# Euroopa Liidu C 215/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 215 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik5. juuli 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 215

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik5. juuli 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 215/01 | Komisjoni teatis — Suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta (muu kui finantsteabe esitamise metoodika) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 215/01

Komisjoni teatis — Suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta (muu kui finantsteabe esitamise metoodika)

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2017/C 215/02 | ELi narkootikumidealane tegevuskava (2017–2020) | 21 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 215/03 | Euro vahetuskurss | 59 |
| 2017/C 215/04 | Komisjoni rakendusotsus, 4. juuli 2017, programmi Parem koolitus ohutuma toidu nimel raames toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas korraldatavat koolitust käsitleva 2017. aasta tööprogrammi rahastamise kohta | 60 |
| 2017/C 215/05 | Kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku kohusetäitja määramine | 66 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2017/C 215/02

ELi narkootikumidealane tegevuskava (2017–2020)

21

Euroopa Komisjon

2017/C 215/03

Euro vahetuskurss

59

2017/C 215/04

Komisjoni rakendusotsus, 4. juuli 2017, programmi Parem koolitus ohutuma toidu nimel raames toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas korraldatavat koolitust käsitleva 2017. aasta tööprogrammi rahastamise kohta

60

2017/C 215/05

Kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku kohusetäitja määramine

66

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 215/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8493 – Deere & Company / Wirtgen) (
  1
  ) | 67 |
| 2017/C 215/07 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 68 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 215/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8493 – Deere & Company / Wirtgen) (
  1
  )

1

67

2017/C 215/07

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

68

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/1

---

KOMISJONI TEATIS

Suunised muu kui finantsteabe avaldamise kohta

(muu kui finantsteabe esitamise metoodika)

(2017/C 215/01)

Sisukord

| 1. | Sissejuhatus | 1 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Eesmärk | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kesksed põhimõtted | 5 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Olulise teabe avaldamine | 5 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Õiglane, tasakaalustatud ja arusaadav | 7 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kõikehõlmav, kuid kokkuvõtlik | 7 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Strateegiline ja tulevikku vaatav | 8 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sidusrühmadele suunatud | 9 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ühtne ja sidus | 9 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 4. | Sisu | 9 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ärimudel | 10 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Põhimõtted ja hoolsuskohustus | 10 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tulemused | 12 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Peamised riskid ja nende juhtimine | 12 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tulemuslikkuse põhinäitajad | 13 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Temaatilised aspektid | 14 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 5. | Aruandlusraamistik | 19 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Juhtorganite mitmekesisuse avalikustamine | 19 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/95/EL (1) seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (edaspidi „direktiiv“) jõustus 6. detsembril 2014. Kõnealuse direktiiviga muudetakse direktiivi 2013/34/EL (2) teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta. Asjaomased ettevõtjad hakkavad direktiivi kohaldama 2018. aastast seoses 2017. majandusaastat käsitleva teabega.

Suurem läbipaistvus peaks muutma ettevõtjad (3) vastupidavamaks ja paremini toimivaks nii finants- kui ka muudes küsimustes. Aja jooksul tugevdab see majanduskasvu ja tööhõivet ning suurendab usaldust sidusrühmade, sealhulgas investorite ja tarbijate seas. Läbipaistev ärijuhtimine on nõutav ka pikemaajaliste investeeringute puhul.

Muu kui finantsteabe avalikustamisnõudeid kohaldatakse teatavate üle 500 töötajaga suurettevõtjate suhtes, kuna kulud, mis tekivad avaldamiskohustuse panemisel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, võivad üles kaaluda saadava kasu. See lähenemine hoiab halduskoormuse võimalikult väikesena. Ettevõtjatelt nõutakse ammendava ja üksikasjaliku aruande asemel pigem asjakohase ja kasuliku teabe avaldamist, mida on vaja, et aru saada nende arengust, tulemustest, positsioonist ja nende tegevuse mõjust. Lisaks võib teavet avaldada kontserni tasandil ning seda ei pea tegema iga kontserni kuuluv äriühing eraldi. Direktiiviga lubatakse ettevõtjatel olla paindlik ja avaldada asjakohast teavet viisil, mida nad peavad kõige kasulikumaks, sealhulgas eraldi aruandes. Ettevõtjad võivad tugineda rahvusvahelistele, ELi tasandi või riiklikele raamistikele.

Asjakohase mittefinantsteabe avaldamine on oluline element jätkusuutliku rahanduse tagamisel. Euroopa Komisjon otsustas 28. oktoobril 2016 asutada jätkusuutliku rahanduse kõrgetasemelise eksperdirühma. Sellise otsuse alus on komisjoni eesmärk töötada kapitaliturgude liidu osana välja kõikehõlmav ja terviklik ELi jätkusuutliku rahanduse strateegia. Rühm peaks esitama komisjonile poliitilised soovitused 2017. aasta lõpuks.

ÜRO kestliku arengu eesmärgid ja Pariisi kokkulepe

Vastusena ÜRO Peaassamblee 2015. aasta septembris vastu võetud ülemaailmsele kestliku arengu tegevuskavale 2030 avaldas Euroopa Komisjon 22. novembril 2016 teatise „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“ (4). Direktiivist tulenevad avaldamisnõuded annavad olulise panuse kestliku arengu eesmärkide täitmisse, näiteks eesmärk 12 (tagada säästev tarbimine ja tootmine) (5) ja eesmärk 5 (saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu) (6).

Need nõuded aitavad samuti kaasa Pariisi kliimakokkuleppe rakendamisele, eelkõige oodatakse, et suurema läbipaistvusega soodustatakse finantsvoogusid, mis on paremini vastavuses liikumisega vähese kasvuhoonegaaside heite poole ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise arenguga.

Finantsstabiilsuse nõukogu

G20 rahandusministrite ja keskpankade juhtide nõudmisel moodustas finantsstabiilsuse nõukogu 2015. aasta detsembris tööstusharude juhitava rakkerühma, et töötada välja soovitused kliimaga seotud finantsriskide vabatahtlikuks avaldamiseks. See täiendab tööd, mida teeb G20 keskkonnahoidliku rahastamise uurimisrühm.

Rakkerühma tööd on hoolega jälgitud ja käesolevates suunistes võimaluse korral arvesse võetud (7). Rakkerühma soovitused käsitlevad üldjoontes valdkondi, mis on direktiivis juba kindlaks määratud, näiteks juhtimine, strateegia, riskijuhtimine ja näitajad.

Mittesiduvad suunised

Direktiivi artiklis 2 on osutatud „suunistele aruandluse kohta“ ja märgitakse järgmist: „Et ettevõtjatel oleks asjakohast, kasulikku ja võrreldavat muud kui finantsteavet lihtsam avalikustada, koostab komisjon mittesiduvad suunised metoodika kohta, kuidas avaldada muud kui finantsteavet, sh üldisi ja valdkondlikke peamisi mitterahalisi tulemusnäitajaid. [...]“.

Direktiivi põhjenduses 17 on märgitud, et mittesiduvate suuniste koostamisel „peaks komisjon võtma arvesse praegu järgitavaid häid tavasid, rahvusvahelisi suundumusi ja asjaomaste liidu algatuste tulemusi.“

Ettevõtjad võivad sellele vaatamata valida kasutamiseks laialdaselt tunnustatud kvaliteetsed aruandlusraamistikud ja seda osaliselt või täies ulatuses. Nad võivad tugineda rahvusvahelistele, ELi tasandi või riiklikele raamistikele ja täpsustada seda tehes, millist raamistikku või raamistikke nad kasutavad.

Komisjon julgustab ettevõtjaid kasutama muu kui finantsteabe avaldamisel direktiivi kohast paindlikkust. Suunistega ei ole kavas takistada aruandlustavade arengut.

Avalik konsultatsioon
   (8)

Komisjon on algatanud ulatuslikud avalikud konsultatsioonid, sealhulgas laia veebipõhise avaliku konsultatsiooni. Konsultatsiooni käigus küsitleti eksperte, korraldati seminare sidusrühmadega ja konsulteeriti eespool nimetatud kõrgetasemelise jätkusuutliku rahanduse eksperdirühmaga.

Riiklikud, ELi tasandi, rahvusvahelised raamistikud

Käesolevate suuniste ettevalmistamisel vaatas komisjon läbi riiklikud, ELi tasandi ja rahvusvahelised raamistikud. Suunised on valminud suures osas tänu nende raamistike taga olevate organisatsioonide juhtimisoskustele ja teadmistele. Käesolevas dokumendis kirjeldatud põhimõtted ja sisu põhinevad suures ulatuses eelkõige järgmistel raamistikel:

| — | CDP (varem Carbon Disclosure Project (süsiniku avalikustamise projekt)); |
| --- | --- |

—

CDP (varem Carbon Disclosure Project (süsiniku avalikustamise projekt));

| — | Climate Disclosure Standards Board (kliimamuutustest teatamise standardite nõukogu); |
| --- | --- |

—

Climate Disclosure Standards Board (kliimamuutustest teatamise standardite nõukogu);

| — | konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised ja nende lisad; |
| --- | --- |

—

konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised ja nende lisad;

| — | keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) ja sektorite vastavad viitedokumendid; |
| --- | --- |

—

keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) ja sektorite vastavad viitedokumendid;

| — | finantsanalüüsiettevõtete Euroopa föderatsiooni tulemuslikkuse põhinäitajad keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase teabe valdkonnas, juhis keskkonna- ja sotsiaalküsimuste lisamiseks finantsanalüüsi ja ettevõtete hindamisse; |
| --- | --- |

—

finantsanalüüsiettevõtete Euroopa föderatsiooni tulemuslikkuse põhinäitajad keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase teabe valdkonnas, juhis keskkonna- ja sotsiaalküsimuste lisamiseks finantsanalüüsi ja ettevõtete hindamisse;

| — | Global Reporting Initiative (globaalne aruandlusalgatus); |
| --- | --- |

—

Global Reporting Initiative (globaalne aruandlusalgatus);

| — | FAO ja OECD suunised vastutustundlike põllumajanduslike tarneahelate kohta; |
| --- | --- |

—

FAO ja OECD suunised vastutustundlike põllumajanduslike tarneahelate kohta;

| — | Ühendkuningriigi finantsaruandluse nõukogu strateegilise aruandluse suunised; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi finantsaruandluse nõukogu strateegilise aruandluse suunised;

| — | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suunised hargmaistele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

—

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suunised hargmaistele ettevõtjatele;

| — | ettevõtluse ja inimõiguste aruandlusraamistiku juhtpõhimõtted; |
| --- | --- |

—

ettevõtluse ja inimõiguste aruandlusraamistiku juhtpõhimõtted;

| — | Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ISO standard 26000; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ISO standard 26000;

| — | rahvusvaheline integreeritud aruandluse raamistik; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline integreeritud aruandluse raamistik;

| — | ÜRO jätkusuutliku väärtpaberibörsi algatuse näidissuunised keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaste aruannete esitamise kohta investoritele; |
| --- | --- |

—

ÜRO jätkusuutliku väärtpaberibörsi algatuse näidissuunised keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaste aruannete esitamise kohta investoritele;

| — | looduskapitali käsitlev protokoll; |
| --- | --- |

—

looduskapitali käsitlev protokoll;

| — | toote ja organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhend; |
| --- | --- |

—

toote ja organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhend;

| — | Sustainability Accounting Standards Board (säästvuse aruandlusstandardite nõukogu); |
| --- | --- |

—

Sustainability Accounting Standards Board (säästvuse aruandlusstandardite nõukogu);

| — | Saksamaa säästva arengu nõukogu jätkusuutlikkuse koodeks; |
| --- | --- |

—

Saksamaa säästva arengu nõukogu jätkusuutlikkuse koodeks;

| — | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta;

| — | ÜRO algatus Global Compact; |
| --- | --- |

—

ÜRO algatus Global Compact;

| — | ÜRO säästva arengu eesmärgid, 25. septembri 2015. aasta resolutsioon „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“; |
| --- | --- |

—

ÜRO säästva arengu eesmärgid, 25. septembri 2015. aasta resolutsioon „Muudame oma maailma: säästva arengu tegevuskava aastani 2030“;

| — | ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, millega rakendatakse ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“. |
| --- | --- |

—

ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, millega rakendatakse ÜRO raamistik „Kaitsta, austada ja heastada“.

| Oluline

  Käesolev dokument on koostatud kooskõlas direktiivi 2014/95/EL artikliga 2, et aidata asjaomastel ettevõtjatel avaldada muud kui finantsteavet asjakohasel, kasulikul, ühtsel ja võrreldavamal viisil. Käesolevas teatises esitatakse mittesiduvad suunised ja see ei loo uusi õiguslikke kohustusi. Selles ulatuses, nagu käesolevas teatises võidakse tõlgendada direktiivi 2014/95/EL, ei piira komisjoni seisukoht käesoleva direktiivi tõlgendust, mille võib välja anda Euroopa Liidu Kohus. Käesolevaid suuniseid kasutavad ettevõtjad võivad tugineda ka rahvusvahelistele, ELi tasandi või riiklikele raamistikele. Käesolev dokument ei kujuta endast tehnilist standardit ja muu kui finantsteabe koostajad ega ükski osapool, kes tegutseb koostaja nimel või muul viisil, ei või väita, et muu kui finantsteave on käesoleva dokumendiga kooskõlas. |
| --- |

Oluline

Käesolev dokument on koostatud kooskõlas direktiivi 2014/95/EL artikliga 2, et aidata asjaomastel ettevõtjatel avaldada muud kui finantsteavet asjakohasel, kasulikul, ühtsel ja võrreldavamal viisil. Käesolevas teatises esitatakse mittesiduvad suunised ja see ei loo uusi õiguslikke kohustusi. Selles ulatuses, nagu käesolevas teatises võidakse tõlgendada direktiivi 2014/95/EL, ei piira komisjoni seisukoht käesoleva direktiivi tõlgendust, mille võib välja anda Euroopa Liidu Kohus. Käesolevaid suuniseid kasutavad ettevõtjad võivad tugineda ka rahvusvahelistele, ELi tasandi või riiklikele raamistikele. Käesolev dokument ei kujuta endast tehnilist standardit ja muu kui finantsteabe koostajad ega ükski osapool, kes tegutseb koostaja nimel või muul viisil, ei või väita, et muu kui finantsteave on käesoleva dokumendiga kooskõlas.

2.   EESMÄRK

Käesolevate suuniste eesmärk on aidata ettevõtjatel avaldada kvaliteetset, asjakohast, kasulikku, ühtset ja paremini võrreldavat muud kui finantsteavet (keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalast teavet) viisil, mis soodustab tugevat ja säästvat majanduskasvu ja tööhõivet ning tagab sidusrühmade jaoks läbipaistvuse. Käesolevad mittesiduvad suunised esitatakse direktiivis sätestatud aruandlusnõuete raames. Nende eesmärk on aidata ettevõtjatel koostada asjakohaseid, kasulikke ja kokkuvõtlikke mittefinantsaruandeid vastavalt direktiivi nõuetele. Märkimisväärseid jõupingutusi on tehtud asjakohatu halduskoormuse, standardselt sõnastatud teabe või lihtsalt nn linnukese kirjapanemise vältimiseks.

Käesolevates mittesiduvates suunistes asetatakse rõhk asjakohasele, kasulikule ja võrreldavale teabele kooskõlas direktiivi 2014/95/EL (seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt) artikliga 2.

Käesolevad suunised on suunatud ettevõtjatele, kellelt nõutakse direktiiviga muu kui finantsteabe avaldamist oma tegevusaruandes. Mittesiduvad suunised võiksid kujutada endast parimat tava kõikide muud kui finantsteavet avaldavate ettevõtjate jaoks, sealhulgas direktiivi kohaldamisalast välja jäävate ettevõtjate jaoks.

Euroopa Komisjon on koostanud käesolevad suunised põhimõttepõhise metoodika väljatöötamiseks, mis on oluline kõikide majandusharude ettevõtjate jaoks ja aitab neil avaldada asjakohast, kasulikku ja võrreldavat mittefinantsteavet. Komisjon on seda tehes võtnud arvesse parimaid tavasid, asjakohast arengut ja seotud algatuste tulemusi nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Käesolevad suunised on piiritletud tegevusaruandega. Direktiivi artikli 1 alusel on siiski võimalik muu kui finantsteabe esitamine teisel viisil.

Eesmärk on esitada tasakaalustatud ja paindlikud suunised muud kui finantsteavet sisaldavate aruannete koostamiseks sellisel viisil, mis aitab ettevõtjatel avaldada olulist teavet ühtselt ja sidusalt. Käesolevad suunised peaksid võimalikult suures ulatuses aitama tagada ettevõtjate ja sektorite võrreldavust.

Sellise lähenemisega tunnistatakse kaasatud ettevõtjate ja sektorite ning nende asjaolude, mida ettevõtjad peavad oma aruannetes kajastama, suurt mitmekesisust. Märkimisväärseid jõupingutusi on tehtud kõiki olukordi ühetaoliselt käsitleva lähenemisviisi ja ülemäära ettekirjutava metoodika vältimiseks.

Suunistes tunnustatakse seoste ja teabe vastastikuse suhestamise (ühenduvuse) tähtsust, olgu siis muu kui finantsteabe eri aspektide või finants- ja mittefinantsteabe vahel.

3.   KESKSED PÕHIMÕTTED

3.1.   Olulise teabe avaldamine

Direktiivi artiklis 1 on märgitud, et asjaomaste ettevõtjate tegevusaruanne sisaldab

„[...] ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses teavet kätkevat muud kui finantsteavet kajastavat aruannet [...]“.

Olulisus on mõiste, mida koostajad, audiitorid ja finantsteabe kasutajad juba tavapäraselt kasutavad. Ettevõtja põhjalik arusaam oma väärtusahela kesksetest komponentidest aitab kindlaks teha põhiprobleemid ja hinnata, mis muudab teabe oluliseks.

Raamatupidamisdirektiivi (2013/34/EL) artikli 2 punktis 16 on oluline teave määratletud kui „teabe omadus, mille puhul selle ärajäämine või vääresitamine võib mõistliku eelduse kohaselt mõjutada otsuseid, mida kasutajad ettevõtja finantsaruannete põhjal teevad. Konkreetse kirje olulisust hinnatakse muude sarnaste kirjete kontekstis.“

Direktiiviga võetakse kasutusele uus element, mida on vaja muu kui finantsteabe olulisuse hindamisel arvesse võtta, viidates teabele „(ettevõtja) tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses [...]“ (9).

9

Direktiivi põhjenduses 8 on märgitud, et „[k]äesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad peaksid andma piisavat teavet küsimuste kohta, mis kõige tõenäolisemalt põhjustavad peamiste olulise mõjuga riskide realiseerumist, samuti juba realiseerunud riskide kohta (10). [...]“.

10

Ettevõtja tegevuse mõju on mittefinantsteabe avaldamisel asjakohane kaalutlus. Mõju võib olla positiivne või negatiivne. Olulise teabe avaldamisel tuleb käsitleda mõlemat selgel ja tasakaalustatud viisil. Muud kui finantsteavet kajastavas aruandes tuleks esitada ettevõtja õiglane ülevaade asjaomaste sidusrühmade jaoks vajalikust teabest.

Olulist teavet tuleb hinnata kontekstis. Teave, mis on ühes kontekstis oluline, võib seda teises mitte olla. Küsimused, mille lisamist muud kui finantsteavet kajastavasse aruandesse tuleb kaaluda, on seotud ettevõtja asjaoludega, võttes arvesse konkreetseid olukordi ja valdkondlikke kaalutlusi. Ühe tööstusharu ettevõtjatel on tõenäoliselt sarnased keskkonnaalased, sotsiaalsed ja juhtimisalased probleemid, näiteks seoses ressurssidega, millest nad kaupade ja teenuste tootmisel sõltuvad, või mõjuga, mis neil võib olla inimestele, ühiskonnale ja keskkonnale. Seetõttu võib olla mõistlik otse võrrelda sama sektori ettevõtjate avaldatud asjakohast mittefinantsteavet.

Ettevõtjad võivad anda aru suure hulga võimalike küsimuste kohta. Ettevõtja hindab teabe olulisust, võttes aluseks oma analüüsi selle kohta, kui tähtis on see teave tema arengu, tulemuste, positsiooni ja mõju hindamisel. Olulisuse hindamisel tuleks arvesse võtta sise- ja välistegureid (11).

11

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Pank võib olla seisukohal, et tema enda veetarbimine büroodes ja harukontorites ei ole oluline küsimus, mida oma tegevusaruandesse lisada. Pank võib seevastu hinnata, et oluline teave on tema rahastatavate projektide sotsiaal- ja keskkonnamõju ning tema roll linna, piirkonna või riigi reaalmajanduse toetamisel. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Pank võib olla seisukohal, et tema enda veetarbimine büroodes ja harukontorites ei ole oluline küsimus, mida oma tegevusaruandesse lisada. Pank võib seevastu hinnata, et oluline teave on tema rahastatavate projektide sotsiaal- ja keskkonnamõju ning tema roll linna, piirkonna või riigi reaalmajanduse toetamisel.

Teabe olulisuse hindamisel võib arvesse võtta mitmeid tegureid. Nende hulgas on

| — | ärimudel, strateegia ja peamised riskid: ettevõtja eesmärgid, strateegiad, juhtimismeetodid ja -süsteemid, väärtused, materiaalne ja immateriaalne vara, väärtusahel ning peamised riskid on asjakohased kaalutlused. |
| --- | --- |

—

ärimudel, strateegia ja peamised riskid: ettevõtja eesmärgid, strateegiad, juhtimismeetodid ja -süsteemid, väärtused, materiaalne ja immateriaalne vara, väärtusahel ning peamised riskid on asjakohased kaalutlused.

ärimudel, strateegia ja peamised riskid:

| — | Peamised valdkondlikud küsimused: sarnased küsimused on tõenäoliselt olulised samas sektoris või tarneahelat jagavate ettevõtjate jaoks. Teemad, mille konkurendid, kliendid või tarnijad on juba kindlaks teinud, on ettevõtja jaoks tõenäoliselt olulised (12). |
| --- | --- |

—

Peamised valdkondlikud küsimused: sarnased küsimused on tõenäoliselt olulised samas sektoris või tarneahelat jagavate ettevõtjate jaoks. Teemad, mille konkurendid, kliendid või tarnijad on juba kindlaks teinud, on ettevõtja jaoks tõenäoliselt olulised (12).

Peamised valdkondlikud küsimused:

12

| — | Asjaomaste sidusrühmade huvid ja ootused: ettevõtjatelt oodatakse asjaomaste sidusrühmadega suhtlemist ja soovi nende huvidest ja muredest aru saada. |
| --- | --- |

—

Asjaomaste sidusrühmade huvid ja ootused: ettevõtjatelt oodatakse asjaomaste sidusrühmadega suhtlemist ja soovi nende huvidest ja muredest aru saada.

Asjaomaste sidusrühmade huvid ja ootused:

| — | Tegevuse mõju: ettevõtjatelt oodatakse mõju tegeliku ja võimaliku tugevuse ja sageduse kaalumist. See hõlmab nende toodete, teenuste ja nende ärisuhete mõju (sealhulgas tarneahela aspektid). |
| --- | --- |

—

Tegevuse mõju: ettevõtjatelt oodatakse mõju tegeliku ja võimaliku tugevuse ja sageduse kaalumist. See hõlmab nende toodete, teenuste ja nende ärisuhete mõju (sealhulgas tarneahela aspektid).

Tegevuse mõju:

| — | Avalik poliitika ja õigusalased stiimulid: avalik poliitika ja õigusnormid võivad avaldada mõju ettevõtja konkreetsele olukorrale ja mõjutada olulisust. |
| --- | --- |

—

Avalik poliitika ja õigusalased stiimulid: avalik poliitika ja õigusnormid võivad avaldada mõju ettevõtja konkreetsele olukorrale ja mõjutada olulisust.

Avalik poliitika ja õigusalased stiimulid:

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib olla seisukohal, et tema varasema etapi tarneahela avaldatav mõju on asjakohane ja oluline ning ta esitab selle kohta vastavad aruanded. Mõju võib olla otsene või kaudne. Näiteks mineraalvett valmistav ettevõtja võib kaaluda konkreetseid meetmeid, mida on võetud nende veeressursside kaitsmiseks, millest ta sõltub. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib olla seisukohal, et tema varasema etapi tarneahela avaldatav mõju on asjakohane ja oluline ning ta esitab selle kohta vastavad aruanded. Mõju võib olla otsene või kaudne. Näiteks mineraalvett valmistav ettevõtja võib kaaluda konkreetseid meetmeid, mida on võetud nende veeressursside kaitsmiseks, millest ta sõltub.

Ettevõtjad võivad selgitada juhtimiskorda ja protsesse, mida nad kasutavad olulisuse hindamiseks (13).

13

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja, kes mõjutab otse või oma tarneahela kaudu maakasutust ja ökosüsteemi muutumist (nt metsa raadamine), võib kaaluda asjakohase teabe avaldamist kohaldatud hoolsuskohustuse kohta. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja, kes mõjutab otse või oma tarneahela kaudu maakasutust ja ökosüsteemi muutumist (nt metsa raadamine), võib kaaluda asjakohase teabe avaldamist kohaldatud hoolsuskohustuse kohta.

Olulisuse hinnangud tuleks korrapäraste ajavahemike järel läbi vaadata olemaks kindel, et aruannetes käsitletavad küsimused on jätkuvalt olulised. Läbivaatamise sagedus peaks olema kõige suurem kõige dünaamilisemate ja uuenduslikemate ettevõtjate ja sektorite või ettevõtete puhul, kes muudavad ja kohandavad oma ärimudeleid või poliitikat, kaasa arvatud seoses hoolsuskohustusega. Stabiilsemates tingimustes võib nende sagedus olla väiksem.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja, kes on osa konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide tarneahelates, võib kaaluda asjakohase teabe avaldamist kohaldatud hoolsuskohustuse kohta eesmärgiga tagada, et ta austab inimõigusi ega aita kaasa konfliktile. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja, kes on osa konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide tarneahelates, võib kaaluda asjakohase teabe avaldamist kohaldatud hoolsuskohustuse kohta eesmärgiga tagada, et ta austab inimõigusi ega aita kaasa konfliktile.

3.2.   Õiglane, tasakaalustatud ja arusaadav

Õiglane, tasakaalustatud ja arusaadav

Muud kui finantsteavet kajastavas aruandes tuleks õiglaselt kaaluda soodsaid ja ebasoodsaid aspekte ning teavet tuleks hinnata ja esitada erapooletul viisil.

Muud kui finantsteavet kajastavas aruandes tuleks kaaluda kõiki kättesaadavaid ja usaldusväärseid sisendeid, võttes arvesse asjaomaste sidusrühmade teabevajadust. Teabe kasutajaid ei tohi viia eksiteele oluliste väärkajastuste, olulise teabe väljajätmise või ebaolulise teabe avaldamise teel.

Muud kui finantsteavet kajastavas aruandes tuleks faktid arvamustest või tõlgendustest selgelt eristada.

Teavet on võimalik muuta õiglasemaks ja täpsemaks näiteks järgmise abil:

| — | nõuetekohane äriühingu üldjuhtimise kord (näiteks teatud sõltumatud juhatuse liikmed või juhtiva organi komitee, kellele on pandud vastutus jätkusuutlikkuse ja/või läbipaistvuse küsimustes); |
| --- | --- |

—

nõuetekohane äriühingu üldjuhtimise kord (näiteks teatud sõltumatud juhatuse liikmed või juhtiva organi komitee, kellele on pandud vastutus jätkusuutlikkuse ja/või läbipaistvuse küsimustes);

| — | tugevad ja usaldusväärsed tõendus-, sisekontrolli ja aruandluse süsteemid; |
| --- | --- |

—

tugevad ja usaldusväärsed tõendus-, sisekontrolli ja aruandluse süsteemid;

| — | tõhus sidusrühmade kaasamine ja |
| --- | --- |

—

tõhus sidusrühmade kaasamine ja

| — | sõltumatu väliskontroll. |
| --- | --- |

—

sõltumatu väliskontroll.

Teavet on võimalik muuta arusaadavamaks ka nii, et kasutatakse lihtsat keelt ja ühtset terminoloogiat, välditakse standardset sõnastust ning esitatakse vajaduse korral tehniliste mõistete määratlused.

Oluline teave tuleks esitada asjakohases kontekstis, et seda oleks lihtsam mõista. Ettevõtja tulemused võib näiteks esitada viitega tema strateegiatele ja laiematele eesmärkidele. Ettevõtjad peaksid kirjeldama, kuidas on muud kui finantsküsimused seotud nende pikaajalise strateegia, peamiste riskide ja poliitikaga.

Ettevõtja peaks selgitama avaldatud teabe ulatust ja piire, eriti siis, kui teatav teave on seotud ainult tema ühe või mitme segmendiga või kui konkreetsed segmendid on välja jäetud.

Arusaadavust saab suurendada ka avaldatud teabe peamiste sisendandmete, näiteks mõõtmismeetodite, aluseks olevate eelduste ja allikate selgitamise kaudu.

Muud kui finantsteavet kajastav aruanne ei tähenda lihtsalt tulemuslikkuse põhinäitajate loetelude esitamist. Selleks et ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja mõjust nõuetekohaselt aru saada, tuleks avaldada nii kvalitatiivne kui ka kvantitatiivne teave. Kvantitatiivne teave võib olla tõhus aruannete koostamisel muude kui finantsküsimuste kohta (tulemuslikkuse põhinäitajad, eesmärgid jne), kvalitatiivne teave annab konteksti ja muudab muud kui finantsteavet kajastava aruande kasulikumaks ja lihtsamini mõistetavaks. Aruande tekstiosa koos kvantitatiivse teabe ja visuaalse esitlusega toetab (14) ja muudab teabe tõhusamaks ja läbipaistvamaks.

14

Teabe avaldamine tavapärases ametlikus keeles lisaks ettevõtja riigikeelele suurendab tõenäoliselt ettevõtja läbipaistvust ja aitab muuta teabe asjaomastele investoritele ja muudele sidusrühmadele kättesaadavamaks.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Teatud tulemuslikkuse põhinäitajaid avaldav ettevõtja võib suurendada läbipaistvust, esitades teabe ettevõtja strateegia eesmärgi kohta ja vastava lingi; määratlused ja metoodika; teabe allikad, eeldused ja piirangud; vaatlusaluse tegevuse ulatus; võrdlusalused; eesmärgid; suundumused; metoodika muutused (kui neid on); eelmiste ja oodatavate tulemuste kvalitatiivsed selgitused. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Teatud tulemuslikkuse põhinäitajaid avaldav ettevõtja võib suurendada läbipaistvust, esitades teabe ettevõtja strateegia eesmärgi kohta ja vastava lingi; määratlused ja metoodika; teabe allikad, eeldused ja piirangud; vaatlusaluse tegevuse ulatus; võrdlusalused; eesmärgid; suundumused; metoodika muutused (kui neid on); eelmiste ja oodatavate tulemuste kvalitatiivsed selgitused.

3.3.   Kõikehõlmav, kuid kokkuvõtlik

Kõikehõlmav, kuid kokkuvõtlik

Direktiivi artiklis 1 on märgitud, et asjaomaste ettevõtjate tegevusaruanne sisaldab

„[...] ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses teavet kätkevat muud kui finantsteavet kajastavat aruannet, milles on esitatud teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste järgimise ning korruptsioonivastaste võitlusega seotud küsimuste kohta [...]“.

Avaldada tuleb vähemalt direktiivis sõnaselgelt kajastatud oluline teave teatud küsimuste kategooriate kohta. Nende hulgas on

| — | keskkonnaküsimused, sotsiaalsed ja töötajatega seotud küsimused; |
| --- | --- |

—

keskkonnaküsimused, sotsiaalsed ja töötajatega seotud küsimused;

| — | inimõiguste austamine; |
| --- | --- |

—

inimõiguste austamine;

| — | korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimused. |
| --- | --- |

—

korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimused.

Ettevõtjad peaksid avaldama ka muu olulise teabe.

Olulise teabe avaldamine peaks andma kõikehõlmava ülevaate ettevõtja kohta aruandeaastal. See hõlmab avaldatud teabe ulatust. Konkreetse küsimuse kohta esitatava teabe põhjalikkus sõltub selle olulisusest. Ettevõtja peaks keskenduma ulatusliku ja põhjaliku teabe esitamisele, mis aitab sidusrühmadel mõista tema arengut, tulemusi, positsiooni ja tema tegevuse mõju.

Muud kui finantsteavet kajastav aruanne peaks samuti olema kokkuvõtlik ja vältima ebaolulist teavet. Ebaolulise teabe avaldamine võib muuta muud kui finantsteavet kajastavast aruandest arusaamise raskemaks, kuna hägustab olulist teavet. Vältida tuleks üldist või standardselt sõnastatud teavet, mis ei ole oluline.

Muud kui finantsteavet kajastav aruanne võib sisaldada sisemisi ristviiteid või orientiire, et olla kokkuvõtlik, vähendada kordamist ja esitada lingid muu teabe juurde (15).

15

| Näide

  Ettevõtja võib esitada teabe kokkuvõtlikult, keskenduda olulisele teabele, eemaldada üldise teabe, piirata üksikasju, vältida ebaoluliseks muutunud elemente, kasutada ristviitamist ja orientiire jne. |
| --- |

Näide

Näide

Ettevõtja võib esitada teabe kokkuvõtlikult, keskenduda olulisele teabele, eemaldada üldise teabe, piirata üksikasju, vältida ebaoluliseks muutunud elemente, kasutada ristviitamist ja orientiire jne.

