# Europeiska unionens C 322/28 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 322 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången28 september 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 322

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången28 september 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2017/C 322/01 | Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2016 med institutionernas svar | 1 |
| 2017/C 322/02 | Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2016 med kommissionens svar | 281 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2017/C 322/01

Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2016 med institutionernas svar

1

2017/C 322/02

Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2016 med kommissionens svar

281

---

©Europeiska unionen, 2017För all användning eller återgivning av foton eller annat material som Europeiska unionen inte har upphovsrätten till måste tillstånd inhämtas direkt från upphovsrättsinnehavaren.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 28.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 322/1

---

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287.1 och 287.4 i EUF-fördraget, artiklarna 148.1 och 162.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och artiklarna 43, 48 och 60 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden, ändrad genom förordning (EU) nr 567/2014

har Europeiska unionens revisionsrätt vid sitt sammanträde den 13 juli 2017 antagit sina

ÅRSRAPPORTER

för budgetåret 2016.

Rapporterna har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som ansvarar för beviljandet av ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

Revisionsrättens ledamöter är följande:

Klaus-Heiner LEHNE (ordförande), Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINICAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS och Ildikó GÁLL-PELCZ.

ÅRSRAPPORT OM BUDGETGENOMFÖRANDET

(2017/C 322/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Allmän inledning | 7 |
| --- | --- |

| Kapitel 1 | – Revisionsförklaring och information till stöd för den | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | – Budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen | 39 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | – EU-budgeten: att uppnå resultat | 65 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | – Intäkter | 133 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 149 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 165 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | – Naturresurser | 205 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | – Säkerhet och medborgarskap | 241 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | – Europa i världen | 251 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

| Kapitel 10 | – Administration | 269 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

---

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1. | Europeiska revisionsrätten inrättades genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1) som extern revisor av EU:s finanser. I den egenskapen agerar vi som oberoende väktare av alla EU-medborgares ekonomiska intressen, särskilt genom att bidra till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning. Mer information om vårt arbete finns i vår verksamhetsrapport, våra särskilda rapporter, våra översiktliga analyser och våra yttranden över ny eller uppdaterad EU-lagstiftning eller över beslut med effekter på den ekonomiska förvaltningen (2). |
| --- | --- |

0.1.

Europeiska revisionsrätten inrättades genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (1) som extern revisor av EU:s finanser. I den egenskapen agerar vi som oberoende väktare av alla EU-medborgares ekonomiska intressen, särskilt genom att bidra till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning. Mer information om vårt arbete finns i vår verksamhetsrapport, våra särskilda rapporter, våra översiktliga analyser och våra yttranden över ny eller uppdaterad EU-lagstiftning eller över beslut med effekter på den ekonomiska förvaltningen (2).

| 0.2. | Detta är vår fyrtionde årsrapport om genomförandet av EU:s budget och den gäller budgetåret 2016. Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport. |
| --- | --- |

0.2.

Detta är vår fyrtionde årsrapport om genomförandet av EU:s budget och den gäller budgetåret 2016. Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport.

| 0.3. | EU:s allmänna budget godkänns varje år av rådet och Europaparlamentet. Tillsammans med våra särskilda rapporter bildar årsrapporten en grund för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, där parlamentet, på rekommendation av rådet, beslutar huruvida Europeiska kommissionen har fullgjort sitt budgetansvar på ett tillfredsställande sätt. När årsrapporten offentliggörs översänder vi den till de nationella parlamenten och till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

0.3.

EU:s allmänna budget godkänns varje år av rådet och Europaparlamentet. Tillsammans med våra särskilda rapporter bildar årsrapporten en grund för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, där parlamentet, på rekommendation av rådet, beslutar huruvida Europeiska kommissionen har fullgjort sitt budgetansvar på ett tillfredsställande sätt. När årsrapporten offentliggörs översänder vi den till de nationella parlamenten och till Europaparlamentet och rådet.

| 0.4. | Den centrala delen i årsrapporten är revisionsförklaringen om tillförlitligheten i EU:s konsoliderade årsredovisning och om transaktionernas laglighet och korrekthet (i rapporten kallad transaktionernas korrekthet). Denna förklaring kompletteras med särskilda bedömningar av varje större område i EU:s verksamhet. |
| --- | --- |

0.4.

Den centrala delen i årsrapporten är revisionsförklaringen om tillförlitligheten i EU:s konsoliderade årsredovisning och om transaktionernas laglighet och korrekthet (i rapporten kallad transaktionernas korrekthet). Denna förklaring kompletteras med särskilda bedömningar av varje större område i EU:s verksamhet.

| 0.5. | Årets rapport är strukturerad enligt följande:






  — | Kapitel 1 innehåller revisionsförklaringen och en sammanfattning av resultatet av vår granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- | --- |

0.5.

Årets rapport är strukturerad enligt följande:

—

Kapitel 1 innehåller revisionsförklaringen och en sammanfattning av resultatet av vår granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet.

| — | I kapitel 2 presenterar vi vår analys av budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

—

I kapitel 2 presenterar vi vår analys av budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.

| — | I kapitel 3 fokuserar vi i år på kommissionens ram för resultatrapportering. Vi presenterar viktiga iakttagelser i våra särskilda rapporter från 2016 när det gäller resultat och analyserar kommissionens genomförande av de rekommendationer som vi lämnade i ett urval särskilda rapporter från tidigare år. |
| --- | --- |

—

I kapitel 3 fokuserar vi i år på kommissionens ram för resultatrapportering. Vi presenterar viktiga iakttagelser i våra särskilda rapporter från 2016 när det gäller resultat och analyserar kommissionens genomförande av de rekommendationer som vi lämnade i ett urval särskilda rapporter från tidigare år.

| — | I kapitel 4 presenterar vi resultatet av vår granskning av EU:s intäkter. |
| --- | --- |

—

I kapitel 4 presenterar vi resultatet av vår granskning av EU:s intäkter.

| — | I kapitlen 5–10 redovisar vi, för huvudrubrikerna i den nuvarande fleråriga budgetramen
   (3), resultatet av vår kontroll av transaktionernas korrekthet och granskning av de årliga verksamhetsrapporterna, andra delar av internkontrollsystemen och andra förvaltningsarrangemang. |
| --- | --- |

—

I kapitlen 5–10 redovisar vi, för huvudrubrikerna i den nuvarande fleråriga budgetramen
   (3), resultatet av vår kontroll av transaktionernas korrekthet och granskning av de årliga verksamhetsrapporterna, andra delar av internkontrollsystemen och andra förvaltningsarrangemang.

| 0.6. | Eftersom det inte finns några separata finansiella rapporter för enskilda rubriker i den fleråriga budgetramen, utgör inte slutsatserna om varje kapitel ett revisionsuttalande. Kapitlen beskriver i stället viktiga frågor som är specifika för varje rubrik i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

0.6.

Eftersom det inte finns några separata finansiella rapporter för enskilda rubriker i den fleråriga budgetramen, utgör inte slutsatserna om varje kapitel ett revisionsuttalande. Kapitlen beskriver i stället viktiga frågor som är specifika för varje rubrik i den fleråriga budgetramen.

| 0.7. | Vårt mål är att presentera våra iakttagelser på ett klart och tydligt sätt. Men vi kan inte alltid undvika att använda termer som är specifika för EU, dess politik och budget, och för redovisning och revision. På vår webbplats finns en ordlista med definitioner och förklaringar av de flesta av dessa specifika termer (4). Första gången termerna i ordlistan förekommer i ett kapitel är de kursiverade. |
| --- | --- |

0.7.

Vårt mål är att presentera våra iakttagelser på ett klart och tydligt sätt. Men vi kan inte alltid undvika att använda termer som är specifika för EU, dess politik och budget, och för redovisning och revision. På vår webbplats finns en ordlista med definitioner och förklaringar av de flesta av dessa specifika termer (4). Första gången termerna i ordlistan förekommer i ett kapitel är de kursiverade.

| 0.8. | Kommissionens svar på våra iakttagelser (eller i förekommande fall svaren från andra EU-institutioner och EU-organ) presenteras i rapporten och ska också beaktas. Det är emellertid vårt ansvar, såsom extern revisor, att redogöra för våra granskningsiakttagelser, dra de nödvändiga slutsatserna av dem och därefter göra en oberoende och opartisk bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

0.8.

Kommissionens svar på våra iakttagelser (eller i förekommande fall svaren från andra EU-institutioner och EU-organ) presenteras i rapporten och ska också beaktas. Det är emellertid vårt ansvar, såsom extern revisor, att redogöra för våra granskningsiakttagelser, dra de nödvändiga slutsatserna av dem och därefter göra en oberoende och opartisk bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas laglighet och korrekthet.

---

(1)  Artiklarna 285–287 (EUT C 326, 26.10.2012, s. 169–171).

(2)  Finns på vår webbplats: www.eca.europa.eu

(3)  Kapitel 8 täcker rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap). Analysen av rubrik 3 inbegriper inte någon uppskattad felnivå. Vi gör ingen särskild bedömning av kostnaderna under rubrik 6 (Kompensationer) eller av kostnader utanför den fleråriga budgetramen.

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2016/GLOSSARY_AR_2016_SV.pdf

---

KAPITEL 1

Revisionsförklaring och information till stöd för den

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | I–XXVIII |
| --- | --- |

| Inledning | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| Europeiska revisionsrättens roll | 1.1–1.2 |
| --- | --- |

| EU:s betalningar är ett viktigt verktyg för att uppfylla politiska mål | 1.3 |
| --- | --- |

| Räkenskapernas tillförlitlighet – granskningsresultat avseende budgetåret 2016 | 1.4–1.7 |
| --- | --- |

| Räkenskaperna innehöll inte väsentliga felaktigheter | 1.4–1.6 |
| --- | --- |

| Områden av särskild betydelse för revisionen | 1.7 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet: intäkterna och omkring hälften av kostnaderna innehöll inte några väsentliga fel | 1.8–1.34 |
| --- | --- |

| Vårt granskningsresultat för 2016 visar att situationen har förbättrats | 1.9–1.21 |
| --- | --- |

| Kommissionens uppskattning av felnivåerna | 1.22–1.24 |
| --- | --- |

| Kommissionens uppskattning är i de flesta fall i linje med våra egna granskningsresultat | 1.25–1.27 |
| --- | --- |

| Kommissionen har tillhandahållit uppgifter om korrigeringar och återkrav | 1.28–1.30 |
| --- | --- |

| Korrigeringar och återkrav utlöses på en mängd olika sätt | 1.31–1.32 |
| --- | --- |

| Under vissa omständigheter beaktar vi korrigerande åtgärder när vi uppskattar felnivån | 1.33–1.34 |
| --- | --- |

| Vi rapporterar om misstänkta oegentligheter till Olaf | 1.35–1.36 |
| --- | --- |

| Slutsatser | 1.37–1.38 |
| --- | --- |

| Granskningsresultat | 1.38 |
| --- | --- |

| Bilaga 1.1 – | Revisionsmetod |
| --- | --- |

Bilaga 1.1 –

| Bilaga 1.2 – | Frekvens av upptäckta fel i granskningsurvalet för 2016 |
| --- | --- |

Bilaga 1.2 –

| REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT |
| --- |
| Uttalande |
| I. | Vi har granskat






  a) | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av de konsoliderade räkenskaperna (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2016 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2017, |

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

Uttalande

I.

Vi har granskat

a)

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av de konsoliderade räkenskaperna (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2016 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2017,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| II. | Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum, i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

II.

Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum, i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Intäkter

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna

| III. | Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| IV. | Med undantag för effekterna av de förhållanden som beskrivs i Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna anser vi att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

IV.

Med undantag för effekterna av de förhållanden som beskrivs i Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna anser vi att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Grund för uttalande

| V. | Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet Revisorns ansvar beskrivs vilket ansvar vi har enligt dessa standarder. Vi är oberoende, i överensstämmelse med de etiska riktlinjerna från International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA:s etikkod) och de etiska krav som är relevanta för vår revision, och vi har fullgjort vårt etiska ansvar i övrigt i enlighet med dessa krav och IESBA:s etikkod. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. |
| --- | --- |

V.

Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet Revisorns ansvar beskrivs vilket ansvar vi har enligt dessa standarder. Vi är oberoende, i överensstämmelse med de etiska riktlinjerna från International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA:s etikkod) och de etiska krav som är relevanta för vår revision, och vi har fullgjort vårt etiska ansvar i övrigt i enlighet med dessa krav och IESBA:s etikkod. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande.

Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| VI. | De kostnader som har bokförts 2016 och som täcker kostnadsersättningar (3) innehåller väsentliga fel. Felnivån enligt vår uppskattning för de betalningar som täcker kostnadsersättningar är 4,8  %. Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning (3,1  %) ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen men är inte av avgörande betydelse. De betalningar som har gjorts på grundval av stödrättigheter innehåller inte några väsentliga fel (4). Vår övergripande slutsats bekräftas av kommissionens analys av riskbelopp som presenteras i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten. |
| --- | --- |

VI.

De kostnader som har bokförts 2016 och som täcker kostnadsersättningar (3) innehåller väsentliga fel. Felnivån enligt vår uppskattning för de betalningar som täcker kostnadsersättningar är 4,8  %. Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning (3,1  %) ligger fortfarande över väsentlighetsgränsen men är inte av avgörande betydelse. De betalningar som har gjorts på grundval av stödrättigheter innehåller inte några väsentliga fel (4). Vår övergripande slutsats bekräftas av kommissionens analys av riskbelopp som presenteras i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten.

Områden av särskild betydelse för revisionen

| VII. | Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av de konsoliderade räkenskaperna som helhet och när vi bildade oss en uppfattning om dem, och vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden. |
| --- | --- |

VII.

Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av de konsoliderade räkenskaperna som helhet och när vi bildade oss en uppfattning om dem, och vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden.

Vi bedömde den avsättning för pensioner och andra ersättningar till anställda som presenteras i räkenskaperna

| VIII. | I EU:s balansräkning redovisas pensioner och andra ersättningar till anställda på 67,2  miljarder euro vid utgången av 2016. Det är en av de största skulderna i balansräkningen och utgör nästan en tredjedel av de totala skulderna 2016 på 234,8  miljarder euro. |
| --- | --- |

VIII.

I EU:s balansräkning redovisas pensioner och andra ersättningar till anställda på 67,2  miljarder euro vid utgången av 2016. Det är en av de största skulderna i balansräkningen och utgör nästan en tredjedel av de totala skulderna 2016 på 234,8  miljarder euro.

| IX. | Merparten av denna avsättning för pensioner och andra ersättningar till anställda (58,7  miljarder euro) avser pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Detta pensionsåtagande täcker den förmånsbestämda pensionsplan som garanteras enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (tjänsteföreskrifterna) och artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Den skuld som har bokförts i räkenskaperna motsvarar det belopp som skulle ha redovisats om man hade inrättat en pensionsfond för att betala ålderspensionsåtaganden (5). Utöver ålderspensioner täcker åtagandet invaliditetspensioner och pensioner till EU-tjänstemäns efterlevande makar och barn. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska de förmåner som betalas ut enligt pensionssystemet belasta EU-budgeten, medlemsstaterna gemensamt garantera utbetalningen av förmånerna och tjänstemännen bidra med en tredjedel till finansieringen av systemet. |
| --- | --- |

IX.

Merparten av denna avsättning för pensioner och andra ersättningar till anställda (58,7  miljarder euro) avser pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Detta pensionsåtagande täcker den förmånsbestämda pensionsplan som garanteras enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen (tjänsteföreskrifterna) och artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Den skuld som har bokförts i räkenskaperna motsvarar det belopp som skulle ha redovisats om man hade inrättat en pensionsfond för att betala ålderspensionsåtaganden (5). Utöver ålderspensioner täcker åtagandet invaliditetspensioner och pensioner till EU-tjänstemäns efterlevande makar och barn. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska de förmåner som betalas ut enligt pensionssystemet belasta EU-budgeten, medlemsstaterna gemensamt garantera utbetalningen av förmånerna och tjänstemännen bidra med en tredjedel till finansieringen av systemet.

| X. | EU:s pensionssystem är ett obligatoriskt tjänstepensionssystem för EU-tjänstemän där avgifter från personalen och de institutioner och organ där de är anställda används för att finansiera framtida pensioner. Det är utformat så att det automatiskt hålls i försäkringsteknisk balans genom justeringar av avgiftens storlek och pensionsåldern. Antalet och mångfalden av parametrar som används för att göra en långtidsprognos över pensionskostnaderna betonar den försäkringstekniska karaktären på denna beräkning som i sista hand utförs av Eurostat varje år. |
| --- | --- |

X.

EU:s pensionssystem är ett obligatoriskt tjänstepensionssystem för EU-tjänstemän där avgifter från personalen och de institutioner och organ där de är anställda används för att finansiera framtida pensioner. Det är utformat så att det automatiskt hålls i försäkringsteknisk balans genom justeringar av avgiftens storlek och pensionsåldern. Antalet och mångfalden av parametrar som används för att göra en långtidsprognos över pensionskostnaderna betonar den försäkringstekniska karaktären på denna beräkning som i sista hand utförs av Eurostat varje år.

| XI. | Vid vår revision utvärderade vi de försäkringstekniska antagandena och den värdering av pensionsavsättningen som den resulterade i. Vi kontrollerade sifferuppgifterna, de försäkringstekniska parametrarna, beräkningen av avsättningarna samt presentationen i den konsoliderade balansräkningen och noterna till den konsoliderade årsredovisningen. När vi granskade avsättningens verkliga värde upptäckte vi att den underliggande primära databasen var ofullständig och innehöll vissa felaktigheter som inte påverkar EU:s konsoliderade räkenskaper i väsentlig grad. Kommissionen kommer, som den redovisar i not 2.9 till den konsoliderade årsredovisningen, att vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetet med att beräkna åtagandet avseende ersättningar till anställda, och vi kommer att bevaka dessa åtgärder. |
| --- | --- |

XI.

Vid vår revision utvärderade vi de försäkringstekniska antagandena och den värdering av pensionsavsättningen som den resulterade i. Vi kontrollerade sifferuppgifterna, de försäkringstekniska parametrarna, beräkningen av avsättningarna samt presentationen i den konsoliderade balansräkningen och noterna till den konsoliderade årsredovisningen. När vi granskade avsättningens verkliga värde upptäckte vi att den underliggande primära databasen var ofullständig och innehöll vissa felaktigheter som inte påverkar EU:s konsoliderade räkenskaper i väsentlig grad. Kommissionen kommer, som den redovisar i not 2.9 till den konsoliderade årsredovisningen, att vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetet med att beräkna åtagandet avseende ersättningar till anställda, och vi kommer att bevaka dessa åtgärder.

Vi bedömde de upplupna kostnaderna i årsredovisningen

| XII. | Vid utgången av 2016 uppskattade kommissionen att de stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat uppgick till 102 miljarder euro (vid utgången av 2015: 106 miljarder euro). Den redovisade dem som upplupna kostnader. |
| --- | --- |

XII.

Vid utgången av 2016 uppskattade kommissionen att de stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat uppgick till 102 miljarder euro (vid utgången av 2015: 106 miljarder euro). Den redovisade dem som upplupna kostnader.

| XIII. | Vi granskade de metoder och kontrollsystem som de viktigaste generaldirektoraten använde i uppskattningarna vid årets slut. Vi stickprovsgranskade fakturor och förfinansieringar och kontrollerade risken för att periodiseringen var felaktig. Vi begärde ytterligare förklaringar från kommissionens redovisningsavdelningar för den allmänna metod som tillämpats och framför allt den nya metod som tillämpats för programperioden 2014–2020 inom sammanhållningsområdet. |
| --- | --- |

XIII.

Vi granskade de metoder och kontrollsystem som de viktigaste generaldirektoraten använde i uppskattningarna vid årets slut. Vi stickprovsgranskade fakturor och förfinansieringar och kontrollerade risken för att periodiseringen var felaktig. Vi begärde ytterligare förklaringar från kommissionens redovisningsavdelningar för den allmänna metod som tillämpats och framför allt den nya metod som tillämpats för programperioden 2014–2020 inom sammanhållningsområdet.

| XIV. | Utifrån vår granskning kan vi dra slutsatsen att beräkningen av det totala beloppet för upplupna kostnader i den slutliga konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild för de viktigaste generaldirektoraten. Men vid några mindre generaldirektorat konstaterade vi systematiska brister när det gällde bokslutsposter. Kommissionen har utarbetat en åtgärdsplan på området. |
| --- | --- |

XIV.

Utifrån vår granskning kan vi dra slutsatsen att beräkningen av det totala beloppet för upplupna kostnader i den slutliga konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild för de viktigaste generaldirektoraten. Men vid några mindre generaldirektorat konstaterade vi systematiska brister när det gällde bokslutsposter. Kommissionen har utarbetat en åtgärdsplan på området.

Vi begärde ytterligare information från kommissionen till stöd för värderingen av finansieringsinstrument med delad förvaltning

| XV. | Myndigheterna i medlemsstaterna för över en del av den finansiering som kommissionen betalar i förskott till finansieringsinstrument i form av lån, egetkapitalinstrument eller garantier. |
| --- | --- |

XV.

Myndigheterna i medlemsstaterna för över en del av den finansiering som kommissionen betalar i förskott till finansieringsinstrument i form av lån, egetkapitalinstrument eller garantier.

| XVI. | Under den fleråriga budgetramen för 2007–2013 var myndigheterna inte skyldiga enligt EU-lagstiftningen att regelbundet rapportera om belopp som dessa instrument förfogade över vid upprättandet av räkenskaperna. Kommissionen uppskattade därför hur förskotten hade använts, utifrån de senaste tillgängliga rapporterna (i det här fallet från slutet av 2015), och antog att medlen skulle användas helt och hållet och jämnt under verksamhetsperioden (ursprungligen fram till den 31 december 2015 men detta förlängdes senare till den 31 mars 2017). Vi noterar att kommissionen inte försöker återkräva dessa belopp trots att vi anser att användningen 2016 av finansieringsinstrumenten har skett utanför stödperioden (se kapitel 6, punkterna 6.20 och 6.21). Därför speglar presentationen i balansräkningen och not 2.5 till den konsoliderade årsredovisningen kommissionens ståndpunkt i detta avseende. |
| --- | --- |

XVI.

Under den fleråriga budgetramen för 2007–2013 var myndigheterna inte skyldiga enligt EU-lagstiftningen att regelbundet rapportera om belopp som dessa instrument förfogade över vid upprättandet av räkenskaperna. Kommissionen uppskattade därför hur förskotten hade använts, utifrån de senaste tillgängliga rapporterna (i det här fallet från slutet av 2015), och antog att medlen skulle användas helt och hållet och jämnt under verksamhetsperioden (ursprungligen fram till den 31 december 2015 men detta förlängdes senare till den 31 mars 2017). Vi noterar att kommissionen inte försöker återkräva dessa belopp trots att vi anser att användningen 2016 av finansieringsinstrumenten har skett utanför stödperioden (se kapitel 6, punkterna 6.20 och 6.21). Därför speglar presentationen i balansräkningen och not 2.5 till den konsoliderade årsredovisningen kommissionens ståndpunkt i detta avseende.

| XVII. | Med den fleråriga budgetramen för 2014–2020 måste myndigheterna tillhandahålla information i varje ersättningsanspråk om de förskott som har betalats till finansieringsinstrument och de utbetalningar som gjorts från dem till slutliga stödmottagare. På grundval av den informationen beräknas ett uppskattat belopp och redovisas i räkenskaperna för perioden mellan datumet för det senaste ersättningsanspråket som inkommit och årets slut. |
| --- | --- |

XVII.

