinio
  pobūdį, naudojimosi pobūdį bei sumą ir esamas teisių gynimo priemones, išskyrus sutarties nutraukimą, būtų neteisinga leisti gavėjui tuo laikotarpiu prekėmis
  arba skaitmeniniu turiniu
  naudotis nemokamai. [238 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

atsižvelgiant į prekių
  arba skaitmeninio turinio
  pobūdį, naudojimosi pobūdį bei sumą ir esamas teisių gynimo priemones, išskyrus sutarties nutraukimą, būtų neteisinga leisti gavėjui tuo laikotarpiu prekėmis
  arba skaitmeniniu turiniu
  naudotis nemokamai. [238 pakeit.]

2.   Gavėjas, kuris turi grąžinti pinigus, privalo sumokėti 166 straipsnyje nustatytos normos palūkanas, kai:

| a) | kita šalis turi sumokėti už naudojimąsi arba |
| --- | --- |

a)

kita šalis turi sumokėti už naudojimąsi arba

| b) | gavėjas davė pagrindą sutarties nuginčijimui dėl klaidos, grasinimų arba nesąžiningo poveikio. |
| --- | --- |

b)

gavėjas davė pagrindą sutarties nuginčijimui dėl klaidos, grasinimų arba nesąžiningo poveikio.

3.   Šio skyriaus tikslais kitomis aplinkybėmis nei nustatytos 1
  , 1a
  ir 2 dalyse gavėjas neturi mokėti už naudojimąsi gautomis prekėmis arba
  skaitmeniniu turiniu ar
  mokėti palūkanų nuo gautų sumų. [239 pakeit.]

3a.
     
  Gavėjas pagal 159 – 163 straipsnius atsako už sumažėjusią prekių, skaitmeninio turinio arba jų vaisių vertę, jeigu tas sumažėjimas yra didesnis, negu jų vertė sumažėja dėl įprasto naudojimo. [240 pakeit.]

3b.
     
  Mokėjimas už naudojimą arba sumažėjusią vertę neviršija kainos, sutartos už prekes arba skaitmeninį turinį. [241 pakeit.]

3c.
     
  Kai skaitmeninis turinys patiektas ne mainais už kainos mokėjimą, bet už kitokį priešpriešinį įsipareigojimą negu kainos sumokėjimas, arba be priešpriešinio įsipareigojimo, skaitmeninio turinio gavėjas neturi sumokėti už jo naudojimą arba sumažėjusią vertę. [242 pakeit.]

3d.
     
  Nedarant poveikio 172a straipsnio 3 dalies nuostatoms kai skaitmeninis turinys patiektas už priešpriešinį įsipareigojimą, bet ne už kainos sumokėjimą, priešpriešinio įsipareigojimo gavėjas neturi sumokėti už įvykdyto įsipareigojimo naudojimą arba sumažėjusią vertę. [243 pakeit.]

175 straipsnis

Išlaidų atlyginimas

1.   Kai gavėjas patyrė su prekėmis ar skaitmeniniu turiniu
  arba jų vaisiais
  susijusių išlaidų, jis turi teisę į jų atlyginimą, jeigu kitai šaliai išlaidos buvo naudingos, su sąlyga, kad išlaidos patirtos, kai gavėjas nežinojo arba negalėjo žinoti apie sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą. [244 pakeit.]

2.   Gavėjas, kuris žinojo arba turėjo žinoti apie sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindą, turi teisę reikalauti atlyginti tik tas išlaidas, kurios buvo būtinos prekėms arba skaitmeniniam turiniui
  ar jų vaisiams
  nuo žuvimo arba vertės sumažėjimo apsaugoti, su sąlyga, kad gavėjas neturėjo galimybės su kita šalimi pasitarti. [245 pakeit.]

176 straipsnis

Teisingas modifikavimas

Grąžinimo ir mokėjimo pareiga pagal šį skyrių gali būti modifikuota, jeigu jos įvykdymas būtų akivaizdžiai neteisingas atsižvelgiant visų pirma į tai, ar šalis nelėmė sutarties nuginčijimo arba nutraukimo pagrindo arba apie jį nežinojo.

177 straipsnis

Imperatyvumas

Palaikydamos prekiautojo ir vartotojo santykius šalys negali vartotojo nenaudai netaikyti šio skyriaus arba apriboti ar pakeisti jo poveikio,
  tol kol joms neįteiktas pranešimas apie sutarties nuginčijimą arba nutraukimą
  . [246 pakeit.]

177a straipsnis

Komercinės garantijos

1.
     
  Garantijos teikėjas privalo laikytis komercinės garantijos reikalavimų, vadovaudamasis garantiniame lape išdėstytomis sąlygomis. Jei garantinio lapo nėra arba jis, palyginti su atitinkama reklama, mažiau palankus, komercinės garantijos reikalavimų privaloma laikytis, vadovaujantis reklamoje numatytos garantijos sąlygomis.

2.
     