3.4.   Strateegiline ja tulevikku vaatav

Strateegiline ja tulevikku vaatav

Aruandes tuleks esitada ülevaade ettevõtja ärimudelist, strateegiast ja selle rakendamisest ning selgitada esitatud teabe lühi-, keskpika- ja pikaajalist mõju.

Ettevõtjad peaksid avaldama olulise teabe oma ärimudeli, kaasa arvatud strateegia ja eesmärkide kohta. Avaldatud teabes tuleks anda ülevaade strateegilisest lähenemisest olulistele mittefinantsküsimustele; mida ettevõtja teeb, kuidas ja miks ta seda teeb.

See ei takista äriliselt tundliku teabe esitamise asjakohast kaalumist. Olulise teabe võib esitada laiemas plaanis, mis annab ikkagi kasulikku teavet investoritele ja muudele sidusrühmadele.

Eesmärkide, võrdlusaluste ja kohustuste avaldamise kaudu võib ettevõtja aidata investoritel ja muudel sidusrühmadel seostada oma tulemused laiema taustaga. Sellest võib olla abi tulevikuväljavaadete hindamisel. Kohustuste ja eesmärkide täitmise väline jälgimine suurendab sidusrühmade jaoks läbipaistvust. Eesmärke ja võrdlusaluseid võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt. Ettevõtjad võivad vajaduse korral avaldada olulist teavet teaduspõhiste stsenaariumide alusel.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib avaldada, milline on tema lähenemine jätkusuutlikule äristrateegiale ja kuidas keskkonnaalased, sotsiaalsed ja juhtimisalased tulemused võivad aidata tal oma ärilisi eesmärke saavutada. Ta võiks ka avaldada aruandes esitatud tulemuslikkuse põhinäitajatega seotud eesmärgid ja selgitada ebakindlust ning tegureid, mis võivad olla tulevikku suunatud teabe ja tulevikuväljavaadete aluseks. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib avaldada, milline on tema lähenemine jätkusuutlikule äristrateegiale ja kuidas keskkonnaalased, sotsiaalsed ja juhtimisalased tulemused võivad aidata tal oma ärilisi eesmärke saavutada. Ta võiks ka avaldada aruandes esitatud tulemuslikkuse põhinäitajatega seotud eesmärgid ja selgitada ebakindlust ning tegureid, mis võivad olla tulevikku suunatud teabe ja tulevikuväljavaadete aluseks.

Tulevikku suunatud teave võimaldab teabe kasutajatel paremini hinnata ettevõtja arengu, positsiooni, tulemuste ja mõju vastupidavust ja jätkusuutlikkust aja jooksul. See aitab kasutajatel ka mõõta ettevõtja edasiliikumist pikaajaliste eesmärkide saavutamisel.

| Näide

  Ettevõtja võib avaldada olulist teavet, mis põhineb teaduspõhiste kliimamuutuste stsenaariumide oodataval mõjul tema strateegiale ja tegevusele. Teise võimalusena võib ta avaldada eesmärgid tööõnnetuste või kutsehaiguste arvu vähendamiseks. |
| --- |

Näide

Näide

Ettevõtja võib avaldada olulist teavet, mis põhineb teaduspõhiste kliimamuutuste stsenaariumide oodataval mõjul tema strateegiale ja tegevusele. Teise võimalusena võib ta avaldada eesmärgid tööõnnetuste või kutsehaiguste arvu vähendamiseks.

3.5.   Sidusrühmadele suunatud

Sidusrühmadele suunatud

Ettevõtjad peaksid kaaluma kõikide asjaomaste sidusrühmade teabevajadusi. Nad peaksid keskenduma sidusrühmade kui kollektiivse rühma teabevajadustele, mitte niivõrd üksikute või ebatüüpiliste sidusrühmade vajadustele või eelistustele või nendele, kelle teabenõudlus on ebamõistlik.

Vajaduse korral võib see hõlmata teiste hulgas investoreid, töötajaid, tarbijaid, tarnijaid, kliente, kohalikke kogukondi, riigiasutusi, haavatavaid rühmi, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda.

Ettevõtjad peaksid esitama asjakohase kasuliku teabe selle kohta, kuidas nad kaasavad asjaomaseid sidusrühmi ja kuidas nende teabevajadusi arvesse võetakse. Selle kohta annavad kasulikke suuniseid näiteks ISO standard 26000 ja OECD suunised hargmaistele ettevõtjatele.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib avaldada olulist teavet selle kohta, kuidas ta kaasab sidusrühmi ning selgitada, kuidas see mõjutab tema otsuseid, tulemusi ja tema tegevuse mõju. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib avaldada olulist teavet selle kohta, kuidas ta kaasab sidusrühmi ning selgitada, kuidas see mõjutab tema otsuseid, tulemusi ja tema tegevuse mõju.

3.6.   Ühtne ja sidus

Ühtne ja sidus

Muud kui finantsteavet kajastav aruanne peaks olema kooskõlas tegevusaruande muude elementidega.

Selgete seoste esitamine muud kui finantsteavet kajastavas aruandes esitatud teabe ja tegevusaruandes esitatud muu teabe vahel muudab teabe kasulikumaks, asjakohasemaks ja sidusamaks. Tegevusaruannet tuleks käsitleda ühtse, tasakaalustatud ja sidusa teabe kogumina.

Kuna sisu on vastastikku seotud, muudab põhiliste seoste selgitamine investorite ja muude sidusrühmade jaoks olulisest teabest ja vastastikusest sõltuvusest arusaamise lihtsamaks.

Muud kui finantsteavet kajastava aruande sisu peaks olema läbi aja ühtne. See võimaldab teabe kasutajatel aru saada ja võrrelda varasemaid ja praegusi muutusi ettevõtja arengus, positsioonis, tulemustes ja mõjus ning siduda see usaldusväärselt tulevikku vaatava teabega.

Ühtsus tulemuslikkuse põhinäitajate valiku ja meetodi puhul on tähtis, et tagada muud kui finantsteavet kajastava aruande arusaadavus ja usaldusväärsus. Ajakohastamine võib osutuda siiski vajalikuks, kuna tulemuslikkuse põhinäitajad võivad vananeda või töötatakse välja uued ja paremad meetodid, mis teabe kvaliteeti parandavad. Ettevõtjad peaksid selgitama aruandluspõhimõtete või -metoodika muudatusi, põhjusi, miks neid tehakse ja nende mõju (näiteks varasema teabe taasesitamine, näidates selgelt aruandluspõhimõtete või -metoodika muudatuste mõju).

| Näide

  Ettevõtja võib kindlaks teha suhted ja seosed oma ärimudeli ning korruptsioonivastase võitluse aspektide vahel. |
| --- |

Näide

Näide

Ettevõtja võib kindlaks teha suhted ja seosed oma ärimudeli ning korruptsioonivastase võitluse aspektide vahel.

4.   SISU

SISU

Ettevõtjad peaksid kindlaks tegema konkreetsed teemad ja olulise teabe, mis tuleb lisada nende avaldatavatesse aruannetesse õiglasel, tasakaalustatud ja kõikehõlmaval viisil, kaasates sealhulgas asjaomaseid sidusrühmi.

Muud kui finantsteavet kajastavas aruandes sisalduv teave on vastastikku seotud. Näiteks tulemused ei kajasta ainult seda, mida ettevõtja teeb (oma ärimudeli, poliitika ja strateegiate kaudu), vaid samuti ettevõtja konkreetseid tingimusi ja riske ning kui tõhusalt ta neid riske haldab. Põhiliste seoste ja vastastikuse sõltuvuse selgitamine parandab aruande kvaliteeti.

Muud kui finantsteavet kajastava aruande koostamisel peaksid ettevõtjad nõuetekohaselt arvesse võtma isikuandmete kaitse eeskirju (16).

16

4.1.   Ärimudel

Ärimudel

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldab muu hulgas järgmist teavet:

a)   „ettevõtja ärimudeli lühikirjeldus;“.

„ettevõtja ärimudeli lühikirjeldus;“.

Ettevõtja ärimudel kirjeldab, kuidas ta loob ja säilitab väärtust oma toodete ja teenuste kaudu pikema aja jooksul. Ärimudel pakub tausta tegevusaruande jaoks tervikuna. See annab ülevaate, kuidas ettevõtja tegutseb ja selgitab tema struktuuri, kirjeldades, kuidas ta muudab sisendid oma äritegevuse kaudu väljunditeks. Lihtsamalt öeldes, mida ettevõtja teeb ning kuidas ja miks ta seda teeb.

Ettevõtjad võivad ärimudelit kirjeldades kaaluda asjakohase teabe avaldamist, mis on seotud järgmisega:

| — | nende ettevõtluskeskkond; |
| --- | --- |

—

nende ettevõtluskeskkond;

| — | nende organisatsioon ja struktuur; |
| --- | --- |

—

nende organisatsioon ja struktuur;

| — | turud, kus nad tegutsevad; |
| --- | --- |

—

turud, kus nad tegutsevad;

| — | nende eesmärgid ja strateegiad ning |
| --- | --- |

—

nende eesmärgid ja strateegiad ning

| — | peamised suundumused ja tegurid, mis võivad nende tulevast arengut mõjutada. |
| --- | --- |

—

peamised suundumused ja tegurid, mis võivad nende tulevast arengut mõjutada.

Ettevõtjad võivad kaaluda tulemuslikkuse põhinäitajate kasutamist oma ärimudeli, peamiste suundumuste jne selgitamiseks.

Ettevõtjad peaksid selgitama oma ärimudelit selgel, arusaadaval ja faktipõhisel viisil. Ärimudel on faktiline asjaolu. Ettevõtjad peaksid vältima müügiedenduslikku või taotluslikku laadi ebaolulise teabe avaldamist, mis juhib tähelepanu oluliselt teabelt kõrvale.

Ettevõtjad peaksid rõhutama ja selgitama, kui aruandeaastal on toimunud nende ärimudelis olulised muutused.

| Näide

  Ettevõtja võib kaaluda konkreetse teabe avaldamist, mis selgitab järgmist:






  — | tema valmistatavad põhitooted ja kuidas need tarbijate/klientide vajadusi täidavad; |
| --- | --- |

Näide

Näide

Ettevõtja võib kaaluda konkreetse teabe avaldamist, mis selgitab järgmist:

—

tema valmistatavad põhitooted ja kuidas need tarbijate/klientide vajadusi täidavad;

| — | kuidas neid tooteid tehakse ja mis muudab selle tootmisviisi konkurentsivõimeliseks ja jätkusuutlikuks; |
| --- | --- |

—

kuidas neid tooteid tehakse ja mis muudab selle tootmisviisi konkurentsivõimeliseks ja jätkusuutlikuks;

| — | selle turu iseloomulikud tunnused, kus ta tegutseb ja kuidas see võib edasi areneda. |
| --- | --- |

—

selle turu iseloomulikud tunnused, kus ta tegutseb ja kuidas see võib edasi areneda.

4.2.   Põhimõtted ja hoolsuskohustus

Põhimõtted ja hoolsuskohustus

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldab muu hulgas järgmist teavet:

b)   „põhimõtete kirjeldus, mida ettevõtja kõnealustes küsimustes järgib, sh rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused;“.

„põhimõtete kirjeldus, mida ettevõtja kõnealustes küsimustes järgib, sh rakendatud hoolsuskohustuse täitmise menetlused;“.

Ettevõtjad peaksid avaldama olulist teavet, mis annab nende põhimõtete kohta õiglase ülevaate. Nad peaksid kaaluma oma lähenemisviisi avaldamist seoses peamiste mittefinantsaspektidega, põhieesmärkidega ja sellega, kuidas nad kavatsevad neid eesmärke ja kavasid täita. Avaldatud teave võtaks arvesse ettevõtja konkreetseid asjaolusid. Avaldatud teabes võib ettevõtja selgitada oma juhtimist ja juhatuse ülesandeid ja otsuseid ning kuidas ressursside paigutamine on seotud eesmärkide, riskijuhtimise ja kavandatavate tulemustega. Ettevõtja võib näiteks selgitada olulisi juhtimisaspekte, (17) kaasa arvatud juhatuse ülevaade.

17

| Näide

  Ettevõtja võib kaaluda teabe avaldamist selle kohta, kes tema organisatsiooni- ja juhtimisstruktuuris vastutab konkreetsete põhimõtete kehtestamise, rakendamise ja järelevalve eest näiteks kliimaga seotud küsimustes (18). Ta võib kirjeldada ka juhatuse/nõukogu rolli seoses keskkonna-, sotsiaalsete ja inimõigusalaste põhimõtetega. |
| --- |

Näide

Näide

Ettevõtja võib kaaluda teabe avaldamist selle kohta, kes tema organisatsiooni- ja juhtimisstruktuuris vastutab konkreetsete põhimõtete kehtestamise, rakendamise ja järelevalve eest näiteks kliimaga seotud küsimustes (18). Ta võib kirjeldada ka juhatuse/nõukogu rolli seoses keskkonna-, sotsiaalsete ja inimõigusalaste põhimõtetega.

18

Hoolsuskohustuse protsessid on seotud põhimõtete, riskijuhtimise ja tulemustega. Ettevõtja kasutab hoolsuskohustuse menetlusi, et tagada konkreetse eesmärgi saavutamine (nt et süsinikuheide jääb allapoole teatud taset või et tarneahelad ei ole seotud inimkaubandusega). See aitab kindlaks teha, ära hoida ja leevendada olemasolevaid ja võimalikke negatiivseid mõjusid.

Ettevõtjad peaksid esitama olulise teabe rakendatud hoolsuskohustuse menetluste kohta, kaasa arvatud oma tarnijate ja alltöövõtuahelate kohta, kui see on asjakohane ja proportsionaalne. Nad võivad ka kaaluda asjakohase teabe avaldamist otsuste kohta, mida on tehtud nende menetluste kasutuselevõtuks ja selle kohta, kuidas menetlused peaksid toimima, eelkõige seoses negatiivsete mõjude ärahoidmise ja leevendamisega. Ettevõtjad võivad ka kaaluda asjakohase teabe esitamist eesmärkide seadmise ja edusammude mõõtmise kohta.

Selle kohta annavad kasulikke juhiseid näiteks mitmetele sektoritele suunatud OECD juhenddokumendid, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta või ISO standard 26000.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda teabe avaldamist oma põhimõtete kohta, mille eesmärk on ohtlike kemikaalide, väga ohtlike ainete või biotsiidide kasutamise vältimine tema toodetes, tegevuses ja tarneahelas. Ta võib ka avaldada oma põhimõtted teadusuuringute, arendustöö ja ohutute alternatiivide kasutamise kohta. Ettevõtjad võivad selgitada, kuidas nad hindavad kasutatavate kemikaalide kvaliteeti, ohutust ja keskkonnamõju ning kuidas nad täidavad kemikaaliohutust käsitlevaid õigusnõudeid (nt REACH, CLP – klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine). |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda teabe avaldamist oma põhimõtete kohta, mille eesmärk on ohtlike kemikaalide, väga ohtlike ainete või biotsiidide kasutamise vältimine tema toodetes, tegevuses ja tarneahelas. Ta võib ka avaldada oma põhimõtted teadusuuringute, arendustöö ja ohutute alternatiivide kasutamise kohta. Ettevõtjad võivad selgitada, kuidas nad hindavad kasutatavate kemikaalide kvaliteeti, ohutust ja keskkonnamõju ning kuidas nad täidavad kemikaaliohutust käsitlevaid õigusnõudeid (nt REACH, CLP – klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine).

| Näide

  Ettevõtja võib avaldada olulist teavet selle kohta, kuidas ta teeb kindlaks, hindab ja juhib kliimaga seotud riske (19) ja/või looduskapitali. |
| --- |

Näide

Näide

Ettevõtja võib avaldada olulist teavet selle kohta, kuidas ta teeb kindlaks, hindab ja juhib kliimaga seotud riske (19) ja/või looduskapitali.

19

Ettevõtjad peaksid rõhutama ja selgitama olulisi muudatusi oma peamistes põhimõtetes ja hoolsuskohustuse menetlustes aruandeaasta jooksul.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda järgmise töötervishoiu ja -ohutusega seotud teabe avaldamist:






  — | töökoha korraldamise põhimõtted; |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda järgmise töötervishoiu ja -ohutusega seotud teabe avaldamist:

—

töökoha korraldamise põhimõtted;

| — | tarnijate ja alltöövõtjatega läbi räägitud lepingulised kohustused; |
| --- | --- |

—

tarnijate ja alltöövõtjatega läbi räägitud lepingulised kohustused;

| — | ressursid, mis on eraldatud riskijuhtimise, teabe, koolituse, järelevalve, auditeerimise, kohalike asutuste ja sotsiaalpartneritega koostöö tegemise jaoks. |
| --- | --- |

—

ressursid, mis on eraldatud riskijuhtimise, teabe, koolituse, järelevalve, auditeerimise, kohalike asutuste ja sotsiaalpartneritega koostöö tegemise jaoks.

Võib juhtuda, et ettevõtja ei ole välja töötanud põhimõtteid teatud küsimustes, mida ta peab endiselt oluliseks. Selline ettevõtja peaks esitama selge ja põhjendatud selgituse, miks ta ei ole neid põhimõtteid välja töötanud. Endiselt kohaldatakse muid aruandluse nõudeid (näiteks ärimudel, peamised riskid ...).

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et „[kui] ettevõtjal puudub poliitika ühes või enamas kõnealuses küsimuses, tuleb muud kui finantsteavet kajastavas aruandes esitada selge ja põhjendatud selgitus, miks see nii on.“

4.3.   Tulemused

Tulemused

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldab muu hulgas järgmist teavet:

c)   „kõnealuste põhimõtete rakendamise tulemused“.

„kõnealuste põhimõtete rakendamise tulemused“.

Ettevõtjad peaksid esitama kasuliku, õiglase ja tasakaalustatud ülevaate oma põhimõtete tulemuste kohta.

Ettevõtjate avaldatud muu kui finantsteave peaks aitama investoritel ja muudel sidusrühmadel ettevõtja tulemusi mõista ja jälgida.

Põhimõtete tulemuste asjakohane avaldamine võib anda kasulikku teavet ettevõtja tugevate ja nõrkade külgede kohta. Muud kui finantsteavet kajastavas aruandes peaksid kõikehõlmaval ja kokkuvõtlikul viisil kajastuma ettevõtja programmide ja tegevuse tulemused.

Ettevõtjad võivad kaaluda finants- ja muude kui finantstulemuste vahelise suhte ja sellega seotud läbi aja toimuva juhtimise selgitamist.

Tulemuste analüüs peaks sisaldama asjakohaseid muid kui finantsalaseid tulemuslikkuse põhinäitajaid. Ettevõtjad peaksid avaldama need tulemuslikkuse põhinäitajad, mis on nende arvates kõige kasulikumad edusammude jälgimisel ja hindamisel ning ettevõtjate ja sektorite võrreldavuse toetamisel. Ettevõtjad võivad vajaduse korral kaaluda ka selle teabe esitamist ja selgitamist seoses eesmärkide ja võrdlusalustega.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda konkreetse teabe avaldamist, mis selgitab järgmist:






  — | tegelik süsinikuheide, CO2-mahukus; |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda konkreetse teabe avaldamist, mis selgitab järgmist:

—

tegelik süsinikuheide, CO2-mahukus;

2

| — | ohtlike kemikaalide või biotsiidide kasutamine; |
| --- | --- |

—

ohtlike kemikaalide või biotsiidide kasutamine;

| — | looduskapitali mõju ja sõltuvus; |
| --- | --- |

—

looduskapitali mõju ja sõltuvus;

| — | eesmärkidega seotud võrdlus, areng aja jooksul; |
| --- | --- |

—

eesmärkidega seotud võrdlus, areng aja jooksul;

| — | rakendatud põhimõtete leevendav mõju; |
| --- | --- |

—

rakendatud põhimõtete leevendav mõju;

| — | süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise kavad. |
| --- | --- |

—

süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise kavad.

4.4.   Peamised riskid ja nende juhtimine

Peamised riskid ja nende juhtimine

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et muud kui finantsteavet kajastav aruanne sisaldab muu hulgas järgmist teavet:

d)   „kõnealuste küsimustega seonduvad peamised riskid, mis on seotud ettevõtja tegevusega, muu hulgas, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, tema ärisuhete, toodete või teenustega, mis tõenäoliselt avaldavad nendes valdkondades kahjulikku mõju, ja kuidas ettevõtja neid riske juhib;“.

„kõnealuste küsimustega seonduvad peamised riskid, mis on seotud ettevõtja tegevusega, muu hulgas, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, tema ärisuhete, toodete või teenustega, mis tõenäoliselt avaldavad nendes valdkondades kahjulikku mõju, ja kuidas ettevõtja neid riske juhib;“.

Ettevõtjad peaksid avaldama teavet oma peamiste riskide kohta ja selgitama, kuidas neid juhitakse ja leevendatakse. Riskid võivad olla seotud nende tegevuse, toodete või teenuste, tarneahela ja ärisuhete või muude aspektidega. See hõlmaks asjakohast ettevaadet peamiste lühi-, keskpika- ja pikaajaliste riskide kohta. Ettevõtjad peaksid selgitama, kuidas peamised riskid võivad mõjutada nende ärimudelit, tegevust, finantstulemusi, ning oma tegevuse mõju.

Ettevõtja peaks avaldama olulist teavet peamiste riskide kohta, olenemata sellest, kas need tulenevad tema enda otsustest või tegevusest või välisteguritest, ja selgitama taoliste riskide tuvastamiseks ja hindamiseks kasutatud protsesse.

Avalikustamine peaks hõlmama olulist teavet tarne- ja alltöövõtuahelate kohta, kui see on asjakohane ja proportsionaalne. Avalikustamine peaks hõlmama ka olulist teavet selle kohta, kuidas ettevõtja peamisi riske juhib ja leevendab.

Ettevõtja peaks rõhutama ja selgitama olulisi muudatusi seoses oma peamiste riskidega või seda, kuidas ta aruandeaastal neid juhib.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda konkreetse teabe lisamist järgmise kohta:






  — | rikkis tooted, mis võivad mõjutada tarbijate ohutust; |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda konkreetse teabe lisamist järgmise kohta:

—

rikkis tooted, mis võivad mõjutada tarbijate ohutust;

| — | küsimusega tegelemiseks rakendatud põhimõtted; |
| --- | --- |

—

küsimusega tegelemiseks rakendatud põhimõtted;

| — | heastamismeetmed, mis on suunatud nende tarbijate vajadustele, keda need tooted on juba mõjutanud. |
| --- | --- |

—

heastamismeetmed, mis on suunatud nende tarbijate vajadustele, keda need tooted on juba mõjutanud.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe avaldamist oma tegevuse ja strateegia kliimaga seotud mõju kohta, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid ja lisades nõuetekohased tõenäosushinnangud ja stsenaariumianalüüside kasutamise (20). |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe avaldamist oma tegevuse ja strateegia kliimaga seotud mõju kohta, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid ja lisades nõuetekohased tõenäosushinnangud ja stsenaariumianalüüside kasutamise (20).

20

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe avaldamist inimõiguste, tööhõive ja keskkonnakaitsega seotud kahju tekkimise riskide kohta oma tarne- ja alltöövõtuahelas ning selle kohta, kuidas ettevõtja võimalikku negatiivset mõju haldab ja leevendab. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe avaldamist inimõiguste, tööhõive ja keskkonnakaitsega seotud kahju tekkimise riskide kohta oma tarne- ja alltöövõtuahelas ning selle kohta, kuidas ettevõtja võimalikku negatiivset mõju haldab ja leevendab.

4.5.   Tulemuslikkuse põhinäitajad

Tulemuslikkuse põhinäitajad

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et muud kui finantsteavet kajastav aruanne peab sisaldab teavet, mis hõlmab järgmist:

e)   „asjaomase äri seisukohast olulised peamised mitterahalised tulemusnäitajaid;“.

„asjaomase äri seisukohast olulised peamised mitterahalised tulemusnäitajaid;“.

Muud kui finantsteavet kajastav aruanne peaks sisaldama olulisi kirjeldusi ja näitajatepõhist teavet, mida tavaliselt nimetatakse tulemuslikkuse põhinäitajateks.

Ettevõtjad peaksid esitama tulemuslikkuse põhinäitajad, mis on nende konkreetseid asjaolusid arvesse võttes kasulikud. Tulemuslikkuse põhinäitajad peaksid olema kooskõlas näitajatega, mida ettevõtja oma sisemistes juhtimis- ja riskihindamisprotsessides tegelikult kasutab. See muudab avaldatud teabe asjakohasemaks ja kasulikumaks ning suurendab läbipaistvust. Kvaliteetsete, laialt tunnustatud tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamine (näiteks näitajad, mida sektoris või konkreetsete teemade puhul laialdaselt kasutatakse) võiks suurendada ka võrreldavust, eelkõige samas sektoris või väärtusahelas olevate ettevõtjate jaoks.

Ettevõtja peaks avalikustama tulemuslikkuse põhinäitajad, mis on vajalikud, et aru saada tema arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust. Mõned tulemuslikkuse põhinäitajad võivad olla kasulikud väga erinevate ettevõtjate ja äriliste olukordade jaoks. Teised tulemuslikkuse põhinäitajad on rohkem seotud konkreetse sektori teemade ja asjaoludega. Ettevõtjaid julgustatakse avalikustama olulisi nii üldisi kui ka valdkondlikke tulemuslikkuse põhinäitajaid. Ettevõtjad peaksid oma konkreetseid asjaolusid ning investorite ja teiste sidusrühmade teabevajadusi arvesse võttes esitama õiglase ja tasakaalustatud ülevaate, kasutades üldisi, valdkondlikke ja ettevõtjapõhiseid tulemuslikkuse põhinäitajaid.

Teabe kasutajad eelistavad tavaliselt kvantitatiivset teavet, kuna see aitab neil mõõta edusamme, kontrollida ühtsust läbi aja ja teha võrdlusi. Tulemuslikkuse põhinäitajaid selgitavad nõuetekohased kirjeldused aitavad muuta muud kui finantsteavet kajastava aruande arusaadavamaks.

Tulemuslikkuse põhinäitajaid peetakse ka tõhusaks tööriistaks kvalitatiivse ja kvantitatiivse teabe ühendamiseks ja seoste moodustamiseks. Need võimaldavad ettevõtjatel esitada tasakaalustatud ja kõikehõlmava ülevaate kokkuvõtlikul ja tõhusal viisil.

Tulemuslikkuse põhinäitajaid tuleks kasutada aruandeperioodide lõikes ühtselt, et esitada usaldusväärset teavet edasiliikumise ja suundumuste kohta. Esitatud tulemuslikkuse põhinäitajad võivad muidugi aja jooksul ärilistel või tehnilistel põhjustel edasi areneda. Sellistel juhtudel peaksid ettevõtjad selgitama põhjusi, miks tulemuslikkuse põhinäitajad muutusid. Nad võivad kaaluda vajaduse korral varasema teabe uuesti esitamist ja selgitada selgelt ja tõhusalt kõnealuste muutuste mõju.

Ettevõtjad võivad selgitada andmete kogumist, metoodikat ja aluseks võetud raamistikke. Nad võivad esitada ka avalikustatud tulemuslikkuse põhinäitajate analüüsi, selgitades näiteks, miks tulemuslikkuse põhinäitajad aruandeaastal suurenesid või vähenesid ja kuidas võivad tulemuslikkuse põhinäitajad tulevikus edasi areneda.

Ettevõtjad võivad esitada tulemuslikkuse põhinäitajad vajaduse korral eesmärkide, varasemate tulemuste taustal ja võrdluses teiste ettevõtjatega.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib pidada asjakohaseks oluliste keskkonna ja kliimaga seotud küsimuste hindamiseks ja juhtimiseks kasutatud näitajate ja eesmärkide avalikustamist (21). |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib pidada asjakohaseks oluliste keskkonna ja kliimaga seotud küsimuste hindamiseks ja juhtimiseks kasutatud näitajate ja eesmärkide avalikustamist (21).

21

4.6.   Temaatilised aspektid

Temaatilised aspektid

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et asjaomaste ettevõtjate puhul „sisaldab tegevusaruanne ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust ülevaate saamiseks vajalikus ulatuses teavet kätkevat muud kui finantsteavet kajastavat aruannet, milles on esitatud teave vähemalt keskkonnaküsimuste, sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste järgimise ning korruptsioonivastaste võitlusega seotud küsimuste kohta [...]“.

Olulise teabe avalikustamisel tuleks esitada tasakaalustatud ja kõikehõlmav ülevaade ettevõtja arengust, tulemustest, positsioonist ja tema tegevuse mõjust.

Ettevõtjad võivad teatud asjaoludel leida, et üksikasjaliku teabe avalikustamine oodatava arengu või läbirääkimisjärgus küsimuste kohta võib olla tõsiselt kahjustav. Kokkuvõtliku teabe avalikustamisega, millel ei ole tõsiselt kahjustavat mõju, võib astuda siiski suure sammu üldise läbipaistvuse eesmärgi suunas.

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et „[l]iikmesriigid võivad erandjuhtudel lubada jätta avalikustamata teabe oodatavate arengute või läbirääkimisjärgus küsimuste kohta, kui [...] sellise teabe avalikustamine [kahjustaks] tõsiselt kontserni äripositsiooni [...].“

Temaatilised aspektid on sageli vastastikku seotud. Ettevõtja tegevuse, toodete või tarneahelaga seotud keskkonnaküsimusel võib näiteks olla ka mõju tarbijate, töötajate või tarnijate ohutusele ja/või tervisele või kaubamärgi mainele. Ettevõtjad peaksid esitama selge, õiglase ja kõikehõlmava ülevaate, mis hõlmab küsimuse kõiki olulisi aspekte.

Järgmised punktid moodustavad temaatiliste aspektide mittetäieliku nimekirja, mida ettevõtjad peaksid muu kui finantsteabe avalikustamisel kaaluma:

a)   Keskkonnaküsimused

Keskkonnaküsimused

Ettevõtja peaks avalikustama asjaomase teabe oma tegevuse tegeliku ja võimaliku mõju kohta keskkonnale ja selle kohta, kuidas praegused ja ettenähtavad keskkonnaküsimused võivad mõjutada ettevõtja arengut, tulemusi või positsiooni.

See võib hõlmata järgmist:

| — | olulise teabe avalikustamine reostuse ennetamise ja kontrolli kohta; |
| --- | --- |

—

olulise teabe avalikustamine reostuse ennetamise ja kontrolli kohta;

| — | energiakasutusest tekkiv keskkonnamõju; |
| --- | --- |

—

energiakasutusest tekkiv keskkonnamõju;

| — | otsesed ja kaudsed õhku eralduvad saasteained (22); |
| --- | --- |

—

otsesed ja kaudsed õhku eralduvad saasteained (22);

22

| — | loodusressursside (nt vesi, maa) kasutamine ja kaitse ning seotud bioloogilise mitmekesisuse kaitse; |
| --- | --- |

—

loodusressursside (nt vesi, maa) kasutamine ja kaitse ning seotud bioloogilise mitmekesisuse kaitse;

| — | jäätmekäitlus; |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlus;

| — | transpordist või toodete ja teenuste kasutamisest ja käitlemisest põhjustatud keskkonnamõju ja |
| --- | --- |

—

transpordist või toodete ja teenuste kasutamisest ja käitlemisest põhjustatud keskkonnamõju ja

| — | keskkonnasõbralike toodete ja teenuste arendamine. |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralike toodete ja teenuste arendamine.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib avalikustada olulist teavet, mis põhineb konkreetsetes õigusnormides esitatud metoodikatel. Näiteks komisjoni soovituse 2013/179/EL lisad sisaldavad toote keskkonnajalajälje ja organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetodeid. Need on olelusringi hindamise meetodid, mis võimaldavad ettevõtjatel teha iga toote või kogu organisatsiooni puhul kindlaks i) kõige olulisemad mõjud ning ii) nendele kaasa aitavad protsessid ja heitkogused tarneahela ulatuses. Keskkonnamõju võib esitada eraldi või ühtse summaarse kogusummana. |
| --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib avalikustada olulist teavet, mis põhineb konkreetsetes õigusnormides esitatud metoodikatel. Näiteks komisjoni soovituse 2013/179/EL lisad sisaldavad toote keskkonnajalajälje ja organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetodeid. Need on olelusringi hindamise meetodid, mis võimaldavad ettevõtjatel teha iga toote või kogu organisatsiooni puhul kindlaks i) kõige olulisemad mõjud ning ii) nendele kaasa aitavad protsessid ja heitkogused tarneahela ulatuses. Keskkonnamõju võib esitada eraldi või ühtse summaarse kogusummana.

Ettevõtjad võivad vajaduse korral viidata keskkonnaalase aruandluse konkreetsete nõuete raames esitatud olulisele teabele (23).