Med den fleråriga budgetramen för 2014–2020 måste myndigheterna tillhandahålla information i varje ersättningsanspråk om de förskott som har betalats till finansieringsinstrument och de utbetalningar som gjorts från dem till slutliga stödmottagare. På grundval av den informationen beräknas ett uppskattat belopp och redovisas i räkenskaperna för perioden mellan datumet för det senaste ersättningsanspråket som inkommit och årets slut.

| XVIII. | Vi granskade det förfarande som hade införts för att redovisa motsvarande förfinansiering och anser att det belopp som redovisas i balansräkningen ger en rättvisande bild. |
| --- | --- |

XVIII.

Vi granskade det förfarande som hade införts för att redovisa motsvarande förfinansiering och anser att det belopp som redovisas i balansräkningen ger en rättvisande bild.

Övrigt

| XIX. | Ledningen ansvarar för annan information. I ”annan information” ingår diskussionen och analysen av årsredovisningen (FSDA) men inte de konsoliderade räkenskaperna och revisors rapport om dem. Vårt uttalande om de konsoliderade räkenskaperna omfattar inte annan information och vi lämnar ingen form av bestyrkande av den. I samband med vår revision av de konsoliderade räkenskaperna är det vårt ansvar att läsa denna information och då överväga om den avviker väsentligt från de konsoliderade räkenskaperna eller den kunskap som vi inhämtat under revisionen eller på annat sätt förefaller innehålla väsentliga felaktigheter. Om vi, på grundval av vårt granskningsarbete, kommer fram till att annan information innehåller en väsentlig felaktighet är vi skyldiga att rapportera det. Vi har ingenting att rapportera i det avseendet. |
| --- | --- |

XIX.

Ledningen ansvarar för annan information. I ”annan information” ingår diskussionen och analysen av årsredovisningen (FSDA) men inte de konsoliderade räkenskaperna och revisors rapport om dem. Vårt uttalande om de konsoliderade räkenskaperna omfattar inte annan information och vi lämnar ingen form av bestyrkande av den. I samband med vår revision av de konsoliderade räkenskaperna är det vårt ansvar att läsa denna information och då överväga om den avviker väsentligt från de konsoliderade räkenskaperna eller den kunskap som vi inhämtat under revisionen eller på annat sätt förefaller innehålla väsentliga felaktigheter. Om vi, på grundval av vårt granskningsarbete, kommer fram till att annan information innehåller en väsentlig felaktighet är vi skyldiga att rapportera det. Vi har ingenting att rapportera i det avseendet.

Ledningens ansvar

| XX. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

XX.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget).

| XXI. | När de konsoliderade räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma EU:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida ledningen inte har för avsikt att antingen avveckla enheten eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta. |
| --- | --- |

XXI.

När de konsoliderade räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma EU:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida ledningen inte har för avsikt att antingen avveckla enheten eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta.

| XXII. | Kommissionen ansvarar för tillsynen över EU:s process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

XXII.

Kommissionen ansvarar för tillsynen över EU:s process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| XXIII. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EU:s konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXIII.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EU:s konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i de konsoliderade räkenskaperna.

| XXIV. | När det gäller intäkter baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXIV.

När det gäller intäkter baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna tills medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna.

| XXV. | När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även dem som avser inköp av tillgångar) som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare. |
| --- | --- |

XXV.

När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även dem som avser inköp av tillgångar) som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare.

| XXVI. | Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:






  — | Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel, utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Risken för att väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter inte upptäcks är större än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning eller uppsåtlig underlåtenhet eller att man har satt sig över den interna kontrollen. |
| --- | --- | --- |

XXVI.

Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:

—

Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel, utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Risken för att väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter inte upptäcks är större än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning eller uppsåtlig underlåtenhet eller att man har satt sig över den interna kontrollen.

| — | Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

—

Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen.

| — | Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar. |
| --- | --- |

—

Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar.

| — | Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att hänvisa till därmed sammanhängande upplysningar i de konsoliderade räkenskaperna i vår granskningsrapport (revisors rapport) eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för revisors rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten. |
| --- | --- |

—

Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att hänvisa till därmed sammanhängande upplysningar i de konsoliderade räkenskaperna i vår granskningsrapport (revisors rapport) eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för revisors rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten.

| — | Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och de tillhörande upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och om de konsoliderade räkenskaperna återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett sätt som gör att en rättvisande bild erhålls. |
| --- | --- |

—

Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och de tillhörande upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och om de konsoliderade räkenskaperna återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett sätt som gör att en rättvisande bild erhålls.

| — | Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende EU-enheternas finansiella information och konsolideringens omfattning för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi är ansvariga för styrningen, övervakningen och utförandet av revisionen. Vi är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande. |
| --- | --- |

—

Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende EU-enheternas finansiella information och konsolideringens omfattning för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi är ansvariga för styrningen, övervakningen och utförandet av revisionen. Vi är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande.

| XXVII. | Vi informerar ledningen om bland annat revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkt för revisionen och viktiga granskningsresultat, inbegripet betydande brister i den interna kontrollen som vi har identifierat under vår revision. |
| --- | --- |

XXVII.

Vi informerar ledningen om bland annat revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkt för revisionen och viktiga granskningsresultat, inbegripet betydande brister i den interna kontrollen som vi har identifierat under vår revision.

| XXVIII. | Bland de områden som vi har informerat kommissionen och andra granskade enheter om fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden och som därför utgör områden av särskild betydelse för revisionen. Vi beskriver dessa områden i revisors rapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande av upplysningar om området, eller vi, under synnerligen ovanliga omständigheter, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än fördelarna för allmänintresset med offentliggörandet. |
| --- | --- |

XXVIII.

Bland de områden som vi har informerat kommissionen och andra granskade enheter om fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid vår revision av de konsoliderade räkenskaperna för den aktuella perioden och som därför utgör områden av särskild betydelse för revisionen. Vi beskriver dessa områden i revisors rapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande av upplysningar om området, eller vi, under synnerligen ovanliga omständigheter, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än fördelarna för allmänintresset med offentliggörandet.

13 juli 2017.

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

Europeiska revisionsrättens roll

| 1.1. | Europeiska revisionsrätten är EU:s oberoende revisor. I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)






  — | uttalar vi oss om EU:s räkenskaper, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Europeiska revisionsrätten är EU:s oberoende revisor. I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)

—

uttalar vi oss om EU:s räkenskaper,

| — | kontrollerar vi huruvida EU:s budget används i enlighet med tillämpliga lagar och bestämmelser, |
| --- | --- |

—

kontrollerar vi huruvida EU:s budget används i enlighet med tillämpliga lagar och bestämmelser,

| — | rapporterar vi huruvida EU:s resurser har använts sparsamt, effektivt och ändamålsenligt (6), |
| --- | --- |

—

rapporterar vi huruvida EU:s resurser har använts sparsamt, effektivt och ändamålsenligt (6),

| — | ger vi råd om föreslagen lagstiftning med finansiella effekter. |
| --- | --- |

—

ger vi råd om föreslagen lagstiftning med finansiella effekter.

| 1.2. | Det arbete vi gör för revisionsförklaringen (se förklaring i
  bilaga 1.1
  ) uppfyller direkt det första och andra av dessa mål. I kapitel 3 och för vissa politikområden (7) handlar vårt arbete med årsrapporten också om hur sparsamt, effektivt och ändamålsenligt resurserna har använts. Sammantaget ger vårt granskningsarbete även ett viktigt underlag till våra yttranden över förslag till lagstiftning med finansiella effekter. |
| --- | --- |

1.2.

Det arbete vi gör för revisionsförklaringen (se förklaring i
  bilaga 1.1
  ) uppfyller direkt det första och andra av dessa mål. I kapitel 3 och för vissa politikområden (7) handlar vårt arbete med årsrapporten också om hur sparsamt, effektivt och ändamålsenligt resurserna har använts. Sammantaget ger vårt granskningsarbete även ett viktigt underlag till våra yttranden över förslag till lagstiftning med finansiella effekter.

EU:s betalningar är ett viktigt verktyg för att uppfylla politiska mål

| 1.3. | Europeiska unionens betalningar är ett viktigt verktyg – men inte det enda – för att uppnå politiska mål. Andra viktiga verktyg är användningen av lagstiftning och den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor över hela unionen. År 2016 uppgick EU:s kostnader till 136,4  miljarder euro (8), vilket motsvarar 2,0  % av EU-medlemsstaternas totala offentliga utgifter och 0,9  % av EU:s bruttonationalinkomst (
  ruta 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.3.

Europeiska unionens betalningar är ett viktigt verktyg – men inte det enda – för att uppnå politiska mål. Andra viktiga verktyg är användningen av lagstiftning och den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor över hela unionen. År 2016 uppgick EU:s kostnader till 136,4  miljarder euro (8), vilket motsvarar 2,0  % av EU-medlemsstaternas totala offentliga utgifter och 0,9  % av EU:s bruttonationalinkomst (
  ruta 1.1
  ).

Ruta 1.1 –   EU:s kostnader som andel av medlemsstaternas totala offentliga utgifter och av bruttonationalinkomsten

Image

Källa när det gäller medlemsstaternas BNI: En överenskommen uppsättning prognoser för traditionella egna medel och beräkningsunderlag för moms/BNI – 19.5.2016 (Europeiska kommissionen).

Källa när det gäller medlemsstaternas offentliga utgifter: Eurostat – årliga nationalräkenskaper.

Källa när det gäller EU:s kostnader: Europeiska kommissionens räkenskapsuppgifter.

Sammanställt av revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET – GRANSKNINGSRESULTAT AVSEENDE BUDGETÅRET 2016

Räkenskaperna innehöll inte väsentliga felaktigheter

| 1.4. | Våra iakttagelser gäller Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning (9) för budgetåret 2016. Vi tog emot den, tillsammans med räkenskapsförarens skriftliga uttalande, den 26 juni 2017. Årsredovisningen åtföljs av en ”diskussion och analys av årsredovisningen” (FSDA) (10). Analysen ingår inte i vårt revisionsuttalande. I enlighet med revisionsstandarderna har vi dock bedömt om den stämmer överens med informationen i årsredovisningen. |
| --- | --- |

1.4.

Våra iakttagelser gäller Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning (9) för budgetåret 2016. Vi tog emot den, tillsammans med räkenskapsförarens skriftliga uttalande, den 26 juni 2017. Årsredovisningen åtföljs av en ”diskussion och analys av årsredovisningen” (FSDA) (10). Analysen ingår inte i vårt revisionsuttalande. I enlighet med revisionsstandarderna har vi dock bedömt om den stämmer överens med informationen i årsredovisningen.

| 1.5. | Den årsredovisning som kommissionen har offentliggjort visar att de totala skulderna uppgick till 234,8  miljarder euro den 31 december 2016 och de totala tillgångarna till 162,7  miljarder euro. Det ekonomiska resultatet för 2016 var 1,7  miljarder euro (11). |
| --- | --- |

1.5.

Den årsredovisning som kommissionen har offentliggjort visar att de totala skulderna uppgick till 234,8  miljarder euro den 31 december 2016 och de totala tillgångarna till 162,7  miljarder euro. Det ekonomiska resultatet för 2016 var 1,7  miljarder euro (11).

| 1.6. | Vår granskning visade att årsredovisningen inte innehöll väsentliga felaktigheter. Vi redovisar våra iakttagelser om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen av EU-medel i kapitel 2. |
| --- | --- |

1.6.

Vår granskning visade att årsredovisningen inte innehöll väsentliga felaktigheter. Vi redovisar våra iakttagelser om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen av EU-medel i kapitel 2.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Områden av särskild betydelse för revisionen

| 1.7. | Områden av särskild betydelse för revisionen (12) är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av räkenskaperna som helhet och när vi bildade oss en uppfattning om dem, men vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden. I enlighet med internationell standard för högre revisionsorgan (Issai) nr 1701 rapporterar vi om områden av särskild betydelse för revisionen som en del av vårt uttalande (punkterna VII–XVIII i vår revisionsförklaring). |
| --- | --- |

1.7.

Områden av särskild betydelse för revisionen (12) är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av räkenskaperna som helhet och när vi bildade oss en uppfattning om dem, men vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden. I enlighet med internationell standard för högre revisionsorgan (Issai) nr 1701 rapporterar vi om områden av särskild betydelse för revisionen som en del av vårt uttalande (punkterna VII–XVIII i vår revisionsförklaring).

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET: INTÄKTERNA OCH OMKRING HÄLFTEN AV KOSTNADERNA INNEHÖLL INTE NÅGRA VÄSENTLIGA FEL

| 1.8. | Vi granskar EU:s intäkter och kostnader (13) för att bedöma om de är i enlighet med tillämpliga lagar och förordningar. Vi presenterar våra granskningsresultat avseende intäkter i kapitel 4 och avseende kostnader i kapitlen 5–10 (se
  ruta 1.2
  ). Våra viktigaste iakttagelser var följande:






  a) | Intäkterna innehöll inte några väsentliga fel (se punkt 4.21). |
| --- | --- | --- |

1.8.

Vi granskar EU:s intäkter och kostnader (13) för att bedöma om de är i enlighet med tillämpliga lagar och förordningar. Vi presenterar våra granskningsresultat avseende intäkter i kapitel 4 och avseende kostnader i kapitlen 5–10 (se
  ruta 1.2
  ). Våra viktigaste iakttagelser var följande:

a)

Intäkterna innehöll inte några väsentliga fel (se punkt 4.21).

| b) | Vi fortsätter att konstatera en väsentlig felnivå i kostnaderna, men den är inte av avgörande betydelse. Vi uppskattar felnivån i kostnaderna som helhet till 3,1  %, men de väsentliga felen var i huvudsak begränsade till de ersättningsbaserade kostnaderna som motsvarar ungefär hälften av den granskade populationen (
  ruta 1.4
  ). |
| --- | --- |

b)

Vi fortsätter att konstatera en väsentlig felnivå i kostnaderna, men den är inte av avgörande betydelse. Vi uppskattar felnivån i kostnaderna som helhet till 3,1  %, men de väsentliga felen var i huvudsak begränsade till de ersättningsbaserade kostnaderna som motsvarar ungefär hälften av den granskade populationen (
  ruta 1.4
  ).

| 1.8. och 1.9. | Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse att årets resultat är betydligt bättre än föregående års.

  När det gäller finansieringsinstrumenten för sammanhållningspolitiken (som nämns i ruta 1.2) anser kommissionen att utbetalningarna till slutmottagare fram till mars 2017 i linje med dess riktlinjer för avslutandet har gjorts under den fastställda stödperioden (se kommissionens svar på punkterna 6.20 och 6.21). |
| --- | --- |

1.8. och 1.9.

När det gäller finansieringsinstrumenten för sammanhållningspolitiken (som nämns i ruta 1.2) anser kommissionen att utbetalningarna till slutmottagare fram till mars 2017 i linje med dess riktlinjer för avslutandet har gjorts under den fastställda stödperioden (se kommissionens svar på punkterna 6.20 och 6.21).

Ruta 1.2 –   Sammanfattning av 2016 års resultat när det gäller transaktionernas korrekthet

| Kapitel i årsrapporten | Rubrik i den fleråriga budgetramen | Granskade transaktioner



  (miljarder euro) | Uppskattad felnivå 2016


  (%) | Konfidensintervall (%) | Uppskattad felnivå 2015


  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Undre felgräns | Övre felgräns |
| 5. | Konkurrenskraft |

Kapitel i årsrapporten

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Granskade transaktioner

(miljarder euro)

Uppskattad felnivå 2016

(%)

Konfidensintervall (%)

Uppskattad felnivå 2015

(%)

Undre felgräns

Övre felgräns

5.

Konkurrenskraft

Rubrik 1a

15,2

4,1

2,1

6,1

4,4

| 6. | Sammanhållning |
| --- | --- |

6.

Sammanhållning

Rubrik 1b

35,7

4,8  (25)

2,2

7,4

5,2

| 7. | Naturresurser |
| --- | --- |

7.

Naturresurser

Rubrik 2

57,9

2,5

1,5

3,5

2,9

| 8. | Säkerhet och medborgarskap |
| --- | --- |

8.

Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 3

2,4

—

—

—

—

| 9. | Europa i världen |
| --- | --- |

9.

Europa i världen

Rubrik 4

8,3

2,1

0,6

3,6

2,8

| 10. | Administration |
| --- | --- |

10.

Administration

Rubrik 5

9,4

0,2

0,0

0,8

0,6

Övrigt (26)

Rubrik 6 och övrigt

0,4

—

—

—

—

Totalt

129,3

3,1
   (25)

2,2

4,0

3,8

Intäkter

144,7

0

0

0

0

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Vårt granskningsresultat för 2016 visar att situationen har förbättrats

| 1.9. | Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning har förbättrats jämfört med felnivån under de senaste åren (
  ruta 1.3
  ), men den överskrider fortfarande vårt riktmärke för väsentlighet 2 %. Icke desto mindre innehöll omkring hälften av kostnaderna för 2016 inte några väsentliga fel (
  ruta 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.9.

Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning har förbättrats jämfört med felnivån under de senaste åren (
  ruta 1.3
  ), men den överskrider fortfarande vårt riktmärke för väsentlighet 2 %. Icke desto mindre innehöll omkring hälften av kostnaderna för 2016 inte några väsentliga fel (
  ruta 1.4
  ).

Ruta 1.3 –   Uppskattad felnivå (mest sannolikt fel, MSF) (2014–2016)

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Resultaten på olika utgiftsområden visar tydliga felmönster

| 1.10. | Vi uppskattar felnivån i ersättningsbaserade kostnader till 4,8  % (2015: 5,2  %), vilket ligger betydligt över väsentlighetsgränsen på 2 % (
  ruta 1.4
  ). Denna typ av kostnader innebär att stödmottagare begär ersättning från EU för sina stödberättigande kostnader. Sådana betalningar går till bland annat forskningsprojekt (kapitel 5), utbildningsprogram (kapitel 6), projekt för regional utveckling och landsbygdsutveckling (kapitlen 6 och 7) och utvecklingsprojekt (kapitel 9). Inom dessa projekt och program måste mottagarna lämna information som visar att de deltar i en verksamhet som berättigar till stöd och har haft kostnader som de kan begära ersättning för. När de gör det måste de följa komplicerade regler om vad de kan begära ersättning för (stödvillkor) och hur kostnaderna får uppstå (t.ex. offentlig upphandling och bestämmelserna om statligt stöd). Detta leder till fel som påverkar vår slutsats för den fleråriga budgetramens rubriker 1a Konkurrenskraft (punkterna 5.28–5.29), 1b Sammanhållning (punkterna 6.38–6.39), 2 Naturresurser (totalt – punkterna 7.32–7.33) och 4 Europa i världen (punkterna 9.34–9.35). |
| --- | --- |

1.10.

Vi uppskattar felnivån i ersättningsbaserade kostnader till 4,8  % (2015: 5,2  %), vilket ligger betydligt över väsentlighetsgränsen på 2 % (
  ruta 1.4
  ). Denna typ av kostnader innebär att stödmottagare begär ersättning från EU för sina stödberättigande kostnader. Sådana betalningar går till bland annat forskningsprojekt (kapitel 5), utbildningsprogram (kapitel 6), projekt för regional utveckling och landsbygdsutveckling (kapitlen 6 och 7) och utvecklingsprojekt (kapitel 9). Inom dessa projekt och program måste mottagarna lämna information som visar att de deltar i en verksamhet som berättigar till stöd och har haft kostnader som de kan begära ersättning för. När de gör det måste de följa komplicerade regler om vad de kan begära ersättning för (stödvillkor) och hur kostnaderna får uppstå (t.ex. offentlig upphandling och bestämmelserna om statligt stöd). Detta leder till fel som påverkar vår slutsats för den fleråriga budgetramens rubriker 1a Konkurrenskraft (punkterna 5.28–5.29), 1b Sammanhållning (punkterna 6.38–6.39), 2 Naturresurser (totalt – punkterna 7.32–7.33) och 4 Europa i världen (punkterna 9.34–9.35).

| 1.10. | Förenkling är det effektivaste sättet att sänka kostnaderna och minska kontrollbördan och risken för fel. Inom politikområden där det finns sunda förvaltnings- och kontrollsystem och mindre komplicerade regler för stödberättigande förekommer det också färre fel.

  Revisionsrätten har bekräftat att det förekommer färre fel i projekt där förenklade kostnadsalternativ används än vid ersättning av faktiska kostnader. Av detta skäl har kommissionen aktivt främjat användningen av förenklade kostnadsalternativ inom sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdens utveckling under de senaste åren. Användningen av förenklade kostnadsalternativ minskar dessutom den administrativa bördan och gör förvaltningsmyndigheter, utbetalande organ och stödmottagare mer resultatinriktade, i synnerhet när de förenklade kostnadsalternativen är relaterade till projektens aktiviteter och resultat.


  Bestämmelserna om offentlig upphandling och statligt stöd gäller inte bara EU:s kostnader. För att komma till rätta med de svårigheter som finns på dessa områden håller kommissionen på att genomföra handlingsplaner tillsammans med medlemsstaterna (se kommissionens svar på punkterna 6.15 och 6.18).


  Inom jordbrukspolitiken är landsbygdens utveckling fortsatt ett område som behöver granskas ingående, särskilt när det gäller investeringsåtgärder. Kommissionen uppmanar systematiskt medlemsstaterna att utarbeta korrigerande handlingsplaner när den upptäcker brister i kontrollen, och stöder genomförandet av dessa planer. Med tanke på behovet av att balansera lagligheten och korrektheten med uppnåendet av de politiska målen samtidigt som man har kostnaderna för leveransen (förvaltning och kontroll) i åtanke, kan man emellertid inte med någon verklig säkerhet förvänta sig att det genom en rimlig ansträngning går att uppnå en felnivå för ersättningarna till stödmottagarna som understiger 2 %. Icke desto mindre kan kommissionen, tack vare korrigeringsförmågan hos medlemsstaternas återvinningar och kommissionens finansiella korrigeringar under åren efter det år då kostnaderna uppkom, säkerställa lagligheten och korrektheten hos utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken.


  Se även kommissionens svar på punkterna 1.12 och 6.7. |
| --- | --- |

1.10.

Revisionsrätten har bekräftat att det förekommer färre fel i projekt där förenklade kostnadsalternativ används än vid ersättning av faktiska kostnader. Av detta skäl har kommissionen aktivt främjat användningen av förenklade kostnadsalternativ inom sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdens utveckling under de senaste åren. Användningen av förenklade kostnadsalternativ minskar dessutom den administrativa bördan och gör förvaltningsmyndigheter, utbetalande organ och stödmottagare mer resultatinriktade, i synnerhet när de förenklade kostnadsalternativen är relaterade till projektens aktiviteter och resultat.

Bestämmelserna om offentlig upphandling och statligt stöd gäller inte bara EU:s kostnader. För att komma till rätta med de svårigheter som finns på dessa områden håller kommissionen på att genomföra handlingsplaner tillsammans med medlemsstaterna (se kommissionens svar på punkterna 6.15 och 6.18).