  Garantinis lapas parengiamas aiškia, suprantama kalba ir yra įskaitomi. Jis turi būti parengtas sutarties su vartotoju kalba ir jame išdėstomos:

| a) | 11 skyriuje nurodytos juridinės vartotojo teisės ir aiškiai nustatoma, kad komercinė garantija nedaro poveikio šioms teisėms, ir |
| --- | --- |

a)

11 skyriuje nurodytos juridinės vartotojo teisės ir aiškiai nustatoma, kad komercinė garantija nedaro poveikio šioms teisėms, ir

| b) | komercinės garantijos sąlygos, ypač susijusios su jos trukme, teritorija, kurioje ji taikoma, laiduotojo pavadinimas (vardas, pavardė) bei adresas ir, jei tai kitas asmuo nei laiduotojas, asmuo, kuriam galima pateikti pretenzijas ir jų pateikimo procedūra. |
| --- | --- |

b)

komercinės garantijos sąlygos, ypač susijusios su jos trukme, teritorija, kurioje ji taikoma, laiduotojo pavadinimas (vardas, pavardė) bei adresas ir, jei tai kitas asmuo nei laiduotojas, asmuo, kuriam galima pateikti pretenzijas ir jų pateikimo procedūra.

3.
     
  Jeigu garantijos dokumente nenurodyta kitaip, garantija be sutikimo taip pat privaloma kiekvienam kitam prekės savininkui garantijos galiojimo laikotarpiu.

4.
     
  Vartotojo prašymu prekiautojas pateikia garantinį lapą patvarioje laikmenoje.

5.
     
  2, 3 ar 4 dalių nesilaikymas nedaro poveikio garantijos galiojimui. [247 pakeit.]

VIII dalis

Senatis

18 skyrius

Senatis

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

178 straipsnis

Reikalavimai, kuriems taikoma senatis

Reikalavimui įvykdyti prievolę ir visiems šalutiniams reikalavimams
  , įskaitant teisių gynimo priemones dėl prievolės nevykdymo, išskyrus prievolės vykdymo sustabdymą,
  senatis taikoma suėjus terminui pagal šį skyrių. [248 pakeit.]

2 skirsnis

Senaties terminai ir jų pradžia

179 straipsnis

Senaties terminai

1.   Trumpas senaties terminas – dveji metai.

2.   Ilgas senaties terminas – dešimt metų

  šešeri metai
  arba – reikalavimo atlyginti žalą dėl kūno sužalojimo atveju – trisdešimt metų. [249 pakeit.]

2a.
     
  Senatis sueina, kai vienas iš dviejų terminų pasibaigia, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė. [250 pakeit.]

180 straipsnis

Termino pradžia

1.   Trumpas senaties terminas prasideda nuo momento, kai kreditorius sužinojo arba turėjo sužinoti apie aplinkybes, dėl kurių galima pareikšti tam tikrą reikalavimą.

2.   Ilgas senaties terminas prasideda nuo momento, kai skolininkas turėjo įvykdyti prievolę arba – reikalavimo atlyginti žalą atveju – nuo veiksmo, suteikiančio pagrindą reikalavimui atsirasti, atlikimo momento.

3.   Kai skolininko prievolė veikti arba neveikti yra tęstinė, laikoma, kad kreditorius kiekvieno prievolės neįvykdymo atžvilgiu turi savarankišką reikalavimą.

3 skirsnis.

Senaties termino pratęsimas

-181 straipsnis

Termino sustabdymas trūkumų ištaisymo arba pakeitimo atveju

1.
     
  Kai neatitiktis ištaisoma pašalinant daikto trūkumus arba jį pakeičiant, trumpo senaties termino skaičiavimas sustabdomas nuo tada, kai kreditorius informavo skolininką apie neatitiktį.

2.
     
  Sustabdymas trunka tol, kol vykdymo neatitiktis ištaisoma. [251 pakeit.]

181 straipsnis

Termino sustabdymas teismo proceso arba kitų procedūrų atveju

1.   Abu senaties terminai sustabdomi nuo momento, kai dėl pareikšto reikalavimo pradedamas teismo procesas.

2.   Terminas sustabdomas iki galutinio sprendimo priėmimo arba iki tol, kol byla buvo užbaigta kitaip. Kai teismo procesas, nepriėmus sprendimo iš esmės, baigiasi per paskutinius šešis senaties termino mėnesius, senaties terminas baigiasi ne anksčiau nei praėjus šešiems mėnesiams po teismo proceso pabaigos.

3.   1 ir 2 dalys su atitinkamais patikslinimais taikomos arbitražo procedūrai, tarpininkavimo procedūrai, procedūrai, pagal kurią abi šalys klausimo sprendimą ir galutinio sprendimo priėmimą perduoda trečiajam asmeniui, ir visoms kitoms procedūroms, kuriomis siekiama sprendimo dėl teisės arba norint išvengti nemokumo.

4.   Tarpininkavimas – tai struktūruota procedūra, nesvarbu, kaip pavadinta ir kam pavesta, pagal kurią dvi ar daugiau ginčo šalių, padedamos tarpininko, savo noru stengiasi pasiekti susitarimą dėl ginčo sprendimo. Šią procedūrą gali inicijuoti šalys, pasiūlyti arba nurodyti imtis teismas arba numatyti nacionalinis įstatymas. Tarpininkavimas baigiasi šalių susitarimu arba tarpininko ar vienos iš šalių pareiškimu.