23

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda näiteks selliseid tulemuslikkuse põhinäitajaid:






  — | energiatõhusus ja energiatõhususe suurendamine; |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda näiteks selliseid tulemuslikkuse põhinäitajaid:

—

energiatõhusus ja energiatõhususe suurendamine;

| — | taastumatutest energiaallikatest toodetud energia tarbimine ja energiamahukus; |
| --- | --- |

—

taastumatutest energiaallikatest toodetud energia tarbimine ja energiamahukus;

| — | kasvuhoonegaaside heitkogused süsinikdioksiidi ekvivalentkogustes ja kasvuhoonegaaside heitemahukus; |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaaside heitkogused süsinikdioksiidi ekvivalentkogustes ja kasvuhoonegaaside heitemahukus;

| — | muude saasteainete heitkogused (mõõdetuna absoluutväärtuses ja mahukusena); |
| --- | --- |

—

muude saasteainete heitkogused (mõõdetuna absoluutväärtuses ja mahukusena);

| — | loodusvarade kaevandamine; |
| --- | --- |

—

loodusvarade kaevandamine;

| — | mõju looduskapitalile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning sõltuvus sellest; |
| --- | --- |

—

mõju looduskapitalile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning sõltuvus sellest;

| — | jäätmekäitlus (nt ringlussevõtu määr). |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlus (nt ringlussevõtu määr).

b)   Sotsiaalsed ja töötajatega seotud küsimused

Sotsiaalsed ja töötajatega seotud küsimused

Ettevõtjad peaksid avalikustama olulise teabe sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste kohta (24). Nende hulgas on

24

| — | Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aluskonventsioonide rakendamine; |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni aluskonventsioonide rakendamine;

| — | mitmekesisusega seotud küsimused, nt sooline mitmekesisus ja võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (kaasa arvatud vanus, sugu, seksuaalne sättumus, usutunnistus, puue, etniline päritolu ja muud olulised aspektid); |
| --- | --- |

—

mitmekesisusega seotud küsimused, nt sooline mitmekesisus ja võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (kaasa arvatud vanus, sugu, seksuaalne sättumus, usutunnistus, puue, etniline päritolu ja muud olulised aspektid);

| — | tööhõive küsimused, kaasa arvatud töötajate ärakuulamine ja/või kaasamine, tööhõive ja töötingimused; |
| --- | --- |

—

tööhõive küsimused, kaasa arvatud töötajate ärakuulamine ja/või kaasamine, tööhõive ja töötingimused;

| — | ametiühingute suhted, kaasa arvatud ametiühingute õiguste austamine; |
| --- | --- |

—

ametiühingute suhted, kaasa arvatud ametiühingute õiguste austamine;

| — | inimkapitali juhtimine, sealhulgas ümberkorraldamise juhtimine, karjäärijuhtimine ja tööalane konkurentsivõime, tasustamissüsteem, koolitus; |
| --- | --- |

—

inimkapitali juhtimine, sealhulgas ümberkorraldamise juhtimine, karjäärijuhtimine ja tööalane konkurentsivõime, tasustamissüsteem, koolitus;

| — | töötervishoid ja tööohutus; |
| --- | --- |

—

töötervishoid ja tööohutus;

| — | tarbijasuhted, sealhulgas tarbijate rahulolu, juurdepääsetavus, tooted, mis võivad mõjutada tarbijate tervist ja ohutust; |
| --- | --- |

—

tarbijasuhted, sealhulgas tarbijate rahulolu, juurdepääsetavus, tooted, mis võivad mõjutada tarbijate tervist ja ohutust;

| — | mõju haavatavatele tarbijatele; |
| --- | --- |

—

mõju haavatavatele tarbijatele;

| — | vastutustundlik turundus ja teadusuuringud ning |
| --- | --- |

—

vastutustundlik turundus ja teadusuuringud ning

| — | suhted kogukonnas, sealhulgas kohalike kogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. |
| --- | --- |

—

suhted kogukonnas, sealhulgas kohalike kogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng.

Ettevõtjad võivad leida, et kasulik on tugineda laialt tunnustatud kvaliteetsetele raamistikele, näiteks OECD suunised hargmaistele ettevõtjatele, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta või ISO 26000.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist, mis põhinevad näiteks järgmistel aspektidel:






  — | sooline mitmekesisus ja muud mitmekesisuse aspektid; |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist, mis põhinevad näiteks järgmistel aspektidel:

—

sooline mitmekesisus ja muud mitmekesisuse aspektid;

| — | töötajad, kellel on õigus vanemapuhkusele, soo alusel; |
| --- | --- |

—

töötajad, kellel on õigus vanemapuhkusele, soo alusel;

| — | töötajad, kes osalevad tegevuses, kus on suur konkreetsete õnnetuste või haiguste risk; |
| --- | --- |

—

töötajad, kes osalevad tegevuses, kus on suur konkreetsete õnnetuste või haiguste risk;

| — | tööõnnetuste arv, vigastuste või kutsehaiguste liigid; |
| --- | --- |

—

tööõnnetuste arv, vigastuste või kutsehaiguste liigid;

| — | tööjõu voolavus; |
| --- | --- |

—

tööjõu voolavus;

| — | ajutiste lepingutega töötavate töötajate suhtarv soo alusel; |
| --- | --- |

—

ajutiste lepingutega töötavate töötajate suhtarv soo alusel;

| — | keskmine koolitustundide arv aastas töötaja kohta soo alusel; |
| --- | --- |

—

keskmine koolitustundide arv aastas töötaja kohta soo alusel;

| — | töötajate ärakuulamise protsessid; |
| --- | --- |

—

töötajate ärakuulamise protsessid;

| — | töötavate puuetega isikute arv. |
| --- | --- |

—

töötavate puuetega isikute arv.

c)   Inimõiguste austamine

Inimõiguste austamine

Ettevõtjad peaksid avalikustama olulise teabe oma tegevuse võimaliku ja tegeliku mõju kohta õiguste omajatele.

Parimaks tavaks peetakse seda, kui ettevõtja väljendab oma kohustust austada inimõigusi. Kohustuses võib määratleda, mida ettevõtja ootab oma juhtkonnalt, töötajatelt ja äripartneritelt seoses inimõiguste, sealhulgas tööõiguse põhireeglitega. Teabes võib selgitada, kelle õigustele on kohustus suunatud, näiteks laste, naiste, põlisrahvaste, (25) puuetega isikute, (26) kohalike kogukondade, väiketalunike, inimkaubanduse ohvrite õigustele; ja töötajate õigustele, sealhulgas ajutiste lepingutega töötajad, tarneahelate või alltöövõtjate töötajad, võõrtöötajad ja nende perekonnad.

25

26

Ettevõtjad peaksid kaaluma olulise teabe avaldamist inimõigustega seotud hoolsuskohustuse ning inimõiguste rikkumise ärahoidmiseks rakendatud protsesside ja korralduste kohta. See võib hõlmata näiteks seda, kuidas tegeletakse inimõiguste küsimustega lepingutes, mille ettevõtja on sõlminud oma tarneahela ettevõtetega ja kuidas ettevõtja leevendab võimalikku negatiivset mõju inimõigustele ja tagab inimõiguste rikkumise korral piisava heastamise.

Avalikustatud olulises teabes võib kajastada, milline on ettevõtja lähenemisviis muu hulgas ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, millega rakendatakse ÜRO raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada“, OECD suunistele hargmaistele ettevõtjatele ning ILO kolmepoolsele deklaratsioonile rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe ja tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist järgmise kohta:






  — | tõsise mõju avaldamine inimõigustele seoses tema tegevuse või otsustega; |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe ja tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist järgmise kohta:

—

tõsise mõju avaldamine inimõigustele seoses tema tegevuse või otsustega;

| — | kaebuste saamise ja nende käsitlemise protsess ning inimõiguste rikkumise leevendamine ja heastamine; |
| --- | --- |

—

kaebuste saamise ja nende käsitlemise protsess ning inimõiguste rikkumise leevendamine ja heastamine;

| — | tegevus ja tarnijad, millega on seotud märkimisväärne inimõiguste rikkumise risk; |
| --- | --- |

—

tegevus ja tarnijad, millega on seotud märkimisväärne inimõiguste rikkumise risk;

| — | protsessid ja meetmed ärakasutamise kõikide vormide nimel teostatava inimkaubanduse, sunniviisilise või kohustusliku töö ja laste töö, ebakindla töö ja ohtlike töötingimuste vältimiseks, eelkõige seoses geograafiliste piirkondadega, kus kuritarvituste risk on kõrgem; |
| --- | --- |

—

protsessid ja meetmed ärakasutamise kõikide vormide nimel teostatava inimkaubanduse, sunniviisilise või kohustusliku töö ja laste töö, ebakindla töö ja ohtlike töötingimuste vältimiseks, eelkõige seoses geograafiliste piirkondadega, kus kuritarvituste risk on kõrgem;

| — | nende rajatiste, dokumentide ja veebisaitide ligipääsetavus puuetega inimestele; |
| --- | --- |

—

nende rajatiste, dokumentide ja veebisaitide ligipääsetavus puuetega inimestele;

| — | ühinemisvabaduse austamine; |
| --- | --- |

—

ühinemisvabaduse austamine;

| — | tegelemine asjakohaste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

—

tegelemine asjakohaste sidusrühmadega.

d)   Korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimused

Korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimused

Ettevõtjad peaksid avalikustama olulise teabe selle kohta, kuidas nad tulevad toime korruptsioonivastase võitlusega seotud küsimustega ja korruptsiooni ilmingutega.

Ettevõtjad võivad kaaluda teabe avalikustamist organisatsioonide, otsuste, juhtimisvahendite ja korruptsioonivastasele võitlusele eraldatud ressursside kohta.

Ettevõtjad võivad ka kaaluda selgitamist, kuidas nad hindavad korruptsioonivastast võitlust, võtavad meetmeid negatiivsete mõjude ennetamiseks või leevendamiseks, jälgivad tõhusust ja suhtlevad selles küsimuses ettevõtte siseselt ja väliselt.

Ettevõtjad võivad leida, et kasulik on tugineda laialt tunnustatud kvaliteetsetele raamistikele, näiteks OECD suunised hargmaistele ettevõtjatele või ISO standard 26000.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe ja tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist järgmiste aspektide kohta:






  — | korruptsioonivastase võitluse põhimõtted, menetlused ja standardid; |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe ja tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist järgmiste aspektide kohta:

—

korruptsioonivastase võitluse põhimõtted, menetlused ja standardid;

| — | kriteeriumid, mida kasutatakse korruptsiooniga seotud riskihinnangutes; |
| --- | --- |

—

kriteeriumid, mida kasutatakse korruptsiooniga seotud riskihinnangutes;

| — | sisemised kontrolliprotsessid ja ressursid, mis eraldatakse korruptsiooni ennetamiseks; |
| --- | --- |

—

sisemised kontrolliprotsessid ja ressursid, mis eraldatakse korruptsiooni ennetamiseks;

| — | nõuetekohase koolituse saanud töötajad; |
| --- | --- |

—

nõuetekohase koolituse saanud töötajad;

| — | rikkumistest teatamise mehhanismide kasutamine; |
| --- | --- |

—

rikkumistest teatamise mehhanismide kasutamine;

| — | korruptsioonivastase võitlusega seotud menetluses olevate või lõpetatud kohtuhagide arv. |
| --- | --- |

—

korruptsioonivastase võitlusega seotud menetluses olevate või lõpetatud kohtuhagide arv.

e)   Muu

Muu

Tarneahelad

Ettevõtjad peaksid, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, avalikustama olulise teabe tarneahelaga seotud küsimuste kohta, millel on märkimisväärne mõju nende arengule, tulemustele, positsioonile või mõjule. See hõlmaks teavet, mida on vaja üldiseks arusaamiseks ettevõtja tarneahelast ja sellest, kuidas asjaomaseid muid kui finantsküsimusi tarneahela juhtimisel arvesse võetakse.

Kui ettevõtja on seisukohal, et üksikasjaliku teabe avalikustamine oodatava arengu või läbirääkimisjärgus olevate küsimuste kohta võib olla tõsiselt kahjustav, võib ta täita üldise läbipaistvuse eesmärgi kokkuvõtliku teabe avalikustamise kaudu, mis ei ole tõsiselt kahjustav.

Avalikustatud olulises teabes võib muu hulgas kajastada, milline on ettevõtja lähenemisviis OECD suunistele hargmaistele ettevõtjatele, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele ning asjaomastele tööstusharude põhistele raamistikele, nt FAO ja OECD suunis vastutustundlike põllumajanduslike tarneahelate kohta.

| Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

  Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe ja tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist selliste aspektide kohta nagu tarnijate järelevalve järgmistes valdkondades:






  — | töötavad, kaasa arvatud laste töö ja sunniviisiline töö, ebakindel töö, palgad, ohtlikud töötingimused (kaasa arvatud ehitusohutus, kaitsevarustus, töötajate tervis); (27) |
| --- | --- |

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Näide ja tulemuslikkuse põhinäitajad

Ettevõtja võib kaaluda olulise teabe ja tulemuslikkuse põhinäitajate avalikustamist selliste aspektide kohta nagu tarnijate järelevalve järgmistes valdkondades:

—

töötavad, kaasa arvatud laste töö ja sunniviisiline töö, ebakindel töö, palgad, ohtlikud töötingimused (kaasa arvatud ehitusohutus, kaitsevarustus, töötajate tervis); (27)

27

| — | inimkaubandus ja muud inimõigustega seotud küsimused; |
| --- | --- |

—

inimkaubandus ja muud inimõigustega seotud küsimused;

| — | kasvuhoonegaaside heide ja muud liiki vee- ja keskkonnareostus; |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaaside heide ja muud liiki vee- ja keskkonnareostus;

| — | metsade raadamine ja muud bioloogilise mitmekesisusega seotud riskid; |
| --- | --- |

—

metsade raadamine ja muud bioloogilise mitmekesisusega seotud riskid;

ettevõtja poolse tarnijatele avaldatava mõju jälgimine, näiteks maksetingimused ja keskmised makseperioodid.

Konfliktipiirkonnast pärit mineraalid

Ettevõtjad võiksid, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, avaldada olulise teabe hoolsuskohustuse kohta, et tagada konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja kulla vastutustundlikud tarneahelad.

Avalikustatud teave peaks olema kooskõlas konflikti- ja riskipiirkondadest pärit vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevate OECD hoolsuskohustuse suuniste ja nende lisadega. Selle taustal peaksid ettevõtjad avalikustama olulise teabe konfliktipiirkondadest pärit mineraalidega seotud hoolsuskohustust käsitlevate põhimõtete, tavade ja tulemuste tulemuslikkuse kohta. Nad peaksid avalikustama ka sammud, mida on astutud OECD hoolsuskohustuse suuniste viieastmelise raamistiku (28) rakendamiseks seoses mineraalide tarneahela riskipõhise hoolsuskohustusega, võttes arvesse nende positsiooni tarneahelas.

28

Ettevõtjad peaksid seejärel avalikustama tulemuslikkuse põhinäitajad seoses tuvastatud riskide laadi ja arvuga ning meetmetega, mida on võetud nende riskide ennetamiseks ja leevendamiseks, ja selgitama, kuidas ettevõtja on aja jooksul tugevdanud oma hoolsuskohustusega seotud jõupingutusi.

| Konkreetsed tulemuslikkuse põhinäitajad

  Nende hulgas on nende otseste asjaomaste tarnijate osakaal, kes on vastu võtnud ja rakendanud konfliktipiirkondadest pärit mineraale käsitleva hoolsuskohustuse poliitika kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suunistega; konflikti- ja riskipiirkondadest pärit vastutustundlikult kaevandatud tina, tantaali, volframi või kulla osakaal; ja asjaomaste klientide osakaal, kes nõuavad lepingu alusel teavet konfliktipiirkondadest pärit mineraalidega seotud hoolsuskohustuse kohta vastavalt OECD hoolsuskohustuse suunistele. |
| --- |

Konkreetsed tulemuslikkuse põhinäitajad

Konkreetsed tulemuslikkuse põhinäitajad

Nende hulgas on nende otseste asjaomaste tarnijate osakaal, kes on vastu võtnud ja rakendanud konfliktipiirkondadest pärit mineraale käsitleva hoolsuskohustuse poliitika kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suunistega; konflikti- ja riskipiirkondadest pärit vastutustundlikult kaevandatud tina, tantaali, volframi või kulla osakaal; ja asjaomaste klientide osakaal, kes nõuavad lepingu alusel teavet konfliktipiirkondadest pärit mineraalidega seotud hoolsuskohustuse kohta vastavalt OECD hoolsuskohustuse suunistele.

5.   ARUANDLUSRAAMISTIK

ARUANDLUSRAAMISTIK

Ettevõtja võib muud kui finantsteavet kajastava aruande koostamisel tugineda kvaliteetsetele, laialt tunnustatud riiklikele, ELi-põhistele või rahvusvahelistele raamistikele. Mõned raamistikud hõlmavad väga erinevaid sektoreid ja teemasid (horisontaalsed raamistikud); teised on valdkonna- või teemapõhised. Mõned keskenduvad üksnes muu kui finantsteabe avalikustamisele; teised võtavad aluseks läbipaistvuse laiemas kontekstis.

Tavaliselt annab tuginemine nõuetekohase protsessi käigus väljatöötatud laialt tunnustatud raamistikule ettevõtjatele struktureeritud vormi, et anda aru laialdast huvi pakkuvate põhiküsimuste kohta, piirata halduskoormust ja muuta teave lihtsamini võrreldavaks.

Direktiivi artiklis 1 on sätestatud, et asjaomased ettevõtjad „[...] võivad tugineda riigisisestele, liidu tasandi või rahvusvahelistele raamistikele ning seda tehes täpsustavad [...], millisele raamistikule nad on tuginenud.“

Ühele või mitmele raamistikule tuginev ettevõtja peaks avalikustama, millist raamistikku või milliseid raamistikke ta on konkreetse teabe avalikustamisel kasutanud. See suurendab selgust ja võrreldavust.

Direktiivi põhjenduses 9 on esitatud näited olemasolevate aruandlusraamistike kohta. Seda loetelu ei tuleks käsitada ammendavana.

Direktiivi põhjenduses 9 on sätestatud:

„Kõnealuse teabe esitamisel võivad käesolevat direktiivi järgima kohustatud ettevõtjad tugineda riigisisestele raamistikele, liidu raamistikele (nt keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS)) või rahvusvahelistele raamistikele, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Global Compact, ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, millega rakendatakse ÜRO raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada“, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) suunised hargmaistele ettevõtjatele, Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ISO standard 26000, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, globaalne aruandlusalgatus (GRI), ja muudele tunnustatud rahvusvahelistele raamistikele.“

Ettevõtjad võivad kaaluda ka muude aruandlusraamistike kasutamist, näiteks need, mida on nimetatud käesolevate suuniste sissejuhatuses.

6.   JUHTORGANITE MITMEKESISUSE AVALIKUSTAMINE

JUHTORGANITE MITMEKESISUSE AVALIKUSTAMINE

Käesolevas punktis esitatakse konkreetsed suunised, mille eesmärk on aidata börsil noteeritud suurettevõtjatel (29) koostada oma juhtorganite mitmekesisuse põhimõtete kirjeldus, mis lisatakse nende ühingujuhtimise aruandele (30). Juhtorganite mitmekesisuse põhimõtete kirjeldus ei moodusta osa mittefinantsteavet kajastavast aruandest (31). Seetõttu ei piira suuniste käesolev punkt vajadust avalikustada olulist teavet mitmekesisuse kohta osana mittefinantsteavet kajastavast aruandest.

29

30

31

Direktiivi artiklis 1 on nõutud, et börsil noteeritud suurettevõtjad avalikustaksid oma ühingujuhtimise aruandes:

„ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite suhtes kohaldatava mitmekesisuspoliitika kirjeldus seoses näiteks selliste aspektidega nagu vanus, sugu või hariduslik ja ametialane taust; mitmekesisuspoliitika eesmärgid, kuidas seda on rakendatud ning selle tulemused aruandeperioodil. Kui sellist poliitikat ei kohaldata, sisaldab aruanne selgitust, miks see nii on.“

Mitmekesisuse aspektid

Mitmekesisuse aspektid

Mitmekesisuspoliitika kirjelduses tuleks täpsustada, milliseid mitmekesisuse kriteeriume kohaldatakse ja selgitada nende valimise põhjuseid. Kriteeriumide valimisel tuleks kaaluda kõiki asjakohaseid mitmekesisuse aspekte eesmärgiga tagada, et juhtorganites oleks piisav vaadete mitmekesisus ja teadmised, mida on vaja jooksvate küsimuste ja pikemaajaliste riskide ning ettevõtja äritegevusega seotud võimaluste korralikuks mõistmiseks. Juhtorganite optimaalse mitmekesisuse jaoks vajalike profiilide hindamisel tuleks arvesse võtta ettevõtja äritegevuse olemust ja keerukust, samuti sotsiaalset ja keskkonnaalast tausta, kus ettevõtja tegutseb.

Mitmekesisuse aspektid peaksid hõlmama üldjuhul vanust, sugu või hariduslikku ja kutsealast tausta. Kui see on oluline seoses ettevõtja geograafilise kohalolu ja ärisektoriga, kus ta tegutseb, on samuti asjakohane lisada geograafiline päritolu, rahvusvahelised kogemused, teadmised asjakohastes jätksuutlikkuse küsimustes, töötajate esindatus ja muud aspektid, näiteks sotsiaal-majanduslik taust.

Kandidaadi valimisel määratletud mitmekesisuse kriteeriumide alusel tuleks arvesse võtta mittediskrimineerimise eeskirju ja üldtunnustatud põhimõtteid (32).

32

Eesmärgid

Eesmärgid

Ettevõtjad peaksid avalikustama konkreetsed mõõdetavad eesmärgid asjakohaste mitmekesisuse aspektide jaoks. Eriti kasulik on kehtestada kvantitatiivsed eesmärgid ja ajalised raamistikud, eelkõige seoses soolise tasakaaluga.

Rakendamine ja tulemused

Rakendamine ja tulemused

Ettevõtjad peaksid märkima, kuidas võetakse nende mitmekesisuse poliitika eesmärke arvesse järelkasvu planeerimisel, valimisel, nimetamisel ja hindamisel. Nad peaksid ka avalikustama juhtorganite pädevate komiteede rolli nendes protsessides. Ettevõtjad peaksid samuti avalikustama, kas aktsionäridele anti juhtorganite liikmete valimisel või pikendamisel vajaduse korral teavet mitmekesisuse kriteeriumide ja eesmärkide kohta.

Ettevõtjad peaksid avalikustama rakendamise ja tulemuste seisu poliitika kõikide mitmekesisuse aspektide kohta vähemalt alates viimasest aruandest. Kui mitmekesisuse eesmärke ei täideta, peaks ettevõtja avalikustama, kuidas ta kavatseb eesmärke täita, kaasa arvatud eeldatav ajaline raamistik, mille jooksul tuleb need eesmärgid täita.

---

(1)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

1

(2)  ELT L 182, 29.6.2013, lk 19.

2

(3)  Suunistes kasutatakse aruandekohustuslikule üksusele viitamisel lugemise hõlbustamiseks ettevõtja mõistet, olgu siis tegemist üksiku ettevõtjaga või kontserniga (emaettevõtja kaudu).

3

(4)  COM(2016) 739 final.

4

(5)  Eesmärk 12.6: „Julgustada ettevõtjaid, iseäranis suurettevõtjaid ja hargmaiseid ettevõtjaid võtma kasutusele jätkusuutlikud tavad ja lisama oma aruandlustsüklisse jätkusuutlikkuse alase teabe.“

5

(6)  Eesmärk 5.5: „Tagada, et naistel on võrdsed võimalused täielikult ja tõhusalt osaleda poliitikat, majandust ja avalikku elu käsitlevate otsuste tegemises kõikidel tasanditel.“

6

(7)  Rakkerühma lõpparuanne esitatakse tõenäoliselt G20 tippkohtumisele 7.-8. juulil 2017.

7

(8)  Täpsemat teavet avaliku konsultatsiooni protsessi kohta on võimalik leida aadressil http://ec.europa.eu/finance/company-reporting/non-financial_reporting/index_en.htm#related-documents.

8

(9)  Direktiivi artikli 1 lõige 1.

9

(10)  Direktiivi põhjenduses 8 märgitakse ka, et „[ ] Mõjude olulisust tuleks hinnata nende ulatuse ja raskusastme järgi. Olulise mõjuga riskid võivad tuleneda ettevõtja enda tegevusest või olla seotud selle tegevuse ning, kui see on asjakohane ja proportsionaalne, toodete, teenuste ja ärisuhetega, sealhulgas tarne- ja alltöövõtuahelatega.“

10

(11)  Ettevõtjad võivad näiteks kasutada esialgset analüüsi, millele on viidatud EMASi määruse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32009R1221) I lisas.

11

(12)  Näiteks EMASi sektorite võrdlusdokumentides on kindlaks määratud keskkonnaküsimustega seotud parimad tavad ja näitajad.

12

(13)  Näiteks ettevõtjad, kes rakendavad kvaliteedijuhtimissüsteemi või keskkonnajuhtimissüsteemi (nt ISO 14001 või EMAS) või hindavad olelusringi keskkonnamõju, võivad olulisuse hindamisel ja tähtsate aspektide kohta teabe avaldamisel nendele toetuda.

13

(14)  Graafikud, diagrammid, kaardid jne.

14

(15)  Ristviitamine ja suunamine peaks olema arukas ja kasutajasõbralik, kohaldades näiteks praktilist reeglit „kõige rohkem üks klõps väljaspool aruannet“.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

16

(17)  Näiteks kliima või töötingimustega seotud aspekti.

17

(18)  Täpsema teabe saamiseks vt tööstusharude juhitud rakkerühma järeldusi kliimaga seotud finantsteabe avaldamise (mille korraldas finantsstabiilsuse nõukogu) kohta.

18

(19)  Täpsema teabe saamiseks vt tööstusharude juhitud rakkerühma järeldusi kliimaga seotud finantsteabe avaldamise (mille korraldas finantsstabiilsuse nõukogu) kohta.

19

(20)  Täpsema teabe saamiseks vt tööstusharude juhitud rakkerühma järeldusi kliimaga seotud finantsteabe avaldamise (mille korraldas finantsstabiilsuse nõukogu) kohta.

20

(21)  Täpsema teabe saamiseks vt tööstusharude juhitud rakkerühma järeldusi kliimaga seotud finantsteabe avaldamise (mille korraldas finantsstabiilsuse nõukogu) kohta.

21

(22)  Kaasa arvatud kasvuhoonegaaside, toksiliste ainete, eutrofeerivate ja hapestavate ainete jne heitkogused.

22

(23)  Need on kohustused, mis tulenevad ELi direktiividest (tööstusheite direktiiv, heitkogustega kauplemise süsteem, veepoliitika raamdirektiiv, REACH, prügiladirektiiv, kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiiv, kodumajapidamiste elektroonikaromude direktiiv ja ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv) ning Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrist.

23

(24)  Teavet, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, usulised või filosoofilised veendumused või ametiühingusse kuulumine või andmed füüsilise isiku seksuaalse sättumuse kohta käsitletakse määruse (EL) 2016/679 artikli 9 kohaselt isikuandmete eriliigina, mida ei tohi töödelda, välja arvatud juhul, kui on täidetud üks selles artiklis sätestatud tingimus. Ettevõtjad peaksid seetõttu seoses nende küsimustega avalikustama ainult anonüümsed andmed või koondandmed (mis takistavad üksikisikute tuvastamist).

24

(25)  Näiteks kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1989. aasta põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooniga (nr 169).

25

(26)  Näiteks kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga.

26

(27)  Võttes aluseks näiteks resolutsiooni „Inimväärne töö ülemaailmsetes tarneahelates“, mis võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 105. istungjärgul (ILO, 2016) http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/105/texts-adopted/WCMS_497555/lang--en/index.htm

27

(28)  OECD (2016), konflikti- ja riskipiirkondadest pärit vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised: Third Edition, OECD Publishing, Paris. http://dx.doi.org/10.1787/9789264252479-en.

28

(29)  Kui muu kui finantsteabe avalikustamise nõudeid kohaldatakse suurtele, enam kui 500 töötajaga avaliku huvi üksustele, siis juhtorganite mitmekesisuse avalikustamise nõudeid kohaldatakse ainult börsil noteeritud suurettevõtjatele.

29

(30)  Vastavalt direktiivi 2013/34/EL artikli 20 määratlusele.

30

(31)  Vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 19a.

31

(32)  Sellistel alustel nagu etniline päritolu, rass, puue või seksuaalne sättumus.

32

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/21

---

ELi NARKOOTIKUMIDEALANE TEGEVUSKAVA (2017–2020)

(2017/C 215/02)

SISUKORD

Sissejuhatus

| 1. | Narkootikumide nõudluse vähendamine |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pakkumise vähendamine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Koordineerimine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahvusvaheline koostöö |
| --- | --- |

4.

| 5. | Teave, teadusuuringud, seire ja hindamine |
| --- | --- |

5.

I lisa – ELi narkootikumidealase tegevuskava (2017–2020) 15 üldist näitajat

II lisa – Kasutatud akronüümid

Sissejuhatus

Ebaseaduslike uimastite tarvitamine ja üldisemalt narkootikumide väärkasutamine on kogu Euroopas üksikisikute, perede ja kogukondade jaoks suur probleem. Ebaseaduslike narkootikumide turul on Euroopa ühiskonna ja tegelikult terve maailma kuritegevuses väga suur osakaal, rääkimata narkootikumide väärkasutamise tervise- ja sotsiaalsetest mõjudest.

2012. aasta detsembris võttis nõukogu vastu ELi narkostrateegia aastateks 2013–2020. Strateegia eesmärk on toetada narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamist ELis. Samuti on selle eesmärk vähendada narkootikumidest põhjustatud tervisealaseid ja sotsiaalseid ohte ja kahjusid strateegilise lähenemisviisi kaudu, mis toetab ja täiendab riikide poliitikameetmeid, kehtestab raamistiku koordineeritud ja ühiste meetmete võtmiseks ning moodustab kõnealuses valdkonnas tehtava ELi väliskoostöö aluse ja poliitilise raamistiku. Seda saavutatakse integreeritud, tasakaalustatud ja tõenduspõhise lähenemisviisi teel.

Strateegia eesmärgid on järgmised:

| — | panustada narkootikumide nõudluse, narkosõltuvuse ning narkootikumidega seotud tervisealaste ja sotsiaalsete ohtude ja kahjude mõõdetavasse vähendamisse; |
| --- | --- |

—

panustada narkootikumide nõudluse, narkosõltuvuse ning narkootikumidega seotud tervisealaste ja sotsiaalsete ohtude ja kahjude mõõdetavasse vähendamisse;

| — | panustada ebaseaduslike narkootikumide turu toimimise takistamisse ja ebaseaduslike narkootikumide kättesaadavuse mõõdetavasse vähendamisse; |
| --- | --- |

—

panustada ebaseaduslike narkootikumide turu toimimise takistamisse ja ebaseaduslike narkootikumide kättesaadavuse mõõdetavasse vähendamisse;

| — | innustada koordineerimist aktiivse arutelu ning narkootikumide valdkonna arengusuundade ja probleemide analüüsi kaudu ELi ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

innustada koordineerimist aktiivse arutelu ning narkootikumide valdkonna arengusuundade ja probleemide analüüsi kaudu ELi ja rahvusvahelisel tasandil;

| — | täiendavalt tugevdada narkootikumidealast dialoogi ja koostööd ELi ja kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumite vahel; |
| --- | --- |

—

täiendavalt tugevdada narkootikumidealast dialoogi ja koostööd ELi ja kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumite vahel;

| — | panustada seire, teadusuuringute ja hindamistulemuste paremasse levitamisse ning sellesse, et paremini mõistetaks uimastite nähtuse kõiki aspekte ja sekkumiste mõju, et luua poliitikatele ja meetmetele usaldusväärne ja terviklik tõenduspõhi. |
| --- | --- |

—

panustada seire, teadusuuringute ja hindamistulemuste paremasse levitamisse ning sellesse, et paremini mõistetaks uimastite nähtuse kõiki aspekte ja sekkumiste mõju, et luua poliitikatele ja meetmetele usaldusväärne ja terviklik tõenduspõhi.

Käesolev ELi narkootikumidealane tegevuskava põhineb sarnaselt ELi narkostrateegiale ELi õiguse aluspõhimõtetel ning toetab liidu põhiväärtuste (inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, solidaarsuse, õigusriigi ja inimõiguste) austamist. Samuti põhineb tegevuskava ÜRO konventsioonidel, mis annavad muu hulgas ebaseaduslike narkootikumide tarvitamise probleemi käsitlemisele õigusliku raamistiku, ning inimõiguste ülddeklaratsioonil.

Tegevuskavas tuuakse välja strateegia eesmärkide saavutamiseks võetavad meetmed. Need meetmed on esitatud strateegia kahe järgmise poliitikavaldkonna all:

| — | narkootikumide nõudluse vähendamine ning |
| --- | --- |

—

narkootikumide nõudluse vähendamine ning

| — | narkootikumide pakkumise vähendamine, |
| --- | --- |

—

narkootikumide pakkumise vähendamine,

ning strateegia kolme valdkondadevahelise küsimuse all:

| — | koordineerimine |
| --- | --- |

—

koordineerimine

| — | rahvusvaheline koostöö ning |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline koostöö ning

| — | teave, teadusuuringud, seire ja hindamine. |
| --- | --- |

—

teave, teadusuuringud, seire ja hindamine.