Inom jordbrukspolitiken är landsbygdens utveckling fortsatt ett område som behöver granskas ingående, särskilt när det gäller investeringsåtgärder. Kommissionen uppmanar systematiskt medlemsstaterna att utarbeta korrigerande handlingsplaner när den upptäcker brister i kontrollen, och stöder genomförandet av dessa planer. Med tanke på behovet av att balansera lagligheten och korrektheten med uppnåendet av de politiska målen samtidigt som man har kostnaderna för leveransen (förvaltning och kontroll) i åtanke, kan man emellertid inte med någon verklig säkerhet förvänta sig att det genom en rimlig ansträngning går att uppnå en felnivå för ersättningarna till stödmottagarna som understiger 2 %. Icke desto mindre kan kommissionen, tack vare korrigeringsförmågan hos medlemsstaternas återvinningar och kommissionens finansiella korrigeringar under åren efter det år då kostnaderna uppkom, säkerställa lagligheten och korrektheten hos utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken.

Se även kommissionens svar på punkterna 1.12 och 6.7.

| 1.11. | Vi uppskattar felnivån i stödrättighetsbaserade kostnader (inklusive administrativa kostnader) till 1,3  % (2015: 1,9  %,
  ruta 1.4
  ). Vid denna typ av kostnader får stödmottagarna stöd om de uppfyller vissa villkor. Stödet innefattar student- och forskningsstipendier (kapitel 5), direktstöd till jordbrukare och åtgärder för miljövänligt jordbruk (kapitel 7) samt löner och pensioner (kapitel 10). Vi konstaterade förbättringar inom alla områden av stödrättighetsbaserade kostnader och drar slutsatsen att den uppskattade felnivån för direktstöd till jordbrukare låg under väsentlighetsgränsen. |
| --- | --- |

1.11.

Vi uppskattar felnivån i stödrättighetsbaserade kostnader (inklusive administrativa kostnader) till 1,3  % (2015: 1,9  %,
  ruta 1.4
  ). Vid denna typ av kostnader får stödmottagarna stöd om de uppfyller vissa villkor. Stödet innefattar student- och forskningsstipendier (kapitel 5), direktstöd till jordbrukare och åtgärder för miljövänligt jordbruk (kapitel 7) samt löner och pensioner (kapitel 10). Vi konstaterade förbättringar inom alla områden av stödrättighetsbaserade kostnader och drar slutsatsen att den uppskattade felnivån för direktstöd till jordbrukare låg under väsentlighetsgränsen.

| 1.11. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens analys av stödrättighetsbaserade kostnader. |
| --- | --- |

1.11.

Ruta 1.4 –   De stödrättighetsbaserade och administrativa betalningarna 2016 innehåller inte några väsentliga fel

(miljarder euro)

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.12. | Såsom visas i
  ruta 1.5
  stod Sammanhållning för den största andelen av den felnivå som vi uppskattar för 2016, före Naturresurser, Konkurrenskraft och Europa i världen. Fördelningen är i linje med våra granskningsresultat för 2015. |
| --- | --- |

1.12.

Såsom visas i
  ruta 1.5
  stod Sammanhållning för den största andelen av den felnivå som vi uppskattar för 2016, före Naturresurser, Konkurrenskraft och Europa i världen. Fördelningen är i linje med våra granskningsresultat för 2015.

| 1.12. | Kommissionen arbetar fortlöpande tillsammans med medlemsstaterna för att förbättra deras förvaltnings- och kontrollsystem, och kommer att fortsätta att använda tillgängliga tillsynsverktyg på ett strikt sätt och i rätt tid för att säkerställa att alla väsentliga fel korrigeras. Handlingsplaner mot specifika felorsaker genomförs systematiskt när behov finns. |
| --- | --- |

1.12.

Ruta 1.5 –   Andel av den uppskattade övergripande felnivån 2016 per rubrik i den fleråriga budgetramen

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.13. | Konkurrenskraft (kapitel 5): den uppskattade felnivån är 4,1  %, vilket är lägre än 2015 (4,4  %). Många av kostnaderna utgör kostnadsersättningar, och felen speglar här i huvudsak olika kategorier av icke stödberättigande kostnader (framför allt personalkostnader, andra direkta kostnader och indirekta kostnader). |
| --- | --- |

1.13.

Konkurrenskraft (kapitel 5): den uppskattade felnivån är 4,1  %, vilket är lägre än 2015 (4,4  %). Många av kostnaderna utgör kostnadsersättningar, och felen speglar här i huvudsak olika kategorier av icke stödberättigande kostnader (framför allt personalkostnader, andra direkta kostnader och indirekta kostnader).

| 1.13. | Kommissionen hänvisar till sitt gemensamma svar på punkterna 5.9 och 5.10. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Sammanhållning (kapitel 6): den uppskattade felnivån är 4,8  %, vilket är lägre än 2015 (5,2  %). Kostnaderna på detta område utgörs främst av kostnadsersättningar. Icke stödberättigande kostnader i utgiftsredovisningar och icke stödberättigande projekt står för 70 % av felet. |
| --- | --- |

1.14.

Sammanhållning (kapitel 6): den uppskattade felnivån är 4,8  %, vilket är lägre än 2015 (5,2  %). Kostnaderna på detta område utgörs främst av kostnadsersättningar. Icke stödberättigande kostnader i utgiftsredovisningar och icke stödberättigande projekt står för 70 % av felet.

| 1.14. | Kommissionen hänvisar till sina svar på punkterna 1.10, 1.12, 6.7 och 6.11. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Naturresurser (kapitel 7): den uppskattade felnivån är 2,5  %, vilket är lägre än 2015 (2,9  %). Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) står för mer än tre fjärdedelar av kostnaderna på detta område och innehåller inte några väsentliga fel (1,7  %), medan vi fortsätter att konstatera en hög felnivå inom landsbygdsutveckling (4,9  %), särskilt i kostnader som utgörs av kostnadsersättningar. Vi fann inga väsentliga fel i de stödrättighetsbaserade kostnaderna för direktstöd till jordbrukare, som har förenklade stödregler för mark och ett ändamålsenligt system för förhandskontroller (IACS) som möjliggör automatiska korskontroller mellan olika databaser. |
| --- | --- |

1.15.

Naturresurser (kapitel 7): den uppskattade felnivån är 2,5  %, vilket är lägre än 2015 (2,9  %). Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) står för mer än tre fjärdedelar av kostnaderna på detta område och innehåller inte några väsentliga fel (1,7  %), medan vi fortsätter att konstatera en hög felnivå inom landsbygdsutveckling (4,9  %), särskilt i kostnader som utgörs av kostnadsersättningar. Vi fann inga väsentliga fel i de stödrättighetsbaserade kostnaderna för direktstöd till jordbrukare, som har förenklade stödregler för mark och ett ändamålsenligt system för förhandskontroller (IACS) som möjliggör automatiska korskontroller mellan olika databaser.

| 1.15. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning när det gäller EGFJ, i synnerhet i fråga om effektiviteten hos det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), som i betydande grad bidrar till att förebygga fel och sänka felnivåerna (se punkt 7.13). Kommissionen kommer även fortsättningsvis att samarbeta med medlemsstaterna i syfte att upprätthålla kvaliteten hos systemet för identifiering av jordbruksskiften och IACS generellt sett.

  Se även kommissionens svar på punkterna 1.10 och 1.12. |
| --- | --- |

1.15.

Se även kommissionens svar på punkterna 1.10 och 1.12.

| 1.16. | Europa i världen (kapitel 9): den uppskattade felnivån är 2,1  %, vilket är lägre än 2015 (2,8  %). Avsaknad av grundläggande styrkande dokumentation och för högt redovisade belopp för kommissionens preliminära (14) reglering utgör två tredjedelar av felet. |
| --- | --- |

1.16.

Europa i världen (kapitel 9): den uppskattade felnivån är 2,1  %, vilket är lägre än 2015 (2,8  %). Avsaknad av grundläggande styrkande dokumentation och för högt redovisade belopp för kommissionens preliminära (14) reglering utgör två tredjedelar av felet.

| 1.17. | Administration (kapitel 10): området innehåller inte några väsentliga fel. Den uppskattade felnivån är 0,2  %, vilket är lägre än 2015 (0,6  %). Merparten av kostnaderna på detta område gäller löner, pensioner och ersättningar som betalas av EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

1.17.

Administration (kapitel 10): området innehåller inte några väsentliga fel. Den uppskattade felnivån är 0,2  %, vilket är lägre än 2015 (0,6  %). Merparten av kostnaderna på detta område gäller löner, pensioner och ersättningar som betalas av EU:s institutioner och organ.

| 1.18. | Vi beräknar inte felnivåer för andra utgiftsområden, inbegripet rubrik 3 i den fleråriga budgetramen (kapitel 8). Totalt sett uppgick de kostnader som omfattas av vår revisionsförklaring på dessa områden till 2,8  miljarder euro (2,2  % av de kostnader som omfattades av vår revision). Det arbete som vi har utfört på dessa områden fortsätter att bidra till våra övergripande slutsatser om 2016. |
| --- | --- |

1.18.

Vi beräknar inte felnivåer för andra utgiftsområden, inbegripet rubrik 3 i den fleråriga budgetramen (kapitel 8). Totalt sett uppgick de kostnader som omfattas av vår revisionsförklaring på dessa områden till 2,8  miljarder euro (2,2  % av de kostnader som omfattades av vår revision). Det arbete som vi har utfört på dessa områden fortsätter att bidra till våra övergripande slutsatser om 2016.

| 1.19. | Fel avseende stödberättigande i kostnadsersättningssystemen fortsätter att vara de fel som bidrar mest till den uppskattade felnivån:






  — | Icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk. |
| --- | --- | --- |

1.19.

Fel avseende stödberättigande i kostnadsersättningssystemen fortsätter att vara de fel som bidrar mest till den uppskattade felnivån:

—

Icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk.

| — | Icke stödberättigade projekt, verksamheter och stödmottagare (
  ruta 1.6
  ). |
| --- | --- |

—

Icke stödberättigade projekt, verksamheter och stödmottagare (
  ruta 1.6
  ).

| 1.19. | Kommissionen drar samma slutsatser om felens art och grundorsaker.

  Förenkling är det effektivaste sättet att sänka kostnaderna och minska kontrollbördan och risken för fel. Kommissionen vidtar fortsatt både förebyggande och korrigerande åtgärder för att komma till rätta med grundorsakerna till och konsekvenserna av att vissa program har ihållande höga felnivåer. Mer information finns i kommissionens meddelande Grundorsaker till fel samt vidtagna åtgärder (artikel 32.5 i budgetförordningen) – COM(2017) 124 från den 28 februari 2017. |
| --- | --- |

1.19.

Förenkling är det effektivaste sättet att sänka kostnaderna och minska kontrollbördan och risken för fel. Kommissionen vidtar fortsatt både förebyggande och korrigerande åtgärder för att komma till rätta med grundorsakerna till och konsekvenserna av att vissa program har ihållande höga felnivåer. Mer information finns i kommissionens meddelande Grundorsaker till fel samt vidtagna åtgärder (artikel 32.5 i budgetförordningen) – COM(2017) 124 från den 28 februari 2017.

Ruta 1.6 –   Fördelning av den uppskattade övergripande felnivån mellan olika feltyper

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Förvaltningsmetoden har begränsad inverkan på felnivåerna

| 1.20. | Enligt vår uppskattning av felnivån på olika utgiftsområden finns ett mycket starkare samband med betalningsgrunden (dvs. kostnadsersättning eller stödrättighet) än med förvaltningsmetoden (15). Vi konstaterade de högsta felnivåerna inom Sammanhållning (med delad förvaltning) och Konkurrenskraft (som förvaltas direkt av kommissionen och indirekt genom enheter som anförtrotts uppgifter). Ersättningssystem dominerar kostnaderna på båda dessa områden (
  ruta 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

Enligt vår uppskattning av felnivån på olika utgiftsområden finns ett mycket starkare samband med betalningsgrunden (dvs. kostnadsersättning eller stödrättighet) än med förvaltningsmetoden (15). Vi konstaterade de högsta felnivåerna inom Sammanhållning (med delad förvaltning) och Konkurrenskraft (som förvaltas direkt av kommissionen och indirekt genom enheter som anförtrotts uppgifter). Ersättningssystem dominerar kostnaderna på båda dessa områden (
  ruta 1.7
  ).

Ruta 1.7 –   Genomsnittlig uppskattad felnivå per förvaltningsmetod och per betalningsgrund (2016)

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.21. | År 2016 uppgick den uppskattade felnivån i kostnaderna med delad förvaltning som helhet till 3,3  % (2015: 4,3  %) och 3,3  % (2015: 4,2  %) i alla andra former av rörelsekostnader (16). Den uppskattade felnivån i administrativa kostnader är 0,2  % (2015: 0,6  %). |
| --- | --- |

1.21.

År 2016 uppgick den uppskattade felnivån i kostnaderna med delad förvaltning som helhet till 3,3  % (2015: 4,3  %) och 3,3  % (2015: 4,2  %) i alla andra former av rörelsekostnader (16). Den uppskattade felnivån i administrativa kostnader är 0,2  % (2015: 0,6  %).

Kommissionens uppskattning av felnivåerna

| 1.22. | Varje generaldirektorat vid kommissionen utarbetar en årlig verksamhetsrapport. Rapporten innehåller en förklaring där generaldirektören intygar att den finansiella informationen presenteras korrekt i rapporten och att transaktionerna under hans eller hennes ansvar är lagliga och korrekta. Rapporten innehåller också en redogörelse för hur centrala politiska mål har uppnåtts (se punkterna 3.5 och 3.18–3.32) och en förvaltningsrapport från generaldirektören till kommissionsledamöterna. |
| --- | --- |

1.22.

Varje generaldirektorat vid kommissionen utarbetar en årlig verksamhetsrapport. Rapporten innehåller en förklaring där generaldirektören intygar att den finansiella informationen presenteras korrekt i rapporten och att transaktionerna under hans eller hennes ansvar är lagliga och korrekta. Rapporten innehåller också en redogörelse för hur centrala politiska mål har uppnåtts (se punkterna 3.5 och 3.18–3.32) och en förvaltningsrapport från generaldirektören till kommissionsledamöterna.

| 1.22. | Den årliga verksamhetsrapporten är en rapport om generaldirektörens tjänsteutövning från denna till kommissionen. De årliga verksamhetsrapporterna innehåller en redogörelse för arbetet mot de generella och specifika mål som har fastställts i generaldirektoratets strategiska planer och förvaltningsplaner. Dessutom redovisas resultaten i fråga om finansiell förvaltning, intern kontroll och organisatorisk förvaltning. |
| --- | --- |

1.22.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 1.23. | I år uppskattade för första gången samtliga generaldirektorat felnivån i ”relevanta utgifter”. Definitionen av relevanta utgifter (17) är i linje med vår definition av underliggande transaktioner (
  bilaga 1.1
  , punkt 10). |
| --- | --- |

1.23.

I år uppskattade för första gången samtliga generaldirektorat felnivån i ”relevanta utgifter”. Definitionen av relevanta utgifter (17) är i linje med vår definition av underliggande transaktioner (
  bilaga 1.1
  , punkt 10).

Ruta 1.8 –   Jämförelse mellan revisionsrättens granskningsresultat 2016 och kommissionens uppskattningar av riskbeloppen vid betalning i de årliga verksamhetsrapporterna

| Kapitel i årsrapporten | Uppskattad felnivå (%)
   (27) | Konfidensintervall (%) | | Årliga verksamhetsrapporter från kommissionens generaldirektorat
   (28)
   (29) | Uppskattat totalt riskbelopp vid betalning (%)
   (31)
   (32) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Undre felgräns | Övre felgräns | Lägsta värde | Högsta värde |
| Kapitel 5 – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 4,1 | 2,1 | 6,1 | | CNECT, EAC, Eacea, Easme, ECFIN, ENER, Ercea, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD och TAXUD | 2,0 | 2,4 |
| Kapital 6 – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 4,8 | 2,2 | 7,4 | | EMPL och REGIO | 2,2 | 3,6 |
| Kapitel 7 – Naturresurser | 2,5 | 1,5 | 3,5 | | AGRI, MARE, ENV och CLIMA | 2,5 | 2,5 |
| Rubrik 9 – Europa i världen | 2,1 | 0,6 | 3,6 | | DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA och ECFIN | 1,3 | 1,4 |
| Kapitel 10 – Administration | 0,2 | 0,0 | 0,8 | | Administration (30) | 0,2 | 0,2 |
| Totalt | 3,1 | 2,2 | 4,0 | | Totalt | 2,1 | 2,6 |
| Källa: Europeiska revisionsrätten. | | Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens årliga verksamhetsrapporter. |

Kapitel i årsrapporten

Uppskattad felnivå (%)
   (27)

Konfidensintervall (%)

Årliga verksamhetsrapporter från kommissionens generaldirektorat
   (28)
   (29)

Uppskattat totalt riskbelopp vid betalning (%)
   (31)
   (32)

Undre felgräns

Övre felgräns

Lägsta värde

Högsta värde

Kapitel 5 – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

4,1

2,1

6,1

CNECT, EAC, Eacea, Easme, ECFIN, ENER, Ercea, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD och TAXUD

2,0

2,4

Kapital 6 – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

4,8

2,2

7,4

EMPL och REGIO

2,2

3,6

Kapitel 7 – Naturresurser

2,5

1,5

3,5

AGRI, MARE, ENV och CLIMA

2,5

2,5

Rubrik 9 – Europa i världen

2,1

0,6

3,6

DEVCO, NEAR, ECHO, FPI, TRADE, AGRI, EMPL, REGIO, EACEA och ECFIN

1,3

1,4

Kapitel 10 – Administration

0,2

0,0

0,8

Administration (30)

0,2

0,2

Totalt

3,1

2,2

4,0

Totalt

2,1

2,6

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens årliga verksamhetsrapporter.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.24. | Sedan begreppet ”riskbelopp vid avslutande” infördes i 2015 års årliga förvaltnings- och resultatrapport, har generaldirektoraten tagit med denna information i sina årliga verksamhetsrapporter. Kommissionen inriktade sig på effekten av fleråriga korrigeringsmekanismer, som kommer att minska kommissionens egen uppskattning av felnivån. |
| --- | --- |

1.24.

Sedan begreppet ”riskbelopp vid avslutande” infördes i 2015 års årliga förvaltnings- och resultatrapport, har generaldirektoraten tagit med denna information i sina årliga verksamhetsrapporter. Kommissionen inriktade sig på effekten av fleråriga korrigeringsmekanismer, som kommer att minska kommissionens egen uppskattning av felnivån.

| 1.24. | Begreppet ”riskbelopp vid avslutande” gör den övergripande bilden av de fleråriga programmen komplett, eftersom det ger mer information om det kvarstående riskbeloppet när alla ”korrigeringsåtgärder” har vidtagits samt om ”korrigeringsförmågan”, det vill säga den bästa uppskattningen av de korrigeringar som ska göras under åren efter det att kostnaden uppkom. |
| --- | --- |

1.24.

Kommissionens uppskattning är i de flesta fall i stort sett i linje med våra egna granskningsresultat

| 1.25. | När det gäller indikatorerna för laglighet och korrekthet, är de siffror som redovisas i de årliga verksamhetsrapporterna för riskbelopp vid betalning i de flesta fall i stort sett i linje med vår uppskattning av felnivån (
  ruta 1.8
  ) (18). |
| --- | --- |

1.25.

När det gäller indikatorerna för laglighet och korrekthet, är de siffror som redovisas i de årliga verksamhetsrapporterna för riskbelopp vid betalning i de flesta fall i stort sett i linje med vår uppskattning av felnivån (
  ruta 1.8
  ) (18).

| 1.25. | När det gäller det uppskattade totala riskbeloppet vid avslutandet (som nämns i ruta 1.8) bör man notera att siffrorna i de årliga verksamhetsrapporterna och den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2016 som sig bör täcker utgifter för program som tillhör såväl programperioden 2007–2013 som programperioden 2014–2020. På sammanhållningsområdet är de rapporterade siffrorna 2,6 –4,2  % för 2007–2013. Kommissionen anser emellertid att de aktuella sammanhållningsprogrammen har en utformning som medför lägre risk, vilket illustreras av siffrorna för 2014–2020, där kommissionen rapporterar 0,9 –1,7  %. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Vi konstaterade att generaldirektorat inom samma rubrik i den fleråriga budgetramen valde olika metoder för att presentera felprocentsatser och riskbelopp (19). Vi konstaterade också att det fanns metodproblem med revisionsmyndigheternas granskning av utgifter under 2014–2020 (20). Vi konstaterade också att kommissionen behövde göra betydande justeringar av den kontrollstatistik som de utbetalande organen presenterade (21). |
| --- | --- |

1.26.

Vi konstaterade att generaldirektorat inom samma rubrik i den fleråriga budgetramen valde olika metoder för att presentera felprocentsatser och riskbelopp (19). Vi konstaterade också att det fanns metodproblem med revisionsmyndigheternas granskning av utgifter under 2014–2020 (20). Vi konstaterade också att kommissionen behövde göra betydande justeringar av den kontrollstatistik som de utbetalande organen presenterade (21).

| 1.26. | Kommissionen har en sund metod för att uppskatta felnivån i transaktionerna. Kommissionens avdelningar tillämpar denna metod med beaktande av de krav som deras specifika rättsliga ramar och metoder för genomförandet ställer. Således använder varje generaldirektör det tillvägagångssätt som bäst lämpar sig för att göra en realistisk uppskattning av felnivån inom de politikområden han eller hon ansvarar för, med hänsyn tagen till programmens inneboende riskegenskaper (till exempel högre risk i program för små och medelstora företag och lägre risk i Marie Curie-program) och tillgängliga resultat av kontroller av olika utgiftsområden (till exempel tillgången till tillräckliga efterhandsresultat och kvaliteten hos rapporteringen från enheter som har anförtrotts uppgifter).

  Se även kommissionens svar på punkterna 6.33 och 6.34. |
| --- | --- |

1.26.

Se även kommissionens svar på punkterna 6.33 och 6.34.

| 1.27. | Den övergripande felprocenten vid betalning som kommissionen beräknade för 2016 i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten var väsentlig – mellan 2,1 och 2,6  % (jämfört med mellan 2,3 och 3,1  % för 2015). Vi uppskattar felnivån till 3,1  % (2015: 3,8  %). |
| --- | --- |

1.27.

Den övergripande felprocenten vid betalning som kommissionen beräknade för 2016 i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten var väsentlig – mellan 2,1 och 2,6  % (jämfört med mellan 2,3 och 3,1  % för 2015). Vi uppskattar felnivån till 3,1  % (2015: 3,8  %).

| 1.27. | Kommissionen har gjort framsteg när det gäller att begränsa den totala felnivån vid utbetalning. Det totala riskbeloppet vid avslutande som presenteras i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2016 beräknas understiga 2 % av de totala relevanta utgifterna efter beaktande av uppskattade framtida korrigeringar. |
| --- | --- |

1.27.

Kommissionen har tillhandahållit uppgifter om korrigeringar och återkrav

| 1.28. | I avsnittet med diskussion och analys av årsredovisningen (FSDA) redovisas genomförda finansiella korrigeringar och återkrav på totalt 3,4  miljarder euro.
  Ruta 1.9
  visar hur de rapporterade beloppen fördelar sig mellan utgiftsområdena och i vilket skede av utgiftscykeln kommissionen tillämpade de korrigerande åtgärderna (utgiftsdeklaration/godkännande av utgifter/utbetalning från budgeten). |
| --- | --- |

1.28.