182 straipsnis

Termino pabaigos nukėlimas derybų atveju

Jeigu šalys derasi dėl teisės arba aplinkybių, iš kurių gali kilti su teise susijęs reikalavimas, visi senaties terminai baigiasi ne anksčiau nei praėjus vieneriems metams po paskutinio derybų susitikimo arba po vienos iš šalių pranešimo kitai šaliai apie nenorą tęsti derybas.

183 straipsnis

Termino pabaigos nukėlimas neveiksnumo atveju

Jei neveiksnus asmuo neturi atstovo, visi to asmens reikalavimo senaties terminai baigiasi ne anksčiau nei praėjus vieneriems metams po neveiksnumo išnykimo arba atstovo paskyrimo.

183a straipsnis

Termino sustabdymas force majeure atvejais

1.
     
  Trumpas senaties terminas sustabdomas laikotarpiui, per kurį kreditoriui užkertamas kelias palaikyti ieškinį, kuriuo jis siekia užtikrinti savo teisę, dėl kliūties, kuri nepriklauso nuo kreditoriaus valios ir už kurią jis neatsako ir pagrįstai negalima tikėtis, kad jis jos būtų galėjęs išvengti arba ją nugalėti.

2.
     
  1 dalis taikoma tik jeigu kliūtis atsiranda arba išlieka šešis paskutinius senaties termino mėnesius.

3.
     
  Jeigu kliūties trukmė arba pobūdis yra tokie kad nepagrįsta tikėtis, jog kreditorius siekdamas užtikrinti savo teisę palaikys ieškinį per tą dalį senaties laikotarpio, kuri bus sustabdymo terminui pasibaigus, senaties terminas pratęsiamas bent šešiems mėnesiams po to, kai kliūtis pašalinama. [252 pakeit.]

4 skirsnis

Senaties termino atnaujinimaS

184 straipsnis

Termino atnaujinimas pripažinimu

Jeigu skolininkas kreditoriaus reikalavimą pripažįsta daliniu mokėjimu, palūkanų mokėjimu, užtikrinimo pateikimu, įskaitymu arba kitu būdu, prasideda naujas trumpas senaties terminas.

5 skirsnis

Senaties pasekmės

185 straipsnis

Senaties pasekmės

1.   Konkrečiam senaties terminui pasibaigus, skolininkas turi teisę atsisakyti vykdyti atitinkamą prievolę, o kreditorius netenka visų prievolės nevykdymo atveju taikomų teisių gynimo priemonių, išskyrus prievolės vykdymo sustabdymą.

2.   Skolininkas negali reikalauti grąžinti viską, ką sumokėjo arba pervedė vykdydamas atitinkamą prievolę, vien todėl, kad senaties terminas baigėsi tuo momentu, kai buvo įvykdyta prievolė.

3.   Reikalavimo sumokėti palūkanas ir kitų šalutinio pobūdžio reikalavimų senaties terminas baigiasi ne vėliau nei pagrindinio reikalavimo terminas.

6 skirsnis

Pakeitimas susitarimu

186 straipsnis

Susitarimai dėl senaties

1.   Šio skyriaus normos gali būti pakeistos šalių susitarimu, ypač trumpinant arba ilginant senaties terminus.

2.   Trumpas senaties terminas negali būti trumpesnis nei vieneri metai arba ilgesnis nei dešimt metų.

3.   Ilgas senaties terminas negali būti trumpesnis nei vieneri metai arba ilgesnis nei trisdešimt metų.

4.   Šalys negali netaikyti šio straipsnio nuostatų arba apriboti ar pakeisti jų poveikio.

5.   Prekiautojo ir vartotojo sutartyje šis straipsnis negali būti taikomas vartotojo nenaudai.

III antraštinė dalis

Paramos priemonės [253 pakeit.]

186a straipsnis

Pranešimas apie teismo sprendimus, kuriuose taikomas šis reglamentas

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad Komisijai būtų nedelsiant pranešama apie įsiteisėjusius jų teismų sprendimus, kuriuose taikomos šio reglamento normos. [254 pakeit.]

2.
     
  Komisija sukuria sistemą, leidžiančią susipažinti su informacija apie 1 dalyje nurodytus teismo sprendimus ir atitinkamus Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus. Sistema turi būti prieinama visuomenei. Ji visiškai susisteminta ir joje lengva atlikti paieškas. [255 pakeit.]

3.
     
  Prie teismų sprendimų, apie kuriuos pranešama pagal 1 dalį, pridedama standartinė santrauka, kurią sudaro šios dalys:

| a) | dalykas ir atitinkamas bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės straipsnis; |
| --- | --- |

a)

dalykas ir atitinkamas bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės straipsnis;

| b) | trumpa faktinių aplinkybių santrauka; |
| --- | --- |

b)

trumpa faktinių aplinkybių santrauka;

| c) | pagrindinių argumentų santrauka; |
| --- | --- |

c)

pagrindinių argumentų santrauka;

| d) | sprendimas ir |
| --- | --- |

d)

sprendimas ir

| e) | jo motyvai, aiškiai išdėstantys principus, dėl kurių nuspręsta. [256 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

jo motyvai, aiškiai išdėstantys principus, dėl kurių nuspręsta. [256 pakeit.]