Meetmed on kooskõlas ELi narkostrateegia (2013–2020) eesmärkidega. Meetmete kindlaksmääramisel võeti arvesse seda, et need oleksid tõenduspõhised, teaduslikult põhjendatud, realistlikud, tähtajalised, kättesaadavad ja mõõdetavad ning ELi jaoks selgelt olulised ja lisaväärtust andvad. Käesolevas tegevuskavas on esitatud ajakavad, vastutavad pooled, näitajad ning andmete kogumise/hindamise mehhanismid.

Olemasolevatele aruandlusmehhanismidele tuginedes on I lisas toodud mõned üldised näitajad. Need hõlbustavad käesoleva ELi narkootikumidealase tegevuskava üldise tulemuslikkuse mõõtmist ega too kaasa täiendavat aruandluskoormust. Paljudele nendele näitajatele viidatakse vajaduse korral kogu tegevuskava ulatuses. Lisaks on tegevuskavas läbivalt osutatud näitajatele, mis põhinevad programmi-, hindamis- ja muude andmete allikatel. Nende näitajate kasutamine sõltub iga liikmesriigi või ELi institutsioonide tasandi andmekogumisprotsessidest.

Et strateegias nähti ette strateegia üksikasjaliku rakenduskorra kehtestamine kahes järjestikuses tegevuskavas, võeti kehtiva narkostrateegia rakendamise esimene tegevuskava vastu 2013. aastal ja see kaotas kehtivuse 2016. aastal. 2016. aastal viidi lõpule ELi narkostrateegia väline vahehindamine ning ELi narkootikumidealase tegevuskava 2013–2016 rakendamine. Hindamine näitas, et enamik nimetatud tegevuskavas ette nähtud meetmeid oli lõpule viidud või rakendamisel. Samuti ilmnes hindamisel vajadus ELi narkostrateegia (2013–2020) rakendamise teise tegevuskava järele, mis peaks olema narkootikumidealase tegevuskava 2013–2016 ajakohastatud versioon. Allpool esitatud ELi narkootikumidealases tegevuskavas 2017–2020 on võetud arvesse nimetatud hindamise tulemusi ning pärast eelmise tegevuskava vastuvõtmist toimunud suuremaid muutusi narkootikumide valdkonnas ja sellealases poliitikas.

1.   Narkootikumide nõudluse vähendamine

Eesmärk on panustada ebaseaduslike narkootikumide tarvitamise, narkootikumide probleemse tarvitamise, narkosõltuvuse ning narkootikumidega seotud tervisekahjustuste ja sotsiaalse kahju mõõdetavasse vähendamisse ning narkootikumide esmakordse tarvitamise edasilükkamisse.

| Eesmärk | Meede | Ajakava | Vastutav pool | Näitaja(d) | Andmete kogumise/hindamise mehhanismid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ennetada narkootikumide tarvitamist ja lükata edasi narkootikumide esmakordset tarvitamist |

Eesmärk

Meede

Ajakava

Vastutav pool

Näitaja(d)

Andmete kogumise/hindamise mehhanismid

1.

Ennetada narkootikumide tarvitamist ja lükata edasi narkootikumide esmakordset tarvitamist

| 1. | Parandada tõenduspõhiste (1) ennetusmeetmete kättesaadavust ja tõhusust, mille puhul võetakse arvesse järgmiseid riski- ja kaitsetegureid:






  a) | elanikkonnaga seotud tegurid, nagu vanus, sugu, hariduslikud, kultuurilised ja sotsiaalsed tegurid; |
| --- | --- | --- |

1.

Parandada tõenduspõhiste (1) ennetusmeetmete kättesaadavust ja tõhusust, mille puhul võetakse arvesse järgmiseid riski- ja kaitsetegureid:

a)

elanikkonnaga seotud tegurid, nagu vanus, sugu, hariduslikud, kultuurilised ja sotsiaalsed tegurid;

| b) | olukorrapõhised tegurid, nagu kodutus, ränne ja varjupaiga taotlemine, narkootikumide tarvitamine öistes lõbustus- ja meelelahutusasutustes, töökoht ja sõiduki juhtimine narkojoobes ning |
| --- | --- |

b)

olukorrapõhised tegurid, nagu kodutus, ränne ja varjupaiga taotlemine, narkootikumide tarvitamine öistes lõbustus- ja meelelahutusasutustes, töökoht ja sõiduki juhtimine narkojoobes ning

| c) | individuaalsed tegurid, nagu vaimne tervis, käitumine ja psühhosotsiaalne areng ning muud tegurid, mis teadaolevalt mõjutavad isikute vastuvõtlikkust narkootikumide tarvitamise suhtes, nagu geneetilised mõjud ja perekondlik olukord. |
| --- | --- |

c)

individuaalsed tegurid, nagu vaimne tervis, käitumine ja psühhosotsiaalne areng ning muud tegurid, mis teadaolevalt mõjutavad isikute vastuvõtlikkust narkootikumide tarvitamise suhtes, nagu geneetilised mõjud ja perekondlik olukord.

Käimasolev meede

Liikmesriigid

| — | Üldised näitajad 1, 11 ja 12 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 1, 11 ja 12

| — | Tõenduspõhiste universaalsete ja keskkonnaalaste ennetusmeetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides |
| --- | --- |

—

Tõenduspõhiste universaalsete ja keskkonnaalaste ennetusmeetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides

| — | Sihtotstarbeliste tõenduspõhiste ennetusmeetmete, sh pere- ja kogukonnapõhiste meetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbeliste tõenduspõhiste ennetusmeetmete, sh pere- ja kogukonnapõhiste meetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides

| — | Näidustatud tõenduspõhiste ennetusmeetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides |
| --- | --- |

—

Näidustatud tõenduspõhiste ennetusmeetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

Liikmesriikide aruanded meetmete tulemuste kohta

| 2. | Lisaks narkootikumide tarvitamise ennetamisele tugevdada ja paremini suunata ennetus- ja kõrvalesuunamise meetmeid, et lükata ebaseaduslike narkootikumide ja muude psühhoaktiivsete ainete esmakordne tarvitamine hilisemasse vanusesse. |
| --- | --- |

2.

Lisaks narkootikumide tarvitamise ennetamisele tugevdada ja paremini suunata ennetus- ja kõrvalesuunamise meetmeid, et lükata ebaseaduslike narkootikumide ja muude psühhoaktiivsete ainete esmakordne tarvitamine hilisemasse vanusesse.

Käimasolev meede

Liikmesriigid

| — | Üldised näitajad 1, 5, 11 ja 12 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 1, 5, 11 ja 12

| — | Pere, kogukonna ja formaalhariduse/mitteformaalse hariduse tingimustes noortele suunatud tõenduspõhiste ennetus- ja kõrvalesuunamismeetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides |
| --- | --- |

—

Pere, kogukonna ja formaalhariduse/mitteformaalse hariduse tingimustes noortele suunatud tõenduspõhiste ennetus- ja kõrvalesuunamismeetmete kättesaadavus ja rakendamise tase liikmesriikides

EMCDDA aruanded

Liikmesriikide aruanded meetmete tulemuste kohta

| 3. | Vahetada parimaid tavasid lastele ja noortele, nende vanematele ning hariduskeskkonnale suunatud kõikide ennetusmeetmete kohta, võttes samal ajal arvesse ka soopõhiseid vajadusi, sealhulgas haridusmeetmete, kogukonnapõhiste ning interneti- ja sotsiaalmeediaprogrammide kohta. |
| --- | --- |

3.

Vahetada parimaid tavasid lastele ja noortele, nende vanematele ning hariduskeskkonnale suunatud kõikide ennetusmeetmete kohta, võttes samal ajal arvesse ka soopõhiseid vajadusi, sealhulgas haridusmeetmete, kogukonnapõhiste ning interneti- ja sotsiaalmeediaprogrammide kohta.

Käimasolev meede

Liikmesriigid

EMCDDA

| — | Ülevaade parimate tavade vahetusest liikmesriikide vahel |
| --- | --- |

—

Ülevaade parimate tavade vahetusest liikmesriikide vahel

| — | Parimate tavade vahetuse käitumuslike tulemuste positiivsed hinnangud (nende olemasolu korral) |
| --- | --- |

—

Parimate tavade vahetuse käitumuslike tulemuste positiivsed hinnangud (nende olemasolu korral)

EMCDDA parimate tavade portaal

Komisjoni aruanded

Liikmesriikide aruanded

Kodanikuühiskonna uimastifoorumi aruanded

| 4. | Tõsta teadlikkust ebaseaduslike narkootikumide ja muude psühhoaktiivsete ainete tarvitamise ohtudest ja tagajärgedes ning parandada oskusi ja pädevusi narkootikumide tarvitamise ennetamiseks. |
| --- | --- |

4.

Tõsta teadlikkust ebaseaduslike narkootikumide ja muude psühhoaktiivsete ainete tarvitamise ohtudest ja tagajärgedes ning parandada oskusi ja pädevusi narkootikumide tarvitamise ennetamiseks.

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Komisjon

EMCDDA

| — | Üldised näitajad 5 ja 12 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 5 ja 12

| — | Elanikkonna üldine ja noorte teadlikkus tervislikest eluviisidest ning ebaseaduslike narkootikumide ja muude psühhoaktiivsete ainete tarvitamise ohtudest ja tagajärgedest ning narkootikumide tarvitamise ennetamisega seotud oskuste ja pädevuste tase |
| --- | --- |

—

Elanikkonna üldine ja noorte teadlikkus tervislikest eluviisidest ning ebaseaduslike narkootikumide ja muude psühhoaktiivsete ainete tarvitamise ohtudest ja tagajärgedest ning narkootikumide tarvitamise ennetamisega seotud oskuste ja pädevuste tase

EMCDDA aruanded

Eurobaromeetri uuringud

ESPAD

HBSC/Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa piirkondlik büroo

| 5. | Võimaldada teadlikumalt reageerida psühhoaktiivsete ravimite väärkasutamise probleemile. |
| --- | --- |

5.

Võimaldada teadlikumalt reageerida psühhoaktiivsete ravimite väärkasutamise probleemile.

2017–2020

Liikmesriigid

Nõukogu töörühm (HDG, farmaatsiatoodete ja meditsiiniseadmete töörühm)

Euroopa Ravimiamet (EMA)

EMCDDA

| — | Mitmed algatused, mis keskenduvad psühhoaktiivsete ravimite asjakohase tarvitamise edendamisele |
| --- | --- |

—

Mitmed algatused, mis keskenduvad psühhoaktiivsete ravimite asjakohase tarvitamise edendamisele

| — | Koguda tõendeid ja rahvusvahelisi näiteid selle kohta, kuidas vähendada psühhoaktiivsete ravimite kõrvalesuunamise ja väärkasutamise ohtu |
| --- | --- |

—

Koguda tõendeid ja rahvusvahelisi näiteid selle kohta, kuidas vähendada psühhoaktiivsete ravimite kõrvalesuunamise ja väärkasutamise ohtu

| — | Korraldada koolitusi arstidele ja muudele tervishoiutöötajatele, kes on spetsialiseerunud ravimite abil valu vähendamisele ja kannatuste leevendamisele |
| --- | --- |

—

Korraldada koolitusi arstidele ja muudele tervishoiutöötajatele, kes on spetsialiseerunud ravimite abil valu vähendamisele ja kannatuste leevendamisele

Liikmesriikide aruanded

EMCDDA

Aruandlus Euroopa Ravimiamet (EMA)

| 2. | Suurendada narkomaaniaravi ja rehabilitatsiooni tulemuslikkust, sealhulgas narkootikumide tarvitamisega kaasnevaid haigusi põdevatele inimestele suunatud teenuste tulemuslikkust, et vähendada ebaseaduslike narkootikumide tarvitamist, probleemset narkootikumide tarvitamist, narkosõltuvuse ning tervisealaste ja sotsiaalsete ohtude ja kahjude esinemist; ning toetada probleemsete tarbijate ja uimastisõltlaste taastumist ja sotsiaalset (re)integratsiooni |
| --- | --- |

2.

Suurendada narkomaaniaravi ja rehabilitatsiooni tulemuslikkust, sealhulgas narkootikumide tarvitamisega kaasnevaid haigusi põdevatele inimestele suunatud teenuste tulemuslikkust, et vähendada ebaseaduslike narkootikumide tarvitamist, probleemset narkootikumide tarvitamist, narkosõltuvuse ning tervisealaste ja sotsiaalsete ohtude ja kahjude esinemist; ning toetada probleemsete tarbijate ja uimastisõltlaste taastumist ja sotsiaalset (re)integratsiooni

| 6. | Arendada ja laiendada tõenduspõhiste terviklike ja integreeritud raviteenuste mitmekesisust, kättesaadavust, ulatust ja juurdepääsetavust. Tagada, et need teenused on suunatud mitme narkootikumi segatarvitamisele (ebaseaduslike ja seaduslike ainete, sh psühhoaktiivsete ravimite, alkoholi ja tubaka koostarvitamine) ning narkootikume tarvitava vananeva elanikkonna tekkivatele vajadustele ja soopõhistele probleemidele.






  a) | Korraldada ja tõhustada sõltuvuskäitumisele spetsialiseerunud tervishoiu- ja sotsiaaltöötajatele mõeldud koolitusi. |
| --- | --- | --- |

6.

Arendada ja laiendada tõenduspõhiste terviklike ja integreeritud raviteenuste mitmekesisust, kättesaadavust, ulatust ja juurdepääsetavust. Tagada, et need teenused on suunatud mitme narkootikumi segatarvitamisele (ebaseaduslike ja seaduslike ainete, sh psühhoaktiivsete ravimite, alkoholi ja tubaka koostarvitamine) ning narkootikume tarvitava vananeva elanikkonna tekkivatele vajadustele ja soopõhistele probleemidele.

a)

Korraldada ja tõhustada sõltuvuskäitumisele spetsialiseerunud tervishoiu- ja sotsiaaltöötajatele mõeldud koolitusi.

| b) | Töötada välja ja rakendada narkootikume tarvitavatele lastele ja noortele suunatud varajase avastamise ja sekkumise, lühisekkumise ja ravi programme. |
| --- | --- |

b)

Töötada välja ja rakendada narkootikume tarvitavatele lastele ja noortele suunatud varajase avastamise ja sekkumise, lühisekkumise ja ravi programme.

Käimasolev meede

Liikmesriigid

| — | Üldised näitajad 1, 6 ja 11 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 1, 6 ja 11

| — | Tõenduspõhiste terviklike ja integreeritud raviteenuste, sh mitme narkootikumi segatarvitamisele ja narkootikume tarvitava vananeva elanikkonna tekkivatele vajadustele suunatud raviteenuste mitmekesisus ja ulatus liikmesriikide tasandil |
| --- | --- |

—

Tõenduspõhiste terviklike ja integreeritud raviteenuste, sh mitme narkootikumi segatarvitamisele ja narkootikume tarvitava vananeva elanikkonna tekkivatele vajadustele suunatud raviteenuste mitmekesisus ja ulatus liikmesriikide tasandil

| — | Liikmesriikide andmed ravi jätkamise ja tulemuste kohta |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide andmed ravi jätkamise ja tulemuste kohta

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

EMCDDA parimate tavade portaal

ELi narkostrateegia ja tegevuskava lõpphindamine

Liikmesriikide aruanded

| 7. | Laiendada rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise ja taastumisteenuste osutamist, pöörates tähelepanu teenustele, mis






  a) | keskenduvad inimestele jätkusuutliku ravi tagamisele juhtumipõhise lähenemise ning asutustevahelise koostöö abil; |
| --- | --- | --- |

7.

Laiendada rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise ja taastumisteenuste osutamist, pöörates tähelepanu teenustele, mis

a)

keskenduvad inimestele jätkusuutliku ravi tagamisele juhtumipõhise lähenemise ning asutustevahelise koostöö abil;

| b) | keskenduvad probleemsete tarbijate ja narkosõltlaste ning vajaduse korral vangide ja vananevate narkomaanide sotsiaalse (taas)integratsiooni (sh tööalane konkurentsivõime ja eluase) toetamisele; |
| --- | --- |

b)

keskenduvad probleemsete tarbijate ja narkosõltlaste ning vajaduse korral vangide ja vananevate narkomaanide sotsiaalse (taas)integratsiooni (sh tööalane konkurentsivõime ja eluase) toetamisele;

| c) | tugevdavad narkootikumide tarbimisega kaasnevate psühhiaatriliste ja füüsiliste haiguste diagnoosimise protsessi ja ravi, näiteks B-hepatiidi, C-hepatiidi ja HIVi ning muude sugulisel teel levivate nakkuste ja tuberkuloosi kiirtestid |
| --- | --- |

c)

tugevdavad narkootikumide tarbimisega kaasnevate psühhiaatriliste ja füüsiliste haiguste diagnoosimise protsessi ja ravi, näiteks B-hepatiidi, C-hepatiidi ja HIVi ning muude sugulisel teel levivate nakkuste ja tuberkuloosi kiirtestid

| d) | võtavad arvesse soopõhiseid vajadusi; ning |
| --- | --- |

d)

võtavad arvesse soopõhiseid vajadusi; ning

| e) | on suunatud haavatavatele kogukondadele/elanikkonnarühmadele. |
| --- | --- |

e)

on suunatud haavatavatele kogukondadele/elanikkonnarühmadele.

Käimasolev meede

Liikmesriigid

| — | Üldine näitaja 11 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 11

Liikmesriikide andmed

| — | kui palju on suurenenud selliste rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise ja taastumisteenuste hulk, mille puhul kasutatakse juhtumipõhist ja asutustevahelisele koostööle keskendunud lähenemist |
| --- | --- |

—

kui palju on suurenenud selliste rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise ja taastumisteenuste hulk, mille puhul kasutatakse juhtumipõhist ja asutustevahelisele koostööle keskendunud lähenemist

| — | mil määral on suurenenud soopõhiste rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise ja taastumisprogrammide hulk |
| --- | --- |

—

mil määral on suurenenud soopõhiste rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise ja taastumisprogrammide hulk

| — | Mil määral on suurenenud spetsiaalselt narkootikumide tarvitamisega kaasnevaid haigusi põdevatele narkomaanidele suunatud hoolekande- ja vanglaprogrammide (mis hõlmavad nii vaimse tervise kui ka narkomaanide rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise või taastumisteenuste kombinatsiooni) hulk |
| --- | --- |

—

Mil määral on suurenenud spetsiaalselt narkootikumide tarvitamisega kaasnevaid haigusi põdevatele narkomaanidele suunatud hoolekande- ja vanglaprogrammide (mis hõlmavad nii vaimse tervise kui ka narkomaanide rehabilitatsiooni-/taasintegreerimise või taastumisteenuste kombinatsiooni) hulk

| — | Ebaseaduslike ja/või seaduslike narkootikumide tarvitamisest hoidumise tase ja kestus narkomaaniaravi lõpetanud isikute puhul |
| --- | --- |

—

Ebaseaduslike ja/või seaduslike narkootikumide tarvitamisest hoidumise tase ja kestus narkomaaniaravi lõpetanud isikute puhul

| — | Ravivõimaluste kättesaadavus vananevate narkomaanide ja nende inimeste vajaduste rahuldamiseks, kes on hakanud uuesti narkootikume tarvitama |
| --- | --- |

—

Ravivõimaluste kättesaadavus vananevate narkomaanide ja nende inimeste vajaduste rahuldamiseks, kes on hakanud uuesti narkootikume tarvitama

EMCDDA aruanded

Liikmesriikide aruanded teenuste tulemuste kohta

| 8. | a) | Kui see on kohaldatav, suurendada ohu ja kahju vähendamise teenuste kättesaadavust, ulatust ja neile juurdepääsu. Sellised teenused on näiteks nõela- ja süstlavahetuse programmid, opioid-asendusravi, opioid-üledoosi käsitlemise programmid, et vähendada narkootikumide tarvitamise negatiivseid tagajärgi ning ennetada ja märkimisväärselt vähendada otseselt ja kaudselt narkootikumidega seotud surmajuhtumite arvu ning vere kaudu levivaid, narkootikumide tarvitamisega seotud nakkushaigusi nagu, kuid mitte ainult, HIV ja viirushepatiit, ning sugulisel teel levivaid haigusi ja tuberkuloosi, kooskõlas WHO soovitustega süstivate narkomaanide tervishoiuteenuseid käsitleva tervikpaketi kohta |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Kui see on kohaldatav, suurendada ohu ja kahju vähendamise teenuste kättesaadavust, ulatust ja neile juurdepääsu. Sellised teenused on näiteks nõela- ja süstlavahetuse programmid, opioid-asendusravi, opioid-üledoosi käsitlemise programmid, et vähendada narkootikumide tarvitamise negatiivseid tagajärgi ning ennetada ja märkimisväärselt vähendada otseselt ja kaudselt narkootikumidega seotud surmajuhtumite arvu ning vere kaudu levivaid, narkootikumide tarvitamisega seotud nakkushaigusi nagu, kuid mitte ainult, HIV ja viirushepatiit, ning sugulisel teel levivaid haigusi ja tuberkuloosi, kooskõlas WHO soovitustega süstivate narkomaanide tervishoiuteenuseid käsitleva tervikpaketi kohta

| b) | Paremini hoida ära narkootikumidega seotud surmajuhtumeid, võttes arvesse riigisiseseid asjaolusid, nagu näiteks opiaatide puhul, tagades juurdepääsu naloksooni sisaldavate ravimite lubatud ravidoosidele, mis on spetsiaalselt ette nähtud opioidide üledoosi sümptomite leevendamiseks koolitatud tavakasutajate poolt meditsiinitöötajate puudumisel |
| --- | --- |

b)

Paremini hoida ära narkootikumidega seotud surmajuhtumeid, võttes arvesse riigisiseseid asjaolusid, nagu näiteks opiaatide puhul, tagades juurdepääsu naloksooni sisaldavate ravimite lubatud ravidoosidele, mis on spetsiaalselt ette nähtud opioidide üledoosi sümptomite leevendamiseks koolitatud tavakasutajate poolt meditsiinitöötajate puudumisel

| c) | Kindlaks määrata ja ületada tõkked HIVi ja C-hepatiidi ravi avastamisele ja kättesaadavusele süstivate narkomaanide, sealhulgas vangide ja muude haavatavate rühmade seas |
| --- | --- |

c)

Kindlaks määrata ja ületada tõkked HIVi ja C-hepatiidi ravi avastamisele ja kättesaadavusele süstivate narkomaanide, sealhulgas vangide ja muude haavatavate rühmade seas

| d) | Vahetada teavet, ja kui see on kohaldatav, siis parimaid tavasid ohu ja kahju vähendamise meetmete kohta, näiteks nõela- ja süstlavahetuse programmid, opioid-asendusravi, narkootikumi tarvitamiseks ette nähtud ruumid, naloksooni tarvitamise programmid, vastastikused sekkumised, raviprogrammid, mille raames otsitakse ravi vajavaid isikuid, C-hepatiidi ravi, ravimikatsed, HIVi/AIDSi enesetestimine, kooskõlas riigi õigusaktidega. |
| --- | --- |

d)

Vahetada teavet, ja kui see on kohaldatav, siis parimaid tavasid ohu ja kahju vähendamise meetmete kohta, näiteks nõela- ja süstlavahetuse programmid, opioid-asendusravi, narkootikumi tarvitamiseks ette nähtud ruumid, naloksooni tarvitamise programmid, vastastikused sekkumised, raviprogrammid, mille raames otsitakse ravi vajavaid isikuid, C-hepatiidi ravi, ravimikatsed, HIVi/AIDSi enesetestimine, kooskõlas riigi õigusaktidega.

Käimasolev meede

Liikmesriigid

EMCDDA

Komisjon

| — | Üldised näitajad 2, 3, 4 ja 11 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 2, 3, 4 ja 11

| — | Mil määral on liikmesriikides suurenenud tõenduspõhiste ohu ja kahju vähendamise meetmete kättesaadavus ja nendele juurdepääs, kui see on kohaldatav |
| --- | --- |

—

Mil määral on liikmesriikides suurenenud tõenduspõhiste ohu ja kahju vähendamise meetmete kättesaadavus ja nendele juurdepääs, kui see on kohaldatav

| — | Ülevaade ohu ja kahju vähendamise meetmeid käsitlevate parimate tavade vahetamisest |
| --- | --- |

—

Ülevaade ohu ja kahju vähendamise meetmeid käsitlevate parimate tavade vahetamisest

| — | Nende liikmesriikide arv, kes täidavad WHO soovitust süstivate narkomaanide tervishoiuteenuseid käsitleva tervikpaketi kohta






  — | nõela-/süstlaprogrammid |
| --- | --- | --- |

—

Nende liikmesriikide arv, kes täidavad WHO soovitust süstivate narkomaanide tervishoiuteenuseid käsitleva tervikpaketi kohta

—

nõela-/süstlaprogrammid

| — | opioid-asendusravi |
| --- | --- |

—

opioid-asendusravi

| — | HIVi testimine ja nõustamine |
| --- | --- |

—

HIVi testimine ja nõustamine

| — | HIVi ravi ja hooldus |
| --- | --- |

—

HIVi ravi ja hooldus

| — | kondoomijagamisprogrammid |
| --- | --- |

—

kondoomijagamisprogrammid

| — | käitumuslikud meetmed |
| --- | --- |

—

käitumuslikud meetmed

| — | hepatiidi, tuberkuloosi ja vaimse tervise probleemide ennetamine ja kontrolli all hoidmine |
| --- | --- |

—

hepatiidi, tuberkuloosi ja vaimse tervise probleemide ennetamine ja kontrolli all hoidmine

| — | seksuaal- ja reproduktiivtervisemeetmed |
| --- | --- |

—

seksuaal- ja reproduktiivtervisemeetmed

| — | naloksoonialane koolitus tavakasutajatele on turvaliste koduprogrammide asendamatu eeltingimus |
| --- | --- |

—

naloksoonialane koolitus tavakasutajatele on turvaliste koduprogrammide asendamatu eeltingimus

| — | Opioid-asendusravi programmide ulatus opioidisõltuvusega inimeste hulgas |
| --- | --- |

—

Opioid-asendusravi programmide ulatus opioidisõltuvusega inimeste hulgas

| — | Kui see on kohaldatav, siis selliste kahju vähendamise teenuste kättesaadavus nagu naloksooniprogrammid, ööelu kahju vähendamise programmid ning haavatavatele kogukondadele/elanikkonnarühmadele suunatud programmid |
| --- | --- |

—

Kui see on kohaldatav, siis selliste kahju vähendamise teenuste kättesaadavus nagu naloksooniprogrammid, ööelu kahju vähendamise programmid ning haavatavatele kogukondadele/elanikkonnarühmadele suunatud programmid

| — | Selliste programmide arv, mis lihtsustavad süstivate narkomaanide juurdepääsu C-hepatiidi viiruse ravile, ning hõlmatud inimeste arv |
| --- | --- |

—

Selliste programmide arv, mis lihtsustavad süstivate narkomaanide juurdepääsu C-hepatiidi viiruse ravile, ning hõlmatud inimeste arv

| — | Nakkushaiguste ennetamist ja tõrjet süstivate narkomaanide puhul käsitlevate ECDC/EMCDDA juhiste rakendamise määr |
| --- | --- |

—

Nakkushaiguste ennetamist ja tõrjet süstivate narkomaanide puhul käsitlevate ECDC/EMCDDA juhiste rakendamise määr

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

Liikmesriikide aruanded

Kodanikuühiskonna uimastifoorum

Kodanikuühiskonna foorum HIVi/AIDSi, viirushepatiidi ja tuberkuloosi kohta

| 9. | Suurendada vanglas viibivatele narkomaanidele ette nähtud tervishoiumeetmete arendamist, kättesaadavust ja ulatust kinnipidamise ajal ja pärast vanglast vabanemist, et saavutada ühiskonnas pakutava ravi kvaliteediga võrdne ravikvaliteet |
| --- | --- |

9.

Suurendada vanglas viibivatele narkomaanidele ette nähtud tervishoiumeetmete arendamist, kättesaadavust ja ulatust kinnipidamise ajal ja pärast vanglast vabanemist, et saavutada ühiskonnas pakutava ravi kvaliteediga võrdne ravikvaliteet

Käimasolev meede

Liikmesriigid

| — | Üldine näitaja 10 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 10

| — | Teenuste (näiteks opioid-asendusravi ning, kui see on kohaldatav, naloksooni tarvitamise programmid ning nõela- ja süstlavahetusprogrammid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, samuti HIVi, B- ja C-hepatiidi ja tuberkuloosi ennetamine ja kontrolli all hoidmine) kättesaadavus vanglas viibivatele narkomaanidele ning vangistuse ajal kinnipeetavate vajaduste hindamise ja ravi järjepidevuse parimaid tavasid sisaldavate ravimudelite kaasamise ulatus vanglate tervishoiupoliitikasse ja -tavadesse |
| --- | --- |

—

Teenuste (näiteks opioid-asendusravi ning, kui see on kohaldatav, naloksooni tarvitamise programmid ning nõela- ja süstlavahetusprogrammid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, samuti HIVi, B- ja C-hepatiidi ja tuberkuloosi ennetamine ja kontrolli all hoidmine) kättesaadavus vanglas viibivatele narkomaanidele ning vangistuse ajal kinnipeetavate vajaduste hindamise ja ravi järjepidevuse parimaid tavasid sisaldavate ravimudelite kaasamise ulatus vanglate tervishoiupoliitikasse ja -tavadesse

| — | Mil määral tagatakse vanglas pakutavate teenustega ja ühiskonnas pakutavate teenustega kinnipeetavatele vanglast vabanemisel ravi järjepidevus, pöörates erilist tähelepanu narkootikumide üledoseerimise vältimisele |
| --- | --- |

—

Mil määral tagatakse vanglas pakutavate teenustega ja ühiskonnas pakutavate teenustega kinnipeetavatele vanglast vabanemisel ravi järjepidevus, pöörates erilist tähelepanu narkootikumide üledoseerimise vältimisele

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

Liikmesriikide aruanded teenuste kohta

| 3. | Kaasata narkootikumide nõudluse vähendamisse koordineeritud, parimatel tavadel põhinevad ja kvaliteetsed lähenemisviisid |
| --- | --- |

3.

Kaasata narkootikumide nõudluse vähendamisse koordineeritud, parimatel tavadel põhinevad ja kvaliteetsed lähenemisviisid

| 10. | Rakendada nõukogu poolt 2015. aastal vastu võetud ELi minimaalseid kvaliteedinõudeid, (2) mis aitavad ületada teaduse ja tegelikkuse vahelise lõhe ning hõlmavad järgmisi meetmeid:






  a) | keskkonnaalased, universaalsed, valikulised ja näidustatud ennetusmeetmed; |
| --- | --- | --- |

10.

Rakendada nõukogu poolt 2015. aastal vastu võetud ELi minimaalseid kvaliteedinõudeid, (2) mis aitavad ületada teaduse ja tegelikkuse vahelise lõhe ning hõlmavad järgmisi meetmeid:

a)

keskkonnaalased, universaalsed, valikulised ja näidustatud ennetusmeetmed;

| b) | varajase avastamise ja sekkumise meetmed; |
| --- | --- |

b)

varajase avastamise ja sekkumise meetmed;

| c) | ohu ja kahju vähendamise meetmed ning |
| --- | --- |

c)

ohu ja kahju vähendamise meetmed ning

| d) | ravi, rehabilitatsiooni, sotsiaalse integratsiooni ja taastumise meetmed; |
| --- | --- |

d)

ravi, rehabilitatsiooni, sotsiaalse integratsiooni ja taastumise meetmed;

ning jälgida nende rakendamist

2017-2020

Nõukogu

Nõukogu töörühm (HDG)

Liikmesriigid

Komisjon

EMCDDA

| — | Standarditega kooskõlas rakendatud narkootikuminõudluse vähendamise meetmete ja programmide tõendite läbivaatamine; |
| --- | --- |

—

Standarditega kooskõlas rakendatud narkootikuminõudluse vähendamise meetmete ja programmide tõendite läbivaatamine;

| — | meditsiinitöötajatele kättesaadavate erialaste koolitusprogrammide arv narkootikuminõudluse vähendamise valdkonnas ja/või hinnanguline meditsiinitöötajate arv, kelleni koolitus jõudis; |
| --- | --- |

—

meditsiinitöötajatele kättesaadavate erialaste koolitusprogrammide arv narkootikuminõudluse vähendamise valdkonnas ja/või hinnanguline meditsiinitöötajate arv, kelleni koolitus jõudis;

| — | kodanikuühiskonna osalemine standardite rakendamises, sealhulgas kavandamises ja kehtestamises; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna osalemine standardite rakendamises, sealhulgas kavandamises ja kehtestamises;

| — | parimate tavade vahetamist standardite rakendamisel edendavate ELi tasandil toetatud projektide ja programmide arv; |
| --- | --- |

—

parimate tavade vahetamist standardite rakendamisel edendavate ELi tasandil toetatud projektide ja programmide arv;

| — | osalemine ministeeriumidevahelises koostöös nende standardite rakendamise toetamiseks. |
| --- | --- |

—

osalemine ministeeriumidevahelises koostöös nende standardite rakendamise toetamiseks.