I avsnittet med diskussion och analys av årsredovisningen (FSDA) redovisas genomförda finansiella korrigeringar och återkrav på totalt 3,4  miljarder euro.
  Ruta 1.9
  visar hur de rapporterade beloppen fördelar sig mellan utgiftsområdena och i vilket skede av utgiftscykeln kommissionen tillämpade de korrigerande åtgärderna (utgiftsdeklaration/godkännande av utgifter/utbetalning från budgeten).

| 1.28. | Detaljerade upplysningar om finansiella korrigeringar och återvinningar lämnas i bilagan till del II i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten (22). |
| --- | --- |

1.28.

Ruta 1.9 –   Korrigerande åtgärder 2016: hur de genomfördes inom olika utgiftsområden

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av avsnittet med diskussion och analys av årsredovisningen (FSDA) i EU:s konsoliderade årsredovisning för 2016 och underliggande uppgifter.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.29. | År 2016 bokförde kommissionen korrigeringar och återkrav på 0,6 miljarder euro vid källan innan den godkände kostnaderna. Det går till så att icke stödberättigande belopp dras av från ersättningsanspråk innan motsvarande betalningar görs från EU:s budget (de belopp som dras av inkluderas därefter inte i den population som vi granskar, eftersom transaktionerna i vårt granskningsurval tas från betalningar som godkänts av kommissionen). Sådana återkrav (0,4  miljarder euro) stod för mer än fyra femtedelar av alla korrigerande åtgärder inom direkt och indirekt förvaltning under 2016. |
| --- | --- |

1.29.

År 2016 bokförde kommissionen korrigeringar och återkrav på 0,6 miljarder euro vid källan innan den godkände kostnaderna. Det går till så att icke stödberättigande belopp dras av från ersättningsanspråk innan motsvarande betalningar görs från EU:s budget (de belopp som dras av inkluderas därefter inte i den population som vi granskar, eftersom transaktionerna i vårt granskningsurval tas från betalningar som godkänts av kommissionen). Sådana återkrav (0,4  miljarder euro) stod för mer än fyra femtedelar av alla korrigerande åtgärder inom direkt och indirekt förvaltning under 2016.

| 1.29. | Beloppen för korrigeringar och återvinningar vid källan visar att kommissionen inriktar sig på förebyggande åtgärder för att skydda EU:s budget innan utgifter godkänns. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Det återstående beloppet på 2,8  miljarder euro gällde ersättningsanspråk som kommissionen redan hade godkänt (och som därmed ingick i den population av betalningar som vi granskade). Beloppet fördelar sig enligt följande: |
| --- | --- |

1.30.

Det återstående beloppet på 2,8  miljarder euro gällde ersättningsanspråk som kommissionen redan hade godkänt (och som därmed ingick i den population av betalningar som vi granskade). Beloppet fördelar sig enligt följande:

1.30.

| a) | För Naturresurser gällde omkring 2 miljarder euro beslut om överensstämmelse inom jordbruket som kommissionen har redovisat som inkomster avsatta för särskilda ändamål som finns tillgängliga för att finansiera jordbruksutgifter. |
| --- | --- |

a)

För Naturresurser gällde omkring 2 miljarder euro beslut om överensstämmelse inom jordbruket som kommissionen har redovisat som inkomster avsatta för särskilda ändamål som finns tillgängliga för att finansiera jordbruksutgifter.

| b) | För Sammanhållning utgör omkring 0,6  miljarder euro tillbakadraganden från medlemsstaternas sida av tidigare godkända ersättningsanspråk för projekt/kostnader som ersatts med nya projekt eller kostnader. Tillbakadragandena leder inte till att medel betalas tillbaka till EU-budgeten (23). |
| --- | --- |

b)

För Sammanhållning utgör omkring 0,6  miljarder euro tillbakadraganden från medlemsstaternas sida av tidigare godkända ersättningsanspråk för projekt/kostnader som ersatts med nya projekt eller kostnader. Tillbakadragandena leder inte till att medel betalas tillbaka till EU-budgeten (23).

| b) | Lagstiftningen ger medlemsstaterna möjlighet att dra tillbaka oriktiga utgifter och ersätta dem med nya, korrekta. Detta skyddar EU:s budget, i enlighet med principen att medlemsstaterna vid delad förvaltning har det huvudsakliga ansvaret för att upptäcka oriktigheter och för att göra de nödvändiga finansiella korrigeringarna. |
| --- | --- |

b)

Lagstiftningen ger medlemsstaterna möjlighet att dra tillbaka oriktiga utgifter och ersätta dem med nya, korrekta. Detta skyddar EU:s budget, i enlighet med principen att medlemsstaterna vid delad förvaltning har det huvudsakliga ansvaret för att upptäcka oriktigheter och för att göra de nödvändiga finansiella korrigeringarna.

| c) | För områdena med direkt och indirekt förvaltning (huvudsakligen Konkurrenskraft och Europa i världen) gällde omkring 0,1  miljard euro belopp som återvunnits efter betalning. |
| --- | --- |

c)

För områdena med direkt och indirekt förvaltning (huvudsakligen Konkurrenskraft och Europa i världen) gällde omkring 0,1  miljard euro belopp som återvunnits efter betalning.

Korrigeringar och återkrav utlöses på en mängd olika sätt

| 1.31. | Kommissionen och medlemsstaterna får tillämpa korrigeringar och återkrav på en mängd olika sätt, enligt den ordning som anges i budgetförordningen (24): |
| --- | --- |

1.31.

Kommissionen och medlemsstaterna får tillämpa korrigeringar och återkrav på en mängd olika sätt, enligt den ordning som anges i budgetförordningen (24):

1.31.

| a) | Pengar som betalats ut felaktigt: justeringarna grundas på de felaktiga transaktionernas värde (enskilda korrigeringar). |
| --- | --- |

a)

Pengar som betalats ut felaktigt: justeringarna grundas på de felaktiga transaktionernas värde (enskilda korrigeringar).

| b) | Systematiska fel i ett representativt urval av transaktioner: resultatet extrapoleras till hela populationen (extrapolerade korrigeringar). |
| --- | --- |

b)

Systematiska fel i ett representativt urval av transaktioner: resultatet extrapoleras till hela populationen (extrapolerade korrigeringar).

| c) | Systembrister där det inte går att beräkna de exakta finansiella konsekvenserna på budgeten: de procentsatser som fastställs i sektorsspecifika riktlinjer för varje situation tillämpas (”schablonkorrigeringar”). |
| --- | --- |

c)

Systembrister där det inte går att beräkna de exakta finansiella konsekvenserna på budgeten: de procentsatser som fastställs i sektorsspecifika riktlinjer för varje situation tillämpas (”schablonkorrigeringar”).

| c) | Schablonkorrigeringar används när det finns en styrkt risk för att de konstaterade systembristerna har medfört finansiella konsekvenser för EU:s budget men det inte är möjligt att med proportionella ansträngningar mer exakt fastställa den ekonomiska skadan. De tillämpas för att åtgärda systembrister och de därmed sammanhängande riskerna för EU:s budget, och får även till följd att enskilda oriktigheter avhjälps.

  Schablonkorrigeringar är en viktig beståndsdel i den systembaserade revisionsmodell som vanligen tillämpas vid delad förvaltning. Mot bakgrund av de aktuella strävandena att förenkla EU:s lagstiftning är detta rätt väg att gå. Schablonkorrigeringar ger medlemsstaterna starka incitament att förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem, och bidrar därigenom till att säkerställa lagligheten och korrektheten hos de enskilda bakomliggande transaktionerna.
  Därför anser kommissionen att schablonkorrigeringar har hög relevans för analysen av politikområdenas felnivåer. |
| --- | --- |

c)

Schablonkorrigeringar används när det finns en styrkt risk för att de konstaterade systembristerna har medfört finansiella konsekvenser för EU:s budget men det inte är möjligt att med proportionella ansträngningar mer exakt fastställa den ekonomiska skadan. De tillämpas för att åtgärda systembrister och de därmed sammanhängande riskerna för EU:s budget, och får även till följd att enskilda oriktigheter avhjälps.

| 1.32. | Många situationer där kommissionen och medlemsstaterna tillämpar och rapporterar korrigeringar och återkrav kvantifierar vi inte i vår uppskattning av felnivån: |
| --- | --- |

1.32.

Många situationer där kommissionen och medlemsstaterna tillämpar och rapporterar korrigeringar och återkrav kvantifierar vi inte i vår uppskattning av felnivån:

1.32.

| a) | Schablonkorrigeringar görs för att komma till rätta med systembrister och inte för att eliminera enskilda oriktigheter. Brister i systemen tyder på en risk för oriktiga betalningar men det går inte alltid att identifiera ett samband mellan dessa brister och eventuella felaktiga betalningar som vi hittar och kvantifiera i vår uppskattning av felnivån. |
| --- | --- |

a)

Schablonkorrigeringar görs för att komma till rätta med systembrister och inte för att eliminera enskilda oriktigheter. Brister i systemen tyder på en risk för oriktiga betalningar men det går inte alltid att identifiera ett samband mellan dessa brister och eventuella felaktiga betalningar som vi hittar och kvantifiera i vår uppskattning av felnivån.

| a) | Kommissionen skyddar EU:s budget mot utgifter som strider mot lagstiftningen. När beloppen inte kan fastställas exakt med proportionella ansträngningar kan kommissionen tillämpa en extrapolerad korrigering eller schablonkorrigering för att fullgöra denna skyldighet. Schablonkorrigeringar ger medlemsstaterna ett starkt incitament att förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem.

  Se även kommissionens svar på punkt 1.31 c och kommissionens svar på revisionsrättens särskilda rapport 4/2017 Skyddet av EU:s budget mot oriktiga utgifter. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen skyddar EU:s budget mot utgifter som strider mot lagstiftningen. När beloppen inte kan fastställas exakt med proportionella ansträngningar kan kommissionen tillämpa en extrapolerad korrigering eller schablonkorrigering för att fullgöra denna skyldighet. Schablonkorrigeringar ger medlemsstaterna ett starkt incitament att förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem.

| b) | Vissa fall som kommissionen bedömer som fel som ska leda till finansiella korrigeringar utgör inte (kvantifierbara) fel för oss. Till exempel tar vi inte hänsyn till överskridna tidsfrister, brist på offentlighet och överträdelser av tvärvillkoren i vår uppskattning av felnivån. |
| --- | --- |

b)

Vissa fall som kommissionen bedömer som fel som ska leda till finansiella korrigeringar utgör inte (kvantifierbara) fel för oss. Till exempel tar vi inte hänsyn till överskridna tidsfrister, brist på offentlighet och överträdelser av tvärvillkoren i vår uppskattning av felnivån.

| b) | Kommissionen konstaterar att korrigeringar till följd av överträdelser av tvärvillkoren inte ingår i dess uppskattning av korrigeringsförmågan. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen konstaterar att korrigeringar till följd av överträdelser av tvärvillkoren inte ingår i dess uppskattning av korrigeringsförmågan.

Under vissa omständigheter beaktar vi korrigerande åtgärder när vi uppskattar felnivån

| 1.33. | Vi försöker beakta korrigerande åtgärder som vidtas av medlemsstaterna och kommissionen om det sker före vår granskning. Vi kontrollerar om dessa korrigeringar (inbegripet återkrav av belopp som felaktigt utbetalats till stödmottagare och korrigeringar på projektnivå) har genomförts och justerar den uppskattade felnivån vid behov. Vilken effekt de korrigerande åtgärderna får varierar dock kraftigt mellan olika utgiftsområden och olika korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

1.33.

Vi försöker beakta korrigerande åtgärder som vidtas av medlemsstaterna och kommissionen om det sker före vår granskning. Vi kontrollerar om dessa korrigeringar (inbegripet återkrav av belopp som felaktigt utbetalats till stödmottagare och korrigeringar på projektnivå) har genomförts och justerar den uppskattade felnivån vid behov. Vilken effekt de korrigerande åtgärderna får varierar dock kraftigt mellan olika utgiftsområden och olika korrigerande åtgärder.

| 1.34. | När det gäller 41 transaktioner i vårt urval för 2016 hade kommissionen och medlemsstaternas myndigheter tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade transaktionen och var relevanta för våra beräkningar. Åtgärderna minskade felnivån enligt vår uppskattning med 1,2 procentenheter (2015: 0,5  procentenheter). Förändringarna av det antal transaktioner som påverkades och av åtgärdernas effekt på felnivån enligt vår uppskattning visar inte att de korrigerande åtgärderna har blivit mer eller mindre ändamålsenliga, eftersom dessa åtgärder gäller för en relativt liten andel av vårt urval och man kan förvänta sig en viss variation från år till år. |
| --- | --- |

1.34.

När det gäller 41 transaktioner i vårt urval för 2016 hade kommissionen och medlemsstaternas myndigheter tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade transaktionen och var relevanta för våra beräkningar. Åtgärderna minskade felnivån enligt vår uppskattning med 1,2 procentenheter (2015: 0,5  procentenheter). Förändringarna av det antal transaktioner som påverkades och av åtgärdernas effekt på felnivån enligt vår uppskattning visar inte att de korrigerande åtgärderna har blivit mer eller mindre ändamålsenliga, eftersom dessa åtgärder gäller för en relativt liten andel av vårt urval och man kan förvänta sig en viss variation från år till år.

| 1.34. | Kommissionen kommer att fortsätta att utöva en övervakande roll genom att genomföra finansiella korrigeringar och återvinningar på en nivå som motsvarar omfattningen av upptäckta oriktigheter och brister. |
| --- | --- |

1.34.

VI RAPPORTERAR MISSTÄNKTA OEGENTLIGHETER TILL OLAF

| 1.35. | Vi rapporterar om fall av misstänkta oegentligheter som upptäcks vid vår revision (inbegripet våra effektivitetsrevisioner) eller grundas på upplysningar som lämnas direkt till oss till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för preliminär analys och eventuell utredning. Vi kan inte kommentera enskilda ärenden eller Olafs svar på dem. År 2016 |
| --- | --- |

1.35.

Vi rapporterar om fall av misstänkta oegentligheter som upptäcks vid vår revision (inbegripet våra effektivitetsrevisioner) eller grundas på upplysningar som lämnas direkt till oss till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) för preliminär analys och eventuell utredning. Vi kan inte kommentera enskilda ärenden eller Olafs svar på dem. År 2016

| — | bedömde vi lagligheten och korrektheten i cirka 1 000 transaktioner under vårt revisionsarbete avseende årsrapporten och utarbetade dessutom 36 särskilda rapporter, |
| --- | --- |

—

bedömde vi lagligheten och korrektheten i cirka 1 000 transaktioner under vårt revisionsarbete avseende årsrapporten och utarbetade dessutom 36 särskilda rapporter,

| — | rapporterade vi elva fall av misstänkta oegentligheter som konstaterats vid våra revisioner till Olaf (2015: 27) samt fem fall baserade på uppgifter från allmänheten (2015: 15). |
| --- | --- |

—

rapporterade vi elva fall av misstänkta oegentligheter som konstaterats vid våra revisioner till Olaf (2015: 27) samt fem fall baserade på uppgifter från allmänheten (2015: 15).

| — | gällde de vanligaste fallen av misstänkt bedrägeri förutsättningar som man skapat på konstlad väg för att uppfylla stödvillkor, varor och tjänster som inte hade levererats, redovisning av kostnader som inte uppfyllde stödkriterierna, följt av intressekonflikter och andra oriktigheter i upphandlingen. |
| --- | --- |

—

gällde de vanligaste fallen av misstänkt bedrägeri förutsättningar som man skapat på konstlad väg för att uppfylla stödvillkor, varor och tjänster som inte hade levererats, redovisning av kostnader som inte uppfyllde stödkriterierna, följt av intressekonflikter och andra oriktigheter i upphandlingen.

| 1.36. | Fram till den 31 december 2016 hade 67 av de fall av misstänkta bedrägerier som vi rapporterade till Olaf under perioden 2010–2016 resulterat i utredningar, varav 16 fortfarande pågick. Olaf har informerat oss om att 28 av de 51 utredningar som hade genomförts och avslutats antingen hade avslutats med rekommendationer om att återkräva medel och överväga att inleda rättsliga förfaranden eller lagts ner därför att åtgärder redan hade vidtagits av kommissionen eller de nationella myndigheterna. Fram till den 31 december 2016 hade Olaf rapporterat rekommendationer om återkrav för dessa fall till ett värde av totalt 247 miljoner euro. När Olaf hade avslutat ett ärende utan att lämna rekommendationer om ytterligare åtgärder, var den vanligaste slutsatsen att det inte förelåg några bevis för oegentligheter som riktar sig mot EU:s ekonomiska eller andra intressen. |
| --- | --- |

1.36.

Fram till den 31 december 2016 hade 67 av de fall av misstänkta bedrägerier som vi rapporterade till Olaf under perioden 2010–2016 resulterat i utredningar, varav 16 fortfarande pågick. Olaf har informerat oss om att 28 av de 51 utredningar som hade genomförts och avslutats antingen hade avslutats med rekommendationer om att återkräva medel och överväga att inleda rättsliga förfaranden eller lagts ner därför att åtgärder redan hade vidtagits av kommissionen eller de nationella myndigheterna. Fram till den 31 december 2016 hade Olaf rapporterat rekommendationer om återkrav för dessa fall till ett värde av totalt 247 miljoner euro. När Olaf hade avslutat ett ärende utan att lämna rekommendationer om ytterligare åtgärder, var den vanligaste slutsatsen att det inte förelåg några bevis för oegentligheter som riktar sig mot EU:s ekonomiska eller andra intressen.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

SLUTSATSER

| 1.37. | Huvudsyftet med detta kapitel är att underbygga det revisionsuttalande som lämnas i revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

1.37.

Huvudsyftet med detta kapitel är att underbygga det revisionsuttalande som lämnas i revisionsförklaringen.

Granskningsresultat

| 1.38. | Vårt granskningsresultat visar att situationen har förbättrats under de senaste åren. Vi drar slutsatsen att de stödrättighetsbaserade kostnaderna inte innehöll några väsentliga fel och att ersättningsbaserade kostnader innehöll väsentliga fel. På grundval av detta drar vi slutsatsen att felet inte är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

1.38.

Vårt granskningsresultat visar att situationen har förbättrats under de senaste åren. Vi drar slutsatsen att de stödrättighetsbaserade kostnaderna inte innehöll några väsentliga fel och att ersättningsbaserade kostnader innehöll väsentliga fel. På grundval av detta drar vi slutsatsen att felet inte är av avgörande betydelse.

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

(2)  Rapporterna om budgetgenomförandet innefattar även de förklarande noterna.

(3)  66,0 miljarder euro. Mer information finns i punkt 1.10 i vår årsrapport för 2016.

(4)  63,3 miljarder euro. Mer information finns i punkt 1.11 i vår årsrapport för 2016.

(5)  Se standard 25 i de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) om ersättningar till anställda. För pensionssystemet speglar åtagandet avseende ersättningar till personalen nuvärdet av EU:s förväntade framtida betalningar som krävs för att reglera en förpliktelse som härrör från anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder.

(6)  Se ordförklaringar: sund ekonomisk förvaltning.

(7)  Se del 2 i kapitlen 5, 6 och 7.

(8)  Se EU:s konsoliderade årsredovisning för 2016, rapporterna om genomförandet av budgeten och förklarande noter, not 4.3 Den fleråriga budgetramen: Utnyttjande av betalningsbemyndiganden.

(9)  I den konsoliderade årsredovisningen ingår

| a) | de konsoliderade räkenskaperna med balansräkningen (där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas), resultaträkningen (där årets intäkter och kostnader redovisas), kassaflödestabellen (som visar hur förändringar i räkenskaperna påverkar likvida medel) och redogörelsen för förändringar i nettotillgångarna samt tillhörande noter, |
| --- | --- |

a)

de konsoliderade räkenskaperna med balansräkningen (där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas), resultaträkningen (där årets intäkter och kostnader redovisas), kassaflödestabellen (som visar hur förändringar i räkenskaperna påverkar likvida medel) och redogörelsen för förändringar i nettotillgångarna samt tillhörande noter,

| b) | rapporterna om genomförandet av budgeten, där årets inkomster och utgifter redovisas, samt tillhörande noter. |
| --- | --- |

b)

rapporterna om genomförandet av budgeten, där årets inkomster och utgifter redovisas, samt tillhörande noter.

(10)  Se rekommenderad praktisk riktlinje 2 (RPG 2) ”diskussion om och analys av de finansiella rapporterna” från International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB).

(11)  Se resultaträkningen i EU:s konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2016.

(12)  Revisorerna är skyldiga att rapportera om områden av särskild betydelse för revisionen till följd av att Issai 1701 infördes 2016 efter införandet av internationell revisionsstandard (ISA) 701.

(13)  
  Bilaga 1.1
  , punkterna 7–10.

(14)  Vid en reglering omvandlas förfinansiering till godkända kostnader. Ett alltför högt regleringsbelopp innebär att en del av det belopp som bokförs som kostnader inte underbyggs av finansiell dokumentation.

(15)  Direkt förvaltning (budgeten genomförs direkt av Europeiska kommissionen), indirekt förvaltning (budgetgenomförandet anförtros partnerländer utanför EU, internationella organisationer, nationella organ, EIB-gruppen m.fl.) och delad förvaltning (budgetgenomförandet delas mellan kommissionen och medlemsstaterna).

(16)  Det gäller främst de kostnader som behandlas i kapitlen 5 och 8, men även en del av de kostnader som behandlas i kapitlen 6 och 7 som genomförs genom direkt eller indirekt förvaltning. Det extrapolerade felet för kostnader med delad förvaltning baseras på en granskning av 560 transaktioner (som valts ut från en population på 94,5 miljarder euro), medan extrapoleringen av andra former av rörelsekostnader baseras på en granskning av 321 transaktioner (som valts ut från en population på 25,4 miljarder euro).

(17)  Gjorda betalningar, minus ny förfinansiering men inklusive tidigare förfinansiering som har reglerats under budgetåret (den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2016, COM(2017) 351 final, bilaga 3, s. 16).

(18)  Vi granskade de årliga verksamhetsrapporterna från BUDG och ESTAT (punkt 4.20), RTD, EAC och MOVE (punkt 5.20), REGIO och EMPL (punkt 6.26), AGRI (punkt 7.28), MARE, ENV och CLIMA (punkt 7.31), NEAR (punkt 9.29), HR, DIGIT, OIB, OIL, OP och PMO (punkt 10.7) och DEVCO (årsrapporten för EUF punkt 33).

(19)  Rubrik 1a i budgetramen Konkurrenskraft (se punkt 5.21).

(20)  Rubrik 1b i budgetramen Sammanhållning (se punkt 6.34).

(21)  Rubrik 2 i budgetramen Naturresurser (se punkt 7.29).

(22)  Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2016 (COM(2017) 351 final), del II.

(23)  Se särskild rapport nr 4/2017.

(24)  Artikel 80.4 i budgetförordningen föreskriver att ”[k]ommissionen ska grunda sina finansiella korrigeringar på fastställda belopp som använts felaktigt och de ekonomiska konsekvenserna för budgeten. När dessa belopp inte kan fastställas exakt får kommissionen tillämpa en extrapolerad korrigering eller schablonkorrigering i enlighet med de sektorspecifika reglerna.”