186b straipsnis

Alternatyvus ginčų sprendimas

1.
     
  Sutarčių tarp vartotojų ir prekeivių atvejais šalys skatinamos apsvarstyti galimybę iš sutarties, kurioje jie susitarė taikyti bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę, kylančius ginčus spręsti patikėti alternatyvaus ginčų sprendimo subjektams (AGS), apibrėžtiems Direktyvos 2013/11/ES 4 straipsnio 1 dalies h punkte.

2.
     
  Šis straipsnis neužkerta kelio arba neapriboja šalių teisės bet kuriuo metu kreiptis ne į alternatyvaus ginčų sprendimo subjektą, bet į teismą. [257 pakeit.]

186c straipsnis

Europos pavyzdinių sutarčių sąlygų parengimas

1.
     
  Kuo greičiau ir ne vėliau kaip trys mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos, Komisija suburs ekspertų grupę, kuri jai padės parengti Europos pavyzdinių sutarčių sąlygas, pagrįstas bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise ir ją papildančias; ši grupė taip pat skatins jų praktinį taikymą.

2.
     
  Komisija, ekspertų grupei padedant, pateiks pirmas Europos pavyzdinių sutarčių sąlygas per [xxx] nuo šio reglamento įsigaliojimo datos.

3.
     
  Ekspertų grupę sudaro nariai, visų pirma atstovaujantys bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės naudotojų Europos Sąjungoje interesus. Ji gali nuspręsti sudaryti specialistų pogrupius, kuriuose būtų nagrinėjamos atskiros komercinės veiklos sritys. [258 pakeit.]

IV antraštinė dalis

Baigiamosios nuostatos [259 pakeit.]

186d straipsnis

Peržiūra

1.
     
  Ne vėliau kaip ...

   (*3)

  valstybės narės pateikia Komisijai su šio reglamento taikymu susijusią informaciją, visų pirma apie tai, kaip palankiai vertinama bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė, kiek kilo teisminių ginčų dėl jos nuostatų ir kaip skiriasi vartotojų teisių apsauga pagal bendrąją Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisę ir nacionalinę teisę. Toje informacijoje išsamiai apžvelgiama su bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės nuostatų aiškinimu susijusi nacionalinių teismų praktika.

2.
     
  Ne vėliau kaip ...

   (*4)

  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui išsamią ataskaitą, kurioje persvarstomas šio reglamento veikimas ir, be kita ko, atsižvelgiama į poreikį išplėsti bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės taikymo sritį įmonių tarpusavio sutarčių atveju, į skaitmeninio turinio rinkos bei technologijų raidą ir į tolesnę Sąjungos acquis raidą. Ypač reikia apvarstyti tai, ar reikia toliau taikymo sritį riboti nuotolinės prekybos sutartimis, ypač sutartimis, sudarytomis internetu, ar būtų galima išplėsti šią sritį apimant prekybai skirtose patalpose sudarytas sutartis. [260 pakeit.]

186e straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dalinis keitimas

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004

   (9)

  priedas papildomas šiuo punktu:

| „22. | ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. ... dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės (OL L ...).“ [261 pakeit.] |
| --- | --- |

„22.

186f straipsnis

186f straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Įsigaliojimas ir taikymas

1.
     
  Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1.

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.
     
  Jis taikomas nuo ...

   (*5).

2.

Jis taikomas nuo ...

*5

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. [262 pakeit.]

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 75..

1

(2)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 593/2008 dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (OL L 177, 2008 7 4, p. 6).

3

(4)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės (OL L 199, 2007 7 31, p. 40).

4

(5)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

5

(6)  
  2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje („Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva“) (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

6

2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje („Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva“) (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

(7)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

7

(8)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Direktyva dėl vartotojų AGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

8

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Direktyva dėl vartotojų AGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

(*1)  Turinys bus sudarytas vėliau.

*1

(*2)  Vieneri metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

*2

(*3)  
  Ketveri metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

*3

Ketveri metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

(*4)  
  Penkeri metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

*4

Penkeri metai po šio reglamento taikymo pradžios dienos.

(9)  
  2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) (OL L 364, 2004 12 9, p. 1).

9

2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) (OL L 364, 2004 12 9, p. 1).

(*5)  
  Šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

*5

Šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos.

1 priedėlis

Pavyzdinės sutarties atsisakymo instrukcijos

Teisė atsisakyti sutarties

Turite teisę atsisakyti šios sutarties per 14 dienų, nenurodydami tokio sprendimo priežasčių.

Sutarties atsisakymo terminas baigiasi po keturiolikos dienų skaičiuojant nuo 1.

3

Kad nepraleistumėte sutarties atsisakymo termino, pakanka pranešimą apie naudojimąsi teise atsisakyti sutarties išsiųsti iki sutarties atsisakymo termino pabaigos.