EMCDDA parimate tavade portaal

Liikmesriikide aruanded

ELi narkostrateegia ja tegevuskava lõpphindamine

2.   Narkootikumide pakkumise vähendamine

Panustada ebaseaduslike narkootikumide kättesaadavuse ja pakkumise mõõdetavasse vähendamisse ELis

| Eesmärk | Meede | Ajakava | Vastutav pool | Näitaja(d) | Andmete kogumise/hindamise mehhanismid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | Edendada ELis õiguskaitseasutuste vahelist koostööd ja nende tegevuse koordineerimist, et reageerida ebaseaduslike narkootikumidega seotud tegevusele kooskõlas (kui see on kohaldatav) ELi poliitikatsükli jooksul kindlaks määratud asjakohaste meetmetega |

Eesmärk

Meede

Ajakava

Vastutav pool

Näitaja(d)

Andmete kogumise/hindamise mehhanismid

4.

Edendada ELis õiguskaitseasutuste vahelist koostööd ja nende tegevuse koordineerimist, et reageerida ebaseaduslike narkootikumidega seotud tegevusele kooskõlas (kui see on kohaldatav) ELi poliitikatsükli jooksul kindlaks määratud asjakohaste meetmetega

| 11. | Kasutada võimalikult tõhusalt narkootikumidega seotud teabe kõrvutamiseks ja analüüsimiseks kasutatavaid kättesaadavaid jälitusandmete ja teabe jagamise õiguskaitsevahendeid, kanaleid ja kommunikatsioonivahendeid |
| --- | --- |

11.

Kasutada võimalikult tõhusalt narkootikumidega seotud teabe kõrvutamiseks ja analüüsimiseks kasutatavaid kättesaadavaid jälitusandmete ja teabe jagamise õiguskaitsevahendeid, kanaleid ja kommunikatsioonivahendeid

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Europol

Eurojust

Nõukogu töörühm (COSI)

| — | Üldised näitajad 7 ja 15 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 7 ja 15

| — | Teabepõhiste ja suunatud mõjusate meetmete ning ebaseaduslike narkootikumidega seotud tegevusse kaasatud kuritegelikele organisatsioonidele keskenduvate ühisoperatsioonide, ühiste uurimisrühmade ja piiriüleste koostööalgatuste ulatus |
| --- | --- |

—

Teabepõhiste ja suunatud mõjusate meetmete ning ebaseaduslike narkootikumidega seotud tegevusse kaasatud kuritegelikele organisatsioonidele keskenduvate ühisoperatsioonide, ühiste uurimisrühmade ja piiriüleste koostööalgatuste ulatus

| — | Europoli või muude õiguskaitseasutuste narkootikumidega seotud teabe jagamise, analüüsimise ja eksperdisüsteemide suurem kasutamine |
| --- | --- |

—

Europoli või muude õiguskaitseasutuste narkootikumidega seotud teabe jagamise, analüüsimise ja eksperdisüsteemide suurem kasutamine

| — | EMPACTi projektidega ning kahe- ja mitmepoolsete algatustega saavutatud tulemused |
| --- | --- |

—

EMPACTi projektidega ning kahe- ja mitmepoolsete algatustega saavutatud tulemused

| — | Eurojustile ja Europolile edastatud uimastitega seotud juhtumite arv, sealhulgas kvalitatiivne taustteave juhtumite kohta |
| --- | --- |

—

Eurojustile ja Europolile edastatud uimastitega seotud juhtumite arv, sealhulgas kvalitatiivne taustteave juhtumite kohta

Europoli aruanded

Eurojusti aruanded

EMCDDA aruanded

EMPACTi suunitlevad aruanded

| 12. | Kindlaks teha ja tähtsuse järjekorda seada narkootikumidealase organiseeritud kuritegevusega seonduvad kõige pakilisemad ohud |
| --- | --- |

12.

Kindlaks teha ja tähtsuse järjekorda seada narkootikumidealase organiseeritud kuritegevusega seonduvad kõige pakilisemad ohud

2017

Nõukogu

Nõukogu töörühm (COSI)

Europol

Liikmesriigid

Komisjon

| — | ELi poliitikatsükkel organiseeritud ja raske rahvusvahelise kuritegevusega võitlemiseks ajavahemikul 2018–2021 |
| --- | --- |

—

ELi poliitikatsükkel organiseeritud ja raske rahvusvahelise kuritegevusega võitlemiseks ajavahemikul 2018–2021

EU SOCTA

Mitmeaastased strateegiakavad

Tegevusplaanid

EMPACTi suunitlevad aruanded

Europoli aruanded

| 13. | Tugevdada CEPOLis õiguskaitseametnikele pakutavat koolitust ebaseaduslike narkootikumide tootmise, nendega kauplemise ja finantskuritegude alal, eeskätt koolitusmeetodeid ja -tehnikaid, et






  a) | käsitleda ebaseaduslike narkootikumide tootmisel ja nendega kauplemisel uute kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamist; |
| --- | --- | --- |

13.

Tugevdada CEPOLis õiguskaitseametnikele pakutavat koolitust ebaseaduslike narkootikumide tootmise, nendega kauplemise ja finantskuritegude alal, eeskätt koolitusmeetodeid ja -tehnikaid, et

a)

käsitleda ebaseaduslike narkootikumide tootmisel ja nendega kauplemisel uute kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamist;

| b) | tõhustada vara konfiskeerimist; |
| --- | --- |

b)

tõhustada vara konfiskeerimist;

| c) | võidelda rahapesu vastu; |
| --- | --- |

c)

võidelda rahapesu vastu;

| d) | tuvastada ja likvideerida ebaseaduslikud salajased laborid ja kanepikasvatused. |
| --- | --- |

d)

tuvastada ja likvideerida ebaseaduslikud salajased laborid ja kanepikasvatused.

2017–2020

Liikmesriigid

CEPOL

Europol

Nõukogu töörühm (COSI)

Komisjon

| — | Regulaarselt toimuv koolitusvajaduste hindamine |
| --- | --- |

—

Regulaarselt toimuv koolitusvajaduste hindamine

| — | Asjakohaste koolituskursuste kättesaadavus ja nendel osalemine |
| --- | --- |

—

Asjakohaste koolituskursuste kättesaadavus ja nendel osalemine

| — | Sellest lähtuvalt koolitatud ja tulemuslikult tööle rakendatud õiguskaitseametnike arv |
| --- | --- |

—

Sellest lähtuvalt koolitatud ja tulemuslikult tööle rakendatud õiguskaitseametnike arv

CEPOLi aastaaruanne

CEPOLi õppekavad

EMPACTi suunitlevad aruanded

| 14. | Täiustada narkootikumidevastaseid meetmeid, tugevdades ja jälgides piirkondlikke teabe jagamise platvorme ja piirkondlikke turvalisuse jagamise platvorme eesmärgiga likvideerida ja peatada uimastikaubanduse marsruutide muutumisest tekkivad ohud |
| --- | --- |

14.

Täiustada narkootikumidevastaseid meetmeid, tugevdades ja jälgides piirkondlikke teabe jagamise platvorme ja piirkondlikke turvalisuse jagamise platvorme eesmärgiga likvideerida ja peatada uimastikaubanduse marsruutide muutumisest tekkivad ohud

Käimasolev meede

Komisjon

Liikmesriigid

Europol

Nõukogu töörühm (COSI)

Piirkondlikud teabe jagamise platvormid

Piirkondlikud turvalisuse jagamise platvormid

| — | Üldine näitaja 7 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 7

| — | Uimastikaubanduse marsruutide likvideerimise ja peatamiseni viivate teabepõhiste meetmete arv |
| --- | --- |

—

Uimastikaubanduse marsruutide likvideerimise ja peatamiseni viivate teabepõhiste meetmete arv

| — | Kontaktametnike võrgustiku tulemusliku tegevuse kaudu teabe vahetamise tase |
| --- | --- |

—

Kontaktametnike võrgustiku tulemusliku tegevuse kaudu teabe vahetamise tase

Turvalisuse/teabe jagamise platvormid ja hindamisaruanded

EMCDDA aruanded

EU SOCTA

EMPACTi suunitlevad aruanded

Europoli aruanded

MAOC(N (3))

| 15. | Tugevdada meetmeid, millega ennetatakse narkootikumide lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamist narkootikumide ebaseaduslikuks tootmiseks |
| --- | --- |

15.

Tugevdada meetmeid, millega ennetatakse narkootikumide lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamist narkootikumide ebaseaduslikuks tootmiseks

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Europol

Komisjon

Nõukogu töörühm (CUG

COSI)

| — | Ebaseaduslikuks kasutamiseks mõeldud lähteainete saadetiste peatamise või konfiskeerimise juhtumite arv ja peatatud või konfiskeeritud ainete kogus |
| --- | --- |

—

Ebaseaduslikuks kasutamiseks mõeldud lähteainete saadetiste peatamise või konfiskeerimise juhtumite arv ja peatatud või konfiskeeritud ainete kogus

| — | EMPACTi projektidega saavutatud tulemused |
| --- | --- |

—

EMPACTi projektidega saavutatud tulemused

| — | Ekspordieelse teatamise veebipõhise süsteemi kasutamine ja lähteainete juhtumitest teavitamise süsteemi kasutamise suurenemine |
| --- | --- |

—

Ekspordieelse teatamise veebipõhise süsteemi kasutamine ja lähteainete juhtumitest teavitamise süsteemi kasutamise suurenemine

| — | Lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamisega seotud ühiste järelkohtumiste ja muude meetmete arv |
| --- | --- |

—

Lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamisega seotud ühiste järelkohtumiste ja muude meetmete arv

ELi ja liikmesriikide õiguskaitseasutuste aruanded

EMPACTi

suunitlevad aruanded

Europoli aruanded

| 16. | Võidelda piiriülese uimastikaubanduse vastu ja tugevdada julgeolekut piiridel, eeskätt ELi meresadamates, lennujaamades ja maismaa piiripunktides, mille saavutamiseks asjaomased õiguskaitseasutused tõhustavad oma jõupingutusi (sh teabe ja jälgimisandmete jagamine) |
| --- | --- |

16.

Võidelda piiriülese uimastikaubanduse vastu ja tugevdada julgeolekut piiridel, eeskätt ELi meresadamates, lennujaamades ja maismaa piiripunktides, mille saavutamiseks asjaomased õiguskaitseasutused tõhustavad oma jõupingutusi (sh teabe ja jälgimisandmete jagamine)

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Europol

CWP

(CCWP

COSI)

| — | Mitut valdkonda/asutust hõlmavate ühisoperatsioonide ja piiriülese koostöö algatuste arv |
| --- | --- |

—

Mitut valdkonda/asutust hõlmavate ühisoperatsioonide ja piiriülese koostöö algatuste arv

| — | Õiguskaitseasutuste ning asjaomaste organite, nagu lennuettevõtjate, lennukiirposti ettevõtjate, laevandusettevõtjate, sadamate ametiasutuste ja keemiaettevõtjate vahelise teabevahetuse suurendamine, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumite suurem arv |
| --- | --- |

—

Õiguskaitseasutuste ning asjaomaste organite, nagu lennuettevõtjate, lennukiirposti ettevõtjate, laevandusettevõtjate, sadamate ametiasutuste ja keemiaettevõtjate vahelise teabevahetuse suurendamine, näiteks vastastikuse mõistmise memorandumite suurem arv

| — | EMPACTi projektidega saavutatud tulemused |
| --- | --- |

—

EMPACTi projektidega saavutatud tulemused

| — | Piiriülese narkokaubanduse alaste jälgimisandmete ja teabe parem jagamine, kasutades muu hulgas kättesaadavaid piiride valvamise süsteeme |
| --- | --- |

—

Piiriülese narkokaubanduse alaste jälgimisandmete ja teabe parem jagamine, kasutades muu hulgas kättesaadavaid piiride valvamise süsteeme

| — | ELi broneeringuinfo direktiivi rakendamine |
| --- | --- |

—

ELi broneeringuinfo direktiivi rakendamine

EMPACTi suunitlevad aruanded

Europoli aruanded

CCWP aruanded

Liikmesriikide aruanded

MAOC(N)

Frontex

| 17. | Rakendada 2013. aastal nõukogu poolt vastu võetud põhinäitajaid (4) narkootikumide pakkumise vähendamise kohta |
| --- | --- |

17.

Rakendada 2013. aastal nõukogu poolt vastu võetud põhinäitajaid (4) narkootikumide pakkumise vähendamise kohta

2017-2020

Komisjon

Liikmesriigid

Nõukogu

Nõukogu töörühm (HDG)

EMCDDA

Europol

Millises ulatuses on rakendatud järgmiseid näitajaid:

| — | konfiskeeritud narkootikumide arv ja kogus |
| --- | --- |

—

konfiskeeritud narkootikumide arv ja kogus

| — | narkootikumide puhtus ja sisaldus |
| --- | --- |

—

narkootikumide puhtus ja sisaldus

| — | narkootikumide hind |
| --- | --- |

—

narkootikumide hind

| — | likvideeritud narkootikumitootmisrajatised |
| --- | --- |

—

likvideeritud narkootikumitootmisrajatised

| — | narkootikumiseaduste rikkumised |
| --- | --- |

—

narkootikumiseaduste rikkumised

| — | narkootikumide kättesaadavus elanikkonna uuringutes |
| --- | --- |

—

narkootikumide kättesaadavus elanikkonna uuringutes

| — | hinnanguline turu suurus |
| --- | --- |

—

hinnanguline turu suurus

Liikmesriikide olemasolevate narkootikumide pakkumise alaste riiklike andmekogude ülevaade

EMCDDA aruanded

Europoli aruanded

| 5. | Edendada ELis tulemuslikku õigusalast koostööd ja seadusloomet |
| --- | --- |

5.

Edendada ELis tulemuslikku õigusalast koostööd ja seadusloomet

| 18. | Tugevdada ELi sisest õigusalast koostööd piiriülese uimastikaubanduse ja rahapesu vastu võitlemisel ning narkootikumidega seotud organiseeritud kuritegevuse teel omandatud vara konfiskeerimisel |
| --- | --- |

18.

Tugevdada ELi sisest õigusalast koostööd piiriülese uimastikaubanduse ja rahapesu vastu võitlemisel ning narkootikumidega seotud organiseeritud kuritegevuse teel omandatud vara konfiskeerimisel

2017–2020

Nõukogu

Komisjon

Liikmesriigid

Eurojust

| — | a) Kuritegeliku vara konfiskeerimist ja tagasivõtmist (5) b) rahapesu; (6) c) kogu ELis uimastikaubanduse määratluse ja selle eest määratavate karistuste ühtlustamist (7) käsitlevate kokkulepitud ELi meetmete ja õigusaktide õigeaegne rakendamine. |
| --- | --- |

—

a) Kuritegeliku vara konfiskeerimist ja tagasivõtmist (5) b) rahapesu; (6) c) kogu ELis uimastikaubanduse määratluse ja selle eest määratavate karistuste ühtlustamist (7) käsitlevate kokkulepitud ELi meetmete ja õigusaktide õigeaegne rakendamine.

| — | Narkootikumidega seotud organiseeritud kuritegevuse teel omandatud vara finantsuurimiste ja konfiskeerimiste arvu suurenemine tänu ELi õiguskaitseasutuste tööle ja ELi-sisesele õigusalasele koostööle |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud organiseeritud kuritegevuse teel omandatud vara finantsuurimiste ja konfiskeerimiste arvu suurenemine tänu ELi õiguskaitseasutuste tööle ja ELi-sisesele õigusalasele koostööle

| — | Õigeaegne ja tulemuslik reageerimine ebaseaduslike narkootikumide kaubandusega seotud vastastikuse õigusabi taotlustele ja Euroopa vahistamismäärustele |
| --- | --- |

—

Õigeaegne ja tulemuslik reageerimine ebaseaduslike narkootikumide kaubandusega seotud vastastikuse õigusabi taotlustele ja Euroopa vahistamismäärustele

Eurojusti aruanded

Liikmesriikide aruanded

| 19. | Võtta vastu uued ELi seadusandlikud meetmed uute psühhoaktiivsete ainete esiletõusu, tarvitamise ja kiire leviku vastu võitlemiseks ning neid rakendada |
| --- | --- |

19.

Võtta vastu uued ELi seadusandlikud meetmed uute psühhoaktiivsete ainete esiletõusu, tarvitamise ja kiire leviku vastu võitlemiseks ning neid rakendada

2017-2020

Komisjon

Nõukogu

Nõukogu töörühm (HDG)

Liikmesriigid

EMCDDA

Europol

Eurojust

| — | Kehtivad ELi õigusaktid |
| --- | --- |

—

Kehtivad ELi õigusaktid

| — | ELi õigusaktide rakendamine liikmesriikides |
| --- | --- |

—

ELi õigusaktide rakendamine liikmesriikides

| — | Teabevahetust ja riskihindamismenetlusi käsitlevate ELi suuniste ajakohastamine |
| --- | --- |

—

Teabevahetust ja riskihindamismenetlusi käsitlevate ELi suuniste ajakohastamine

| — | Uute õiguslike meetmete mõju jälgimine, keskendudes eelkõige asendamise mõjule ebaseaduslike narkootikumide turul |
| --- | --- |

—

Uute õiguslike meetmete mõju jälgimine, keskendudes eelkõige asendamise mõjule ebaseaduslike narkootikumide turul

Liikmesriikide aruanded

EMCDDA aruanded

Komisjon

(ELi meetmed)

| 20. | Rakendada narkootikumide lähteaineid käsitlevaid ELi õigusakte, ennetamaks lähteainete kõrvalesuunamist ilma seaduslikku kaubandust häirimata |
| --- | --- |

20.

Rakendada narkootikumide lähteaineid käsitlevaid ELi õigusakte, ennetamaks lähteainete kõrvalesuunamist ilma seaduslikku kaubandust häirimata

Käimasolev meede

Nõukogu

Komisjon

Liikmesriigid

| — | Teave ebaseaduslikuks kasutamiseks mõeldud lähteainete saadetiste peatamise või konfiskeerimise juhtumite ja peatatud või konfiskeeritud ainete kohta |
| --- | --- |

—

Teave ebaseaduslikuks kasutamiseks mõeldud lähteainete saadetiste peatamise või konfiskeerimise juhtumite ja peatatud või konfiskeeritud ainete kohta

| — | EMPACTi projektidega saavutatud tulemused |
| --- | --- |

—

EMPACTi projektidega saavutatud tulemused

| — | Ekspordieelse teatamise veebipõhise süsteemi kasutamine ja lähteainete juhtumitest teavitamise süsteemi kasutamise suurenemine |
| --- | --- |

—

Ekspordieelse teatamise veebipõhise süsteemi kasutamine ja lähteainete juhtumitest teavitamise süsteemi kasutamise suurenemine

| — | Lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamisega seotud ühiste järelkohtumiste ja muude meetmete arv |
| --- | --- |

—

Lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamisega seotud ühiste järelkohtumiste ja muude meetmete arv

INCB eelkäija iga-aastane aruanne

Euroopa Komisjoni ja EMCDDA aruanded

| 21. | Käsitleda teatavate farmakoloogiliste toimeainete (määratletud direktiivis 2011/62/EL) kasutamist ebaseaduslike narkootikumide lisaainetena |
| --- | --- |

21.

Käsitleda teatavate farmakoloogiliste toimeainete (määratletud direktiivis 2011/62/EL) kasutamist ebaseaduslike narkootikumide lisaainetena

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Komisjon

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Europol

| — | Teave ebaseaduslike narkootikumide lisaainetena kasutatavate toimeainete konfiskeerimiste kohta |
| --- | --- |

—

Teave ebaseaduslike narkootikumide lisaainetena kasutatavate toimeainete konfiskeerimiste kohta

| — | Direktiiviga 2011/62/EL (võltsitud ravimite direktiiv) hõlmatud toimeainete tarneahela kindlustamiseks ette nähtud uute ELi õigusnormide õigeaegne rakendamine |
| --- | --- |

—

Direktiiviga 2011/62/EL (võltsitud ravimite direktiiv) hõlmatud toimeainete tarneahela kindlustamiseks ette nähtud uute ELi õigusnormide õigeaegne rakendamine

CCWP ja CUGi aruanded

Liikmesriikide aruanded

| 22. | Liikmesriigid peaksid vajaduse korral ja kooskõlas oma õigusraamistikega nägema narkootikume tarvitavate õigusrikkujate sunnimeetmete asemel ette ja kasutama selliseid alternatiivseid meetodeid, nagu






  a) | haridus |
| --- | --- | --- |

22.

Liikmesriigid peaksid vajaduse korral ja kooskõlas oma õigusraamistikega nägema narkootikume tarvitavate õigusrikkujate sunnimeetmete asemel ette ja kasutama selliseid alternatiivseid meetodeid, nagu

a)

haridus

| b) | (karistuse peatamine ja) ravi |
| --- | --- |

b)

(karistuse peatamine ja) ravi

| c) | uurimise või kohtumenetluse peatamine |
| --- | --- |

c)

uurimise või kohtumenetluse peatamine

| d) | rehabilitatsioon ja taastumine |
| --- | --- |

d)

rehabilitatsioon ja taastumine

| e) | järelravi ja ühiskonda taasintegreerumine |
| --- | --- |

e)

järelravi ja ühiskonda taasintegreerumine

2017–2020

Liikmesriigid

Nõukogu töörühm (horisontaalne narkootikumide töörühm,

DROIPEN)

| — | Narkootikume tarvitavate õigusrikkujate jaoks sunnimeetmete alternatiivide ulatuslikum kättesaadavus ja rakendamine hariduse, ravi, rehabilitatsiooni, järelravi ja sotsiaalse integratsiooni valdkonnas |
| --- | --- |

—

Narkootikume tarvitavate õigusrikkujate jaoks sunnimeetmete alternatiivide ulatuslikum kättesaadavus ja rakendamine hariduse, ravi, rehabilitatsiooni, järelravi ja sotsiaalse integratsiooni valdkonnas

| — | Sunnimeetmete alternatiivide ulatuslikum järelevalve, rakendamine ja hindamine |
| --- | --- |

—

Sunnimeetmete alternatiivide ulatuslikum järelevalve, rakendamine ja hindamine

| — | Liikmesriikides kehtestatud ja rakendatud sunnimeetmete alternatiivide liik ja arv |
| --- | --- |

—

Liikmesriikides kehtestatud ja rakendatud sunnimeetmete alternatiivide liik ja arv

| — | Teave sunnimeetmete alternatiivide kasutamise tõhususe kohta |
| --- | --- |

—

Teave sunnimeetmete alternatiivide kasutamise tõhususe kohta

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

Liikmesriikide aruanded

| 6. | Tõhusalt reageerida ebaseaduslike narkootikumidega seotud tegevuse praegustele ja uutele suundumustele |
| --- | --- |

6.

Tõhusalt reageerida ebaseaduslike narkootikumidega seotud tegevuse praegustele ja uutele suundumustele

| 23. | Määrata kindlaks strateegilised lahendused, et käsitleda uue infokommunikatsioonitehnoloogia (IKT) rolli ja seonduvate veebisaitide majutamist ebaseaduslike narkootikumide ja uute psühhoaktiivsete ainete tootmisel, turustamisel, ostmisel ja levitamisel riiklikul ja ELi tasandil. |
| --- | --- |

23.

Määrata kindlaks strateegilised lahendused, et käsitleda uue infokommunikatsioonitehnoloogia (IKT) rolli ja seonduvate veebisaitide majutamist ebaseaduslike narkootikumide ja uute psühhoaktiivsete ainete tootmisel, turustamisel, ostmisel ja levitamisel riiklikul ja ELi tasandil.

2017–2020

Nõukogu

Komisjon

Nõukogu töörühm (horisontaalne narkootikumide töörühm,

COSI

CCWP)

Liikmesriigid

Europol

CEPOL

EMCDDA

Eurojust

| — | Internetipõhise narkokuritegevuse vastu suunatud õiguskaitsemeetmetega saavutatud tulemused |
| --- | --- |

—

Internetipõhise narkokuritegevuse vastu suunatud õiguskaitsemeetmetega saavutatud tulemused

| — | Ühisoperatsioonide ja piiriülese koostöö algatuste arvu suurenemine |
| --- | --- |

—

Ühisoperatsioonide ja piiriülese koostöö algatuste arvu suurenemine

| — | Rahastatud teadusprojektide ja õiguskaitseorganite töö toetamiseks välja arendatud vahendite arv ja mõju |
| --- | --- |

—

Rahastatud teadusprojektide ja õiguskaitseorganite töö toetamiseks välja arendatud vahendite arv ja mõju

| — | Asjakohaste tööstuspartneritega sõlmitud kokkulepete/peetud arutelude arv |
| --- | --- |

—

Asjakohaste tööstuspartneritega sõlmitud kokkulepete/peetud arutelude arv

| — | põhimõistete sõnastiku koostamine |
| --- | --- |

—

põhimõistete sõnastiku koostamine

| — | Seirevahendite loetelu koostamine |
| --- | --- |

—

Seirevahendite loetelu koostamine

| — | Asjakohastele sidusrühmadele korraldatud koolituste arv |
| --- | --- |

—

Asjakohastele sidusrühmadele korraldatud koolituste arv

| — | Rahvusvaheliste partneritega meetmete arutamiseks peetud kohtumiste arv |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheliste partneritega meetmete arutamiseks peetud kohtumiste arv

ELi poliitikatsükli vahepealne läbivaatamine

EMPACTi

suunitlevad aruanded

Europoli aruanded

CEPOLi statistika-/aastaaruanne

EMCDDA aruanded

Liikmesriikide aruanded

ELi asutuste aruanded

Komisjon

3.   Koordineerimine

Uimastipoliitika tulemuslik koordineerimine liikmesriikide ja ELi poolt

| Eesmärk | Meede | Ajakava | Vastutav pool | Näitaja(d) | Andmete kogumise/hindamise mehhanismid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | Tagada tulemuslik ELi koordineerimine uimastivaldkonnas |

Eesmärk

Meede

Ajakava

Vastutav pool

Näitaja(d)

Andmete kogumise/hindamise mehhanismid

7.

Tagada tulemuslik ELi koordineerimine uimastivaldkonnas

| 24. | Tõhustada teabe jagamist HDG ja muude asjaomaste nõukogu töörühmade ja eelkõige COSI vahel, et parandada koostööd narkootikumide pakkumise vähendamise valdkonnas
  Tõhustada teabe jagamist HDG ja muude asjaomaste nõukogu geograafiliste ja valdkondlike töörühmade (sealhulgas COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG ja DROIPEN) vahel |
| --- | --- |

24.

Tõhustada teabe jagamist HDG ja muude asjaomaste nõukogu töörühmade ja eelkõige COSI vahel, et parandada koostööd narkootikumide pakkumise vähendamise valdkonnas

Tõhustada teabe jagamist HDG ja muude asjaomaste nõukogu geograafiliste ja valdkondlike töörühmade (sealhulgas COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG ja DROIPEN) vahel

Käimasolev meede

Eesistujariik

Nõukogu

Euroopa välisteenistus

Nõukogu töörühm (HDG)

| — | Mil määral võetakse ELi narkostrateegiat ja narkootikumidealast tegevuskava arvesse muude nõukogu töörühmade (nagu COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG ja DROIPEN) programmides. |
| --- | --- |

—

Mil määral võetakse ELi narkostrateegiat ja narkootikumidealast tegevuskava arvesse muude nõukogu töörühmade (nagu COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAC, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG ja DROIPEN) programmides.

| — | Regulaarne teabepunkt HDG päevakorras järgmise kohta: 1) ELi poliitikatsükli narkootikumidega seotud prioriteete käsitlevad tegevused (EMPACTi aruannete põhjal, üks kord igal eesistumisperioodil); 2) muude nõukogu töörühmade asjaomased tegevused, vajaduse korral asjaomaste muude töörühmade eesistujate osalusel |
| --- | --- |

—

Regulaarne teabepunkt HDG päevakorras järgmise kohta: 1) ELi poliitikatsükli narkootikumidega seotud prioriteete käsitlevad tegevused (EMPACTi aruannete põhjal, üks kord igal eesistumisperioodil); 2) muude nõukogu töörühmade asjaomased tegevused, vajaduse korral asjaomaste muude töörühmade eesistujate osalusel

Nõukogu töörühma (HDG) aruanded

Eesistujariigi aruanded

| 25. | Iga eesistujariik võib kokku kutsuda narkootikumidevastase võitluse riiklike koordinaatorite ja vajaduse korral muude rühmade koosolekuid, et arutada uusi suundumusi, tõhusaid sekkumisi ja muid poliitikapõhimõtteid, millel oleks ELi narkostrateegiale ja liikmesriikidele lisaväärtus |
| --- | --- |

25.

Iga eesistujariik võib kokku kutsuda narkootikumidevastase võitluse riiklike koordinaatorite ja vajaduse korral muude rühmade koosolekuid, et arutada uusi suundumusi, tõhusaid sekkumisi ja muid poliitikapõhimõtteid, millel oleks ELi narkostrateegiale ja liikmesriikidele lisaväärtus

Kaks korda aastas

Eesistujariik

Liikmesriigid

| — | Ulatus, mil määral kajastavad narkootikumidevastase võitluse riiklike koordinaatorite koosolekute päevakorrad arengut, suundumusi ja uusi teadmisi poliitilistes meetmetes ning mil määral päevakorrad tagavad parema suhtluse ja teabevahetuse |
| --- | --- |

—

Ulatus, mil määral kajastavad narkootikumidevastase võitluse riiklike koordinaatorite koosolekute päevakorrad arengut, suundumusi ja uusi teadmisi poliitilistes meetmetes ning mil määral päevakorrad tagavad parema suhtluse ja teabevahetuse

Eesistujariigi aruanded

| 26. | HDG hõlbustab a) tegevuskava rakendamise seiret temaatiliste arutelude teel ja b) iga-aastast dialoogi uimastiküsimuse olukorra kohta Euroopas |
| --- | --- |

26.

HDG hõlbustab a) tegevuskava rakendamise seiret temaatiliste arutelude teel ja b) iga-aastast dialoogi uimastiküsimuse olukorra kohta Euroopas

| a) | Käimasolev meede |
| --- | --- |

a)

Käimasolev meede

| b) | Kord aastas |
| --- | --- |

b)

Kord aastas

Eesistujariik

Nõukogu töörühm (HDG)

Liikmesriigid

Komisjon

EMCDDA

Europol

| — | Tegevuskava rakendamise ulatus |
| --- | --- |

—

Tegevuskava rakendamise ulatus

| — | Tegevuskavas esitatud meetmete arv, mida on HDG temaatilistel aruteludel käsitletud |
| --- | --- |

—

Tegevuskavas esitatud meetmete arv, mida on HDG temaatilistel aruteludel käsitletud

| — | HDGs uimastitega seotud uusimate suundumuste ja andmete teemal peetava dialoogi õigeaegsus |
| --- | --- |

—

HDGs uimastitega seotud uusimate suundumuste ja andmete teemal peetava dialoogi õigeaegsus

Eesistujariigi aruanded

| 27. | Tagada liikmesriikide ja ELi meetmete järjepidevus ja jätkuvus eri eesistumisperioodidel, et tugevdada ELis integreeritud, tasakaalustatud ja tõenduspõhist lähenemisviisi narkootikumidele |
| --- | --- |

27.

Tagada liikmesriikide ja ELi meetmete järjepidevus ja jätkuvus eri eesistumisperioodidel, et tugevdada ELis integreeritud, tasakaalustatud ja tõenduspõhist lähenemisviisi narkootikumidele

Käimasolev meede

Eesistujariik

Eesistujariikide kolmik

Liikmesriigid

Komisjon

Nõukogu töörühm (HDG)

EMCDDA

Europol

| — | Meetmete järjepidevuse ja jätkuvuse ulatus eri eesistumisperioodidel |
| --- | --- |

—

Meetmete järjepidevuse ja jätkuvuse ulatus eri eesistumisperioodidel

| — | ELi narkostrateegia prioriteetide rakendamise edenemine eri eesistumisperioodidel |
| --- | --- |

—

ELi narkostrateegia prioriteetide rakendamise edenemine eri eesistumisperioodidel

Eesistujariigi aruanded

| 28. | Tagada ELi uimastipoliitika ja uimastitealaste meetmete koordineerimine, et toetada rahvusvahelist koostööd ELi, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel |
| --- | --- |

28.