(25)  I den uppskattade felnivån för Sammanhållning ingår ingen kvantifiering av de utbetalningar 2016 till finansieringsinstrument på 2,5 miljarder euro som vi anser gjordes utanför den stödperiod som anges i artikel 56.1 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25) (punkterna 6.20–6.21). Dessa utbetalningar skulle motsvara en uppskattad felnivå på 2,0 % i EU:s totala kostnader.

(26)  Vi gör ingen särskild bedömning för kostnaderna inom den fleråriga budgetramens rubriker 3 (Säkerhet och medborgarskap), 6 (Kompensationer) eller för andra kostnader (särskilda instrument som inte ingår i budgetramen för 2014–2020, t.ex. reserven för katastrofbistånd, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond och flexibilitetsmekanismen). Men granskningsarbetet på dessa områden bidrar till vår samlade slutsats om kostnaderna under 2016.

Källa: Europeiska revisionsrätten.

(27)  Uppskattad felnivå: se
  ruta 1.2
  och fotnoter.

(28)  Vissa generaldirektorat förvaltar utgifter som anslagits under mer än en rubrik i den fleråriga budgetramen (AGRI, Eacea, ECFIN, EMPL och REGIO).

(29)  (Fullständiga) namn på kommissionens generaldirektorat och genomförandeorgan som räknas upp i den här rutan med förkortningar finns i avsnitt 9.6 i Interinstitutionella publikationshandboken (http://publications.europa.eu/code/sv/sv-390600.htm).

(30)  BUDG, COMP, DGT, DIGIT, EPSC, Epso/EUSA, ESTAT, HR, IAS, OIB, OIL, Olaf, OP, PMO, SCIC, SG, SJ och SRSS.

(31)  Den andel av kostnaderna som eventuellt inte uppfyller de tillämpliga kraven i lagstiftning och avtal vid tidpunkten för betalning.

(32)  De flesta generaldirektorat redovisade riskbeloppet som en enda siffra. Några redovisade ett intervall från ett lägsta till ett högsta belopp (ECFIN, FISMA, CNECT, RTD, REA, OIB och Inea), medan GD REGIO presenterade ett intervall från ett genomsnittsbelopp till ett högsta belopp.

BILAGA 1.1

REVISIONSMETOD

| 1. | Vår revisionsmetod fastställs i handboken för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision som finns på vår webbplats. Vi använder en säkerhetsmodell för att planera arbetet. Vid planeringen bedömer vi risken för att fel uppkommer (inneboende risk) och risken för att fel inte förebyggs eller upptäcks och korrigeras (kontrollrisk). |
| --- | --- |

1.

Vår revisionsmetod fastställs i handboken för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision som finns på vår webbplats. Vi använder en säkerhetsmodell för att planera arbetet. Vid planeringen bedömer vi risken för att fel uppkommer (inneboende risk) och risken för att fel inte förebyggs eller upptäcks och korrigeras (kontrollrisk).

DEL 1 – Revisionsmetod när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet

| 2. | Vi granskar EU:s konsoliderade räkenskaper för att avgöra om de är tillförlitliga. Räkenskaperna består av






  a) | den konsoliderade årsredovisningen, |
| --- | --- | --- |

2.

Vi granskar EU:s konsoliderade räkenskaper för att avgöra om de är tillförlitliga. Räkenskaperna består av

a)

den konsoliderade årsredovisningen,

| b) | rapporterna om genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

b)

rapporterna om genomförandet av budgeten.

| 3. | De konsoliderade räkenskaperna ska i alla väsentliga avseenden ge en riktig bild av






  a) | Europeiska unionens finansiella ställning vid årets slut, |
| --- | --- | --- |

3.

De konsoliderade räkenskaperna ska i alla väsentliga avseenden ge en riktig bild av

a)

Europeiska unionens finansiella ställning vid årets slut,

| b) | resultatet av transaktioner och kassaflöden, |
| --- | --- |

b)

resultatet av transaktioner och kassaflöden,

| c) | förändringar i nettotillgångar vid årets slut. |
| --- | --- |

c)

förändringar i nettotillgångar vid årets slut.

| 4. | Vid revisionen






  a) | utvärderar vi kontrollmiljön när det gäller redovisningen, |
| --- | --- | --- |

4.

Vid revisionen

a)

utvärderar vi kontrollmiljön när det gäller redovisningen,

| b) | kontrollerar vi hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar, |
| --- | --- |

b)

kontrollerar vi hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar,

| c) | analyserar vi de viktigaste redovisningsuppgifterna med avseende på konsekvens och rimlighet, |
| --- | --- |

c)

analyserar vi de viktigaste redovisningsuppgifterna med avseende på konsekvens och rimlighet,

| d) | analyserar vi och stämmer av konton och/eller saldon, |
| --- | --- |

d)

analyserar vi och stämmer av konton och/eller saldon,

| e) | utför vi substansgranskning av åtaganden, betalningar and specifika balansposter på grundval av representativa urval, |
| --- | --- |

e)

utför vi substansgranskning av åtaganden, betalningar and specifika balansposter på grundval av representativa urval,

| f) | använder vi om möjligt, och i enlighet med internationella revisionsstandarder, andra revisorers arbete, särskilt vid revisionen av den upp- och utlåningsverksamhet som förvaltas av kommissionen för vilka externa revisionsintyg finns tillgängliga. |
| --- | --- |

f)

använder vi om möjligt, och i enlighet med internationella revisionsstandarder, andra revisorers arbete, särskilt vid revisionen av den upp- och utlåningsverksamhet som förvaltas av kommissionen för vilka externa revisionsintyg finns tillgängliga.

DEL 2 – Revisionsmetod när det gäller transaktionernas korrekthet

| 5. | Vid revisionen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna granskar vi om transaktionerna följer gällande regler och bestämmelser (
  ruta 1.2
  ). |
| --- | --- |

5.

Vid revisionen av korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna granskar vi om transaktionerna följer gällande regler och bestämmelser (
  ruta 1.2
  ).

| 6. | I vårt granskningsarbete överväger vi om vi på ett effektivt sätt kan dra nytta av kontroller av korrekthet som redan har utförts av andra. Om vi vill använda resultatet av de kontrollerna, i enlighet med revisionsstandarderna, bedömer vi den andra partens oberoende och kompetens och det utförda arbetets omfattning och tillräcklighet. |
| --- | --- |

6.

I vårt granskningsarbete överväger vi om vi på ett effektivt sätt kan dra nytta av kontroller av korrekthet som redan har utförts av andra. Om vi vill använda resultatet av de kontrollerna, i enlighet med revisionsstandarderna, bedömer vi den andra partens oberoende och kompetens och det utförda arbetets omfattning och tillräcklighet.

Hur vi granskar transaktioner

| 7. | Under varje rubrik i den fleråriga budgetramen (kapitlen 5–10) granskar vi ett representativt urval av transaktioner för att kunna uppskatta andelen oriktiga transaktioner i hela populationen. |
| --- | --- |

7.

Under varje rubrik i den fleråriga budgetramen (kapitlen 5–10) granskar vi ett representativt urval av transaktioner för att kunna uppskatta andelen oriktiga transaktioner i hela populationen.

| 8. | För varje transaktion i urvalet avgör vi om ersättningsanspråket eller betalningen har gjorts för de ändamål som godkänts i budgeten och anges i den aktuella lagstiftningen. Vi granskar hur beloppet i ersättningsanspråket eller betalningen har beräknats (när det gäller större ersättningsanspråk granskar vi ett representativt urval av alla poster i transaktionen). Vi spårar transaktionen från budgeträkenskaperna till slutmottagaren (t.ex. en jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och granskar regelefterlevnaden på varje nivå. |
| --- | --- |

8.

För varje transaktion i urvalet avgör vi om ersättningsanspråket eller betalningen har gjorts för de ändamål som godkänts i budgeten och anges i den aktuella lagstiftningen. Vi granskar hur beloppet i ersättningsanspråket eller betalningen har beräknats (när det gäller större ersättningsanspråk granskar vi ett representativt urval av alla poster i transaktionen). Vi spårar transaktionen från budgeträkenskaperna till slutmottagaren (t.ex. en jordbrukare, utbildningsanordnare eller projektansvarig för utvecklingsbistånd) och granskar regelefterlevnaden på varje nivå.

| 9. | När det gäller intäktstransaktioner baserar vi vår revision av moms- och BNI-baserade egna medel på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem. Vi bedömer kommissionens kontroller av dessa bidrag från medlemsstaterna fram tills de har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och flödet av tullavgifter – återigen fram tills kommissionen har tagit emot och bokfört dem i räkenskaperna. |
| --- | --- |

9.

När det gäller intäktstransaktioner baserar vi vår revision av moms- och BNI-baserade egna medel på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem. Vi bedömer kommissionens kontroller av dessa bidrag från medlemsstaterna fram tills de har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och flödet av tullavgifter – återigen fram tills kommissionen har tagit emot och bokfört dem i räkenskaperna.

| 10. | När det gäller kostnader granskar vi betalningar när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Det gäller alla kategorier av betalningar (även dem som görs för inköp av tillgångar). Vi granskar inte förskott när de betalas ut, utan när






  a) | den slutliga mottagaren av EU-medel (till exempel en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som levererar bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster efter offentlig upphandling) har styrkt att de har använts, |
| --- | --- | --- |

10.

När det gäller kostnader granskar vi betalningar när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Det gäller alla kategorier av betalningar (även dem som görs för inköp av tillgångar). Vi granskar inte förskott när de betalas ut, utan när

a)

den slutliga mottagaren av EU-medel (till exempel en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som levererar bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster efter offentlig upphandling) har styrkt att de har använts,

| b) | kommissionen (eller någon annan institution eller något annat organ som förvaltar EU-medel) har godkänt den slutliga användningen av medlen genom att reglera förskottsbetalningen. |
| --- | --- |

b)

kommissionen (eller någon annan institution eller något annat organ som förvaltar EU-medel) har godkänt den slutliga användningen av medlen genom att reglera förskottsbetalningen.

| 11. | Vårt revisionsurval är utformat så att det ska ge en uppskattning av felnivån i kostnaderna som helhet och inte i enskilda transaktioner (t. ex. ett visst projekt). Vi använder den statistiska urvalsmetoden MUS (monetary unit sampling) för att välja ut ersättningsanspråk eller betalningar och, på en lägre nivå, enskilda poster i en transaktion (t.ex. fakturor i ett projekt eller skiften i ett ersättningsanspråk från en jordbrukare). De felprocentsatser som rapporteras för dessa poster ska inte tolkas som en slutsats om transaktionerna, utan de bidrar i stället direkt till den övergripande felnivån för EU:s kostnader som helhet. |
| --- | --- |

11.

Vårt revisionsurval är utformat så att det ska ge en uppskattning av felnivån i kostnaderna som helhet och inte i enskilda transaktioner (t. ex. ett visst projekt). Vi använder den statistiska urvalsmetoden MUS (monetary unit sampling) för att välja ut ersättningsanspråk eller betalningar och, på en lägre nivå, enskilda poster i en transaktion (t.ex. fakturor i ett projekt eller skiften i ett ersättningsanspråk från en jordbrukare). De felprocentsatser som rapporteras för dessa poster ska inte tolkas som en slutsats om transaktionerna, utan de bidrar i stället direkt till den övergripande felnivån för EU:s kostnader som helhet.

| 12. | Vi granskar inte transaktioner i varje medlemsstat, stödmottagande stat eller region varje år. Att vi nämner vissa medlemsstater, mottagarländer och/eller regioner innebär inte att det som exemplifieras inte kan inträffa någon annanstans. De belysande exempel som presenteras i denna rapport bildar inte en grund för slutsatser som ska dras om de specifika medlemsstaterna, mottagarländerna och/eller regionerna. |
| --- | --- |

12.

Vi granskar inte transaktioner i varje medlemsstat, stödmottagande stat eller region varje år. Att vi nämner vissa medlemsstater, mottagarländer och/eller regioner innebär inte att det som exemplifieras inte kan inträffa någon annanstans. De belysande exempel som presenteras i denna rapport bildar inte en grund för slutsatser som ska dras om de specifika medlemsstaterna, mottagarländerna och/eller regionerna.

| 13. | Vår metod är inte utformad så att vi samlar in data om frekvensen av fel i hela populationen. Därför är de siffror som presenteras om antalet fel som upptäckts under en rubrik i den fleråriga budgetramen, i de kostnader som hanteras av ett generaldirektorat eller i kostnaderna i en viss medlemsstat inte en indikation på felfrekvensen i de EU-finansierade transaktionerna eller i de enskilda medlemsstaterna. Vår urvalsmetod ger olika transaktioner olika vikt för att återspegla värdet på den aktuella kostnaden och intensiteten i vårt granskningsarbete. Denna viktning tas bort i uppgifterna om frekvens, som ger samma vikt till landsbygdsutveckling som till direktstöd inom Naturresurser och samma vikt till kostnader inom Europeiska socialfonden som till regionala betalningar och sammanhållningsbetalningar. |
| --- | --- |

13.

Vår metod är inte utformad så att vi samlar in data om frekvensen av fel i hela populationen. Därför är de siffror som presenteras om antalet fel som upptäckts under en rubrik i den fleråriga budgetramen, i de kostnader som hanteras av ett generaldirektorat eller i kostnaderna i en viss medlemsstat inte en indikation på felfrekvensen i de EU-finansierade transaktionerna eller i de enskilda medlemsstaterna. Vår urvalsmetod ger olika transaktioner olika vikt för att återspegla värdet på den aktuella kostnaden och intensiteten i vårt granskningsarbete. Denna viktning tas bort i uppgifterna om frekvens, som ger samma vikt till landsbygdsutveckling som till direktstöd inom Naturresurser och samma vikt till kostnader inom Europeiska socialfonden som till regionala betalningar och sammanhållningsbetalningar.

Hur vi utvärderar och presenterar resultatet av transaktionsgranskningen

| 14. | Ett fel kan avse hela eller en del av beloppet för en enskild transaktion. Vi tar ställning till om fel är kvantifierbara eller icke kvantifierbara, det vill säga om det går att mäta hur stor del av det granskade beloppet som innehöll fel. Fel som upptäcks och korrigeras före och oberoende av våra kontroller ingår inte i beräkningen och felfrekvensen, eftersom det faktum att de upptäcktes och korrigerades visar att kontrollsystemen har fungerat ändamålsenligt. |
| --- | --- |

14.

Ett fel kan avse hela eller en del av beloppet för en enskild transaktion. Vi tar ställning till om fel är kvantifierbara eller icke kvantifierbara, det vill säga om det går att mäta hur stor del av det granskade beloppet som innehöll fel. Fel som upptäcks och korrigeras före och oberoende av våra kontroller ingår inte i beräkningen och felfrekvensen, eftersom det faktum att de upptäcktes och korrigerades visar att kontrollsystemen har fungerat ändamålsenligt.

| 15. | Våra kriterier för kvantifieringen av fel i offentlig upphandling beskrivs i dokumentet Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification (bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling – typer av oriktigheter och grund för kvantifiering) (1). |
| --- | --- |

15.

Våra kriterier för kvantifieringen av fel i offentlig upphandling beskrivs i dokumentet Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification (bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling – typer av oriktigheter och grund för kvantifiering) (1).

| 16. | Vår kvantifiering kan skilja sig från den som kommissionen eller medlemsstaterna använder när de beslutar hur de ska reagera på felaktig tillämpning av reglerna för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

16.

Vår kvantifiering kan skilja sig från den som kommissionen eller medlemsstaterna använder när de beslutar hur de ska reagera på felaktig tillämpning av reglerna för offentlig upphandling.

Uppskattad felnivå

| 17. | Vi uppskattar det ”mest sannolika felet” (MSF). Det gör vi för de flesta rubriker i den fleråriga budgetramen och för de totala budgetbetalningarna. Det mest sannolika felet beaktar endast kvantifierbara fel och uttrycks i procent. Exempel på fel är kvantifierbara överträdelser av tillämpliga förordningar, regler och kontraktsvillkor och villkor för bidrag. Vi fastställer även den undre felgränsen och den övre felgränsen. |
| --- | --- |

17.

Vi uppskattar det ”mest sannolika felet” (MSF). Det gör vi för de flesta rubriker i den fleråriga budgetramen och för de totala budgetbetalningarna. Det mest sannolika felet beaktar endast kvantifierbara fel och uttrycks i procent. Exempel på fel är kvantifierbara överträdelser av tillämpliga förordningar, regler och kontraktsvillkor och villkor för bidrag. Vi fastställer även den undre felgränsen och den övre felgränsen.

| 18. | Vi använder väsentlighetsgränsen på 2 % som en vägledning för vårt uttalande. Vi beaktar även felens karaktär, belopp och kontext. |
| --- | --- |

18.

Vi använder väsentlighetsgränsen på 2 % som en vägledning för vårt uttalande. Vi beaktar även felens karaktär, belopp och kontext.

Hur vi granskar systemen och rapporterar resultatet

| 19. | Kommissionen, andra EU-institutioner och EU-organ, medlemsstaternas myndigheter, stödmottagande länder och regioner inrättar system som ska hantera budgetriskerna och övervaka/garantera transaktionernas korrekthet. Vi har nytta av att granska dessa system för att identifiera områden där förbättringar kan göras. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen, andra EU-institutioner och EU-organ, medlemsstaternas myndigheter, stödmottagande länder och regioner inrättar system som ska hantera budgetriskerna och övervaka/garantera transaktionernas korrekthet. Vi har nytta av att granska dessa system för att identifiera områden där förbättringar kan göras.

| 20. | Inom varje rubrik i den fleråriga budgetramen, också när det gäller intäkter, finns en mängd olika enskilda system. Vi granskar ett urval av system varje år och presenterar resultaten tillsammans med rekommendationer om förbättringar. |
| --- | --- |

20.

Inom varje rubrik i den fleråriga budgetramen, också när det gäller intäkter, finns en mängd olika enskilda system. Vi granskar ett urval av system varje år och presenterar resultaten tillsammans med rekommendationer om förbättringar.

Hur vi kommer fram till våra uttalanden i revisionsförklaringen

| 21. | Det revisionsarbete som rapporteras i kapitlen 4–10 utgör grunden för vårt uttalande om korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för EU:s konsoliderade årsredovisning. Uttalandet formuleras i revisionsförklaringen. Arbetet gör att vi kan komma fram till ett välgrundat uttalande om huruvida felen i populationen ligger över eller under väsentlighetsgränsen. |
| --- | --- |

21.

Det revisionsarbete som rapporteras i kapitlen 4–10 utgör grunden för vårt uttalande om korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för EU:s konsoliderade årsredovisning. Uttalandet formuleras i revisionsförklaringen. Arbetet gör att vi kan komma fram till ett välgrundat uttalande om huruvida felen i populationen ligger över eller under väsentlighetsgränsen.

| 22. | När vi konstaterar att felnivån är väsentlig och fastställer dess inverkan på revisionsuttalandet måste vi avgöra om felen, eller avsaknaden av revisionsbevis, är ”av avgörande betydelse”. För att kunna göra det tillämpar vi anvisningarna i Issai 1705 (och utvidgar dem till att gälla för laglighet och korrekthet i enlighet med revisionsrättens mandat). När felen är väsentliga och av avgörande betydelse avger vi ett uttalande med avvikande mening. |
| --- | --- |

22.

När vi konstaterar att felnivån är väsentlig och fastställer dess inverkan på revisionsuttalandet måste vi avgöra om felen, eller avsaknaden av revisionsbevis, är ”av avgörande betydelse”. För att kunna göra det tillämpar vi anvisningarna i Issai 1705 (och utvidgar dem till att gälla för laglighet och korrekthet i enlighet med revisionsrättens mandat). När felen är väsentliga och av avgörande betydelse avger vi ett uttalande med avvikande mening.

| 23. | Fel eller brister på revisionsbevis bedöms vara ”av avgörande betydelse” om de enligt revisorns bedömning inte är begränsade till särskilda delar, konton eller poster i årsredovisningen (dvs. de är spridda över kontona eller de granskade transaktionerna) eller, om de är begränsade på det sättet, representerar eller skulle kunna representera en avsevärd del av årsredovisningen, eller gäller upplysningar som har sådan betydelse att de är grundläggande för användares förståelse av årsredovisningen. |
| --- | --- |

23.

Fel eller brister på revisionsbevis bedöms vara ”av avgörande betydelse” om de enligt revisorns bedömning inte är begränsade till särskilda delar, konton eller poster i årsredovisningen (dvs. de är spridda över kontona eller de granskade transaktionerna) eller, om de är begränsade på det sättet, representerar eller skulle kunna representera en avsevärd del av årsredovisningen, eller gäller upplysningar som har sådan betydelse att de är grundläggande för användares förståelse av årsredovisningen.

| 24. | Enligt vår bästa uppskattning uppgår felnivån i kostnaderna totalt sett till 3,1 % 2016. Vi bedömde inte att detta fel var av avgörande betydelse, eftersom det är begränsat till en viss typ av kostnader på endast vissa utgiftsområden. Den uppskattade felnivån för de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen varierar, såsom beskrivs i kapitlen 5–7 och 9 och 10. |
| --- | --- |

24.

Enligt vår bästa uppskattning uppgår felnivån i kostnaderna totalt sett till 3,1 % 2016. Vi bedömde inte att detta fel var av avgörande betydelse, eftersom det är begränsat till en viss typ av kostnader på endast vissa utgiftsområden. Den uppskattade felnivån för de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen varierar, såsom beskrivs i kapitlen 5–7 och 9 och 10.

Misstanke om oegentligheter

| 25. | Om vi har anledning att misstänka att bedräglig verksamhet har ägt rum rapporterar vi detta till Olaf, EU:s byrå för bedrägeribekämpning. Olaf ansvarar för de eventuella utredningar som detta ger upphov till. Vi rapporterar flera fall till Olaf varje år. |
| --- | --- |

25.

Om vi har anledning att misstänka att bedräglig verksamhet har ägt rum rapporterar vi detta till Olaf, EU:s byrå för bedrägeribekämpning. Olaf ansvarar för de eventuella utredningar som detta ger upphov till. Vi rapporterar flera fall till Olaf varje år.

DEL 3 – Koppling mellan revisionsuttalandena om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet

| 26. | Vi har avgett






  a) | ett revisionsuttalande om Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det budgetår som avslutats, |
| --- | --- | --- |

26.

Vi har avgett

a)

ett revisionsuttalande om Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det budgetår som avslutats,

| b) | revisionsuttalanden om korrektheten i de intäkter och kostnader som ligger till grund för dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

b)

revisionsuttalanden om korrektheten i de intäkter och kostnader som ligger till grund för dessa räkenskaper.

| 27. | Vårt arbete och våra uttalanden har gjorts i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och god revisionssed och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). |
| --- | --- |

27.

Vårt arbete och våra uttalanden har gjorts i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och god revisionssed och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai).

| 28. | När revisorer avger revisionsuttalanden om både räkenskapernas tillförlitlighet och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna anger standarderna att ett modifierat uttalande om transaktionernas korrekthet inte i sig leder till ett modifierat uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet. I den årsredovisning som vi uttalar oss om konstateras att det finns ett väsentligt problem när det gäller överträdelser av de regler som styr kostnader som belastar EU:s budget. Vi har därför beslutat att förekomsten av en väsentlig felnivå som påverkar korrektheten inte i sig är ett skäl att modifiera vårt separata uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

28.