Sutarties atsisakymo pasekmės

4

5

6

Formos užpildymo paaiškinimai:

| 1 | Šioje vietoje įrašykite vieną iš toliau nurodytų kabutėmis išskirtų frazių:






  a) | sudarius susijusių paslaugų sutartį arba sutartį dėl vandens, dujų ar elektros tiekimo, kai neparduodamas ribotas ar nustatytas šių produktų kiekis, dėl centralizuoto šilumos tiekimo arba ne patvariąja laikmena patiekiamo skaitmeninio turinio tiekimo: „sutarties sudarymo dienos“; |
| --- | --- | --- |

1

Šioje vietoje įrašykite vieną iš toliau nurodytų kabutėmis išskirtų frazių:

a)

sudarius susijusių paslaugų sutartį arba sutartį dėl vandens, dujų ar elektros tiekimo, kai neparduodamas ribotas ar nustatytas šių produktų kiekis, dėl centralizuoto šilumos tiekimo arba ne patvariąja laikmena patiekiamo skaitmeninio turinio tiekimo: „sutarties sudarymo dienos“;

| b) | sudarius pirkimo–pardavimo sutartį: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį prekių valdymą.“; |
| --- | --- |

b)

sudarius pirkimo–pardavimo sutartį: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį prekių valdymą.“;

| c) | sudarius sutartį, susijusią su keliomis prekėmis, kurias vartotojas užsakė vienu užsakymu ir kurios pristatomos atskirai: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį paskutinės prekės valdymą.“; |
| --- | --- |

c)

sudarius sutartį, susijusią su keliomis prekėmis, kurias vartotojas užsakė vienu užsakymu ir kurios pristatomos atskirai: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį paskutinės prekės valdymą.“;

| d) | sudarius sutartį, susijusią su prekių tiekimu keliomis partijomis arba dalimis: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį paskutinės partijos arba dalies valdymą.“; |
| --- | --- |

d)

sudarius sutartį, susijusią su prekių tiekimu keliomis partijomis arba dalimis: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį paskutinės partijos arba dalies valdymą.“;

| e) | sudarius sutartį dėl reguliaraus prekių tiekimo apibrėžtą laikotarpį: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį pirmos prekės valdymą“. |
| --- | --- |

e)

sudarius sutartį dėl reguliaraus prekių tiekimo apibrėžtą laikotarpį: „dienos, kurią Jūs arba Jūsų nurodytas trečiasis asmuo, išskyrus vežėją, įgijo fizinį pirmos prekės valdymą“.

| 2 | Įrašykite savo vardą ir pavardę, geografinį adresą ir, jeigu turite, telefono numerį, fakso numerį ir e. pašto adresą. |
| --- | --- |

2

Įrašykite savo vardą ir pavardę, geografinį adresą ir, jeigu turite, telefono numerį, fakso numerį ir e. pašto adresą.

| 3 | Jeigu vartotojas Jūsų svetainėje gali elektroniniu būdu užpildyti formą ir pateikti informacijos apie sutarties atsisakymą, įrašykite toliau nurodytą tekstą. „Mūsų svetainėje [įrašyti interneto adresą] elektroniniu būdu galite užpildyti pavyzdinę sutarties atsisakymo formą arba pateikti kitą aiškų pareiškimą. Jei šia galimybe pasinaudosite, sutarties atsisakymo gavimo patvirtinimą Jums nedelsiant atsiųsime patvariąja laikmena (pavyzdžiui, e. paštu).“ |
| --- | --- |

3

Jeigu vartotojas Jūsų svetainėje gali elektroniniu būdu užpildyti formą ir pateikti informacijos apie sutarties atsisakymą, įrašykite toliau nurodytą tekstą. „Mūsų svetainėje [įrašyti interneto adresą] elektroniniu būdu galite užpildyti pavyzdinę sutarties atsisakymo formą arba pateikti kitą aiškų pareiškimą. Jei šia galimybe pasinaudosite, sutarties atsisakymo gavimo patvirtinimą Jums nedelsiant atsiųsime patvariąja laikmena (pavyzdžiui, e. paštu).“

| 4 | Sudarius pirkimo–pardavimo sutartį, kurioje nepasiūlėte atsiimti prekių atsisakius sutarties, įrašykite toliau nurodytą tekstą: „Pasiliekame teisę sumokėtų sumų negrąžinti tol, kol prekės nebus gautos arba nepateiksite prekių išsiuntimą patvirtinančių įrodymų, atsižvelgiant į tai, kas įvyks anksčiau.“ |
| --- | --- |

4

Sudarius pirkimo–pardavimo sutartį, kurioje nepasiūlėte atsiimti prekių atsisakius sutarties, įrašykite toliau nurodytą tekstą: „Pasiliekame teisę sumokėtų sumų negrąžinti tol, kol prekės nebus gautos arba nepateiksite prekių išsiuntimą patvirtinančių įrodymų, atsižvelgiant į tai, kas įvyks anksčiau.“

| 5 | Jeigu vartotojas prekes gavo pagal sutartį, įrašykite toliau nurodytą tekstą:






  a | įrašykite:






  — | „Prekes atsiimsime.“ arba |
| --- | --- | --- | --- |

5

Jeigu vartotojas prekes gavo pagal sutartį, įrašykite toliau nurodytą tekstą:

a

įrašykite:

—

„Prekes atsiimsime.“ arba

| — | „Prekes turite išsiųsti arba perduoti mums ar _____ [prireikus įrašyti Jūsų prekes atsiimti įgalioto asmens vardą ir pavardę ir geografinį adresą] nepagrįstai nedelsdami ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 14 dienų nuo tos dienos, kurią mums pranešėte apie šios sutarties atsisakymą. Terminas laikomas nepraleistu, jeigu prekes išsiųsite, iki pasibaigs 14 dienų terminas.“ |
| --- | --- |