Tagada ELi uimastipoliitika ja uimastitealaste meetmete koordineerimine, et toetada rahvusvahelist koostööd ELi, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel

Käimasolev meede

Euroopa välisteenistus

Komisjon

Nõukogu töörühm (HDG)

Liikmesriigid

| — | ELi uimastitealastes meetmetes ette nähtud eesmärkide, oodatavate tulemuste ja meetmete järjepidevuse ja ühtsuse tase |
| --- | --- |

—

ELi uimastitealastes meetmetes ette nähtud eesmärkide, oodatavate tulemuste ja meetmete järjepidevuse ja ühtsuse tase

| — | Narkootikumidega seotud prioriteetide lisamine asjaomaste ELi organite strateegiatesse |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud prioriteetide lisamine asjaomaste ELi organite strateegiatesse

| — | Suurem koostöö HDG ja nõukogu geograafiliste/piirkondlike ja valdkondlike töörühmade (sealhulgas COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAT, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG ja DROIPEN) vahel |
| --- | --- |

—

Suurem koostöö HDG ja nõukogu geograafiliste/piirkondlike ja valdkondlike töörühmade (sealhulgas COSI, COAFR, COASI, COEST, COLAT, COTRA, COWEB, CONUN, COHOM, CCWP, COSCE, CUG ja DROIPEN) vahel

| — | Dublini rühma aruannete arv |
| --- | --- |

—

Dublini rühma aruannete arv

Euroopa välisteenistuse ja komisjoni regulaarsed aruanded nõukogu töörühmale (HDG)

Dublini rühm

| 29. | a) | Saavutada ELi ja liikmesriikide tasandil koordineeritud ja asjakohane ressursside tase, et ellu viia ELi narkostrateegia prioriteedid |
| --- | --- | --- |

29.

a)

Saavutada ELi ja liikmesriikide tasandil koordineeritud ja asjakohane ressursside tase, et ellu viia ELi narkostrateegia prioriteedid

| b) | Tugevdada asjaomaste valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide sektori vahelist koostööd, et käsitleda ergutitest, eelkõige metamfetamiinist sõltuvuse kasvavat suundumust, keskendudes kohalike epideemiate leviku tõkestamise parimate tavade loomisele ja jagamisele, sealhulgas jõupingutustele nõudluse ja pakkumise vähendamiseks ning teabe jagamisele selle kohta, kuidas vältida metamfetamiini tootmiseks kasutatavat ravimite kuritarvitamist. |
| --- | --- |

b)

Tugevdada asjaomaste valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide sektori vahelist koostööd, et käsitleda ergutitest, eelkõige metamfetamiinist sõltuvuse kasvavat suundumust, keskendudes kohalike epideemiate leviku tõkestamise parimate tavade loomisele ja jagamisele, sealhulgas jõupingutustele nõudluse ja pakkumise vähendamiseks ning teabe jagamisele selle kohta, kuidas vältida metamfetamiini tootmiseks kasutatavat ravimite kuritarvitamist.

Kord aastas

2017–2020

Liikmesriigid

Komisjon

Euroopa välisteenistus

Nõukogu

Nõukogu töörühm (HDG)

| — | Üldine näitaja 14 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 14

| — | Rahastamise tase ELi ja võimaluse korral liikmesriikide tasandil |
| --- | --- |

—

Rahastamise tase ELi ja võimaluse korral liikmesriikide tasandil

| — | Narkootikumidega seotud rahastamisprogrammide koordineerimise ulatus nõukogu töörühmades ja komisjonis |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud rahastamisprogrammide koordineerimise ulatus nõukogu töörühmades ja komisjonis

| — | Nii riikliku kui ka mitteriikliku sektori spetsialistide võrgustikes osalemise tase |
| --- | --- |

—

Nii riikliku kui ka mitteriikliku sektori spetsialistide võrgustikes osalemise tase

| — | Kättesaadavate sekkumiste olemasolu |
| --- | --- |

—

Kättesaadavate sekkumiste olemasolu

| — | Väljatöötatud sekkumiste arv |
| --- | --- |

—

Väljatöötatud sekkumiste arv

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

Komisjoni aruanded

EMCDDA parimate tavade portaal

| 8. | Tagada uimastipoliitika tulemuslik koordineerimine riiklikul tasandil |
| --- | --- |

8.

Tagada uimastipoliitika tulemuslik koordineerimine riiklikul tasandil

| 30. | Koordineerida liikmesriikide tasandil uimastipoliitika meetmeid valitsusasutuste/ministeeriumide ja asjaomaste asutuste vahel ning tagada asjakohane mitut valdkonda hõlmav esindatus või panus HDG delegatsioonides |
| --- | --- |

30.

Koordineerida liikmesriikide tasandil uimastipoliitika meetmeid valitsusasutuste/ministeeriumide ja asjaomaste asutuste vahel ning tagada asjakohane mitut valdkonda hõlmav esindatus või panus HDG delegatsioonides

Käimasolev meede

Liikmesriigid

| — | Üldine näitaja 14 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 14

| — | Horisontaalsete uimastipoliitika koordineerimismehhanismide tulemuslikkus liikmesriikide tasandil |
| --- | --- |

—

Horisontaalsete uimastipoliitika koordineerimismehhanismide tulemuslikkus liikmesriikide tasandil

| — | Valdkondadevaheliste meetmete arv narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamisel liikmesriikide tasandil |
| --- | --- |

—

Valdkondadevaheliste meetmete arv narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamisel liikmesriikide tasandil

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

Liikmesriikide aruanded

| 9. | Tagada kodanikuühiskonna osalemine uimastipoliitikas |
| --- | --- |

9.

Tagada kodanikuühiskonna osalemine uimastipoliitikas

| 31. | Edendada ja tugevdada dialoogi kodanikuühiskonna ja teadusringkondadega ning nende kaasamist uimastipoliitika väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse liikmesriikide ja ELi tasandil |
| --- | --- |

31.

Edendada ja tugevdada dialoogi kodanikuühiskonna ja teadusringkondadega ning nende kaasamist uimastipoliitika väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse liikmesriikide ja ELi tasandil

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Komisjon

Nõukogu töörühm (HDG)

Eesistujariik

| — | Õigeaegsed dialoogid ELi kodanikuühiskonna uimastifoorumi ja HDG vahel iga eesistumisperioodi ajal |
| --- | --- |

—

Õigeaegsed dialoogid ELi kodanikuühiskonna uimastifoorumi ja HDG vahel iga eesistumisperioodi ajal

| — | ELi kodanikuühiskonna foorumi kaasamine ELi narkootikumidealase tegevuskava rakendamise järelevalvesse |
| --- | --- |

—

ELi kodanikuühiskonna foorumi kaasamine ELi narkootikumidealase tegevuskava rakendamise järelevalvesse

| — | Mil määral kaasatakse kodanikuühiskond ja teadusringkonnad liikmesriikide ja ELi uimastipoliitika väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse |
| --- | --- |

—

Mil määral kaasatakse kodanikuühiskond ja teadusringkonnad liikmesriikide ja ELi uimastipoliitika väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse

| — | Õigeaegne dialoog teadusringkondade (loodus- ja sotsiaalteadused, sh neuroteadused ja käitumisalased teadusuuringud) ja HDG vahel |
| --- | --- |

—

Õigeaegne dialoog teadusringkondade (loodus- ja sotsiaalteadused, sh neuroteadused ja käitumisalased teadusuuringud) ja HDG vahel

Tagasiside ELi kodanikuühiskonna uimastifoorumilt ja kodanikuühiskonna esindajatelt liikmesriikide ja ELi tasandil

Liikmesriikide aruanded

Tagasiside teadusringkondadelt EMCDDA teaduskomitee vahendusel

4.   Rahvusvaheline koostöö

Tugevdada narkootikumidealast dialoogi ja koostööd ELi ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel terviklikul ja tasakaalustatud viisil

| Eesmärk | Meede | Ajakava | Vastutav pool | Näitaja(d) | Andmete kogumise/hindamise mehhanismid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. | Integreerida ELi narkostrateegia ELi üldisesse välispoliitika raamistikku osana terviklikust lähenemisviisist, mis täielikult ning ühtsel ja koordineeritud viisil kasutaks ära ELi kasutuses olevaid eri poliitikaid ning diplomaatilisi, poliitilisi ja rahastamise vahendeid |

Eesmärk

Meede

Ajakava

Vastutav pool

Näitaja(d)

Andmete kogumise/hindamise mehhanismid

10.

Integreerida ELi narkostrateegia ELi üldisesse välispoliitika raamistikku osana terviklikust lähenemisviisist, mis täielikult ning ühtsel ja koordineeritud viisil kasutaks ära ELi kasutuses olevaid eri poliitikaid ning diplomaatilisi, poliitilisi ja rahastamise vahendeid

| 32. | Tagada ELi uimastipoliitika sise- ja välisaspektide poliitiline ühtsus ning täielikult integreerida narkoküsimused ELi ja tema partnerite vahelistesse poliitilistesse dialoogidesse ja raamlepingutesse ning ELi propageerimistegevusse ülemaailmsete probleemide või väljakutsete alal |
| --- | --- |

32.

Tagada ELi uimastipoliitika sise- ja välisaspektide poliitiline ühtsus ning täielikult integreerida narkoküsimused ELi ja tema partnerite vahelistesse poliitilistesse dialoogidesse ja raamlepingutesse ning ELi propageerimistegevusse ülemaailmsete probleemide või väljakutsete alal

Käimasolev meede

Komisjon

Euroopa välisteenistus

Eesistujariik

Nõukogu töörühm (HDG)

Liikmesriigid

| — | Üldine näitaja 13 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 13

| — | Uimastipoliitika prioriteedid kajastuvad üha enam ELi välispoliitikas ja -meetmetes |
| --- | --- |

—

Uimastipoliitika prioriteedid kajastuvad üha enam ELi välispoliitikas ja -meetmetes

| — | Narkootikumidega seotud prioriteetide lisamine kolmandaid riike ja piirkondi käsitlevatesse ELi strateegiatesse |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud prioriteetide lisamine kolmandaid riike ja piirkondi käsitlevatesse ELi strateegiatesse

| — | Olemasolevate lepingute, strateegiadokumentide, tegevuskavade arv |
| --- | --- |

—

Olemasolevate lepingute, strateegiadokumentide, tegevuskavade arv

EEASi aruanded

| 33. | Tagada, et poliitilised prioriteedid ning nõudluse ja pakkumise vähendamise vaheline tasakaal oleks hästi kajastatud poliitikavalikutes ning välisabi programmide koostamises, rakendamises ja järelevalves eeskätt lähte- ja transiidiriikides selliste projektide kaudu, mis hõlmavad






  a) | integreeritud, tasakaalustatud ja tõenduspõhise uimastipoliitika arendamist; |
| --- | --- | --- |

33.

Tagada, et poliitilised prioriteedid ning nõudluse ja pakkumise vähendamise vaheline tasakaal oleks hästi kajastatud poliitikavalikutes ning välisabi programmide koostamises, rakendamises ja järelevalves eeskätt lähte- ja transiidiriikides selliste projektide kaudu, mis hõlmavad

a)

integreeritud, tasakaalustatud ja tõenduspõhise uimastipoliitika arendamist;

| b) | pakkumise vähendamist;
  narkootikumide lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamise ennetamist; |
| --- | --- |

b)

pakkumise vähendamist;

narkootikumide lähteainete ja lähteainete lähteainete kõrvalesuunamise ennetamist;

| c) | narkootikumide nõudluse vähendamist; ning |
| --- | --- |

c)

narkootikumide nõudluse vähendamist; ning

| d) | alternatiivseid arengumeetmeid |
| --- | --- |

d)

alternatiivseid arengumeetmeid

Käimasolev meede

Komisjon

Liikmesriigid

Euroopa välisteenistus

| — | Mil määral kajastatakse ELi uimastipoliitika prioriteete (eeskätt nõudluse ja pakkumise vähendamise vahelist tasakaalu) rahastatud prioriteetides ja projektides |
| --- | --- |

—

Mil määral kajastatakse ELi uimastipoliitika prioriteete (eeskätt nõudluse ja pakkumise vähendamise vahelist tasakaalu) rahastatud prioriteetides ja projektides

| — | Koordineeritud meetmete rakendamise tase ELi ning kolmandate riikide ja piirkondade vahelistes tegevuskavades |
| --- | --- |

—

Koordineeritud meetmete rakendamise tase ELi ning kolmandate riikide ja piirkondade vahelistes tegevuskavades

| — | Integreeritud uimastipoliitikat hõlmavate kolmandate riikide siseriiklike strateegiate ja tegevuskavade arv |
| --- | --- |

—

Integreeritud uimastipoliitikat hõlmavate kolmandate riikide siseriiklike strateegiate ja tegevuskavade arv

Komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide programmide kavandamise, järelevalve ja hindamise aruanded

| 34. | Suurendada ELi delegatsioonide suutlikkust ja tugevdada nende rolli, võimaldamaks neil tegeleda proaktiivselt uimastipoliitika küsimustega ning anda tõhusalt aru kohaliku uimastiolukorra kohta |
| --- | --- |

34.

Suurendada ELi delegatsioonide suutlikkust ja tugevdada nende rolli, võimaldamaks neil tegeleda proaktiivselt uimastipoliitika küsimustega ning anda tõhusalt aru kohaliku uimastiolukorra kohta

2017–2020

Euroopa välisteenistus

Komisjon

Liikmesriigid

| — | Asjakohaste teadmiste, koolituse ja poliitiliste nõuannete tagamine ELi delegatsioonidele |
| --- | --- |

—

Asjakohaste teadmiste, koolituse ja poliitiliste nõuannete tagamine ELi delegatsioonidele

| — | ELi delegatsioonide vahel uimastiküsimuste alase piirkondliku võrgustumise edendamine |
| --- | --- |

—

ELi delegatsioonide vahel uimastiküsimuste alase piirkondliku võrgustumise edendamine

| — | Liikmesriikidega tegevuse koordineerimise edendamine |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidega tegevuse koordineerimise edendamine

EEASi ja komisjoni aruanded

ELi delegatsioonid

Dublini rühma aruanded

| 35. | Edendada ja rakendada koostöös kolmandate riikidega ELi lähenemisviisi alternatiivse arengu suhtes (kooskõlas ELi narkostrateegiaga aastateks 2013–2020, ELi lähenemisviisiga alternatiivse arengu suhtes ja ÜRO 2013. aasta juhtpõhimõtetega alternatiivse arengu kohta), võttes arvesse inimõigusi, inimeste julgeolekut, soopõhiseid aspekte ja teatavaid raamtingimusi, sealhulgas






  a) | kaasata alternatiivne areng liikmesriikide laiemasse tegevuskavasse, innustades seda soovivaid kolmandaid riike kaasama alternatiivset arengut oma riiklikesse strateegiatesse; |
| --- | --- | --- |

35.

Edendada ja rakendada koostöös kolmandate riikidega ELi lähenemisviisi alternatiivse arengu suhtes (kooskõlas ELi narkostrateegiaga aastateks 2013–2020, ELi lähenemisviisiga alternatiivse arengu suhtes ja ÜRO 2013. aasta juhtpõhimõtetega alternatiivse arengu kohta), võttes arvesse inimõigusi, inimeste julgeolekut, soopõhiseid aspekte ja teatavaid raamtingimusi, sealhulgas

a)

kaasata alternatiivne areng liikmesriikide laiemasse tegevuskavasse, innustades seda soovivaid kolmandaid riike kaasama alternatiivset arengut oma riiklikesse strateegiatesse;

| b) | panustada algatustesse, mille eesmärk on vähendada vaesust, konflikte ja haavatavust, toetades jätkusuutlikke, legaalseid ja sootundlikke elatise teenimise võimalusi inimestele, kes olid varem või on praegu kaasatud ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamisse |
| --- | --- |

b)

panustada algatustesse, mille eesmärk on vähendada vaesust, konflikte ja haavatavust, toetades jätkusuutlikke, legaalseid ja sootundlikke elatise teenimise võimalusi inimestele, kes olid varem või on praegu kaasatud ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamisse

| c) | tagada ELi ja liikmesriikide rahastamise ja teadmiste piisav tase, et jätkuvalt tugevdada ja toetada kolmandate riikide jõupingutusi ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise probleemiga võitlemisel ja selle ärahoidmisel maaelu arengu meetmete kaudu ning õigusriigi põhimõtete tugevdamisel, et tegeleda vaesuse vähendamise, rahvatervise, ohutuse ja julgeoleku probleemidega |
| --- | --- |

c)

tagada ELi ja liikmesriikide rahastamise ja teadmiste piisav tase, et jätkuvalt tugevdada ja toetada kolmandate riikide jõupingutusi ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise probleemiga võitlemisel ja selle ärahoidmisel maaelu arengu meetmete kaudu ning õigusriigi põhimõtete tugevdamisel, et tegeleda vaesuse vähendamise, rahvatervise, ohutuse ja julgeoleku probleemidega

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Komisjon

Euroopa välisteenistus

| — | Kolmandate riikide selliste siseriiklike poliitikapõhimõtete, strateegiate ja tegevuskavade arv, mis sisaldavad






  — | integreeritud lähenemisviise ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise probleemi suhtes ning |
| --- | --- | --- |

—

Kolmandate riikide selliste siseriiklike poliitikapõhimõtete, strateegiate ja tegevuskavade arv, mis sisaldavad

—

integreeritud lähenemisviise ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise probleemi suhtes ning

| — | tulemuslikult organiseeritud alternatiivse arengu algatusi |
| --- | --- |

—

tulemuslikult organiseeritud alternatiivse arengu algatusi

| — | Selliste hinnatud projektide arv, millel on positiivsed tulemused seoses jätkusuutlike, legaalsete ja sootundlike elatise teenimise võimalustega |
| --- | --- |

—

Selliste hinnatud projektide arv, millel on positiivsed tulemused seoses jätkusuutlike, legaalsete ja sootundlike elatise teenimise võimalustega

| — | Inimarengu näitajate paranemine |
| --- | --- |

—

Inimarengu näitajate paranemine

| — | ELi ja liikmesriikide rahastatavate selliste maaelu arengu projektide ja programmide arv, mis hõlmavad ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise piirkondi või ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise riskiga piirkondi |
| --- | --- |

—

ELi ja liikmesriikide rahastatavate selliste maaelu arengu projektide ja programmide arv, mis hõlmavad ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise piirkondi või ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise riskiga piirkondi

| — | Teated ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise pikaajalise vähenemise kohta kohalikul tasandil |
| --- | --- |

—

Teated ebaseaduslike narkootiliste ainete kasvatamise pikaajalise vähenemise kohta kohalikul tasandil

UNODC ja INCB aruanded ELi-väliste riikide uimastipoliitika kohta

ELi ja liikmesriikide projektide ja programmide järelevalve ja hindamise aruanded

ÜRO Arenguprogrammi inimarengu aruanded

Dublini rühma aruanded ELi-väliste riikide kohta

| 36. | Toetada kolmandaid riike, sealhulgas nende riikide kodanikuühiskonda ohu ja kahju vähendamise algatuste väljatöötamisel ja rakendamisel eeskätt paikades, kus on kasvav narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivate nakkushaiguste (nagu, kuid mitte ainult HIV ja viirushepatiit, ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos) levimise oht |
| --- | --- |

36.

Toetada kolmandaid riike, sealhulgas nende riikide kodanikuühiskonda ohu ja kahju vähendamise algatuste väljatöötamisel ja rakendamisel eeskätt paikades, kus on kasvav narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivate nakkushaiguste (nagu, kuid mitte ainult HIV ja viirushepatiit, ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos) levimise oht

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Komisjon

Euroopa välisteenistus

| — | Ohu ja kahju vähendamise välja töötatud algatuste arv ja kvaliteet |
| --- | --- |

—

Ohu ja kahju vähendamise välja töötatud algatuste arv ja kvaliteet

| — | Narkootikumidega seotud surmajuhtumite esinemine kolmandates riikides ning narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivate nakkushaiguste (nagu, kuid mitte ainult HIV ja viirushepatiit, ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos) esinemine |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud surmajuhtumite esinemine kolmandates riikides ning narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivate nakkushaiguste (nagu, kuid mitte ainult HIV ja viirushepatiit, ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos) esinemine

WHO aruanded

Dublini rühma aruanded ELi-väliste riikide kohta

Euroopa välisteenistuse, komisjoni ja liikmesriikide vaheline teabevahetus ELi-väliste riikide poliitika kohta

| 37. | Toetada kolmandaid riike narkootikumidega seotud organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas uimastikaubanduse vastases võitluses järgmise tegevuse abil:






  a) | jälitusteabe jagamine ja parimate tavade vahetamine; |
| --- | --- | --- |

37.

Toetada kolmandaid riike narkootikumidega seotud organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas uimastikaubanduse vastases võitluses järgmise tegevuse abil:

a)

jälitusteabe jagamine ja parimate tavade vahetamine;

| b) | uimastivastase võitluse suutlikkuse tugevdamine ning teadmiste kogumine lähte- ja transiidiriikide kohta; |
| --- | --- |

b)

uimastivastase võitluse suutlikkuse tugevdamine ning teadmiste kogumine lähte- ja transiidiriikide kohta;

| c) | koostöö rahvusvaheliste partneritega, et võidelda selliste uimastikaubanduse võimaldajatega nagu korruptsioon, nõrgad institutsioonid, halvad valitsemistavad ja finantsküsimuste regulatiivse kontrolli puudumine; |
| --- | --- |

c)

koostöö rahvusvaheliste partneritega, et võidelda selliste uimastikaubanduse võimaldajatega nagu korruptsioon, nõrgad institutsioonid, halvad valitsemistavad ja finantsküsimuste regulatiivse kontrolli puudumine;

| d) | koostöö tugevdamine vara tuvastamise ja tagasivõtmise valdkonnas eeskätt selleks ette nähtud riiklike platvormide loomise kaudu ning |
| --- | --- |

d)

koostöö tugevdamine vara tuvastamise ja tagasivõtmise valdkonnas eeskätt selleks ette nähtud riiklike platvormide loomise kaudu ning

| e) | piirkondliku ja piirkondadesisese koostöö tihendamine |
| --- | --- |

e)

piirkondliku ja piirkondadesisese koostöö tihendamine

| f) | õigusriigi ja rahvusvaheliste inimõigusalaste standardite ja põhimõtete kaasamine uimastitega seotud õiguskaitsemeetmetesse |
| --- | --- |

f)

õigusriigi ja rahvusvaheliste inimõigusalaste standardite ja põhimõtete kaasamine uimastitega seotud õiguskaitsemeetmetesse

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Euroopa välisteenistus

Komisjon

Europol

| — | ELi-välistele riikidele suunatud ELi ja liikmesriikide projektide ja programmide arv ning tõhusus |
| --- | --- |

—

ELi-välistele riikidele suunatud ELi ja liikmesriikide projektide ja programmide arv ning tõhusus

| — | Uimastikaubanduse püsiv vähenemine |
| --- | --- |

—

Uimastikaubanduse püsiv vähenemine

Komisjoni ja liikmesriikide aruanded

Europoli aruanded

EEASi aruanded

UNODC iga-aastane aruanne narkootikumide kohta maailmas

| 38. | a) | tugevdada koostööd ja/või pidada dialoogi partneritega, kelle hulka kuuluvad






  — | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid |
| --- | --- | --- | --- |

38.

a)

tugevdada koostööd ja/või pidada dialoogi partneritega, kelle hulka kuuluvad

—

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid

| — | Euroopa naabruspoliitika riigid |
| --- | --- |

—

Euroopa naabruspoliitika riigid

| — | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid

| — | Venemaa Föderatsioon |
| --- | --- |

—

Venemaa Föderatsioon

| — | muud prioriteetsed riigid või piirkonnad, eeskätt






  — | Afganistan, Pakistan ja Iraan |
| --- | --- | --- |

—

muud prioriteetsed riigid või piirkonnad, eeskätt

—

Afganistan, Pakistan ja Iraan

| — | Kesk-Aasia vabariigid |
| --- | --- |

—

Kesk-Aasia vabariigid

| — | Hiina |
| --- | --- |

—

Hiina

| — | Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond (CELAC) |
| --- | --- |

—

Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond (CELAC)

| — | Aafrika, eeskätt Lääne-Aafrika |
| --- | --- |

—

Aafrika, eeskätt Lääne-Aafrika

| — | Muud riigid, olenevalt riigi enda ja rahvusvahelistest arengusuundumustest |
| --- | --- |

—

Muud riigid, olenevalt riigi enda ja rahvusvahelistest arengusuundumustest

| b) | uurida koostöövõimalusi (näiteks kahepoolsed dialoogid, ühisprojektid) ELi mittekuuluvate riikidega narkootikumidega seotud tõsiste küsimuste osas |
| --- | --- |

b)

uurida koostöövõimalusi (näiteks kahepoolsed dialoogid, ühisprojektid) ELi mittekuuluvate riikidega narkootikumidega seotud tõsiste küsimuste osas

Käimasolev meede

Eesistujariikide kolmik

Komisjon

Euroopa välisteenistus

Liikmesriigid

| — | Üldine näitaja 13 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 13

| — | Tugevam koostöö asjaomaste partneritega narkootikumide valdkonnas |
| --- | --- |

—

Tugevam koostöö asjaomaste partneritega narkootikumide valdkonnas

| — | Korraldatud dialoogid |
| --- | --- |

—

Korraldatud dialoogid

| — | Kokku lepitud deklaratsioonid |
| --- | --- |

—

Kokku lepitud deklaratsioonid

| — | Rakendatud programmid ja tegevuskavad |
| --- | --- |

—

Rakendatud programmid ja tegevuskavad

EEASi aruanded

Asjakohaste tegevuskavade rakendamise aruanded, kui need on kättesaadavad

| 39. | Täiustada Dublini rühma konsultatsioonimehhanismi tõhustatud ELi koordineerimise ja osalemise teel ning soovituste parema sõnastamise, rakendamise ja levitamise teel |
| --- | --- |

39.

Täiustada Dublini rühma konsultatsioonimehhanismi tõhustatud ELi koordineerimise ja osalemise teel ning soovituste parema sõnastamise, rakendamise ja levitamise teel

Käimasolev meede

Dublini rühm

Komisjon

Euroopa välisteenistus

Liikmesriigid

| — | Aktiivsuse tase Dublini rühma eri struktuurides, sealhulgas tulemuslikult ellu viidud Dublini rühma soovituste arv |
| --- | --- |

—

Aktiivsuse tase Dublini rühma eri struktuurides, sealhulgas tulemuslikult ellu viidud Dublini rühma soovituste arv

| — | Dublini rühma töömeetodite ajakohastamine |
| --- | --- |

—

Dublini rühma töömeetodite ajakohastamine

Dublini rühma aruanded

| 40. | Korraldada iga-aastane dialoog kolmandatele riikidele ELi ja liikmesriikide poolt antud narkootikumidealase abi kohta, millega kaasneb ajakohastatud kirjalik aruanne |
| --- | --- |

40.

Korraldada iga-aastane dialoog kolmandatele riikidele ELi ja liikmesriikide poolt antud narkootikumidealase abi kohta, millega kaasneb ajakohastatud kirjalik aruanne

Alates 2017

Komisjon

Euroopa välisteenistus

Liikmesriigid

| — | Vähemalt kord aastas komisjoni ja Euroopa välisteenistuse tehtav ettekanne HDG-le |
| --- | --- |

—

Vähemalt kord aastas komisjoni ja Euroopa välisteenistuse tehtav ettekanne HDG-le

Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse aruanded

Liikmesriikide aruanded

Projektide ja programmide järelevalve ja hindamise süsteem ja aruanded

| 41. | Tagada, et inimõiguste edendamine ja kaitse oleks täielikult integreeritud poliitilistesse dialoogidesse ning asjaomaste narkootikumidealaste programmide ja projektide kavandamisse ja rakendamisse, sealhulgas õigustel põhineva lähenemisviisi rakendamise ja kohandatud inimõigustealase suunamise ja mõjuhindamise vahendi abil |
| --- | --- |

41.

Tagada, et inimõiguste edendamine ja kaitse oleks täielikult integreeritud poliitilistesse dialoogidesse ning asjaomaste narkootikumidealaste programmide ja projektide kavandamisse ja rakendamisse, sealhulgas õigustel põhineva lähenemisviisi rakendamise ja kohandatud inimõigustealase suunamise ja mõjuhindamise vahendi abil

Käimasolev meede

Komisjon

COHOM/EEAS

Liikmesriigid

| — | Inimõiguste tulemuslik integreerimine narkootikumidega seotud ELi välispoliitikasse ja meetmetesse |
| --- | --- |

—

Inimõiguste tulemuslik integreerimine narkootikumidega seotud ELi välispoliitikasse ja meetmetesse

| — | Inimõigustealase suunamise ja mõjuhindamise vahendi rakendamine |
| --- | --- |

—

Inimõigustealase suunamise ja mõjuhindamise vahendi rakendamine

ELi iga-aastane aruanne inimõiguste kohta

Liikmesriikide aruanded

| 11. | Parandada ELi lähenemisviisi sidusust ja ELi nähtavust ÜROs ning tugevdada ELi tegevuse koordineerimist narkootikumide valdkonnaga seotud rahvusvaheliste organitega |
| --- | --- |

11.

Parandada ELi lähenemisviisi sidusust ja ELi nähtavust ÜROs ning tugevdada ELi tegevuse koordineerimist narkootikumide valdkonnaga seotud rahvusvaheliste organitega

| 42. | Aidata kujundada rahvusvahelise uimastipoliitika tegevuskava muu hulgas järgmiste meetmete teel:






  a) | ELi ja liikmesriikide delegatsioonide kindlameelsem tegevus ÜRO Peaassambleel ning ÜRO narkootikumide komisjonis (CND); |
| --- | --- | --- |

42.

Aidata kujundada rahvusvahelise uimastipoliitika tegevuskava muu hulgas järgmiste meetmete teel:

a)

ELi ja liikmesriikide delegatsioonide kindlameelsem tegevus ÜRO Peaassambleel ning ÜRO narkootikumide komisjonis (CND);

| b) | ELi ja liikmesriikide delegatsioonide koordineeritud tegevus kõigil muudel uimastitega seotud küsimustega tegelevatel ÜRO foorumitel (nt maailma terviseassamblee, Inimõiguste Nõukogu, kestliku arengu kõrgetasemeline poliitiline foorum); |
| --- | --- |

b)

ELi ja liikmesriikide delegatsioonide koordineeritud tegevus kõigil muudel uimastitega seotud küsimustega tegelevatel ÜRO foorumitel (nt maailma terviseassamblee, Inimõiguste Nõukogu, kestliku arengu kõrgetasemeline poliitiline foorum);

| c) | ÜRO Peaassambleel ning CNDs väljendatavate ELi ühiste seisukohtade ja ühiste resolutsioonide ettevalmistamine, kooskõlastamine ja vastuvõtmine, sealhulgas seoses ainete lisamisega, ning selle tagamine, et EL väljendaks end seal ja muudel rahvusvahelistel foorumitel selgelt ja ühehäälselt; |
| --- | --- |

c)

ÜRO Peaassambleel ning CNDs väljendatavate ELi ühiste seisukohtade ja ühiste resolutsioonide ettevalmistamine, kooskõlastamine ja vastuvõtmine, sealhulgas seoses ainete lisamisega, ning selle tagamine, et EL väljendaks end seal ja muudel rahvusvahelistel foorumitel selgelt ja ühehäälselt;

| d) | ÜRO peaassamblee 2016. aasta erakorralise istungjärgu lõppdokumendi soovituste täitmise edendamine ja jälgimine; tegemist on olulise lähtedokumendiga rahvusvahelise uimastipoliitika alaste arutelude pidamiseks kõigil asjaomastel foorumitel |
| --- | --- |

d)

ÜRO peaassamblee 2016. aasta erakorralise istungjärgu lõppdokumendi soovituste täitmise edendamine ja jälgimine; tegemist on olulise lähtedokumendiga rahvusvahelise uimastipoliitika alaste arutelude pidamiseks kõigil asjaomastel foorumitel

| e) | CND 62. istungjärgul toimuv ministrite kohtumine 2019. aastal Viinis ning |
| --- | --- |

e)

CND 62. istungjärgul toimuv ministrite kohtumine 2019. aastal Viinis ning

| f) | kodanikuühiskonna ja teadusringkondade sisukas kaasamine läbivaatamisprotsessi |
| --- | --- |

f)

kodanikuühiskonna ja teadusringkondade sisukas kaasamine läbivaatamisprotsessi

Käimasolev meede

Euroopa välisteenistus

Eesistujariik

Liikmesriigid

Komisjon

Nõukogu

Nõukogu töörühm (HDG)

| — | Üldine näitaja 13 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 13

| — | ELi nimel tehtud avalduste arv CNDs ja ÜRO muudel foorumitel |
| --- | --- |

—

ELi nimel tehtud avalduste arv CNDs ja ÜRO muudel foorumitel

| — | ELi ühiste seisukohtade arv, mida teised piirkonnad ja rahvusvahelised organid on toetanud |
| --- | --- |

—

ELi ühiste seisukohtade arv, mida teised piirkonnad ja rahvusvahelised organid on toetanud

| — | ELi ühiste seisukohtade arv CND otsuste kohta seoses ainete lisamisega |
| --- | --- |

—

ELi ühiste seisukohtade arv CND otsuste kohta seoses ainete lisamisega

| — | CND otsuste tulemus seoses ainete lisamisega |
| --- | --- |

—

CND otsuste tulemus seoses ainete lisamisega

| — | ÜROs (sh CNDs) ELi resolutsioonide eduka vastuvõtmise tase |
| --- | --- |

—

ÜROs (sh CNDs) ELi resolutsioonide eduka vastuvõtmise tase

| — | ELi poliitika tulemuslik edendamine ÜROs, sh CNDs |
| --- | --- |

—

ELi poliitika tulemuslik edendamine ÜROs, sh CNDs

| — | ELi ühise seisukoha vastuvõtmine 2019. aasta läbivaatamisprotsessi kohta; ELi panus 2019. aasta protsessi üksikasjade väljatöötamisse CND poolt |
| --- | --- |

—

ELi ühise seisukoha vastuvõtmine 2019. aasta läbivaatamisprotsessi kohta; ELi panus 2019. aasta protsessi üksikasjade väljatöötamisse CND poolt

| — | ELi ühise seisukoha elluviimine pärast ÜRO peaassamblee erakorralise istungjärgu protsessi |
| --- | --- |

—

ELi ühise seisukoha elluviimine pärast ÜRO peaassamblee erakorralise istungjärgu protsessi

| — | ÜRO poliitilise avalduse ja tegevuskava (mis on suunatud integreeritud ja tasakaalustatud strateegia väljatöötamisele ülemaailmse narkoprobleemiga võitlemiseks) 2019. aasta läbivaatamise tulemused |
| --- | --- |

—

ÜRO poliitilise avalduse ja tegevuskava (mis on suunatud integreeritud ja tasakaalustatud strateegia väljatöötamisele ülemaailmse narkoprobleemiga võitlemiseks) 2019. aasta läbivaatamise tulemused

| — | Edusammud narkootikumidega seotud aastatuhande arengueesmärkide täitmisel |
| --- | --- |

—

Edusammud narkootikumidega seotud aastatuhande arengueesmärkide täitmisel

EEASi aruanded

Lähenemisnäitaja

2019. aasta läbivaatamise tulemus

Aastaaruanded aastatuhande arengueesmärkide kohta

| 43. | Tugevdada partnerlust UNODCga, WHO UNAIDSiga ja teiste asjaomaste ÜRO asutustega, rahvusvaheliste ja piirkondlike organite ja organisatsioonidega ning algatustega (nagu Euroopa Nõukogu ja Pariisi pakti algatus) |
| --- | --- |

43.