När revisorer avger revisionsuttalanden om både räkenskapernas tillförlitlighet och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna anger standarderna att ett modifierat uttalande om transaktionernas korrekthet inte i sig leder till ett modifierat uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet. I den årsredovisning som vi uttalar oss om konstateras att det finns ett väsentligt problem när det gäller överträdelser av de regler som styr kostnader som belastar EU:s budget. Vi har därför beslutat att förekomsten av en väsentlig felnivå som påverkar korrektheten inte i sig är ett skäl att modifiera vårt separata uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet.

---

(1)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

BILAGA 1.2

FREKVENS AV UPPTÄCKTA FEL I GRANSKNINGSURVALET FÖR 2016

Image

---

KAPITEL 2

Budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 2.1-2.3 |
| --- | --- |

| Budgetförvaltningen under 2016 | 2.4-2.14 |
| --- | --- |

| Betalningarna låg med god marginal inom gränserna för den årliga budgeten | 2.4-2.7 |
| --- | --- |

| Omfattande användning av särskilda instrument och marginaler ger begränsad flexibilitet att reagera på oförutsedda händelser | 2.8-2.10 |
| --- | --- |

| Utestående åtaganden nådde en rekordhög nivå | 2.11-2.14 |
| --- | --- |

| Problem med den ekonomiska förvaltningen som avser budgeten för 2016 | 2.15-2.31 |
| --- | --- |

| EU-budgetens finansiella exponering är betydande | 2.15-2.20 |
| --- | --- |

| EU använder finansieringsinstrument i allt större utsträckning | 2.21-2.23 |
| --- | --- |

| Medlemsstaterna kan få svårt att utnyttja de tillgängliga EU-medlen | 2.24-2.26 |
| --- | --- |

| Den övergripande rapporteringen om kostnaderna för migration och flyktingkrisen måste bli mer enhetlig och heltäckande | 2.27-2.28 |
| --- | --- |

| EU:s finansieringsarrangemang fortsätter att bli mer komplexa | 2.29-2.31 |
| --- | --- |

| Risker och utmaningar för framtiden | 2.32-2.39 |
| --- | --- |

| Att undvika en ny eftersläpning av obetalade ersättningsanspråk | 2.32-2.33 |
| --- | --- |

| Finansieringen av den nya fleråriga budgetramen | 2.34-2.39 |
| --- | --- |

| Slutsatser och rekommendationer | 2.40-2.48 |
| --- | --- |

| Slutsatser | 2.40-2.47 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 2.48 |
| --- | --- |

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 2.1. | I detta kapitel redovisar vi iakttagelserna om EU:s budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning 2016 och identifierar några viktiga risker och utmaningar för framtida budgetar. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

2.1.

I detta kapitel redovisar vi iakttagelserna om EU:s budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning 2016 och identifierar några viktiga risker och utmaningar för framtida budgetar.

| 2.2. | Budgeten för ett givet år måste ligga under taket för åtagandbemyndiganden och betalningsbemyndiganden enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1) som fastställer att EU, i löpande priser, kan göra åtaganden för upp till 1 087,2  miljarder euro och betalningar för upp till 1 025,4  miljarder euro mellan 2014 och 2020 (2). Betalnings- och åtagandebemyndigandena (3) för året måste ligga inom de gränser som fastställs i rådets beslut om egna medel (4). |
| --- | --- |

2.2.

Budgeten för ett givet år måste ligga under taket för åtagandbemyndiganden och betalningsbemyndiganden enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1) som fastställer att EU, i löpande priser, kan göra åtaganden för upp till 1 087,2  miljarder euro och betalningar för upp till 1 025,4  miljarder euro mellan 2014 och 2020 (2). Betalnings- och åtagandebemyndigandena (3) för året måste ligga inom de gränser som fastställs i rådets beslut om egna medel (4).

| 2.3. | Kommissionen har presenterat en halvtidsöversyn av genomförandet av den nuvarande budgetramen som åtföljdes av lagstiftningsförslag. En del av detta kapitel bygger på synpunkter som vi tidigare har lämnat på de lagstiftningsförslag som har en koppling till nästa fleråriga budgetram (5). |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionen har presenterat en halvtidsöversyn av genomförandet av den nuvarande budgetramen som åtföljdes av lagstiftningsförslag. En del av detta kapitel bygger på synpunkter som vi tidigare har lämnat på de lagstiftningsförslag som har en koppling till nästa fleråriga budgetram (5).

BUDGETFÖRVALTNINGEN UNDER 2016

Betalningarna låg med god marginal inom gränserna för den årliga budgeten

| 2.4. | De budgetanslag som användes till betalningar (130,2  miljarder euro) var 13,7  miljarder euro lägre än de anslag som var tillgängliga i den ursprungligen antagna budgeten (143,9  miljarder euro (6), eller 90,5  % av de totala tillgängliga anslagen) (se
  ruta 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.4.

De budgetanslag som användes till betalningar (130,2  miljarder euro) var 13,7  miljarder euro lägre än de anslag som var tillgängliga i den ursprungligen antagna budgeten (143,9  miljarder euro (6), eller 90,5  % av de totala tillgängliga anslagen) (se
  ruta 2.1
  ).

| 2.5. | Det låga beloppet för betalningar är främst resultatet av att myndigheterna i medlemsstaterna lämnade in lägre ersättningsanspråk än väntat för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Det berodde på förseningar i genomförandet av programmen under de första åren av den nuvarande budgetramen. Kommissionen har lämnat följande förklaringar (7) till förseningarna: |
| --- | --- |

2.5.

Det låga beloppet för betalningar är främst resultatet av att myndigheterna i medlemsstaterna lämnade in lägre ersättningsanspråk än väntat för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). Det berodde på förseningar i genomförandet av programmen under de första åren av den nuvarande budgetramen. Kommissionen har lämnat följande förklaringar (7) till förseningarna:

| a) | Följden av stora förseningar i genomförandet av programmen för 2007–2013. |
| --- | --- |

a)

Följden av stora förseningar i genomförandet av programmen för 2007–2013.

| b) | EU:s sena antagande av de rättsliga grunderna för programmen för 2014–2020 (8). |
| --- | --- |

b)

EU:s sena antagande av de rättsliga grunderna för programmen för 2014–2020 (8).

| c) | Förseningar i medlemsstaternas upprättande av och anmälan till EU av de nationella myndigheter som ansvarar för förvaltningen av EU-medel. |
| --- | --- |

c)

Förseningar i medlemsstaternas upprättande av och anmälan till EU av de nationella myndigheter som ansvarar för förvaltningen av EU-medel.

| d) | Tidsåtgången för anpassning till ändrade regler för program och projekt för den nya perioden. |
| --- | --- |

d)

Tidsåtgången för anpassning till ändrade regler för program och projekt för den nya perioden.

| e) | Tillägget av ytterligare ett år under perioden 2014–2020 under vilket medlemsstaterna får göra betalningar mot åtaganden (”n+3-regeln”) (9). |
| --- | --- |

e)

Tillägget av ytterligare ett år under perioden 2014–2020 under vilket medlemsstaterna får göra betalningar mot åtaganden (”n+3-regeln”) (9).

| 2.6. | Som kommissionen har påpekat (10) var förseningarna av genomförandet av program inom ESI-fonderna under de första tre åren med den fleråriga budgetramen för 2014–2020 större än förseningarna av programmen inom strukturfonderna och sammanhållningsfonden i början av perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

2.6.

Som kommissionen har påpekat (10) var förseningarna av genomförandet av program inom ESI-fonderna under de första tre åren med den fleråriga budgetramen för 2014–2020 större än förseningarna av programmen inom strukturfonderna och sammanhållningsfonden i början av perioden 2007–2013.

| 2.7. | Mot bakgrund av det låga beloppet för betalningsansökningar som tagits emot under året ändrade budgetmyndigheten budgeten för 2016 och minskade betalningsbemyndigandena med 7,3  miljarder euro (11). Även efter denna minskning ledde det låga antalet betalningsansökningar till det största överskottet sedan 2002: 6,4  miljarder euro (12) (2015: 1,3  miljarder euro). |
| --- | --- |

2.7.

Mot bakgrund av det låga beloppet för betalningsansökningar som tagits emot under året ändrade budgetmyndigheten budgeten för 2016 och minskade betalningsbemyndigandena med 7,3  miljarder euro (11). Även efter denna minskning ledde det låga antalet betalningsansökningar till det största överskottet sedan 2002: 6,4  miljarder euro (12) (2015: 1,3  miljarder euro).

Ruta 2.1 –   Budgeten 2016

(miljoner euro)

Image

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – budgetår 2016, rapporterna om genomförandet av budgeten och förklarande noter, tabellerna 4.1 och 4.3.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Omfattande användning av särskilda instrument och marginaler ger begränsad flexibilitet att reagera på oförutsedda händelser

| 2.8. | Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 innehåller ett antal instrument som ska underlätta budgetförfarandet och göra att medel ska kunna reserveras. De viktigaste av dem är följande: |
| --- | --- |

2.8.

Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 innehåller ett antal instrument som ska underlätta budgetförfarandet och göra att medel ska kunna reserveras. De viktigaste av dem är följande:

| a) | Den samlade marginalen för betalningar som, i enlighet med artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen, gör det möjligt att föra över outnyttjade betalningsbemyndiganden till senare år, under förutsättning att taket i den fleråriga budgetramen inte överskrids. Det outnyttjade beloppet på 13,7  miljarder euro från 2016 som vi nämner i punkt 2.4 får alltså föras över för att användas under kommande år. Gränsen, angiven i 2011 års priser, för överföring av outnyttjade betalningsbemyndiganden enligt budgetramen för åren 2018–2020 är 31 miljarder euro (2018: 7 miljarder euro, 2019: 11 miljarder euro och 2020: 13 miljarder euro). |
| --- | --- |

a)

Den samlade marginalen för betalningar som, i enlighet med artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen, gör det möjligt att föra över outnyttjade betalningsbemyndiganden till senare år, under förutsättning att taket i den fleråriga budgetramen inte överskrids. Det outnyttjade beloppet på 13,7  miljarder euro från 2016 som vi nämner i punkt 2.4 får alltså föras över för att användas under kommande år. Gränsen, angiven i 2011 års priser, för överföring av outnyttjade betalningsbemyndiganden enligt budgetramen för åren 2018–2020 är 31 miljarder euro (2018: 7 miljarder euro, 2019: 11 miljarder euro och 2020: 13 miljarder euro).

| b) | Fyra ”särskilda instrument” (13) för att reagera på oförutsedda händelser och ändrade prioriteringar. Enligt kommissionens halvtidsöversyn 2016 (14) var det totala belopp som fortfarande var tillgängligt fram till 2020 7,4  miljarder euro. Enligt ett uttalande från rådet (15) som utfärdades vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen är det upp till budgetmyndigheten att besluta från fall till fall huruvida betalningar som avser särskilda instrument kan räknas utöver betalningstaket. |
| --- | --- |

b)

Fyra ”särskilda instrument” (13) för att reagera på oförutsedda händelser och ändrade prioriteringar. Enligt kommissionens halvtidsöversyn 2016 (14) var det totala belopp som fortfarande var tillgängligt fram till 2020 7,4  miljarder euro. Enligt ett uttalande från rådet (15) som utfärdades vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen är det upp till budgetmyndigheten att besluta från fall till fall huruvida betalningar som avser särskilda instrument kan räknas utöver betalningstaket.

| c) | Marginalen för oförutsedda utgifter (16) på upp till 0,03  % av BNI (ungefär 4,5  miljarder euro) som gör det möjligt att som en sista utväg föra över anslag mellan år och rubriker för att reagera på oförutsedda omständigheter, under förutsättning att taken i den fleråriga budgetramen inte överskrids. Denna marginal användes för betalningsbemyndiganden 2014 och skulle räknas av mot marginalerna för 2017–2020. När det gäller åtagandebemyndiganden användes marginalen för oförutsedda händelser för att föra över 2,1  miljarder euro till rubrikerna 3 och 4 i budgetramen från andra rubriker för 2016 och 2017 som en reaktion på flyktingkrisen (17). |
| --- | --- |

c)

Marginalen för oförutsedda utgifter (16) på upp till 0,03  % av BNI (ungefär 4,5  miljarder euro) som gör det möjligt att som en sista utväg föra över anslag mellan år och rubriker för att reagera på oförutsedda omständigheter, under förutsättning att taken i den fleråriga budgetramen inte överskrids. Denna marginal användes för betalningsbemyndiganden 2014 och skulle räknas av mot marginalerna för 2017–2020. När det gäller åtagandebemyndiganden användes marginalen för oförutsedda händelser för att föra över 2,1  miljarder euro till rubrikerna 3 och 4 i budgetramen från andra rubriker för 2016 och 2017 som en reaktion på flyktingkrisen (17).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| d) | Den samlade marginalen för åtaganden (18) som gör det möjligt att föra över outnyttjade åtagandebemyndiganden till senare år, men endast för tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning. Nästan hela den samlade marginalen för åtaganden för 2014 och 2015 (1,8 av 2,0  miljarder euro (19)) har avsatts för Efsi. |
| --- | --- |

d)

Den samlade marginalen för åtaganden (18) som gör det möjligt att föra över outnyttjade åtagandebemyndiganden till senare år, men endast för tillväxt och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning. Nästan hela den samlade marginalen för åtaganden för 2014 och 2015 (1,8 av 2,0  miljarder euro (19)) har avsatts för Efsi.

| 2.9. | Dessa instrument har införts för att göra det möjligt att hantera nödsituationer och ge en viss flexibilitet i EU:s budgetsystem som har utformats så att det ska ge en förutsägbar finansiering till EU:s långsiktiga utgiftsprogram. Men eftersom EU:s utgiftsprogram försenades under de första åren av budgetramen för 2014–2020 och förväntas komma ikapp under åren fram till 2020 kan det bli så att det inte finns tillräckligt med flexibilitet kvar inom budgetramens tak för att finansiera EU:s svar på eventuella oförutsedda händelser som inträffar innan den nuvarande budgetramen löper ut. |
| --- | --- |

2.9.

Dessa instrument har införts för att göra det möjligt att hantera nödsituationer och ge en viss flexibilitet i EU:s budgetsystem som har utformats så att det ska ge en förutsägbar finansiering till EU:s långsiktiga utgiftsprogram. Men eftersom EU:s utgiftsprogram försenades under de första åren av budgetramen för 2014–2020 och förväntas komma ikapp under åren fram till 2020 kan det bli så att det inte finns tillräckligt med flexibilitet kvar inom budgetramens tak för att finansiera EU:s svar på eventuella oförutsedda händelser som inträffar innan den nuvarande budgetramen löper ut.

| 2.9. | Resultaten av halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 medför ökad flexibilitet under de återstående år som budgetramen täcker (se rådets förordning (EU, Euratom) 2017/1123). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | I tillägg till användningen av de marginaler som beskrivs ovan får rådet genom ett enhälligt beslut ändra förordningen om den fleråriga budgetramen för att ändra taken för anslagen (20). |
| --- | --- |

2.10.

I tillägg till användningen av de marginaler som beskrivs ovan får rådet genom ett enhälligt beslut ändra förordningen om den fleråriga budgetramen för att ändra taken för anslagen (20).

Utestående åtaganden nådde en rekordhög nivå

| 2.11. | Under 2016 ingick EU åtaganden för 155,2  miljarder euro av de tillgängliga anslagen på 156,1  miljarder euro, eller 99,4  % av de totala tillgängliga anslagen (21) exklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

2.11.

Under 2016 ingick EU åtaganden för 155,2  miljarder euro av de tillgängliga anslagen på 156,1  miljarder euro, eller 99,4  % av de totala tillgängliga anslagen (21) exklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål.

| 2.12. | Som ett resultat av att åtagandebemyndigandena utnyttjades nästan fullt ut och att betalningarna var lägre än planerat minskade först de utestående åtagandena 2014 och steg sedan 2015 och 2016 för att nå en rekordhög nivå på 238,8  miljarder euro (se
  ruta 2.9
  ). De kommer också förmodligen att fortsätta öka 2017, eftersom åtagandebemyndigandena i budgeten för 2017 ligger på 157,9  miljarder euro och betalningsbemyndigandena på 134,4  miljarder euro, vilket innebär en ökning av de utestående åtagandena med upp till 23,5  miljarder euro. |
| --- | --- |

2.12.

Som ett resultat av att åtagandebemyndigandena utnyttjades nästan fullt ut och att betalningarna var lägre än planerat minskade först de utestående åtagandena 2014 och steg sedan 2015 och 2016 för att nå en rekordhög nivå på 238,8  miljarder euro (se
  ruta 2.9
  ). De kommer också förmodligen att fortsätta öka 2017, eftersom åtagandebemyndigandena i budgeten för 2017 ligger på 157,9  miljarder euro och betalningsbemyndigandena på 134,4  miljarder euro, vilket innebär en ökning av de utestående åtagandena med upp till 23,5  miljarder euro.

| 2.13. | Denna ”stock” av utestående åtaganden motsvarar den ackumulerade skillnaden mellan åtagandena och de betalningar som hittills har gjorts mot dem, minus tillbakadragna åtaganden. De tillbakadragna åtagandena utgjorde en relativt liten andel av de åtaganden som gjordes under perioden 2007–2016 (27 miljarder euro av totalt 1 446  miljarder euro, eller 1,9  %). |
| --- | --- |

2.13.

Denna ”stock” av utestående åtaganden motsvarar den ackumulerade skillnaden mellan åtagandena och de betalningar som hittills har gjorts mot dem, minus tillbakadragna åtaganden. De tillbakadragna åtagandena utgjorde en relativt liten andel av de åtaganden som gjordes under perioden 2007–2016 (27 miljarder euro av totalt 1 446  miljarder euro, eller 1,9  %).

| 2.14. | De allra flesta utestående åtagandena gäller fleråriga utgiftsprogram, där det kan dröja mer än ett år mellan ett åtagande och motsvarande betalning, och ofta upp till tre år. Enligt uppgifterna för 2016 låg de utestående åtagandena i slutet av året 72 % högre än 2007 och motsvarade 2,9  år av betalningar (22), vilket kan jämföras med 2,2  år 2007. Ökningen av utestående åtaganden riskerar att skapa finansieringsproblem i framtiden (se punkterna 2.32–2.39). |
| --- | --- |

2.14.

De allra flesta utestående åtagandena gäller fleråriga utgiftsprogram, där det kan dröja mer än ett år mellan ett åtagande och motsvarande betalning, och ofta upp till tre år. Enligt uppgifterna för 2016 låg de utestående åtagandena i slutet av året 72 % högre än 2007 och motsvarade 2,9  år av betalningar (22), vilket kan jämföras med 2,2  år 2007. Ökningen av utestående åtaganden riskerar att skapa finansieringsproblem i framtiden (se punkterna 2.32–2.39).

| 2.14. | Att de utestående åtagandena inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna ökade under det tredje året av programperioden hör till den normala utvecklingscykeln för nya program, och tendensen för dessa fonder har varit liknande under tidigare programperioder. En tämligen jämn profil på åtagandebemyndigandena under perioden 2014–2020, införandet av n+3-regeln samt det långsamma genomförandet orsakade en betydande ökning av de utestående åtagandena. |
| --- | --- |

2.14.

PROBLEM MED DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN SOM AVSER BUDGETEN FÖR 2016

EU-budgetens finansiella exponering är betydande

| 2.15. | I tillägg till de utestående åtagandena hade EU ett antal betydande långfristiga skulder, garantier och rättsliga förpliktelser som fortfarande var utestående vid utgången av 2016. |
| --- | --- |

2.15.

I tillägg till de utestående åtagandena hade EU ett antal betydande långfristiga skulder, garantier och rättsliga förpliktelser som fortfarande var utestående vid utgången av 2016.

| 2.16. | EU:s enskilt största långfristiga skuld är ett belopp på 67,2  miljarder euro för personalens pensioner (2015: 63,8  miljarder euro). EU-anställda bidrar till sina pensioner, men dessa bidrag behandlas som allmänna inkomster i EU-budgeten och skulden motsvaras inte av någon specifik tillgång. |
| --- | --- |

2.16.

EU:s enskilt största långfristiga skuld är ett belopp på 67,2  miljarder euro för personalens pensioner (2015: 63,8  miljarder euro). EU-anställda bidrar till sina pensioner, men dessa bidrag behandlas som allmänna inkomster i EU-budgeten och skulden motsvaras inte av någon specifik tillgång.

| 2.17. | Under de senaste åren har EU i ökande utsträckning använt budgeten för att backa upp garantier för lån och finansieringsinstrument (se
  ruta 2.2
  ). Dessa utgör ansvarsförbindelser som redovisas i EU:s årsredovisning (23). Det måste finnas en marginal mellan betalningsbemyndigandena i budgeten och det största tillåtna beloppet enligt beslutet om egna medel så att dessa garantier kan täckas om det skulle behövas. |
| --- | --- |

2.17.

Under de senaste åren har EU i ökande utsträckning använt budgeten för att backa upp garantier för lån och finansieringsinstrument (se
  ruta 2.2
  ). Dessa utgör ansvarsförbindelser som redovisas i EU:s årsredovisning (23). Det måste finnas en marginal mellan betalningsbemyndigandena i budgeten och det största tillåtna beloppet enligt beslutet om egna medel så att dessa garantier kan täckas om det skulle behövas.

Ruta 2.2 –   Exponering för garantier

(miljarder euro)

Image

| (*) | I exponeringen per den 31 december 2016 ingår endast belopp som betalats ut till slutliga stödmottagare. Åtaganden hade ingåtts för ytterligare 17,5  miljarder euro som ännu inte hade lett till betalning vid utgången av 2016 (9,0  miljarder euro inom ramen för garantin för det externa utlåningsmandatet, 6,9  miljarder euro inom Efsi-garantin och 1,6  miljarder euro inom makrofinansiellt stöd och Euratomlån). |
| --- | --- |

(*)

I exponeringen per den 31 december 2016 ingår endast belopp som betalats ut till slutliga stödmottagare. Åtaganden hade ingåtts för ytterligare 17,5  miljarder euro som ännu inte hade lett till betalning vid utgången av 2016 (9,0  miljarder euro inom ramen för garantin för det externa utlåningsmandatet, 6,9  miljarder euro inom Efsi-garantin och 1,6  miljarder euro inom makrofinansiellt stöd och Euratomlån).

| (1) | Se not 4.1.1 i ”Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – budgetår 2016”. |
| --- | --- |

(1)

Se not 4.1.1 i ”Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – budgetår 2016”.

| (2) | Se not 4.1.2 i EU:s årsredovisning för 2016. |
| --- | --- |

(2)

Se not 4.1.2 i EU:s årsredovisning för 2016.

| (3) | Se not 4.1.3 i EU:s årsredovisning för 2016. |
| --- | --- |

(3)

Se not 4.1.3 i EU:s årsredovisning för 2016.

Källa: EU:s årsredovisning för 2016, noterna 4.1.1–4.1.3 till årsredovisningen.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 2.18. | EU-budgeten har två fonder som täcker budgetgarantier: garantifonden för åtgärder avseende tredje land, med tillgångar till ett värde av 2,3  miljarder euro, och garantifonden för Efsi, med tillgångar till ett värde av 1,0  miljard euro vid utgången av 2016 (24) som kommer att stiga till 8 miljarder euro till 2022. Den har även en avsättning för förväntade förluster på garantier, som uppgick till 0,9  miljarder euro vid utgången av 2016 (25) sedan avsättningar på 0,5  miljarder euro hade lagts till under året, bland annat för lån till Syrien. För de garantier som gäller ekonomiskt stöd till medlemsstater kan alla skulder som uppkommer täckas av anslag utöver taket i den fleråriga budgetramen (26) men de måste betalas via EU-budgeten. |
| --- | --- |

2.18.