—

„Prekes turite išsiųsti arba perduoti mums ar _____ [prireikus įrašyti Jūsų prekes atsiimti įgalioto asmens vardą ir pavardę ir geografinį adresą] nepagrįstai nedelsdami ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 14 dienų nuo tos dienos, kurią mums pranešėte apie šios sutarties atsisakymą. Terminas laikomas nepraleistu, jeigu prekes išsiųsite, iki pasibaigs 14 dienų terminas.“

| b | įrašykite:






  — | „Padengsime prekių grąžinimo išlaidas.“ arba |
| --- | --- | --- |

b

įrašykite:

—

„Padengsime prekių grąžinimo išlaidas.“ arba

| — | „Jums reikės padengti tiesiogines prekių grąžinimo išlaidas.“; arba |
| --- | --- |

—

„Jums reikės padengti tiesiogines prekių grąžinimo išlaidas.“; arba

| — | jeigu nuotolinės prekybos sutarties atveju nesiūlote padengti prekių grąžinimo išlaidų, o prekės dėl savo pobūdžio paprastai negali būti grąžintos paštu: „Jums reikės padengti ___ EUR [įrašyti sumą] tiesiogines prekių grąžinimo išlaidas.“; arba jeigu prekių grąžinimo išlaidų negalima protingai apskaičiuoti iš anksto: „Jums reikės padengti tiesiogines prekių grąžinimo išlaidas. Apytikrės išlaidos siekia ne daugiau kaip ___ EUR [įrašyti sumą]“; arba |
| --- | --- |

—

jeigu nuotolinės prekybos sutarties atveju nesiūlote padengti prekių grąžinimo išlaidų, o prekės dėl savo pobūdžio paprastai negali būti grąžintos paštu: „Jums reikės padengti ___ EUR [įrašyti sumą] tiesiogines prekių grąžinimo išlaidas.“; arba jeigu prekių grąžinimo išlaidų negalima protingai apskaičiuoti iš anksto: „Jums reikės padengti tiesiogines prekių grąžinimo išlaidas. Apytikrės išlaidos siekia ne daugiau kaip ___ EUR [įrašyti sumą]“; arba

| — | jeigu ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties atveju prekės dėl jų pobūdžio paprastai negali būti grąžintos paštu ir buvo pristatytos į vartotojo namus sutarties sudarymo metu: „Prekes atsiimsime savo sąskaita.“
  [263 pakeit.] |
| --- | --- |

—

jeigu ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties atveju prekės dėl jų pobūdžio paprastai negali būti grąžintos paštu ir buvo pristatytos į vartotojo namus sutarties sudarymo metu: „Prekes atsiimsime savo sąskaita.“
  [263 pakeit.]

jeigu ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutarties atveju prekės dėl jų pobūdžio paprastai negali būti grąžintos paštu ir buvo pristatytos į vartotojo namus sutarties sudarymo metu: „Prekes atsiimsime savo sąskaita.“

[263 pakeit.]

| c | „Atsakote tik už prekių vertę, sumažėjusią dėl veiksmų, nebūtinų prekių pobūdžiui, savybėms ir veikimui nustatyti.“ |
| --- | --- |

c

„Atsakote tik už prekių vertę, sumažėjusią dėl veiksmų, nebūtinų prekių pobūdžiui, savybėms ir veikimui nustatyti.“

| 6 | Sudarius sutartį dėl susijusių paslaugų teikimo, įrašyti toliau nurodytą tekstą: „Jeigu paprašėte pradėti teikti susijusias paslaugas per sutarties atsisakymo terminą, turite mums sumokėti sumą, proporcingą tam, kas buvo suteikta iki Jūsų pranešimo mums apie šios sutarties atsisakymą, palyginti su visu sutarties dalyku.“ |
| --- | --- |

6

Sudarius sutartį dėl susijusių paslaugų teikimo, įrašyti toliau nurodytą tekstą: „Jeigu paprašėte pradėti teikti susijusias paslaugas per sutarties atsisakymo terminą, turite mums sumokėti sumą, proporcingą tam, kas buvo suteikta iki Jūsų pranešimo mums apie šios sutarties atsisakymą, palyginti su visu sutarties dalyku.“

2 priedėlis

Pavyzdinė sutarties atsisakymo forma

(šią formą užpildykite ir išsiųskite tik jeigu norite atsisakyti sutarties)

| — | Adresatas [šioje vietoje prekiautojas turi įrašyti prekiautojo pavadinimą, geografinį adresą ir, jeigu turi, fakso numerį bei e. pašto adresą]: |
| --- | --- |

—

Adresatas [šioje vietoje prekiautojas turi įrašyti prekiautojo pavadinimą, geografinį adresą ir, jeigu turi, fakso numerį bei e. pašto adresą]:

| — | Šiuo pranešu/pranešame (*1), kad atsisakau/atsisakome (*1) šių prekių pirkimo–pardavimo sutarties (*1)/šio skaitmeninio turinio tiekimo sutarties/šių susijusių paslaugų tiekimo sutarties (*1). (*1) |
| --- | --- |