Tugevdada partnerlust UNODCga, WHO UNAIDSiga ja teiste asjaomaste ÜRO asutustega, rahvusvaheliste ja piirkondlike organite ja organisatsioonidega ning algatustega (nagu Euroopa Nõukogu ja Pariisi pakti algatus)

Käimasolev meede

Nõukogu

Euroopa välisteenistus

Komisjon

Eesistujariik

Nõukogu töörühm (HDG)

EMCDDA

| — | Üldised näitajad 13, 15 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 13, 15

| — | ELi ning asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organite ja organisatsioonide vaheliste teabevahetuste ja tegevuste ning algatuste arv |
| --- | --- |

—

ELi ning asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organite ja organisatsioonide vaheliste teabevahetuste ja tegevuste ning algatuste arv

| — | Asjaomaste organitega loodud partnerluse tulemuslikkus |
| --- | --- |

—

Asjaomaste organitega loodud partnerluse tulemuslikkus

Liikmesriikide, Euroopa välisteenistuse ja komisjoni aruanded

| 12. | Toetada sihtotstarbelise abi ja järelevalve teel ühinevate riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide tegevust ELi narkootikumidealase acquis’ga kohanemisel ja selle ülevõtmisel |
| --- | --- |

12.

Toetada sihtotstarbelise abi ja järelevalve teel ühinevate riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide tegevust ELi narkootikumidealase acquis’ga kohanemisel ja selle ülevõtmisel

| 44. | Pakkuda sihtotstarbelist tehnilist abi ning vajaduse korral muud abi ja toetust ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele, et hõlbustada nende kohanemist ELi narkootikumidealase acquis’ga ja selle ülevõtmist |
| --- | --- |

44.

Pakkuda sihtotstarbelist tehnilist abi ning vajaduse korral muud abi ja toetust ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele, et hõlbustada nende kohanemist ELi narkootikumidealase acquis’ga ja selle ülevõtmist

Käimasolev meede

Komisjon

Liikmesriigid

EMCDDA

Europol

Eurojust

Frontex

Euroopa välisteenistus

| — | Üldine näitaja 15 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 15

| — | ELi acquis‘ järgimise edenemine kõnealustes riikides |
| --- | --- |

—

ELi acquis‘ järgimise edenemine kõnealustes riikides

| — | Lõpuleviidud projektide arv ja kvaliteet |
| --- | --- |

—

Lõpuleviidud projektide arv ja kvaliteet

| — | Riiklike narkostrateegiate ja riiklike narkootikumidealase koordineerimise struktuuride loomine |
| --- | --- |

—

Riiklike narkostrateegiate ja riiklike narkootikumidealase koordineerimise struktuuride loomine

EMCDDA aruanded

Ühinevate riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide aruanded

5.   Teave, teadusuuringud, seire ja hindamine

Panustada sellesse, et paremini mõistetaks uimastiküsimuse kõiki aspekte ja meetmete mõju, et luua poliitikatele ja meetmetele usaldusväärne ja terviklik tõenduspõhi

| Eesmärk | Meede | Ajakava | Vastutav pool | Näitaja(d) | Andmete kogumise/hindamise mehhanismid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. | Tagada piisavad investeeringud teadusuuringutesse, andmete kogumisse, seiresse, hindamisse ja teabevahetusse uimastite nähtuse kõikides aspektides |

Eesmärk

Meede

Ajakava

Vastutav pool

Näitaja(d)

Andmete kogumise/hindamise mehhanismid

13.

Tagada piisavad investeeringud teadusuuringutesse, andmete kogumisse, seiresse, hindamisse ja teabevahetusse uimastite nähtuse kõikides aspektides

| 45. | Edendada ELi tasandil narkoalaste mitut valdkonda hõlmatavate teadusuuringute ja uurimuste asjakohast rahastamist muu hulgas ELi seonduvate rahastamisprogrammide (2014–2020) kaudu |
| --- | --- |

45.

Edendada ELi tasandil narkoalaste mitut valdkonda hõlmatavate teadusuuringute ja uurimuste asjakohast rahastamist muu hulgas ELi seonduvate rahastamisprogrammide (2014–2020) kaudu

2017–2020

Liikmesriigid

Komisjon

| — | Eri programmidele ja projektidele ette nähtud ELi rahastamisvahendite maht ja liik |
| --- | --- |

—

Eri programmidele ja projektidele ette nähtud ELi rahastamisvahendite maht ja liik

Komisjon

Aruandlus iga-aastase teadusuuringutealase dialoogi raames

| 46. | Tagada, et ELi toetatud projektid






  a) | võtavad arvesse ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava prioriteete; |
| --- | --- | --- |

46.

Tagada, et ELi toetatud projektid

a)

võtavad arvesse ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava prioriteete;

| b) | võtavad arvesse puudujääke poliitika väljatöötamises; |
| --- | --- |

b)

võtavad arvesse puudujääke poliitika väljatöötamises;

| c) | annavad selge lisaväärtuse ning tagavad ühtsuse ja koostoime ning |
| --- | --- |

c)

annavad selge lisaväärtuse ning tagavad ühtsuse ja koostoime ning

| d) | hoiavad ära kattuvuse muudes programmides ja organites tehtavate teadusuuringutega; |
| --- | --- |

d)

hoiavad ära kattuvuse muudes programmides ja organites tehtavate teadusuuringutega;

| e) | võtavad arvesse käitumisalaste teadusuuringute ja neuroteaduste tähtsust (8) |
| --- | --- |

e)

võtavad arvesse käitumisalaste teadusuuringute ja neuroteaduste tähtsust (8)

| f) | sisaldavad selgeid näitajaid nende mõju mõõtmiseks |
| --- | --- |

f)

sisaldavad selgeid näitajaid nende mõju mõõtmiseks

2017–2020

Komisjon

EMCDDA

| — | ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava prioriteetide lisamine ELi rahastatud narkoalaste teadusuuringute rahastamise ja hindamise kriteeriumidesse |
| --- | --- |

—

ELi narkostrateegia ja narkootikumidealase tegevuskava prioriteetide lisamine ELi rahastatud narkoalaste teadusuuringute rahastamise ja hindamise kriteeriumidesse

| — | ELi rahastatud narkoalaste teadusuuringutega seoses antud teadusstipendiumide ja sõlmitud lepingute arv, mõju, vastastikune täiendavus ja väärtus |
| --- | --- |

—

ELi rahastatud narkoalaste teadusuuringutega seoses antud teadusstipendiumide ja sõlmitud lepingute arv, mõju, vastastikune täiendavus ja väärtus

| — | Mõjukates eelretsenseeritud teadusväljaannetes avaldatud ELi rahastatud narkoalaste artiklite ja uuringuaruannete arv |
| --- | --- |

—

Mõjukates eelretsenseeritud teadusväljaannetes avaldatud ELi rahastatud narkoalaste artiklite ja uuringuaruannete arv

| — | Iga-aastane arutelu HDGs ELi poolt rahastatud narkootikumidealaste teadusuuringute projektide üle, sealhulgas EMCDDA teaduskomitee soovitused teadusuuringute prioriteetide kohta |
| --- | --- |

—

Iga-aastane arutelu HDGs ELi poolt rahastatud narkootikumidealaste teadusuuringute projektide üle, sealhulgas EMCDDA teaduskomitee soovitused teadusuuringute prioriteetide kohta

Uuringuprojektide aruanded

EMCDDA teaduskomitee soovitused teadusuuringute prioriteetide kohta

Science Citation Index ja samalaadsed bibliomeetrilised vahendid

ERANIDi poolt välja töötatud strateegilised teadusuuringute tegevuskavad

| 47. | Edendada poliitikate ja sekkumiste tõenduspõhist hindamist riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil |
| --- | --- |

47.

Edendada poliitikate ja sekkumiste tõenduspõhist hindamist riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil

2017-2020

Komisjon

Liikmesriigid

EMCDDA

| — | Üldine näitaja 14 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 14

| — | EMCDDA juhend riiklike protsesside toetuseks kasutatud hindamise kohta |
| --- | --- |

—

EMCDDA juhend riiklike protsesside toetuseks kasutatud hindamise kohta

| — | Sihtotstarbeliste uurimuste tegemine ELi ja rahvusvaheliste uimastipoliitikate tulemuslikkuse ja mõju kohta |
| --- | --- |

—

Sihtotstarbeliste uurimuste tegemine ELi ja rahvusvaheliste uimastipoliitikate tulemuslikkuse ja mõju kohta

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

| 48. | Jagada teavet ja analüüsida tõhusamalt (sealhulgas teabeallikaid kaardistades) seoseid uimastikaubanduse ja:






  a) | terroristlike rühmituste või terroristliku tegevuse rahastamise vahel, sealhulgas igasuguse kattuvuse kohta uimastite tootmise ja nendega kauplemise piirkondade ja konfliktipiirkondade vahel; ELis asuvate terrorirühmituste ebaseaduslikust tegevusest, sealhulgas uimastikaubandusest saadud tuludest rahastamise vahel; |
| --- | --- | --- |

48.

Jagada teavet ja analüüsida tõhusamalt (sealhulgas teabeallikaid kaardistades) seoseid uimastikaubanduse ja:

a)

terroristlike rühmituste või terroristliku tegevuse rahastamise vahel, sealhulgas igasuguse kattuvuse kohta uimastite tootmise ja nendega kauplemise piirkondade ja konfliktipiirkondade vahel; ELis asuvate terrorirühmituste ebaseaduslikust tegevusest, sealhulgas uimastikaubandusest saadud tuludest rahastamise vahel;

| b) | rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vahel (luues koostoime ELi tegevuskavaga rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020), milles nähakse ette inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja muude kuritegude (näiteks uimastikaubanduse) vahelisi seoseid käsitlevad uuringud ja riskianalüüsid), sealhulgas:






  — | Keskendumine haavatavatele rändajatele ja nende võimalikule kasutamisele uimastikaubanduse eesmärgil ja/või uimastite lõppkasutajatena, eelkõige alaealistele ja naistele. |
| --- | --- | --- |

b)

rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vahel (luues koostoime ELi tegevuskavaga rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2015–2020), milles nähakse ette inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja muude kuritegude (näiteks uimastikaubanduse) vahelisi seoseid käsitlevad uuringud ja riskianalüüsid), sealhulgas:

—

Keskendumine haavatavatele rändajatele ja nende võimalikule kasutamisele uimastikaubanduse eesmärgil ja/või uimastite lõppkasutajatena, eelkõige alaealistele ja naistele.

| — | Igasuguse kattuvuse uurimine uimastikaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike rühmituste, tegutsemisviiside ja marsruutide vahel. |
| --- | --- |

—

Igasuguse kattuvuse uurimine uimastikaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike rühmituste, tegutsemisviiside ja marsruutide vahel.

| c) | inimkaubanduse vahel, luues koostoime inimkaubandust käsitleva ELi õigus- ja poliitilise raamistikuga, sealhulgas inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegiaga aastateks 2012–2016 |
| --- | --- |

c)

inimkaubanduse vahel, luues koostoime inimkaubandust käsitleva ELi õigus- ja poliitilise raamistikuga, sealhulgas inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegiaga aastateks 2012–2016

2017–2020

Liikmesriigid

Komisjon

inimkaubandusevastase võitluse koordinaator

EMCDDA

Europol

Frontex

FRA

EIGE

Nõukogu töörühm

(COSI

COTER

TWP

HLWG)

| — | Mil määral on paranenud arusaamine võimalikest seostest uimastikaubanduse ja järgmise vahel:






  — | terrorismi rahastamine |
| --- | --- | --- |

—

Mil määral on paranenud arusaamine võimalikest seostest uimastikaubanduse ja järgmise vahel:

—

terrorismi rahastamine

| — | rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine |
| --- | --- |

—

rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine

| — | inimkaubandus |
| --- | --- |

—

inimkaubandus

| — | ELi ja riikide panused (neid küsimusi käsitlevad aruanded, uuringud ja artiklid) |
| --- | --- |

—

ELi ja riikide panused (neid küsimusi käsitlevad aruanded, uuringud ja artiklid)

Liikmesriikide aruanded

Komisjoni aruanded

ELi ametite aruanded (EMCDDA, Europol

Frontex ja FRA oma korrapärase aruandluse raames

EIGE oma korrapärase aruandluse raames

FATFi riskihinnangud

| 14. | Jätkata võrgustumist ja koostööd ning arendada suutlikkust ELi teabeinfrastruktuuris, mis hõlmab narkootikumidega (eeskätt ebaseaduslike narkootikumidega) seotud teavet, teadusuuringuid, seiret ja hindamist |
| --- | --- |

14.

Jätkata võrgustumist ja koostööd ning arendada suutlikkust ELi teabeinfrastruktuuris, mis hõlmab narkootikumidega (eeskätt ebaseaduslike narkootikumidega) seotud teavet, teadusuuringuid, seiret ja hindamist

| 49. | Koostöös asjaomaste pooltega teha jätkuvalt terviklikke analüüse järgmistel teemadel:






  a) | ELi olukord narkootikumide valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

49.

Koostöös asjaomaste pooltega teha jätkuvalt terviklikke analüüse järgmistel teemadel:

a)

ELi olukord narkootikumide valdkonnas;

| b) | narkootikumide tarvitamise dünaamika elanikkonnas üldiselt ja sihtrühmades |
| --- | --- |

b)

narkootikumide tarvitamise dünaamika elanikkonnas üldiselt ja sihtrühmades

| c) | narkootikumide tarvitamisele reageerimine |
| --- | --- |

c)

narkootikumide tarvitamisele reageerimine

ja õigeaegselt esitada ajakohastatud teavet EMCDDA poolt ELi 2017. aasta kanepit käsitlevate õigusaktide ülevaate kohta ning jätkuvalt jälgida liikmesriikide ja kolmandate riikide kanepit käsitlevaid õigusakte ning anda nende kohta aru

Käimasolev meede

EMCDDA

Europol

Liikmesriigid

Komisjon

| — | Üldised näitajad 1–15 |
| --- | --- |

—

Üldised näitajad 1–15

| — | Teadmusbaasis praegu esinevate puudujääkide kindlaksmääramine ja ELi tasandi raamistiku väljatöötamine praeguste andmekogude põhjal tehtavate analüüside maksimeerimiseks |
| --- | --- |

—

Teadmusbaasis praegu esinevate puudujääkide kindlaksmääramine ja ELi tasandi raamistiku väljatöötamine praeguste andmekogude põhjal tehtavate analüüside maksimeerimiseks

| — | Narkootikumidega seotud olukorra ülevaadete ja temaatiliste analüüside arv |
| --- | --- |

—

Narkootikumidega seotud olukorra ülevaadete ja temaatiliste analüüside arv

EMCDDA aruanded

Liikmesriikide aruanded

Kodanikuühiskonna uimastifoorum

Komisjon

| 50. | Tõhustada uimastiküsimusega tegelevate isikute tõenduspõhist koolitamist |
| --- | --- |

50.

Tõhustada uimastiküsimusega tegelevate isikute tõenduspõhist koolitamist

2017–2020

Liikmesriigid

EMCDDA

CEPOL

| — | Narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamise aspektides töötajate koolitamise algatuste arv liikmesriikide ja ELi tasandil |
| --- | --- |

—

Narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamise aspektides töötajate koolitamise algatuste arv liikmesriikide ja ELi tasandil

| — | Selliste elluviidud algatuste arv, mis käsitlevad töötajate koolitamist seoses narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamise valdkonna andmete kogumise ja aruandlusega liikmesriikide ja ELi tasandil |
| --- | --- |

—

Selliste elluviidud algatuste arv, mis käsitlevad töötajate koolitamist seoses narkootikumide nõudluse ja pakkumise vähendamise valdkonna andmete kogumise ja aruandlusega liikmesriikide ja ELi tasandil

Liikmesriikide aruanded

CEPOLi aastaaruanne

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

| 51. | Tõhustada andmete kogumist, uurimist, analüüsimist ja aruandlust järgmistes valdkondades:






  a) | narkootikumide nõudluse vähendamist; |
| --- | --- | --- |

51.

Tõhustada andmete kogumist, uurimist, analüüsimist ja aruandlust järgmistes valdkondades:

a)

narkootikumide nõudluse vähendamist;

| b) | narkootikumide pakkumise vähendamine; |
| --- | --- |

b)

narkootikumide pakkumise vähendamine;

| c) | uued suundumused, nagu mitme narkootikumi segatarvitamine ja psühhoaktiivsete ravimite väärtarvitamine, mis ohustab tervist ja turvalisust; |
| --- | --- |

c)

uued suundumused, nagu mitme narkootikumi segatarvitamine ja psühhoaktiivsete ravimite väärtarvitamine, mis ohustab tervist ja turvalisust;

| d) | narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivad nakkushaigused (nagu, kuid mitte ainult, HIV ja viirushepatiit ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos); |
| --- | --- |

d)

narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivad nakkushaigused (nagu, kuid mitte ainult, HIV ja viirushepatiit ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos);

| e) | haigestumine narkootikumide tarvitamisega kaasnevatesse psühhiaatrilistesse ja füüsilistesse haigustesse |
| --- | --- |

e)

haigestumine narkootikumide tarvitamisega kaasnevatesse psühhiaatrilistesse ja füüsilistesse haigustesse

| f) | kinnipeetavate uimastiprobleemid ning narkootikumide nõudluse vähendamise sekkumiste ja teenuste kättesaadavus ja ulatus vanglates ning |
| --- | --- |

f)

kinnipeetavate uimastiprobleemid ning narkootikumide nõudluse vähendamise sekkumiste ja teenuste kättesaadavus ja ulatus vanglates ning

| g) | muud ebaseaduslike ainetega ja mitme narkootikumi segatarvitamisega (ebaseaduslike ja seaduslike ainete, sh psühhoaktiivsete ravimite, alkoholi ja tubaka koostarvitamine) seotud probleemid ja tagajärjed |
| --- | --- |

g)

muud ebaseaduslike ainetega ja mitme narkootikumi segatarvitamisega (ebaseaduslike ja seaduslike ainete, sh psühhoaktiivsete ravimite, alkoholi ja tubaka koostarvitamine) seotud probleemid ja tagajärjed

| h) | uimastipoliitika vastavus rahvusvahelistele inimõiguste standarditele ja põhimõtetele |
| --- | --- |

h)

uimastipoliitika vastavus rahvusvahelistele inimõiguste standarditele ja põhimõtetele

Käimasolev meede

Liikmesriigid

Komisjon

EMCDDA

Europol

ECDC

Euroopa Ravimiamet (EMA)

| — | Narkootikumide pakkumise ja nõudluse vähendamise tõenduspõhiste ja teaduslikult põhjendatud näitajate kättesaadavuse ja rakendamise suurenemine |
| --- | --- |

—

Narkootikumide pakkumise ja nõudluse vähendamise tõenduspõhiste ja teaduslikult põhjendatud näitajate kättesaadavuse ja rakendamise suurenemine

| — | Liikmesriikide tasandil algatatud uute teadusuuringute ulatus seoses uute suundumustega, nagu mitme narkootikumi segatarvitamine ja psühhoaktiivsete ravimite väärtarvitamine; narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivad nakkushaigused (nagu, kuid mitte ainult, HIV ja viirushepatiit ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos); haigestumus narkootikumide tarvitamisega kaasnevatesse psühhiaatrilistesse ja füüsilistesse haigustesse ning muud seaduslike ja ebaseaduslike ainetega seotud probleemid ja tagajärjed |
| --- | --- |

—

Liikmesriikide tasandil algatatud uute teadusuuringute ulatus seoses uute suundumustega, nagu mitme narkootikumi segatarvitamine ja psühhoaktiivsete ravimite väärtarvitamine; narkootikumide tarvitamisega seotud, vere kaudu levivad nakkushaigused (nagu, kuid mitte ainult, HIV ja viirushepatiit ning sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos); haigestumus narkootikumide tarvitamisega kaasnevatesse psühhiaatrilistesse ja füüsilistesse haigustesse ning muud seaduslike ja ebaseaduslike ainetega seotud probleemid ja tagajärjed

| — | ELi hõlmava uuringu elluviimine, mis käsitleb narkootikumidega seotud kogukondade hirmutamist, selle mõju enim puudutatud üksikisikutele, peredele ja kogukondadele ning tulemuslikku reageerimist sellele |
| --- | --- |

—

ELi hõlmava uuringu elluviimine, mis käsitleb narkootikumidega seotud kogukondade hirmutamist, selle mõju enim puudutatud üksikisikutele, peredele ja kogukondadele ning tulemuslikku reageerimist sellele

| — | Kinnipeetavate uimastiprobleemide tõenduspõhiste ja teaduslikult põhjendatud näitajate kasutuselevõtmine |
| --- | --- |

—

Kinnipeetavate uimastiprobleemide tõenduspõhiste ja teaduslikult põhjendatud näitajate kasutuselevõtmine

EMCDDA aruanded

Euroopa Ravimiameti aruanded

Liikmesriikide aruanded

Ühtlustatud andmete aruanded ELi organitelt, sh EMCDDA-lt

EU SOCTA

| 52. | Parandada suutlikkust avastada ja hinnata uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimist ja tarvitamist ning sellele reageerida, samuti jälgida, millises ulatuses need uued ained mõjutavad kasutajate arvu ja profiili |
| --- | --- |

52.

Parandada suutlikkust avastada ja hinnata uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimist ja tarvitamist ning sellele reageerida, samuti jälgida, millises ulatuses need uued ained mõjutavad kasutajate arvu ja profiili

Käimasolev meede

Komisjon

Liikmesriigid

EMCDDA

Europol

| — | Üldine näitaja 6 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 6

| — | Selliste uute epidemioloogiliste, farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste teadusuuringute ulatus, mis on algatatud uute psühhoaktiivsete ainete suhtes ning mida toetatakse liikmesriikide ja ELi teadusuuringute programmidega |
| --- | --- |

—

Selliste uute epidemioloogiliste, farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste teadusuuringute ulatus, mis on algatatud uute psühhoaktiivsete ainete suhtes ning mida toetatakse liikmesriikide ja ELi teadusuuringute programmidega

| — | Teabe, parimate tavade ja jälitusandmete vahetamise ulatus |
| --- | --- |

—

Teabe, parimate tavade ja jälitusandmete vahetamise ulatus

| — | Toksikoloogialaborite ja teadusuuringute instituutide poolt uute psühhoaktiivsete ainete toksikoloogiliste ja terviseandmete jagamise ulatus |
| --- | --- |

—

Toksikoloogialaborite ja teadusuuringute instituutide poolt uute psühhoaktiivsete ainete toksikoloogiliste ja terviseandmete jagamise ulatus

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

EMCDDA ja Europoli rakendamisaruanne

Laborite ja teadusuuringute instituutide aruanded

| 53. | Tugevdada jõupingutusi kriminalistikaandmete jagamiseks, sh toetada uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemist, laborite võrdlusstandardeid uute psühhoaktiivsete ainete kohta ja uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemise ühiste meetodite väljatöötamist, edendades koostööd komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega ja selliste olemasolevate võrgustike kaudu nagu kriminalistikainstituutide Euroopa võrgustiku narkootikumide töörühm vastavalt justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldustele, mis käsitlevad Euroopa kriminalistika visiooni 2020. aastaks, ja Euroopa tollilaborite võrgustik |
| --- | --- |

53.

Tugevdada jõupingutusi kriminalistikaandmete jagamiseks, sh toetada uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemist, laborite võrdlusstandardeid uute psühhoaktiivsete ainete kohta ja uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemise ühiste meetodite väljatöötamist, edendades koostööd komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega ja selliste olemasolevate võrgustike kaudu nagu kriminalistikainstituutide Euroopa võrgustiku narkootikumide töörühm vastavalt justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldustele, mis käsitlevad Euroopa kriminalistika visiooni 2020. aastaks, ja Euroopa tollilaborite võrgustik

2017–2020

Komisjon

Liikmesriigid

EMCDDA

| — | Üldine näitaja 15 |
| --- | --- |

—

Üldine näitaja 15

| — | Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate kriminalistikaandmete jagamise ulatus, uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemise toetamine |
| --- | --- |

—

Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate kriminalistikaandmete jagamise ulatus, uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemise toetamine

| — | Kriminalistikalaborite, tollilaborite ja instituutide lihtne juurdepääs laborite võrdlusstandarditele |
| --- | --- |

—

Kriminalistikalaborite, tollilaborite ja instituutide lihtne juurdepääs laborite võrdlusstandarditele

| — | Uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemise ühiste meetodite väljatöötamisel tehtud edusammud |
| --- | --- |

—

Uute psühhoaktiivsete ainete kindlakstegemise ühiste meetodite väljatöötamisel tehtud edusammud

EMCDDA/Europoli aruanded

Komisjoni aruanded

| 54. | Parandada ja suurendada liikmesriikide ja ELi tasandil a) narkootikumide tarbimisharjumuste muutuste ja b) narkootikumidega seotud epideemiliste haiguspuhangute avastamise ja hindamise ning neile reageerimise suutlikkust |
| --- | --- |

54.

Parandada ja suurendada liikmesriikide ja ELi tasandil a) narkootikumide tarbimisharjumuste muutuste ja b) narkootikumidega seotud epideemiliste haiguspuhangute avastamise ja hindamise ning neile reageerimise suutlikkust

Käimasolev meede

Liikmesriigid

EMCDDA

ECDC

| — | Uute narkootikumidega seotud väljatöötatud ja rakendatud rahvatervise algatuste arv ja tulemuslikkus |
| --- | --- |

—

Uute narkootikumidega seotud väljatöötatud ja rakendatud rahvatervise algatuste arv ja tulemuslikkus

| — | Narkootikumide tarbimise või epideemiliste haiguspuhangute arvessevõtmiseks kohandatud olemasolevate meetmete ja algatuste arv ja tulemuslikkus |
| --- | --- |

—

Narkootikumide tarbimise või epideemiliste haiguspuhangute arvessevõtmiseks kohandatud olemasolevate meetmete ja algatuste arv ja tulemuslikkus

| — | Varajase hoiatamise aruannete, riskihindamiste ja hoiatusteadete arv ning mõju |
| --- | --- |

—

Varajase hoiatamise aruannete, riskihindamiste ja hoiatusteadete arv ning mõju

Varajase hoiatamise süsteemi aruanded

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

Euroopa Ravimiameti aruanded

| 15. | Tõhustada seire, teadusuuringute ja hindamiste tulemuste levitamist ELi ja riikide tasandil |
| --- | --- |

15.

Tõhustada seire, teadusuuringute ja hindamiste tulemuste levitamist ELi ja riikide tasandil

| 55. | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt toetama ELi jõupingutusi seire ja teabevahetuse valdkonnas, sealhulgas koostööd Reitoxi riiklike koordinatsioonikeskustega ja neile piisavat toetuse andmist






  a) | Korraldada üleeuroopalisi üritusi, mille eesmärk on/edastada ja levitada teadmisi alates teadusringkondadest kuni poliitikute ja spetsialistideni |
| --- | --- | --- |

55.

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt toetama ELi jõupingutusi seire ja teabevahetuse valdkonnas, sealhulgas koostööd Reitoxi riiklike koordinatsioonikeskustega ja neile piisavat toetuse andmist

a)

Korraldada üleeuroopalisi üritusi, mille eesmärk on/edastada ja levitada teadmisi alates teadusringkondadest kuni poliitikute ja spetsialistideni

Käimasolev meede

Liikmesriigid

EMCDDA

Komisjon

| — | ELi rahastatud uuringute avatud juurdepääsuga tulemuste levitamine |
| --- | --- |

—

ELi rahastatud uuringute avatud juurdepääsuga tulemuste levitamine

| — | Mil määral Reitoxi riiklike koordinatsioonikeskuste rahastamine ja muud vahendid vastavad vajadustele |
| --- | --- |

—

Mil määral Reitoxi riiklike koordinatsioonikeskuste rahastamine ja muud vahendid vastavad vajadustele

| — | Reitoxi riiklike koordinatsioonikeskuste teabe levitamise algatuste arv ja tulemuslikkus |
| --- | --- |

—

Reitoxi riiklike koordinatsioonikeskuste teabe levitamise algatuste arv ja tulemuslikkus

| — | Korraldatud ELi ürituste arv, mille raames on edastatud ja levitatud teadmisi alates teadusringkondadest kuni poliitikute ja spetsialistideni |
| --- | --- |

—

Korraldatud ELi ürituste arv, mille raames on edastatud ja levitatud teadmisi alates teadusringkondadest kuni poliitikute ja spetsialistideni

Teabe levitamine internetis, sh keskkondades OpenAire, Cordis

EMCDDA veebisait

EMCDDA aruanded/Reitoxi teabevõrgu riiklikud aruanded

---

(1)  „Tõenduspõhist“ tuleks tõlgendada selles kontekstis kui olemasolevatel teaduslikel tõenditel ja kogemustel põhinevat.

(2)  Nõukogu järeldused ELi narkootikumidealase tegevuskava (2013–2016) rakendamise kohta seoses narkootikumide nõudluse vähendamise kvaliteedi miinimumnõuetega Euroopa Liidus (dok 11985/15).

(3)  Lissabonis asuv Merenduse Valdkonna Analüüside ja Operatsioonide Keskuse narkootikumidevastase võitluse töörühm MAOC(N) on seitsme ELi liikmesriigi (Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Hispaania, Madalmaad, Portugal ja Ühendkuningriik) algatus ning seda kaasrahastab Euroopa Liidu Sisejulgeolekufond. Keskus pakub foorumit mitmepoolseks koostööks, et tõkestada ebaseaduslikku uimastikaubandust meritsi ja õhuteed pidi.

(4)  Nõukogu 15. novembri 2013. aasta järeldused narkootikumide pakkumise kontrollimise parandamise kohta Euroopa Liidus.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus; Nõukogu otsus 2007/845/JSK, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas; Nõukogu raamotsus 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta; Nõukogu raamotsus 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus, Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist (COM(2016) 819); Nõukogu raamotsus 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist; Nõukogu raamotsus 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus;

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ; nõukogu raamotsus 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist; komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (COM(2016) 826); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1781/2006; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta; komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liitu sisse toodava või liidust välja viidava sularaha kontrollimise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005.

(7)  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsus 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta, uimasti määratluse osas.

(8)  Programmi „Horisont 2020“ (2014–2020) raames on juba eraldatud ligikaudu 27 miljonit eurot projektidele, mis käsitlevad uimastisõltuvust ja hõlmavad käitumisalaseid teadusuuringuid ja neuroteadust.

---

I LISA

ELi narkootikumidealase tegevuskava (2017–2020) (1) 15 üldist näitajat

| 1. | Narkootikumide tarvitamine narkootikumide ja vanuserühmade lõikes (protsendina elanikkonnast): isikud, kes tarvitavad narkootikume praegu (viimase kuu aja jooksul), tarvitasid narkootikume hiljuti (viimase aasta jooksul) ja on kunagi narkootikume tarvitanud (kogu elu jooksul) (EMCDDA: rahvastiku-uuring) |
| --- | --- |

1.

Narkootikumide tarvitamine narkootikumide ja vanuserühmade lõikes (protsendina elanikkonnast): isikud, kes tarvitavad narkootikume praegu (viimase kuu aja jooksul), tarvitasid narkootikume hiljuti (viimase aasta jooksul) ja on kunagi narkootikume tarvitanud (kogu elu jooksul) (EMCDDA: rahvastiku-uuring)

| 2. | Probleemse narkootikumide tarvitamise ja süstitavate narkootikumide tarvitamise leviku hinnangulised suundumused (EMCDDA: probleemne narkootikumide tarvitamine) |
| --- | --- |

2.

Probleemse narkootikumide tarvitamise ja süstitavate narkootikumide tarvitamise leviku hinnangulised suundumused (EMCDDA: probleemne narkootikumide tarvitamine)

| 3. | Narkootikumide tarvitamisest põhjustatud surmajuhtumite ja narkomaanide suremuse suundumused (kooskõlas riiklike määratlustega) (EMCDDA: narkootikumidega seotud surmajuhtumid) |
| --- | --- |

3.