EU-budgeten har två fonder som täcker budgetgarantier: garantifonden för åtgärder avseende tredje land, med tillgångar till ett värde av 2,3  miljarder euro, och garantifonden för Efsi, med tillgångar till ett värde av 1,0  miljard euro vid utgången av 2016 (24) som kommer att stiga till 8 miljarder euro till 2022. Den har även en avsättning för förväntade förluster på garantier, som uppgick till 0,9  miljarder euro vid utgången av 2016 (25) sedan avsättningar på 0,5  miljarder euro hade lagts till under året, bland annat för lån till Syrien. För de garantier som gäller ekonomiskt stöd till medlemsstater kan alla skulder som uppkommer täckas av anslag utöver taket i den fleråriga budgetramen (26) men de måste betalas via EU-budgeten.

| 2.19. | Kommissionen har föreslagit att det ska inrättas en gemensam avsättningsfond för att täcka finansiella förpliktelser som finansieringsinstrument, budgetgarantier eller ekonomiskt stöd ger upphov till (27). |
| --- | --- |

2.19.

Kommissionen har föreslagit att det ska inrättas en gemensam avsättningsfond för att täcka finansiella förpliktelser som finansieringsinstrument, budgetgarantier eller ekonomiskt stöd ger upphov till (27).

| 2.20. | Det fanns även betydande långfristiga rättsliga förpliktelser som inte täcks av utestående budgetåtaganden, vilka uppgick till 22 miljarder euro (28) vid årsslutet (se
  ruta 2.3
  ), som kommer att betalas ut från framtida årliga budgetar. |
| --- | --- |

2.20.

Det fanns även betydande långfristiga rättsliga förpliktelser som inte täcks av utestående budgetåtaganden, vilka uppgick till 22 miljarder euro (28) vid årsslutet (se
  ruta 2.3
  ), som kommer att betalas ut från framtida årliga budgetar.

Ruta 2.3 –   Andra långfristiga rättsliga förpliktelser vid utgången av 2016

(miljoner euro)

Image

Källa: EU:s årsredovisning för 2016, not 5.3 till årsredovisningen.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

EU använder finansieringsinstrument i allt större utsträckning

| 2.21. | Finansieringsinstrumenten med stöd från EU-budgeten har ökat (se
  ruta 2.4
  ) och förutspås fortsätta att öka fram till 2020. De måste förvaltas noggrant så att de tillgängliga medlen används ändamålsenligt, effektivt och sparsamt och så att eventuella förändringar görs först efter en noggrann konsekvensanalys. |
| --- | --- |

2.21.

Finansieringsinstrumenten med stöd från EU-budgeten har ökat (se
  ruta 2.4
  ) och förutspås fortsätta att öka fram till 2020. De måste förvaltas noggrant så att de tillgängliga medlen används ändamålsenligt, effektivt och sparsamt och så att eventuella förändringar görs först efter en noggrann konsekvensanalys.

| 2.21. | Kommissionen har vidtagit åtgärder som ska säkerställa öppenhet och sund ekonomisk förvaltning av tillgängliga medel.

  När ändringar planeras bör en analys av erfarenheterna från tidigare liknande instrument tas upp som en del av förhandsbedömningen.


  För de instrument som förvaltas centralt innehåller själva grundrättsakterna bestämmelser om halvtidsöversyn eller halvtidsutvärdering.


  När finansieringsinstrument tas upp för halvtidsöversyn i framtiden kommer kommissionen att konsekvent och noggrant se till att man tar hänsyn till tidigare lärdomar som dragits, samt till större socioekonomiska förändringar som eventuellt kan ha påverkat den logiska grunden för instrumentet i dess befintliga form och därmed också motivet för att tillföra EU-medel. |
| --- | --- |

2.21.

När ändringar planeras bör en analys av erfarenheterna från tidigare liknande instrument tas upp som en del av förhandsbedömningen.

För de instrument som förvaltas centralt innehåller själva grundrättsakterna bestämmelser om halvtidsöversyn eller halvtidsutvärdering.

När finansieringsinstrument tas upp för halvtidsöversyn i framtiden kommer kommissionen att konsekvent och noggrant se till att man tar hänsyn till tidigare lärdomar som dragits, samt till större socioekonomiska förändringar som eventuellt kan ha påverkat den logiska grunden för instrumentet i dess befintliga form och därmed också motivet för att tillföra EU-medel.

Ruta 2.4 –   Finansieringsinstrument med stöd från EU-budgeten

| (miljarder euro) |
| --- |
| | Programperiod 2007–2013
   (*3) | Programperiod 2014–2020 |
| Delad förvaltning | | |
| Eruf, ESF (42) och landsbygdsutveckling (43) för perioden 2007–2013/ESI-fonderna för perioden 2014–2020 | 12,0 | 21,5 |
| varav initiativet för små och medelstora företag | 0 | 1,2  (*4) |
| Direkt/indirekt förvaltning och budgetgarantier | | |
| Finansieringsinstrument med indirekt förvaltning | 3,8  (44) | 7,4  (*5) |
| Efsi – maximal garanti från EU-budgeten, varav:






  — | Inbetalningar till garantifonden |

(miljarder euro)

Programperiod 2007–2013
   (*3)

Programperiod 2014–2020

Delad förvaltning

Eruf, ESF (42) och landsbygdsutveckling (43) för perioden 2007–2013/ESI-fonderna för perioden 2014–2020

12,0

21,5

varav initiativet för små och medelstora företag

0

1,2  (*4)

Direkt/indirekt förvaltning och budgetgarantier

Finansieringsinstrument med indirekt förvaltning

3,8  (44)

7,4  (*5)

Efsi – maximal garanti från EU-budgeten, varav:

—

Inbetalningar till garantifonden

| — | Ofinansierade skulder till den innevarande och framtida EU-budgetar |
| --- | --- |

—

Ofinansierade skulder till den innevarande och framtida EU-budgetar

0

16

8

8

Totalt

16,1

45,6

Föreslagen ökning av finansieringen (45)

10

Totalt efter den föreslagna ökningen

55,6

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.22. | Efsi kommer att fortsätta öka och håller på att bli en viktig finansieringskälla (29). Vid 2016 års utgång hade EIB-gruppen undertecknat kontrakt till ett värde av 21,3  miljarder euro för Efsi (30). Efsis investeringsperiod är inte slut än;
  ruta 2.5
  visar Efsifinansieringens fördelning mellan medlemsstaterna i slutet av 2016. |
| --- | --- |

2.22.

Efsi kommer att fortsätta öka och håller på att bli en viktig finansieringskälla (29). Vid 2016 års utgång hade EIB-gruppen undertecknat kontrakt till ett värde av 21,3  miljarder euro för Efsi (30). Efsis investeringsperiod är inte slut än;
  ruta 2.5
  visar Efsifinansieringens fördelning mellan medlemsstaterna i slutet av 2016.

| 2.22. | För att ge en fullständig bild av Efsis finansiering i de olika medlemsstaterna räcker det enligt kommissionens åsikt inte att, som i ruta 2.5, ange beloppen för Efsi-finansierade insatser från medlemsstaternas sida, utan man bör samtidigt redovisa förhållandet mellan de Efsi-finansierade investeringarna och BNP per capita i landet i fråga. |
| --- | --- |

2.22.

Ruta 2.5 –   Efsi-finansiering per medlemsstat

(miljoner euro)

Image

Källa: Verksamhetsrapport från EIB vid årets slut för Europeiska fonden för strategiska investeringar – infrastruktur- och innovationstjänsten och delen för små och medelstora företag. Bilaga II till Efsiavtalet – rapportdatum: 31 december 2016.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.23. | Efsi är ett nytt centraliserat innovativt instrument som gör det möjligt för medlemsstaterna att stödja investeringar inom EU. Enligt Efsis förvaltningsarrangemang har befogenheterna vad gäller genomförandet delegerats till EIB, med en mer begränsad offentlig granskning än för andra instrument med stöd från EU-budgeten, se
  ruta 2.8
  . |
| --- | --- |

2.23.

Efsi är ett nytt centraliserat innovativt instrument som gör det möjligt för medlemsstaterna att stödja investeringar inom EU. Enligt Efsis förvaltningsarrangemang har befogenheterna vad gäller genomförandet delegerats till EIB, med en mer begränsad offentlig granskning än för andra instrument med stöd från EU-budgeten, se
  ruta 2.8
  .

| 2.23. | Den offentliga granskningen av Efsi är enligt kommissionens bedömning tillräcklig. |
| --- | --- |

2.23.

Medlemsstaterna kan få svårt att utnyttja de tillgängliga EU-medlen

| 2.24. | Eftersom ESI-medel utgör en betydande andel av vissa medlemsstaters offentliga utgifter är det viktigt att notera att de utestående åtagandena när det gäller ESI-medel i nio medlemsstater motsvarar mer än 15 % av de offentliga utgifterna 2016 (se
  ruta 2.6
  ). |
| --- | --- |

2.24.

Eftersom ESI-medel utgör en betydande andel av vissa medlemsstaters offentliga utgifter är det viktigt att notera att de utestående åtagandena när det gäller ESI-medel i nio medlemsstater motsvarar mer än 15 % av de offentliga utgifterna 2016 (se
  ruta 2.6
  ).

| 2.25. | Med hänsyn till den stora mängd åtagandebemyndiganden som fortfarande är tillgänglig inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020, kan de medlemsstater där ESI-fonderna utgör en stor andel av de offentliga utgifterna få svårt att hitta tillräckligt många högkvalitativa projekt som de kan använda de tillgängliga EU-medlen till eller ge medfinansiering. |
| --- | --- |

2.25.

Med hänsyn till den stora mängd åtagandebemyndiganden som fortfarande är tillgänglig inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020, kan de medlemsstater där ESI-fonderna utgör en stor andel av de offentliga utgifterna få svårt att hitta tillräckligt många högkvalitativa projekt som de kan använda de tillgängliga EU-medlen till eller ge medfinansiering.

| 2.25. | Kommissionen anser vidare att det är för tidigt att redan under perioden för 2014–2020 års budgetram försöka bedöma de berörda medlemsstaternas kapacitet att effektivt utnyttja medlen. |
| --- | --- |

2.25.

Ruta 2.6 –   Utestående åtaganden för ESI-fonderna per den 31 december 2016 i procent av de offentliga utgifterna 2016 per medlemsstat

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen. Uppgifter från Eurostat om de offentliga utgifterna för 2016, april 2017.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 2.26. | Intäkterna från EU:s budget utgör en betydande andel av vissa medlemsstaters kapitalinvesteringar för ett givet år. Det betyder att storleken på och tidpunkten för de intäkterna kan få stora makroekonomiska effekter på till exempel investeringar, tillväxt och jobb, vilket man måste ta tillräcklig hänsyn till vid planeringen av EU:s framtida budgetutgifter (se
  ruta 2.7
  ) (31). |
| --- | --- |

2.26.

Intäkterna från EU:s budget utgör en betydande andel av vissa medlemsstaters kapitalinvesteringar för ett givet år. Det betyder att storleken på och tidpunkten för de intäkterna kan få stora makroekonomiska effekter på till exempel investeringar, tillväxt och jobb, vilket man måste ta tillräcklig hänsyn till vid planeringen av EU:s framtida budgetutgifter (se
  ruta 2.7
  ) (31).

Ruta 2.7 –   EU-medel (*1) i andel av medlemsstaternas fasta bruttoinvesteringar (*2)

Image

| (***) | Kroatien anslöt sig till EU 2013. |
| --- | --- |

(***)

Kroatien anslöt sig till EU 2013.

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen. Uppgifter från Eurostat om fasta bruttoinvesteringar.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Den övergripande rapporteringen om kostnaderna för migration och flyktingkrisen måste bli mer enhetlig och heltäckande

| 2.27. | En av de största finansiella utmaningarna under 2016 var att få fram resurser för att hantera flyktingkrisen och integrationen av migranter, inbegripet krisstöd inom EU. EU:s ekonomiska åtgärder har handlat om att öka finansieringen på vissa befintliga områden, inrätta nya finansiella instrument och uppmuntra ytterligare bidrag från tredje part (32). |
| --- | --- |

2.27.

En av de största finansiella utmaningarna under 2016 var att få fram resurser för att hantera flyktingkrisen och integrationen av migranter, inbegripet krisstöd inom EU. EU:s ekonomiska åtgärder har handlat om att öka finansieringen på vissa befintliga områden, inrätta nya finansiella instrument och uppmuntra ytterligare bidrag från tredje part (32).

| 2.28. | Kommissionen rapporterade inte 2016 det totala beloppet för de medel som mobiliserades för flykting- och migrationskrisen, och det är svårt att uppskatta. Som ofta är fallet utgör dessa medel endast en del av de budgetanslag som har avsatts inom de berörda politikområdena. Kommissionen rapporterar om varje enskilt instrument, men för att kunna rapportera det totala beloppet skulle kommissionen behöva skapa en särskild rapporteringsstruktur. |
| --- | --- |

2.28.

Kommissionen rapporterade inte 2016 det totala beloppet för de medel som mobiliserades för flykting- och migrationskrisen, och det är svårt att uppskatta. Som ofta är fallet utgör dessa medel endast en del av de budgetanslag som har avsatts inom de berörda politikområdena. Kommissionen rapporterar om varje enskilt instrument, men för att kunna rapportera det totala beloppet skulle kommissionen behöva skapa en särskild rapporteringsstruktur.

| 2.28. | Eftersom insatser för att bemöta flykting- och migrationskrisen kan ta olika former över tiden är det svårt att exakt beskriva och avgränsa sådana insatser på förhand. I stället kan de grunddefinitioner som informationen bygger på behöva förändras i takt med arbetet på fältet. Kommissionen har uppmanat OECD att anpassa sina DAC-koder, med tanke på vikten av att skapa en allmänt accepterad definition av migration.

  Kommissionen medger fördelarna med en mer samlad och uttömmande information om utgifterna för flykting- och migrationsrelaterade åtgärder, och kommer att undersöka möjligheterna att konsolidera sin rapportering. |
| --- | --- |

2.28.

Kommissionen medger fördelarna med en mer samlad och uttömmande information om utgifterna för flykting- och migrationsrelaterade åtgärder, och kommer att undersöka möjligheterna att konsolidera sin rapportering.

EU:s finansieringsarrangemang fortsätter att bli mer komplexa

| 2.29. | EU:s budget har utvecklats mycket med åren, och ett antal andra mekanismer för att finansiera EU-politiken har tillkommit. Den utvecklingen har drivits på av behovet av att hitta ytterligare medel för att kunna reagera på nya utmaningar, såsom finanskrisen, klimatåtgärder, migration och flyktingar, och använda tillgängliga medel effektivare och mer innovativt, till exempel genom lån, garantier och kapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

2.29.

EU:s budget har utvecklats mycket med åren, och ett antal andra mekanismer för att finansiera EU-politiken har tillkommit. Den utvecklingen har drivits på av behovet av att hitta ytterligare medel för att kunna reagera på nya utmaningar, såsom finanskrisen, klimatåtgärder, migration och flyktingar, och använda tillgängliga medel effektivare och mer innovativt, till exempel genom lån, garantier och kapitalinvesteringar.

| 2.29.–2.31. | EU:s nuvarande finansiella struktur har gjort det möjligt att mobilisera medel till nya prioriteringar och att åstadkomma mer med mindre resurser. Den allmänna budgeten är således inte det enda instrumentet för att finansiera unionens politik. EU:s konsoliderade årsredovisning omfattar emellertid alla instrument och alla organ och byråer vars verksamhet har en inverkan på EU:s budget. Denna årsredovisning granskas också av revisionsrätten. Man bör komma ihåg att vissa mekanismer inrättades för att bemöta krisen i euroområdet och är av mellanstatlig natur, vilket är skälet till att de faller utanför ramen för EU:s budget. Andra instrument, såsom Efsi och Europeiska investeringsfonden, utgör komplement till de mer traditionella formerna för tilldelning av medel från EU-budgeten och gör det möjligt att nå ut till fler mottagare och samtidigt skapa en starkare hävstångseffekt.


  Alla organ som förvaltar de nya finansieringsmekanismerna lägger fram årliga redovisningsrapporter, kompletterade med ett yttrande från en extern revisor. För att säkerställa redovisningsskyldighet och öppenhet läggs det också fram särskilda rapporter om t.ex. finansieringsinstrument, förvaltningsfonder och faciliteten för flyktingar i Turkiet.


  Kommissionen har antagit ett diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser, där man bland annat förklarar EU:s nuvarande finansiella struktur, och dessa frågor kommer med säkerhet att inta en central roll i diskussionerna inför den kommande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

2.29.–2.31.

EU:s nuvarande finansiella struktur har gjort det möjligt att mobilisera medel till nya prioriteringar och att åstadkomma mer med mindre resurser. Den allmänna budgeten är således inte det enda instrumentet för att finansiera unionens politik. EU:s konsoliderade årsredovisning omfattar emellertid alla instrument och alla organ och byråer vars verksamhet har en inverkan på EU:s budget. Denna årsredovisning granskas också av revisionsrätten. Man bör komma ihåg att vissa mekanismer inrättades för att bemöta krisen i euroområdet och är av mellanstatlig natur, vilket är skälet till att de faller utanför ramen för EU:s budget. Andra instrument, såsom Efsi och Europeiska investeringsfonden, utgör komplement till de mer traditionella formerna för tilldelning av medel från EU-budgeten och gör det möjligt att nå ut till fler mottagare och samtidigt skapa en starkare hävstångseffekt.

Alla organ som förvaltar de nya finansieringsmekanismerna lägger fram årliga redovisningsrapporter, kompletterade med ett yttrande från en extern revisor. För att säkerställa redovisningsskyldighet och öppenhet läggs det också fram särskilda rapporter om t.ex. finansieringsinstrument, förvaltningsfonder och faciliteten för flyktingar i Turkiet.

Kommissionen har antagit ett diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser, där man bland annat förklarar EU:s nuvarande finansiella struktur, och dessa frågor kommer med säkerhet att inta en central roll i diskussionerna inför den kommande fleråriga budgetramen.

| 2.30. | Resultatet är att antalet enheter och instrument som är inblandade i finansieringen av genomförandet av EU:s politik har ökat markant, vilket har skapat ett komplext nät av arrangemang runt EU:s budget (se
  ruta 2.8
  ). |
| --- | --- |

2.30.

Resultatet är att antalet enheter och instrument som är inblandade i finansieringen av genomförandet av EU:s politik har ökat markant, vilket har skapat ett komplext nät av arrangemang runt EU:s budget (se
  ruta 2.8
  ).

| 2.31. | EU:s budget är en enda mekanism som styrs av särskilda regler. Det bidrar till redovisningsskyldighet och öppenhet inför våra intressenter, däribland Europaparlamentet och rådet. Den ökande användningen av andra finansieringsmekanismer för genomförandet av EU:s politik parallellt med EU:s budget riskerar att undergräva denna redovisningsskyldighet och öppenhet, eftersom bestämmelserna om rapportering och offentlig granskning och revision inte är desamma. Till exempel granskar och rapporterar vi om endast några av finansieringsmekanismerna, vilket innebär en begränsad offentlig granskning. Vi anser att de nuvarande finansieringsformerna gör det svårt att administrera, revidera, granska och rapportera på ett ändamålsenligt sätt och att ge medborgarna en korrekt bild av EU:s kostnader och nytta. |
| --- | --- |

2.31.

EU:s budget är en enda mekanism som styrs av särskilda regler. Det bidrar till redovisningsskyldighet och öppenhet inför våra intressenter, däribland Europaparlamentet och rådet. Den ökande användningen av andra finansieringsmekanismer för genomförandet av EU:s politik parallellt med EU:s budget riskerar att undergräva denna redovisningsskyldighet och öppenhet, eftersom bestämmelserna om rapportering och offentlig granskning och revision inte är desamma. Till exempel granskar och rapporterar vi om endast några av finansieringsmekanismerna, vilket innebär en begränsad offentlig granskning. Vi anser att de nuvarande finansieringsformerna gör det svårt att administrera, revidera, granska och rapportera på ett ändamålsenligt sätt och att ge medborgarna en korrekt bild av EU:s kostnader och nytta.

Ruta 2.8 –   Enheter och instrument som är inblandade i finansieringen av genomförandet av EU:s politik

Image

Bildförklaring:

Image

| | Översikt över genomförandet av EU:s politik, insatser och finansieringsverksamhet i juni 2017 |
| --- | --- |
| | Budgetmyndighetens rapport och beviljande av ansvarsfrihet: Europaparlamentet och rådet |
| | I viss utsträckning budgetmyndighetens rapport och beviljande av ansvarsfrihet: Europaparlamentet och rådet |
| | Granskas av Europeiska revisionsrätten |
| | Förvaltas av kommissionen – direkt/delad förvaltning |
| | Förvaltas av EIB-gruppen |
| | Efsi-initiativ |
| | I viss utsträckning Efsi-initiativ |
| | I EU:s konsoliderade årsredovisning |

Översikt över genomförandet av EU:s politik, insatser och finansieringsverksamhet i juni 2017

Image

Budgetmyndighetens rapport och beviljande av ansvarsfrihet: Europaparlamentet och rådet

Image

I viss utsträckning budgetmyndighetens rapport och beviljande av ansvarsfrihet: Europaparlamentet och rådet

Image

Granskas av Europeiska revisionsrätten

Image

Förvaltas av kommissionen – direkt/delad förvaltning

Image

Förvaltas av EIB-gruppen

Image

Efsi-initiativ

Image

I viss utsträckning Efsi-initiativ

Image

I EU:s konsoliderade årsredovisning

Finansieringskällor som indikeras med färgen på rutorna:

Image

| (1) | Inbegripet rättsliga åtaganden som ännu inte täcks av budgetåtaganden: Fonden för ett sammanlänkat Europa, Copernicus, Iter, Galileo, fiskeriavtal osv. |
| --- | --- |

(1)

Inbegripet rättsliga åtaganden som ännu inte täcks av budgetåtaganden: Fonden för ett sammanlänkat Europa, Copernicus, Iter, Galileo, fiskeriavtal osv.

| (2) | SMF-initiativet förvaltas av EIB för medlemsstaternas räkning genom delad förvaltning med kommissionen. Övriga finansieringsinstrument förvaltas av EIB för kommissionens räkning som en enhet som anförtrotts uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

SMF-initiativet förvaltas av EIB för medlemsstaternas räkning genom delad förvaltning med kommissionen. Övriga finansieringsinstrument förvaltas av EIB för kommissionens räkning som en enhet som anförtrotts uppgifter.

| (3) | Beslutsfattande organ: styrelse med ledamöter från alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Beslutsfattande organ: styrelse med ledamöter från alla medlemsstater.

| (4) | Förvaltas av EIB för kommissionens räkning som en enhet som anförtrotts uppgifter. |
| --- | --- |

(4)

Förvaltas av EIB för kommissionens räkning som en enhet som anförtrotts uppgifter.

| (5) | Anslag och insatser genomförs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(5)

Anslag och insatser genomförs av medlemsstaterna.

| (6) | Beslutsfattande organ: styrelse med ledamöter från medlemsstater och andra intressenter. Alla medlemsstater företräds inte i alla styrelser. |
| --- | --- |

(6)

Beslutsfattande organ: styrelse med ledamöter från medlemsstater och andra intressenter. Alla medlemsstater företräds inte i alla styrelser.

| (7) | Budgetmyndigheten beviljar endast ansvarsfrihet för den del av instrumenten med kombinerad finansiering som finansieras av EU:s allmänna budget. |
| --- | --- |

(7)

Budgetmyndigheten beviljar endast ansvarsfrihet för den del av instrumenten med kombinerad finansiering som finansieras av EU:s allmänna budget.

| (8) | Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete: investeringsinstrument för grannskapspolitiken (NIF), investeringsinstrumentet för Centralasien (IFCA), investeringsinstrumentet för Asien (AIF) och investeringsinstrumentet för Latinamerika (LAIF). |
| --- | --- |

(8)

Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete: investeringsinstrument för grannskapspolitiken (NIF), investeringsinstrumentet för Centralasien (IFCA), investeringsinstrumentet för Asien (AIF) och investeringsinstrumentet för Latinamerika (LAIF).

| (9) | Finansieras av affärsbanker. Styrelsen består av ledamöter från alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

Finansieras av affärsbanker. Styrelsen består av ledamöter från alla medlemsstater.

| (10) | Revisionsrätten granskar transaktioner som garanteras av EU:s allmänna budget. |
| --- | --- |

(10)

Revisionsrätten granskar transaktioner som garanteras av EU:s allmänna budget.

| (11) | Rapport om budgetgenomförandet skickas till rådet – ansvarsfrihet från byråernas styrelser. Kommissionen får delta för EU:s räkning i byråernas projekt. De medlemsstater som deltar i varje organ tillhandahåller finansiering. Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ansvarar för byråernas övergripande organisation och verksamhet. |
| --- | --- |

(11)

Rapport om budgetgenomförandet skickas till rådet – ansvarsfrihet från byråernas styrelser. Kommissionen får delta för EU:s räkning i byråernas projekt. De medlemsstater som deltar i varje organ tillhandahåller finansiering. Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ansvarar för byråernas övergripande organisation och verksamhet.

| (12) | Mellanstatligt organ. |
| --- | --- |

(12)

Mellanstatligt organ.

| (13) | Revisionsrättens granskningsbefogenheter är begränsade till granskning av effektiviteten i ECB:s förvaltning. |
| --- | --- |

(13)

Revisionsrättens granskningsbefogenheter är begränsade till granskning av effektiviteten i ECB:s förvaltning.

| (14) | Endast EIB:s EU-mandat granskas av Europeiska revisionsrätten. EIF ingår i EIB-gruppen. |
| --- | --- |

(14)

Endast EIB:s EU-mandat granskas av Europeiska revisionsrätten. EIF ingår i EIB-gruppen.

| (15) | Aktieägarna är EU:s medlemsstater, andra länder, EU och EIB. |
| --- | --- |

(15)

Aktieägarna är EU:s medlemsstater, andra länder, EU och EIB.