—

Šiuo pranešu/pranešame (*1), kad atsisakau/atsisakome (*1) šių prekių pirkimo–pardavimo sutarties (*1)/šio skaitmeninio turinio tiekimo sutarties/šių susijusių paslaugų tiekimo sutarties (*1). (*1)

| — | Užsakyta [data] (*1)/gauta [data] (*1) |
| --- | --- |

—

Užsakyta [data] (*1)/gauta [data] (*1)

| — | Vartotojo (-ų) vardas ir pavardė |
| --- | --- |

—

Vartotojo (-ų) vardas ir pavardė

| — | Vartotojo (-ų) adresas |
| --- | --- |

—

Vartotojo (-ų) adresas

| — | Vartotojo (-ų) parašas (tik siunčiant popierinę formą) |
| --- | --- |

—

Vartotojo (-ų) parašas (tik siunčiant popierinę formą)

| — | Data |
| --- | --- |

—

Data

---

(*1)  Netinkamą išbraukti.

PRIEDAS

STANDARTINIS INFORMACINIS PRANEŠIMAS

Sutartis, kurią ketinate sudaryti, reglamentuojama bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise, kuria vartotojai tarpvalstybiniais atvejais gali naudotis kaip alternatyva nacionalinei sutarčių teisei. Šios bendros normos identiškos visoje Europos Sąjungoje. Jų paskirtis – užtikrinti vartotojams aukštą apsaugos lygį.

Šios normos taikomos tik Jums sutikus, kad sutartis būtų reglamentuojama bendrąja Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teise.

Jei su sutarties sudarymu sutikote telefonu arba kitu būdu (pavyzdžiui, tekstine žinute) ir todėl iš anksto negalėjote susipažinti su šiuo pranešimu, sutartis įsigalios tik po to, kai gausite šį pranešimą ir patvirtinsite savo sutikimą.

Toliau aprašytos pagrindinės Jūsų teisės.

BENDROJI EUROPOS PIRKIMO–PARDAVIMO SUTARČIŲ TEISĖ. PAGRINDINIŲ VARTOTOJŲ TEISIŲ APŽVALGA

Jūsų teisės iki sutarties pasirašymo

Prekiautojas Jums turi suteikti reikšmingos informacijos apie sutartį, pavyzdžiui, apie produktą ir jo kainą, įskaitant visus mokesčius ir rinkliavas, taip pat savo ryšių duomenis. Informacija turi būti išsamesnė, jeigu perkate ne prekiautojo parduotuvėje arba jeigu su prekiautoju apskritai nesusitinkate asmeniškai, pavyzdžiui, pirkdami internetu arba telefonu. Turite teisę reikalauti nuostolių atlyginimo, jeigu ši informacija yra neišsami arba neteisinga. [264 pakeit.]

Jūsų teisės pasirašius sutartį

Daugeliu atveju per 14 dienų galite atsisakyti pirkimo, jeigu prekes pirkote ne prekiautojo parduotuvėje arba jeigu pirkimo metu su prekiautoju nesusitikote (pavyzdžiui, pirkdami internetu arba telefonu). Prekiautojas Jums turi pateikti informaciją ir standartinę sutarties atsisakymo formą
   (1). Prekiautojui to nepadarius, sutartį galite atšaukti per vienerius metus.

Ko galite imtis, jei produktai turi trūkumų arba nebuvo pristatyti kaip sutarta? Galite pasirinkti vieną iš šių galimybių: 1) reikalauti produktą pristatyti, 2) pakeisti arba 3) pašalinti jo trūkumus. 4) Reikalaukite sumažinti kainą. 5) Galite atšaukti sutartį, grąžinti produktą ir gauti išlaidų atlyginimą, išskyrus kai trūkumas yra labai mažas. 6) Galite reikalauti nuostolių dėl Jums padarytos žalos atlyginimo. Kainos neturite mokėti tol, kol negavote produkto be trūkumų.

Panašias teises turite ir tuomet, kai prekiautojas susijusią paslaugą suteikė ne taip, kaip nurodyta sutartyje. Po to, kai prekiautojui pareiškėte pretenzijas, jis paprastai turi teisę savo pareigas įvykdyti tinkamai. Tik prekiautojui to nepadarius, galite 1) dar kartą pareikalauti, kad prekiautojas suteiktų susijusią paslaugą, 2) nemokėti kainos, kol susijusi paslauga nebus suteikta tinkamai, 3) reikalauti sumažinti kainą arba 4) reikalauti nuostolių atlyginimo. 5) Be to, galite atšaukti sutartį ir gauti išlaidų atlyginimą, išskyrus kai susijusios paslaugos suteikimo trūkumas yra labai mažas. Teisių įgyvendinimo terminas, kai produktai turi trūkumų arba nebuvo pristatyti kaip sutarta: Savo teises galite įgyvendinti per 2 metus po to, kai pastebėjote arba galėjote pastebėti, kad prekiautojas neįvykdė sutarties reikalavimų. Kai tokios problemos išryškėja labai vėlai, reikalavimus galite pareikšti praėjus ne daugiau kaip 10 metų nuo to momento, kai prekiautojas privalėjo pristatyti prekes, patiekti skaitmeninį turinį arba suteikti susijusią paslaugą.