Narkootikumide tarvitamisest põhjustatud surmajuhtumite ja narkomaanide suremuse suundumused (kooskõlas riiklike määratlustega) (EMCDDA: narkootikumidega seotud surmajuhtumid)

| 4. | Narkootikumide tarvitamisega seotud nakkushaiguste (sh HIV ja viirushepatiit, sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos) levik ja esinemissagedus süstivate narkomaanide seas (EMCDDA: narkootikumidega seotud nakkushaigused) |
| --- | --- |

4.

Narkootikumide tarvitamisega seotud nakkushaiguste (sh HIV ja viirushepatiit, sugulisel teel levivad haigused ja tuberkuloos) levik ja esinemissagedus süstivate narkomaanide seas (EMCDDA: narkootikumidega seotud nakkushaigused)

| 5. | Suundumused ebaseaduslike narkootikumide esmakordse tarvitamise vanuses (koolides läbiviidav alkoholi ja uimastite Euroopa uurimisprojekt (ESPAD), kooliealiste laste tervisekäitumine (HBSC) ja elanikkonna narkootikumide tarvitamise uuring (EMCDDA: peamine epidemioloogiline näitaja)) |
| --- | --- |

5.

Suundumused ebaseaduslike narkootikumide esmakordse tarvitamise vanuses (koolides läbiviidav alkoholi ja uimastite Euroopa uurimisprojekt (ESPAD), kooliealiste laste tervisekäitumine (HBSC) ja elanikkonna narkootikumide tarvitamise uuring (EMCDDA: peamine epidemioloogiline näitaja))

| 6. | Suundumused narkoraviga alustavate inimeste arvus (EMCDDA: ravinõudlus) ja narkoravil olevate inimeste hinnangulises koguarvus (EMCDDA: ravinõudlus ning tervise- ja sotsiaalne mõju) |
| --- | --- |

6.

Suundumused narkoraviga alustavate inimeste arvus (EMCDDA: ravinõudlus) ja narkoravil olevate inimeste hinnangulises koguarvus (EMCDDA: ravinõudlus ning tervise- ja sotsiaalne mõju)

| 7. | Suundumused konfiskeeritud ebaseaduslike narkootikumide arvus ja kogustes (EMCDDA: narkootikumide konfiskeerimised: kanep, sh kanepitaim, heroiin, kokaiin, crack-kokaiin, amfetamiin, metamfetamiin, ecstasy, LSD ja muud ained) |
| --- | --- |

7.

Suundumused konfiskeeritud ebaseaduslike narkootikumide arvus ja kogustes (EMCDDA: narkootikumide konfiskeerimised: kanep, sh kanepitaim, heroiin, kokaiin, crack-kokaiin, amfetamiin, metamfetamiin, ecstasy, LSD ja muud ained)

| 8. | Suundumused ebaseaduslike narkootikumide jaehinnas ja puhtuses (EMCDDA: hind ja puhtus: kanep, sh kanepitaim, heroiin, kokaiin, crack-kokaiin, amfetamiin, metamfetamiin, ecstasy, LSD, muud ained ja narkootikumide tablettide koostis) |
| --- | --- |

8.

Suundumused ebaseaduslike narkootikumide jaehinnas ja puhtuses (EMCDDA: hind ja puhtus: kanep, sh kanepitaim, heroiin, kokaiin, crack-kokaiin, amfetamiin, metamfetamiin, ecstasy, LSD, muud ained ja narkootikumide tablettide koostis)

| 9. | Suundumused narkootikumidega seotud õigusrikkumiste esmakordsete protokollide arvus narkootikumide ja rikkumiste liigi lõikes (pakkumine vs. tarvitamine/omamine) (EMCDDA: narkootikumidega seotud õigusrikkumised) |
| --- | --- |

9.

Suundumused narkootikumidega seotud õigusrikkumiste esmakordsete protokollide arvus narkootikumide ja rikkumiste liigi lõikes (pakkumine vs. tarvitamine/omamine) (EMCDDA: narkootikumidega seotud õigusrikkumised)

| 10. | Narkootikumide tarvitamise levik kinnipeetavate seas (EMCDDA: narkootikumide tarvitamine vanglates) |
| --- | --- |

10.

Narkootikumide tarvitamise levik kinnipeetavate seas (EMCDDA: narkootikumide tarvitamine vanglates)

| 11. | Ennetustöö, kahju vähendamise, sotsiaalse integratsiooni ja ravi valdkonnas teenuste ja sekkumiste kättesaadavuse, hõlmavuse ja kvaliteedi hindamine (EMCDDA: tervise- ja sotsiaalne mõju) (EMCDDA: tervise- ja sotsiaalne mõju) |
| --- | --- |

11.

Ennetustöö, kahju vähendamise, sotsiaalse integratsiooni ja ravi valdkonnas teenuste ja sekkumiste kättesaadavuse, hõlmavuse ja kvaliteedi hindamine (EMCDDA: tervise- ja sotsiaalne mõju) (EMCDDA: tervise- ja sotsiaalne mõju)

| 12. | Tõenduspõhised sekkumised ennetustöö, ravi, sotsiaalse integratsiooni ja taastumise valdkonnas ning nende oodatav mõju narkootikumide tarvitamise levikule ja probleemsele narkootikumide tarvitamisele (EMCDDA: parimate tavade portaal) |
| --- | --- |

12.

Tõenduspõhised sekkumised ennetustöö, ravi, sotsiaalse integratsiooni ja taastumise valdkonnas ning nende oodatav mõju narkootikumide tarvitamise levikule ja probleemsele narkootikumide tarvitamisele (EMCDDA: parimate tavade portaal)

| 13. | Tugev dialoog ja koostöö narkootikumidega seotud valdkonnas muude piirkondade, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude pooltega (EEASi aruanded) |
| --- | --- |

13.

Tugev dialoog ja koostöö narkootikumidega seotud valdkonnas muude piirkondade, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude pooltega (EEASi aruanded)

| 14. | Muutused ELi liikmesriikide riigisisestes narkostrateegiates, hinnangutes, õigusaktides, koordineerimismehhanismides ja riiklike kulutuste prognoosides (EMCDDA) |
| --- | --- |

14.

Muutused ELi liikmesriikide riigisisestes narkostrateegiates, hinnangutes, õigusaktides, koordineerimismehhanismides ja riiklike kulutuste prognoosides (EMCDDA)

| 15. | Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev varajase hoiatamise süsteem (EMCDDA/Europol) ja uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev riskihindamine (EMCDDA) |
| --- | --- |

15.

Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev varajase hoiatamise süsteem (EMCDDA/Europol) ja uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev riskihindamine (EMCDDA)

---

(1)  Need näitajad põhinevad olemasolevatel aruandlussüsteemidel, mis olid olemas enne praegust ELi narkostrateegiat ja tegevuskava, kuid mis pakuvad kõige ulatuslikumat kogumit ELi tasandi vahenditest eesmärkide järelevalve ja hindamise toetamiseks.

---

II LISA

Kasutatud akronüümid

| CCWP | Euroopa Liidu Nõukogu tollikoostöö töörühm |
| --- | --- |
| CELAC | Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus) |
| CEPOL | Euroopa Politseikolledž |
| CND | ÜRO narkootikumide komisjon |
| COAFR | Euroopa Liidu Nõukogu Aafrika töörühm |
| COASI | Euroopa Liidu Nõukogu Aasia ja Okeaania töörühm |
| COEST | Euroopa Liidu Nõukogu Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia töörühm |
| COHOM | Euroopa Liidu Nõukogu inimõiguste töörühm |
| COLAC | Euroopa Liidu Nõukogu Ladina-Ameerika töörühm |
| COM | Euroopa Komisjon |
| CONUN | Euroopa Liidu Nõukogu ÜRO töörühm |
| COSCE | Euroopa Liidu Nõukogu OSCE ja Euroopa Nõukogu töörühm |
| COSI | Euroopa Liidu Nõukogu sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee |
| COTRA | Euroopa Liidu Nõukogu transatlantiliste suhete töörühm (Kanada ja USA) |
| Nõukogu töörühm | Nõukogu töörühm |
| COTER | Euroopa Liidu Nõukogu terrorismi töörühm (rahvusvahelised aspektid) |
| COWEB | Euroopa Liidu Nõukogu Lääne-Balkani piirkonna töörühm |
| CUG | Euroopa Liidu Nõukogu tolliliidu töörühm |
| DROIPEN | Euroopa Liidu Nõukogu kriminaalõiguse töörühm |
| ECDC | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus |
| EEAS | Euroopa välisteenistus |
| EMA | Euroopa Ravimiamet |
| EMCDDA | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus |
| EMPACTi | Kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm |
| ENFSI | Kohtuekspertiisi instituutide Euroopa võrgustik |
| ERA-net | Euroopa teadusruumi võrgustik |
| ERANID | Euroopa teadusruumi ebaseaduslike uimastite vastu võitlemise võrgustik |
| ESPAD | Koolides läbiviidav alkoholi ja uimastite Euroopa uurimisprojekt |
| EL | Euroopa Liit |
| Eurojust | Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus |
| EUROPOL | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet |
| EU SOCTA | ELi raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine |
| Frontex | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur |
| HBSC | Kooliealiste laste tervisekäitumist käsitlev uuring |
| HCV | C-hepatiidi viirus |
| HDG | Euroopa Liidu Nõukogu horisontaalne narkootikumide töörühm |
| HIV | Inimese immuunpuudulikkuse viirus |
| HLWG | Euroopa Liidu Nõukogu kõrgetasemeline varjupaiga ja rände töörühm |
| INCB | Rahvusvaheline Narkootikumide Kontrollinõukogu (ÜRO) |
| JSK | Justiits- ja siseküsimused |
| LGBTI | Lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed |
| LSD | Lüsergiinhappedietüülamiid |
| MAOC (N) | Merenduse Valdkonna Analüüside ja Operatsioonide Keskus |
| MASP | Mitmeaastased strateegiakavad (Europol) |
| MOU | Vastastikuse mõistmise memorandum |
| MS | Liikmesriigid |
| NPS | Uued psühhoaktiivsed ained |
| PEN | UNODC/INCB poolt välja töötatud ekspordieelse teavitamise veebipõhine süsteem |
| PICS | Lähteainete juhtumitest teavitamise süsteem |
| Eesistujariik | Rotatsiooni korras vahetuv Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik |
| Eesistujariikide kolmik | Euroopa Liidu Nõukogu kolme järjestikuse eesistujariigi rühm |
| Reitox | Réseau Européen d’Information sur les Drogues et les Toxicomanies (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk) |
| SOCTA | Raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine |
| TWP | Euroopa Liidu Nõukogu terrorismi töörühm |
| ÜRO | Ühinenud Rahvaste Organisatsioon |
| UNAIDS | ÜRO HIV- ja AIDSi-vastane ühisprogramm |
| UNGASS | ÜRO Peaassamblee erakorraline istungjärk |
| UNODC | ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo |
| UNDP | ÜRO arenguprogramm. |
| WHO | Maailma Terviseorganisatsioon (ÜRO) |

CCWP

Euroopa Liidu Nõukogu tollikoostöö töörühm

CELAC

Comunidad de Estados Latinoamericanos y Caribeños (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus)

CEPOL

Euroopa Politseikolledž

CND

ÜRO narkootikumide komisjon

COAFR

Euroopa Liidu Nõukogu Aafrika töörühm

COASI

Euroopa Liidu Nõukogu Aasia ja Okeaania töörühm

COEST

Euroopa Liidu Nõukogu Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia töörühm

COHOM

Euroopa Liidu Nõukogu inimõiguste töörühm

COLAC

Euroopa Liidu Nõukogu Ladina-Ameerika töörühm

COM

Euroopa Komisjon

CONUN

Euroopa Liidu Nõukogu ÜRO töörühm

COSCE

Euroopa Liidu Nõukogu OSCE ja Euroopa Nõukogu töörühm

COSI

Euroopa Liidu Nõukogu sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee

COTRA

Euroopa Liidu Nõukogu transatlantiliste suhete töörühm (Kanada ja USA)

Nõukogu töörühm

Nõukogu töörühm

COTER

Euroopa Liidu Nõukogu terrorismi töörühm (rahvusvahelised aspektid)

COWEB

Euroopa Liidu Nõukogu Lääne-Balkani piirkonna töörühm

CUG

Euroopa Liidu Nõukogu tolliliidu töörühm

DROIPEN

Euroopa Liidu Nõukogu kriminaalõiguse töörühm

ECDC

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

EEAS

Euroopa välisteenistus

EMA

Euroopa Ravimiamet

EMCDDA

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

EMPACTi

Kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm

ENFSI

Kohtuekspertiisi instituutide Euroopa võrgustik

ERA-net

Euroopa teadusruumi võrgustik

ERANID

Euroopa teadusruumi ebaseaduslike uimastite vastu võitlemise võrgustik

ESPAD

Koolides läbiviidav alkoholi ja uimastite Euroopa uurimisprojekt

EL

Euroopa Liit

Eurojust

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus

EUROPOL

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet

EU SOCTA

ELi raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine

Frontex

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur

HBSC

Kooliealiste laste tervisekäitumist käsitlev uuring

HCV

C-hepatiidi viirus

HDG

Euroopa Liidu Nõukogu horisontaalne narkootikumide töörühm

HIV

Inimese immuunpuudulikkuse viirus

HLWG

Euroopa Liidu Nõukogu kõrgetasemeline varjupaiga ja rände töörühm

INCB

Rahvusvaheline Narkootikumide Kontrollinõukogu (ÜRO)

JSK

Justiits- ja siseküsimused

LGBTI

Lesbid, geid, biseksuaalid, trans- ja intersoolised inimesed

LSD

Lüsergiinhappedietüülamiid

MAOC (N)

Merenduse Valdkonna Analüüside ja Operatsioonide Keskus

MASP

Mitmeaastased strateegiakavad (Europol)

MOU

Vastastikuse mõistmise memorandum

MS

Liikmesriigid

NPS

Uued psühhoaktiivsed ained

PEN

UNODC/INCB poolt välja töötatud ekspordieelse teavitamise veebipõhine süsteem

PICS

Lähteainete juhtumitest teavitamise süsteem

Eesistujariik

Rotatsiooni korras vahetuv Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik

Eesistujariikide kolmik

Euroopa Liidu Nõukogu kolme järjestikuse eesistujariigi rühm

Reitox

Réseau Européen d’Information sur les Drogues et les Toxicomanies (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk)

SOCTA

Raske ja organiseeritud kuritegevuse ohu hindamine

TWP

Euroopa Liidu Nõukogu terrorismi töörühm

ÜRO

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

UNAIDS

ÜRO HIV- ja AIDSi-vastane ühisprogramm

UNGASS

ÜRO Peaassamblee erakorraline istungjärk

UNODC

ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo

UNDP

ÜRO arenguprogramm.

WHO

Maailma Terviseorganisatsioon (ÜRO)

---

Euroopa Komisjon

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/59

---

Euro vahetuskurss (1)

4. juuli 2017

(2017/C 215/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1353 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,57 |
| DKK | Taani kroon | 7,4367 |
| GBP | Inglise nael | 0,87805 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6735 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0954 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4850 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,132 |
| HUF | Ungari forint | 308,30 |
| PLN | Poola zlott | 4,2426 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5884 |
| TRY | Türgi liir | 4,0377 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4922 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4730 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,8646 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5594 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5701 |
| KRW | Korea vonn | 1 307,61 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,0182 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7220 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4165 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 174,42 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8790 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,343 |
| RUB | Vene rubla | 67,3400 |
| THB | Tai baat | 38,617 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,7503 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,6761 |
| INR | India ruupia | 73,4970 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1353

JPY

Jaapani jeen

128,57

DKK

Taani kroon

7,4367

GBP

Inglise nael

0,87805

SEK

Rootsi kroon

9,6735

CHF

Šveitsi frank

1,0954

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4850

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,132

HUF

Ungari forint

308,30

PLN

Poola zlott

4,2426

RON

Rumeenia leu

4,5884

TRY

Türgi liir

4,0377

AUD

Austraalia dollar

1,4922

CAD

Kanada dollar

1,4730

HKD

Hongkongi dollar

8,8646

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5594

SGD

Singapuri dollar

1,5701

KRW

Korea vonn

1 307,61

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,0182

CNY

Hiina jüaan

7,7220

HRK

Horvaatia kuna

7,4165

IDR

Indoneesia ruupia

15 174,42

MYR

Malaisia ringit

4,8790

PHP

Filipiini peeso

57,343

RUB

Vene rubla

67,3400

THB

Tai baat

38,617

BRL

Brasiilia reaal

3,7503

MXN

Mehhiko peeso

20,6761

INR

India ruupia

73,4970

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/60

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

4. juuli 2017,

programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ raames toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonnas korraldatavat koolitust käsitleva 2017. aasta tööprogrammi rahastamise kohta

(2017/C 215/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (1) eriti selle artiklit 84,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ, (2) eriti selle artikli 36 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 882/2004 (3) on sätestatud üldised eeskirjad ametlike kontrollide tegemiseks, et kontrollida vastavust eeskirjadele, mille eesmärk on vältida ja kõrvaldada inimestele ja loomadel suunatud ohte või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagada õiglane sööda- ja toidukaubandus ja kaitsta tarbijate huve. Kõnealuse määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada selles määruses osutatud ametlike kontrollide eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste personalile koolituskursusi, kusjuures kursused võivad olla avatud ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit osalejatele. Neil kursustel võidakse anda koolitust ka Euroopa Liidu sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 882/2004 (3) on sätestatud üldised eeskirjad ametlike kontrollide tegemiseks, et kontrollida vastavust eeskirjadele, mille eesmärk on vältida ja kõrvaldada inimestele ja loomadel suunatud ohte või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagada õiglane sööda- ja toidukaubandus ja kaitsta tarbijate huve. Kõnealuse määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada selles määruses osutatud ametlike kontrollide eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste personalile koolituskursusi, kusjuures kursused võivad olla avatud ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit osalejatele. Neil kursustel võidakse anda koolitust ka Euroopa Liidu sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta.

| (2) | Nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (4) artikli 2 lõike 1 punktis i on sätestatud õiguslik alus taimetervisealaste kursuste korraldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (4) artikli 2 lõike 1 punktis i on sätestatud õiguslik alus taimetervisealaste kursuste korraldamiseks.

| (3) | Selleks et täita määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud eesmärke, käivitas komisjon 2006. aastal programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“. Komisjoni 20. septembri 2006. aasta teatises, mis käsitleb programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“, (5) uuritakse erinevaid koolituse korraldamise võimalusi tulevikus. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et täita määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud eesmärke, käivitas komisjon 2006. aastal programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“. Komisjoni 20. septembri 2006. aasta teatises, mis käsitleb programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“, (5) uuritakse erinevaid koolituse korraldamise võimalusi tulevikus.

| (4) | Määrusega (EL) nr 652/2014 on kehtestatud sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta Euroopa Liidu üldeelarvest. Artikliga 31 on ette nähtud, et liit võib rahastada ametliku kontrolli eest vastutavate pädevate asutuste personali väljaõpet, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 51, et töötada välja ühtlustatud lähenemisviis ametlikule kontrollile ja muudele ametlikele toimingutele, tagamaks inimeste, loomade ja taimede tervise kõrgetasemelise kaitse. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) nr 652/2014 on kehtestatud sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta Euroopa Liidu üldeelarvest. Artikliga 31 on ette nähtud, et liit võib rahastada ametliku kontrolli eest vastutavate pädevate asutuste personali väljaõpet, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 51, et töötada välja ühtlustatud lähenemisviis ametlikule kontrollile ja muudele ametlikele toimingutele, tagamaks inimeste, loomade ja taimede tervise kõrgetasemelise kaitse.

| (5) | Selleks et tagada programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ rakendamine liikmesriikides, on vaja vastu võtta rahastamisotsus ning toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm 2017. aastaks. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (6) artikliga 94 on kehtestatud rahastamisotsuste suhtes kehtivad üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ rakendamine liikmesriikides, on vaja vastu võtta rahastamisotsus ning toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm 2017. aastaks. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (6) artikliga 94 on kehtestatud rahastamisotsuste suhtes kehtivad üksikasjalikud eeskirjad.

| (6) | Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL (7) on asutatud Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“). Kõnealuse otsusega on rakendusametile antud teatavad halduslikud ja programmi rakendamise ülesanded, mis on seotud määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt võetavate toiduohutusalaste koolitusmeetmetega. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusotsusega 2013/770/EL (7) on asutatud Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet“). Kõnealuse otsusega on rakendusametile antud teatavad halduslikud ja programmi rakendamise ülesanded, mis on seotud määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt võetavate toiduohutusalaste koolitusmeetmetega.

| (7) | On vaja ka hõlmata hilinenud makse eest viivise tasumine määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 92 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 111 lõike 4 alusel. |
| --- | --- |

(7)

On vaja ka hõlmata hilinenud makse eest viivise tasumine määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 92 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 111 lõike 4 alusel.

| (8) | Selleks et tööprogrammi paindlikumalt rakendada, on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus“ delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 94 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tööprogrammi paindlikumalt rakendada, on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus“ delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 94 lõike 4 tähenduses.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Tööprogramm

Võetakse vastu programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ rakendamiseks kavandatud ja lisas esitatud tööprogramm aastaks 2017.

Aasta tööprogramm on rahastamisotsus määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 84 tähenduses.

Artikkel 2

Liidu toetus

1.   Tööprogrammi rakendamiseks 2017. aastaks käesoleva otsusega ettenähtud toetuse maksimummäär on 16 500 000 eurot, mis eraldatakse assigneeringutest, mis on märgitud Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarve reale 17 04 03.

2.   Lõikes 1 nimetatud eraldised võivad hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist.

Artikkel 3

Paindlikkuse klausel

Konkreetsete meetmete toetuse summa kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 20 % käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 1 sätestatud toetussumma ülemmäärast, ei käsitata oluliste muudatustena delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 94 lõike 4 tähenduses, kui need muudatused ei mõjuta märkimisväärselt meetmete olemust ega tööprogrammi eesmärki. Käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 1 sätestatud toetussumma ülemmäära ei suurendata rohkem kui 20 %.

Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib kohaldada esimeses lõigus osutatud muudatusi. Sellised muudatused peavad olema kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Brüssel, 4. juuli 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 189, 27.6.2014, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

4

(5)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile. „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“, KOM(2006) 519 (lõplik), 20. september 2006.

5

(6)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/770/EL, millega asutatakse Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/858/EÜ (ELT L 341, 18.12.2013, lk 69).

7

---

LISA

1.   Sissejuhatus

Määruses (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud eesmärkidest lähtuvalt on tööprogrammiga rahastatavad meetmed ja 2017. aasta eelarve jaotus järgmine:

| 1.1. | Hanked (otsene eelarve täitmine): välislepingud koolitusprogrammi elluviimiseks ja muude õppevahendite jaoks |
| --- | --- |

1.1.

Hanked (otsene eelarve täitmine): välislepingud koolitusprogrammi elluviimiseks ja muude õppevahendite jaoks

16 500 000 eurot

KOKKU

16 500 000 eurot

2.   Hanked

Eelarve kogueraldis hankelepingutele on 2017. aastal 16 500 000 eurot.

ÕIGUSLIK ALUS

| Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikkel 51
  Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 652/2014 artikkel 31 ja artikli 36 lõige 1 |
| --- |

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikkel 51

Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 652/2014 artikkel 31 ja artikli 36 lõige 1

EELARVERIDA

| Eelarverida: 17 04 03 |
| --- |

Eelarverida: 17 04 03

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

| Iga allpool osutatud tehnilise küsimuse kohta sõlmitakse üks või mitu teenuste otsehanke- või raamlepingut. Hinnangute kohaselt sõlmitakse ligikaudu 18 otsest või konkreetset teenuslepingut. Välised lepingupartnerid tegelevad peamiselt koolituse korralduslike ja logistiliste aspektidega. |
| --- |

Iga allpool osutatud tehnilise küsimuse kohta sõlmitakse üks või mitu teenuste otsehanke- või raamlepingut. Hinnangute kohaselt sõlmitakse ligikaudu 18 otsest või konkreetset teenuslepingut. Välised lepingupartnerid tegelevad peamiselt koolituse korralduslike ja logistiliste aspektidega.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

2017. aasta koolitustegevus hõlmab järgmisi valdkondi:

| Tegevus | Summa eurodes |
| --- | --- |
| Situatsiooniplaneerimine ja loomataudide tõrje | 1 265 000 |
| Taimekaitsevahendite hindamine ja neile kasutuslubade andmine | 630 000 |
| Integreeritud taimekaitse | 890 000 |
| Toiduga kokkupuutuvad materjalid | 760 000 |
| Kontroll toidu kvaliteedi parandamise vahendite üle | 1 215 000 |
| HACCP auditid | 1 700 000 |
| Toiduhügieen ja paindlikkus | 1 200 000 |
| Toiduainete suhtes kohaldatavad mikrobioloogilised kriteeriumid ja zoonooside tõrje | 915 000 |
| Uued toiduainete uurimismeetodid | 900 000 |
| Transmissiivne spongioosne entsefalopaatia ja loomsed kõrvalsaadused | 745 000 |
| Ametlike kontrollisüsteemide siseaudit | 910 000 |
| Liidu ülevaatlike auditite mõju tugevdamine | 880 000 |
| Toetus kontrollitoimingutele, mida liit teeb liikmesriikides ja kolmandates riikides | 430 000 |
| ELi lähenemine antimikroobikumiresistentsusele | 1 110 000 |
| ELi lähenemine riskianalüüsile | 630 000 |
| Integreerimine ELi teabehaldussüsteemidesse | 1 100 000 |
| Veebipõhine õpe ja õpetamine, sealhulgas vahendite väljatöötamine, tugi- ja abiteenused | 750 000 |
| Ettenägematud loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja toiduohutuse koolitused, konverentsid, õppevahendid ja levitamise vahendid | 470 000 |
| KOKKU | 16 500 000 |

Tegevus

Summa eurodes

Situatsiooniplaneerimine ja loomataudide tõrje

1 265 000

Taimekaitsevahendite hindamine ja neile kasutuslubade andmine

630 000

Integreeritud taimekaitse

890 000

Toiduga kokkupuutuvad materjalid

760 000

Kontroll toidu kvaliteedi parandamise vahendite üle

1 215 000

HACCP auditid

1 700 000

Toiduhügieen ja paindlikkus

1 200 000

Toiduainete suhtes kohaldatavad mikrobioloogilised kriteeriumid ja zoonooside tõrje

915 000

Uued toiduainete uurimismeetodid

900 000

Transmissiivne spongioosne entsefalopaatia ja loomsed kõrvalsaadused

745 000

Ametlike kontrollisüsteemide siseaudit

910 000

Liidu ülevaatlike auditite mõju tugevdamine

880 000

Toetus kontrollitoimingutele, mida liit teeb liikmesriikides ja kolmandates riikides

430 000

ELi lähenemine antimikroobikumiresistentsusele

1 110 000

ELi lähenemine riskianalüüsile

630 000

Integreerimine ELi teabehaldussüsteemidesse

1 100 000

Veebipõhine õpe ja õpetamine, sealhulgas vahendite väljatöötamine, tugi- ja abiteenused

750 000

Ettenägematud loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja toiduohutuse koolitused, konverentsid, õppevahendid ja levitamise vahendid

470 000

KOKKU

16 500 000

TAOTLETAVAD TEGEVUSEESMÄRGID

Taotletavad tegevuseesmärgid hõlmavad järgmist: koolitusprogrammide väljatöötamine, korraldamine ja haldamine kindlaksmääratud valdkondades eesmärgiga tagada kontrolliva personali kõrge pädevustase, muuta ametlikud kontrollimised kogu ELi ulatuses ühtsemaks, objektiivsemaks ja tõhusamaks ning aidata kaasa ELi ja kolmandate riikide vaheliste kontrollimenetluste ühtlustamisele.

OODATAVAD TULEMUSED

Komisjon ootab järgmisi tulemusi:

| a) | kontrollipersonali teadlikkuse ja teadmiste paranemine kindlaksmääratud koolitusvaldkondades; |
| --- | --- |

a)

kontrollipersonali teadlikkuse ja teadmiste paranemine kindlaksmääratud koolitusvaldkondades;

| b) | ühise arusaama loomine kehtivatest ELi õigusnormidest ja vahenditest seoses kindlaksmääratud koolitusvaldkondades seotud ametlike kontrollidega; |
| --- | --- |

b)

ühise arusaama loomine kehtivatest ELi õigusnormidest ja vahenditest seoses kindlaksmääratud koolitusvaldkondades seotud ametlike kontrollidega;

| c) | parimate tavade levitamine kindlaksmääratud koolitusvaldkondadega seotud ametlike kontrollide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

c)

parimate tavade levitamine kindlaksmääratud koolitusvaldkondadega seotud ametlike kontrollide läbiviimiseks;

| d) | kogemuste vahetamise soodustamine eesmärgiga tõsta teadmiste taset ja ühtlustatust kindlaksmääratud koolitusvaldkondadega seotud ametlikele kontrollidele lähenemisel. |
| --- | --- |

d)

kogemuste vahetamise soodustamine eesmärgiga tõsta teadmiste taset ja ühtlustatust kindlaksmääratud koolitusvaldkondadega seotud ametlikele kontrollidele lähenemisel.

RAKENDAMINE

| 16 365 000 eurot antakse komisjoni otsusega 2013/770/EL asutatud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti kasutusse määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutusmeetmete rahastamiseks. Ülejäänud 135 000 eurot kasutab komisjon selleks, et katta veebipõhise õppe ja õpetamise abistamise ja toetamisega seotud kulusid. |
| --- |

16 365 000 eurot antakse komisjoni otsusega 2013/770/EL asutatud Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusameti kasutusse määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutusmeetmete rahastamiseks. Ülejäänud 135 000 eurot kasutab komisjon selleks, et katta veebipõhise õppe ja õpetamise abistamise ja toetamisega seotud kulusid.

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

| Umbes 2017. aasta 3.–4. kvartali jooksul. |
| --- |

Umbes 2017. aasta 3.–4. kvartali jooksul.

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

| 16 500 000 eurot |
| --- |

16 500 000 eurot

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/66 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/66

---

Kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku kohusetäitja määramine

(2017/C 215/05)

Alates 1. juulist 2017 täidab ärakuulamise eest vastutava ametniku kohuseid Piotr OGONOWSKI, kelle määras ametisse kaubanduspoliitika eest vastutav komisjoni liige kooskõlas Euroopa Komisjoni presidendi 29. veebruari 2012. aasta otsuse (ärakuulamise eest vastutava ametniku tööülesannete ja pädevuse kohta teatavates kaubandusmenetlustes) artikliga 3 (ELT L 107, 19.4.2012, lk 5).

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/67 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/67

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8493 – Deere & Company / Wirtgen)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 215/06)

| 1. | 28. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deere & Company („Deere“, Ameerika Ühendriigid) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Wirtgen Group („Wirtgen“, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

28. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Deere & Company („Deere“, Ameerika Ühendriigid) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Wirtgen Group („Wirtgen“, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Deere: põllumajandus-, ehitus- ja metsandusseadmete, tööstuslike diiselmootorite ja teatavate muude koostisosade ning samuti muruhooldusseadmete tootmine ja müük. Deere pakub ka finantsteenuseid, peamiselt oma seadmete jaoks. Deere tegutseb üleilmselt ja on NYSE-l S&P 500 hulgas;
  —   Wirtgen: ehitusseadmete varustuse tootmine ja müük, hõlmab toodete kaubamärke Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven ja Ciber ning müügi- ja teenindusettevõtteid. Wirtgen tegutseb üleilmselt. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Deere: põllumajandus-, ehitus- ja metsandusseadmete, tööstuslike diiselmootorite ja teatavate muude koostisosade ning samuti muruhooldusseadmete tootmine ja müük. Deere pakub ka finantsteenuseid, peamiselt oma seadmete jaoks. Deere tegutseb üleilmselt ja on NYSE-l S&P 500 hulgas;

—   Wirtgen: ehitusseadmete varustuse tootmine ja müük, hõlmab toodete kaubamärke Wirtgen, Vögele, Hamm, Kleemann, Benninghoven ja Ciber ning müügi- ja teenindusettevõtteid. Wirtgen tegutseb üleilmselt.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+ 32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8493 – Deere & Company/Wirtgen):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+ 32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8493 – Deere & Company/Wirtgen):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

---

| 5.7.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 215/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 215/68

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 215/07)

| 1. | 26. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bouygues Immobilier SAS (Prantsusmaa) ja Accor SA (Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nextdoor SAS (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. juunil 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bouygues Immobilier SAS (Prantsusmaa) ja Accor SA (Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Nextdoor SAS (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Bouygues Immobilier: tegutseb erinevates kinnisvaraarenduse valdkondades, sealhulgas eluasemete, büroode ja kaubanduskeskuste rajamine;
  —   Accor: tegutseb hotellinduse valdkonnas;
  —   Nextdoor: tegutseb äriruumide valdkonnas ning pakub ja turustab arukaid ja ühiskasutusega töökohti äridele koos mitmete äriteenustega. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Bouygues Immobilier: tegutseb erinevates kinnisvaraarenduse valdkondades, sealhulgas eluasemete, büroode ja kaubanduskeskuste rajamine;

—   Accor: tegutseb hotellinduse valdkonnas;

—   Nextdoor: tegutseb äriruumide valdkonnas ning pakub ja turustab arukaid ja ühiskasutusega töökohti äridele koos mitmete äriteenustega.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8534 – Bouygues Immobilier / Accor / Nextdoor):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---