Apsauga nuo nesąžiningų sutarties sąlygų. Nesąžiningos prekiautojo standartinės sutarties sąlygos Jūsų teisiškai nesaisto.

Šiame sąraše tik apžvelgiamos vartotojų teisės, jis nėra baigtinis ir labai išsamus. Su visu bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės tekstu galite susipažinti čia. Atidžiai perskaitykite savo sutartį.

Kilus ginčui turėtumėte kreiptis dėl teisinės konsultacijos.

---

(1)  Šioje vietoje įrašyti nuorodą.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/725 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/725

---

P7_TA(2014)0160

Tabako ir susijusių gaminių gamyba, pateikimas ir pardavimas ***I

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/65)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0788), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0788),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0420/2012),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir į 62 bei 114 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 53 straipsnio 1 dalį ir į 62 bei 114 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl deleguotuojų aktų naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl deleguotuojų aktų naudojimo,

| — | atsižvelgdamas į Čekijos Deputatų Rūmų, Danijos parlamento, Graikijos parlamento, Italijos Deputatų Rūmų, Italijos Senato, Portugalijos parlamento, Rumunų Deputatų Rūmų ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čekijos Deputatų Rūmų, Danijos parlamento, Graikijos parlamento, Italijos Deputatų Rūmų, Italijos Senato, Portugalijos parlamento, Rumunų Deputatų Rūmų ir Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 4 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 4 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. gruodžio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55, 37 ir 37a straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55, 37 ir 37a straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0276/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0276/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3);

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 65.

(2)  OL C 280, 2013 9 27, p. 57.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2013 m. spalio 8 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2013)0398).

---

P7_TC1-COD(2012)0366

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo, ir kuria panaikinama Direktyva 2001/37/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2014/40/ES.)

---

2014 m. vasario 27 d., ketvirtadienis

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/727 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/727

---

P7_TA(2014)0165

Europos tyrimo orderis ***I

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose projekto (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/66)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į grupės valstybių narių Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktą iniciatyvą (09288/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į grupės valstybių narių Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktą iniciatyvą (09288/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnio b punktą ir 82 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kuriuos Parlamentui buvo pateiktas teisės akto projektas (C7-0185/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnio b punktą ir 82 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kuriuos Parlamentui buvo pateiktas teisės akto projektas (C7-0185/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 ir 15 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 ir 15 dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 5 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 5 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 44 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 44 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0477/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0477/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2010)0817

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/.../ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2014/41/ES.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/728 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/728

---

P7_TA(2014)0166

Vizų reikalavimai trečiųjų šalių piliečiams ***I

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/67)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0853), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0853),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0430/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 13 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 13 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0104/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2013)0415

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 259/2014.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/729 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/729

---

P7_TA(2014)0167

ES ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimas dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į ES importuojamais medienos produktais ***

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais sudarymo projekto (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2017/C 285/68)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11767/1/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11767/1/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais projektą (11769/1/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais projektą (11769/1/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C7–0344/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C7–0344/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0043/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0043/2014),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indonezijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indonezijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/730 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/730

---

P7_TA(2014)0168

Asmenų kontrolė prie išorės sienų ***I

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Kroatijos ir Kipro tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/69)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0441), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0441),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0186/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0186/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 5 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 5 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0082/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0082/2014),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2013)0210

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2014/ES, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 565/2014/ES.)

---

| 29.8.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 285/731 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 285/731

---

P7_TA(2014)0169

Trečiosios šalys, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiosios šalys, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas ***I

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/70)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0650), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0650),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0371/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0371/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 5 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2014 m. vasario 5 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0373/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0373/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0309

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr.../2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 509/2014.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl tolesnio Kolumbijos ir Peru vertinimo

Europos Parlamentas ir Taryba pripažįsta, kad prieš Komisijai pateikiant Tarybai rekomendacijas dėl sprendimų, kuriais suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl bevizio režimo susitarimų su Kolumbija ir Peru, reikia toliau įvertinti, ar tos šalys atitinka atitinkamus kriterijus.

Komisija įsipareigoja nedelsdama atlikti tuos vertinimus ir po šio reglamento įsigaliojimo kuo greičiau perduoti rezultatus Europos Parlamentui ir Tarybai.

Europos Parlamentas ir Taryba atsižvelgia į tą Komisijos įsipareigojimą.

Komisijos pareiškimas dėl Europos Parlamento informavimo

Komisija palankiai vertina tai, kad Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino jos pasiūlymą iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 siekiant atnaujinti jo priedus, kuriuose išvardytos trečiosios šalys, kurių piliečiams vizų reikalavimas taikomas arba netaikomas.

Pagal 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ypač jo 23 punktą, Komisija pakartoja savo įsipareigojimą nuolat informuoti Parlamentą apie vykdomas derybas dėl susitarimų dėl bevizio režimo, vykdomas tam tikras šalis perkėlus į Reglamento (EB) Nr. 539/2001 II priedą. Komisija atnaujintą informaciją atitinkamiems Parlamento organams perduos bent du kartus per metus.

---