Akronymer och förkortningar

| Anslag | Anslag | EP | Europaparlamentet |
| --- | --- | --- | --- |
| AVS-EU | Partnerskapet mellan Europeiska unionen och länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet | EHFF | Europeiska havs- och fiskerifonden |
| BOP | Betalningsbalans | Eruf | Europeiska regionala utvecklingsfonden |
| Copernicus | Det europeiska jordobservationsprogrammet | ESI-fonderna | Europeiska struktur- och investeringsfonder |
| Cosme | Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag | ESM | Europeiska stabilitetsmekanismen |
| CPVO | Gemenskapens växtsortsmyndighet | Euipo | Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet |
| EaSI | Programmet för sysselsättning och social innovation | FF Colombia | Förvaltningsfond för Colombia |
| EBRD | Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling | Madad | EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien |
| ECB | Europeiska centralbanken | FRT | Faciliteten för flyktingar i Turkiet |
| EIB | Europeiska investeringsbanken | MFA | Makroekonomiskt stöd |
| EIF | Europeiska investeringsfonden | Prog. | Program |
| Ejflu | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling | Bêkou | EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Centralafrikanska republiken |
| EFSF | Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten | H2020 | Horisont 2020 Forskning och innovation |
| Efsi | Europeiska fonden för strategiska investeringar | IPOL | Inre politik |
| EFSM | Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen | Iter | Internationella termonukleära experimentreaktorn (avtal och organisation) |
| EKSG | Europeiska kol- och stålgemenskapen | Galileo | Europeiska unionens globala system för satellitnavigering (GNSS) |
| ELM | Det externa utlåningsmandatet | SMF-initiativet | Initiativet för små och medelstora företag |
| EUF | Europeiska utvecklingsfonden | GLF | Lånefaciliteten till förmån för Grekland |
| SF | Sammanhållningsfonden | ESF | Europeiska socialfonden |

Anslag

Anslag

EP

Europaparlamentet

AVS-EU

Partnerskapet mellan Europeiska unionen och länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet

EHFF

Europeiska havs- och fiskerifonden

BOP

Betalningsbalans

Eruf

Europeiska regionala utvecklingsfonden

Copernicus

Det europeiska jordobservationsprogrammet

ESI-fonderna

Europeiska struktur- och investeringsfonder

Cosme

Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag

ESM

Europeiska stabilitetsmekanismen

CPVO

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Euipo

Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet

EaSI

Programmet för sysselsättning och social innovation

FF Colombia

Förvaltningsfond för Colombia

EBRD

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Madad

EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien

ECB

Europeiska centralbanken

FRT

Faciliteten för flyktingar i Turkiet

EIB

Europeiska investeringsbanken

MFA

Makroekonomiskt stöd

EIF

Europeiska investeringsfonden

Prog.

Program

Ejflu

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

Bêkou

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Centralafrikanska republiken

EFSF

Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten

H2020

Horisont 2020 Forskning och innovation

Efsi

Europeiska fonden för strategiska investeringar

IPOL

Inre politik

EFSM

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Iter

Internationella termonukleära experimentreaktorn (avtal och organisation)

EKSG

Europeiska kol- och stålgemenskapen

Galileo

Europeiska unionens globala system för satellitnavigering (GNSS)

ELM

Det externa utlåningsmandatet

SMF-initiativet

Initiativet för små och medelstora företag

EUF

Europeiska utvecklingsfonden

GLF

Lånefaciliteten till förmån för Grekland

SF

Sammanhållningsfonden

ESF

Europeiska socialfonden

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

RISKER OCH UTMANINGAR FÖR FRAMTIDEN

Att undvika en ny eftersläpning av obetalade ersättningsanspråk

| 2.32. | Det finns en risk för att det uppstår en liknande eftersläpning av obetalda ersättningsanspråk som 2013–2015 under de sista åren av den nuvarande fleråriga budgetramen och de första åren av nästa. Det beror på att de betalningsbemyndiganden som har godkänts enligt den nuvarande budgetramen eventuellt inte är tillräckliga för betalningen av alla ersättningsanspråk som lämnas in fram till 2020 (33). |
| --- | --- |

2.32.

Det finns en risk för att det uppstår en liknande eftersläpning av obetalda ersättningsanspråk som 2013–2015 under de sista åren av den nuvarande fleråriga budgetramen och de första åren av nästa. Det beror på att de betalningsbemyndiganden som har godkänts enligt den nuvarande budgetramen eventuellt inte är tillräckliga för betalningen av alla ersättningsanspråk som lämnas in fram till 2020 (33).

| 2.32. | Risken för eftersläpning beror inte enbart på vilka medel som är tillgängliga under taken i den fleråriga budgetramen, utan också på de belopp som beviljas av rådet och parlamentet i varje årlig budget samt betalningsprofilen inom de enskilda programmen. Den samlade marginal för betalningar som står till förfogande i den nu gällande budgetramen bör garantera att marginalerna under alla betalningstak faktiskt kan utnyttjas. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | I sin prognos fram till slutet av 2020 i halvtidsutvärderingen drog kommissionen slutsatsen (34) att det totala betalningstaket i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 bör vara precis tillräckligt, så att man undviker en ny onormal eftersläpning av utestående ersättningsanspråk i slutet av perioden. Men det var på villkor att de särskilda instrumenten räknades utöver taken i den fleråriga budgetramen och att de maxbelopp för användningen av den samlade marginalen för betalningar 2018–2020 som fastställts i förordningen om den fleråriga budgetramen tas bort. Efter översynen av förordningen om den fleråriga budgetramen (35) är det inte säkert att särskilda instrument i praktiken kommer att räknas utöver taken (se punkt 2.8 b), och maxbeloppen för den samlade marginalen för betalningar kvarstår (se punkt 2.8 a). Dessutom kan betalningsanspråk på större belopp än planerat komma att lämnas in av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.33.

I sin prognos fram till slutet av 2020 i halvtidsutvärderingen drog kommissionen slutsatsen (34) att det totala betalningstaket i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 bör vara precis tillräckligt, så att man undviker en ny onormal eftersläpning av utestående ersättningsanspråk i slutet av perioden. Men det var på villkor att de särskilda instrumenten räknades utöver taken i den fleråriga budgetramen och att de maxbelopp för användningen av den samlade marginalen för betalningar 2018–2020 som fastställts i förordningen om den fleråriga budgetramen tas bort. Efter översynen av förordningen om den fleråriga budgetramen (35) är det inte säkert att särskilda instrument i praktiken kommer att räknas utöver taken (se punkt 2.8 b), och maxbeloppen för den samlade marginalen för betalningar kvarstår (se punkt 2.8 a). Dessutom kan betalningsanspråk på större belopp än planerat komma att lämnas in av medlemsstaterna.

| 2.33. | Kommissionen håller fast vid sin ståndpunkt att betalningar för de särskilda instrumenten bör räknas utöver taken. På denna punkt kommer dock budgetmyndigheten att fatta de definitiva besluten från fall till fall, i linje med det uttalande som fogades till halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. När det gäller utnyttjandet av den samlade marginalen för betalningar innebär halvtidsöversynen en större flexibilitet under återstoden av den nu gällande budgetramen (2014–2020). |
| --- | --- |

2.33.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Finansieringen av den nya fleråriga budgetramen

| 2.34. | Om den nuvarande trenden fortsätter (36) kommer de utestående åtagandena enligt vår prognos att nå en rekordnivå på 262 miljarder euro 2020 (se
  ruta 2.9
  ), vilket ligger nära kommissionens prognos i halvtidsutvärderingen (37). |
| --- | --- |

2.34.

Om den nuvarande trenden fortsätter (36) kommer de utestående åtagandena enligt vår prognos att nå en rekordnivå på 262 miljarder euro 2020 (se
  ruta 2.9
  ), vilket ligger nära kommissionens prognos i halvtidsutvärderingen (37).

| 2.35. | Dessa utestående åtaganden kommer att behöva betalas av med hjälp av betalningsbemyndiganden från nästa fleråriga budgetram, huvudsakligen under de tre första åren av den. |
| --- | --- |

2.35.

Dessa utestående åtaganden kommer att behöva betalas av med hjälp av betalningsbemyndiganden från nästa fleråriga budgetram, huvudsakligen under de tre första åren av den.

Ruta 2.9 –   Prognos för åtaganden och betalningar fram till slutet av den fleråriga budgetramen 2020

(miljarder euro)

Image

Källa: För budgetåren 2007–2016: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning; för prognoser för budgetåren 2017–2020: förordningen om den fleråriga budgetramen och den tekniska justeringen för 2017.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 2.36. | Ökningen av utestående åtaganden, och den ytterligare exponering och risken för eftersläpningar som uppstår, kan hanteras genom att man tillhandahåller tillräckliga ytterligare betalningsbemyndiganden utöver dem som krävs för att täcka nya program i nästa fleråriga budgetram och/eller minskar åtagandebemyndigandena för nya program i nästa fleråriga budgetram så att det finns tillräckligt med betalningsbemyndiganden för att täcka dessa utestående åtaganden. |
| --- | --- |

2.36.

Ökningen av utestående åtaganden, och den ytterligare exponering och risken för eftersläpningar som uppstår, kan hanteras genom att man tillhandahåller tillräckliga ytterligare betalningsbemyndiganden utöver dem som krävs för att täcka nya program i nästa fleråriga budgetram och/eller minskar åtagandebemyndigandena för nya program i nästa fleråriga budgetram så att det finns tillräckligt med betalningsbemyndiganden för att täcka dessa utestående åtaganden.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.37. | Detta vore bättre än att försena genomförandet av programmen i den nya fleråriga budgetramen för att skapa tillräckliga betalningsbemyndiganden för att täcka de utestående åtagandena, vilket var vad som hände oavsiktligt under de första åren av den nuvarande fleråriga budgetramen, eftersom det bara skulle skjuta på problemet igen. |
| --- | --- |

2.37.

Detta vore bättre än att försena genomförandet av programmen i den nya fleråriga budgetramen för att skapa tillräckliga betalningsbemyndiganden för att täcka de utestående åtagandena, vilket var vad som hände oavsiktligt under de första åren av den nuvarande fleråriga budgetramen, eftersom det bara skulle skjuta på problemet igen.

| 2.38. | Enligt artikel 323 i EUF-fördraget ska ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen [...] se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”. Rådets beslut om egna medel (38) föreskriver att ”[e]tt balanserat förhållande mellan anslag för åtaganden och anslag för betalningar ska upprätthållas för att säkerställa att de är inbördes förenliga [...]”. |
| --- | --- |

2.38.

Enligt artikel 323 i EUF-fördraget ska ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen [...] se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”. Rådets beslut om egna medel (38) föreskriver att ”[e]tt balanserat förhållande mellan anslag för åtaganden och anslag för betalningar ska upprätthållas för att säkerställa att de är inbördes förenliga [...]”.

| 2.39. | Kommissionen kommer att ha möjlighet att ta itu med detta problem när den lägger fram sitt förslag till ny flerårig budgetram (39) på grundval av en prognos över utgifterna under perioden efter 2020 (40), i enlighet med våra rekommendationer i de senaste årsrapporterna (41). |
| --- | --- |

2.39.

Kommissionen kommer att ha möjlighet att ta itu med detta problem när den lägger fram sitt förslag till ny flerårig budgetram (39) på grundval av en prognos över utgifterna under perioden efter 2020 (40), i enlighet med våra rekommendationer i de senaste årsrapporterna (41).

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 2.40. | Förseningar i genomförandet av programmen under de tre första åren av den nuvarande fleråriga budgetramen ledde till en överföring av åtagandebemyndiganden från 2014 främst till 2015 och 2016 och låga betalningar 2016 (punkterna 2.4–2.10). |
| --- | --- |

2.40.

Förseningar i genomförandet av programmen under de tre första åren av den nuvarande fleråriga budgetramen ledde till en överföring av åtagandebemyndiganden från 2014 främst till 2015 och 2016 och låga betalningar 2016 (punkterna 2.4–2.10).

| 2.41. | Särskilda instrument och marginaler användes i stor utsträckning, men de återstående beloppen kan vara otillräckliga för att finansiera oförutsedda händelser som fortfarande kan inträffa före 2020 (punkterna 2.8–2.10). |
| --- | --- |

2.41.

Särskilda instrument och marginaler användes i stor utsträckning, men de återstående beloppen kan vara otillräckliga för att finansiera oförutsedda händelser som fortfarande kan inträffa före 2020 (punkterna 2.8–2.10).

| 2.41. | Resultaten av halvtidsöversynen medför en ökad flexibilitet under de år som återstår av budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

2.41.

| 2.42. | De utestående åtagandena har nått en rekordhög nivå och ligger 72 % högre än 2007. Det har ökat EU:s skulder och därmed EU-budgetens finansiella exponering (punkterna 2.11–2.14). EU-budgetens totala finansiella exponering har ökat, med betydande långfristiga skulder, garantier och rättsliga förpliktelser (punkterna 2.15–2.20), vilket ställer krav på en försiktig förvaltning i framtiden. |
| --- | --- |

2.42.

De utestående åtagandena har nått en rekordhög nivå och ligger 72 % högre än 2007. Det har ökat EU:s skulder och därmed EU-budgetens finansiella exponering (punkterna 2.11–2.14). EU-budgetens totala finansiella exponering har ökat, med betydande långfristiga skulder, garantier och rättsliga förpliktelser (punkterna 2.15–2.20), vilket ställer krav på en försiktig förvaltning i framtiden.

| 2.42. | Utvecklingen av de utestående åtagandena kommer att fortsätta följas noggrant, såväl med avseende på den nuvarande budgetramen som under kommande perioder. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | EU använder finansieringsinstrument i allt större utsträckning. Med inrättandet av Efsi skapas nya förvaltningsarrangemang med en mer begränsad offentlig granskning än för andra instrument med stöd från EU-budgeten (punkterna 2.21–2.23). |
| --- | --- |

2.43.

EU använder finansieringsinstrument i allt större utsträckning. Med inrättandet av Efsi skapas nya förvaltningsarrangemang med en mer begränsad offentlig granskning än för andra instrument med stöd från EU-budgeten (punkterna 2.21–2.23).

| 2.43. | Kommissionen anser sig på ett uttömmande, tydligt och öppet sätt ha offentliggjort all relevant information i årsredovisningen för 2016 med tillhörande meddelanden, och bedömer därför att den offentliga granskningen av Efsi är tillräcklig. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | EU-medel utgör en betydande andel av vissa medlemsstaters utgifter, och storleken på beloppen och tidpunkten för när de tas emot kan få stora makroekonomiska effekter på till exempel investeringar, tillväxt och jobb (punkterna 2.24–2.26). |
| --- | --- |

2.44.

EU-medel utgör en betydande andel av vissa medlemsstaters utgifter, och storleken på beloppen och tidpunkten för när de tas emot kan få stora makroekonomiska effekter på till exempel investeringar, tillväxt och jobb (punkterna 2.24–2.26).

| 2.45. | Kommissionen mobiliserade olika resurser för att hantera flykting- och migrationskrisen men skapade inte en rapporteringsstruktur som gjorde att den kunde rapportera fullt ut om användningen av dessa resurser (punkterna 2.27 och 2.28). |
| --- | --- |

2.45.

Kommissionen mobiliserade olika resurser för att hantera flykting- och migrationskrisen men skapade inte en rapporteringsstruktur som gjorde att den kunde rapportera fullt ut om användningen av dessa resurser (punkterna 2.27 och 2.28).

| 2.45. | Eftersom insatser för att bemöta flykting- och migrationskrisen kan ta olika former över tiden är det svårt att exakt beskriva och avgränsa sådana insatser på förhand. I stället kan de grunddefinitioner som informationen bygger på behöva förändras i takt med arbetet på fältet. Kommissionen har uppmanat OECD att anpassa sina DAC-koder, med tanke på vikten av att skapa en allmänt accepterad definition av migration.

  Kommissionen medger fördelarna med en mer samlad och uttömmande information om utgifterna för flykting- och migrationsrelaterade åtgärder, och kommer att undersöka möjligheterna att konsolidera sin rapportering. |
| --- | --- |

2.45.

Kommissionen medger fördelarna med en mer samlad och uttömmande information om utgifterna för flykting- och migrationsrelaterade åtgärder, och kommer att undersöka möjligheterna att konsolidera sin rapportering.

| 2.46. | Mekanismerna för att finansiera EU-politiken har blivit alltmer komplexa, vilket riskerar att försvaga redovisningsskyldigheten och öppenheten (punkterna 2.29–2.31). |
| --- | --- |

2.46.

Mekanismerna för att finansiera EU-politiken har blivit alltmer komplexa, vilket riskerar att försvaga redovisningsskyldigheten och öppenheten (punkterna 2.29–2.31).

| 2.46. | Kommissionen har antagit ett diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser, där man bland annat förklarar EU:s nuvarande finansiella struktur. Frågan kommer med säkerhet att inta en central plats vid utformningen av den kommande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Det kan komma att uppstå en eftersläpning av betalningar mot slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen och under de första åren av nästa budgetram, och finansieringen av den nya budgetramen kommer att kräva realistiska budgetanslag som täcker förväntade utestående åtaganden (punkterna 2.32–2.39). |
| --- | --- |

2.47.

Det kan komma att uppstå en eftersläpning av betalningar mot slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen och under de första åren av nästa budgetram, och finansieringen av den nya budgetramen kommer att kräva realistiska budgetanslag som täcker förväntade utestående åtaganden (punkterna 2.32–2.39).

| 2.47. | Så som den samlade marginalen för betalningar fungerar idag bör det inte föreligga någon risk för en ny onormal eftersläpning i betalningar i det skede då den nuvarande budgetramen löper ut. |
| --- | --- |

2.47.

Rekommendationer

| 2.48. | Vi rekommenderar följande: |
| --- | --- |

2.48.

Vi rekommenderar följande:

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör ta hänsyn till ökningen av utestående åtaganden i sin prognos över betalningsbemyndiganden till nästa fleråriga budgetram för att kunna garantera ett balanserat förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör ta hänsyn till ökningen av utestående åtaganden i sin prognos över betalningsbemyndiganden till nästa fleråriga budgetram för att kunna garantera ett balanserat förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Kommissionen kommer att lägga sig vinn om en god balans mellan åtaganden och betalningar i sina förslag till nya rättsakter. Kommissionen påpekar dock även här att de definitiva besluten kommer att fattas av medlagstiftarna.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör tillsammans med Europaparlamentet och rådet garantera en konsekvent hållning till huruvida särskilda instrument ska räknas in i taket för betalningsbemyndiganden i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör tillsammans med Europaparlamentet och rådet garantera en konsekvent hållning till huruvida särskilda instrument ska räknas in i taket för betalningsbemyndiganden i den fleråriga budgetramen.

Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.

Kommissionen håller fast vid sin ståndpunkt att betalningar för de särskilda instrumenten bör räknas utöver taken. De definitiva besluten om detta kommer dock att fattas av budgetmyndigheten från fall till fall.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör med hänsyn till förvaltning och rapportering etablera ett sätt att bokföra EU:s budgetutgifter som gör det möjligt att rapportera om all finansiering av flykting- och migrationskrisen. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör med hänsyn till förvaltning och rapportering etablera ett sätt att bokföra EU:s budgetutgifter som gör det möjligt att rapportera om all finansiering av flykting- och migrationskrisen.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Kommissionen delar uppfattningen att det vore värdefullt att sammanföra all redovisning av utgifterna för flykting- och migrationsrelaterade åtgärder, och kommer att undersöka möjligheterna att konsolidera sin rapportering.

| — | Rekommendation 4: Kommissionen bör uppmana Europaparlamentet och rådet att i diskussionen om Europas framtid överväga hur EU:s budgetsystem kan reformeras så att man uppnår en bättre balans mellan förutsägbarhet och reaktionsförmåga och hur man bäst säkerställer att de övergripande finansieringsarrangemangen inte är mer komplexa än nödvändigt för att uppnå målen med EU-politiken och garantera principerna om öppenhet, redovisningsskyldighet och offentlig revision. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: Kommissionen bör uppmana Europaparlamentet och rådet att i diskussionen om Europas framtid överväga hur EU:s budgetsystem kan reformeras så att man uppnår en bättre balans mellan förutsägbarhet och reaktionsförmåga och hur man bäst säkerställer att de övergripande finansieringsarrangemangen inte är mer komplexa än nödvändigt för att uppnå målen med EU-politiken och garantera principerna om öppenhet, redovisningsskyldighet och offentlig revision.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Genom Vitbok om EU:s framtid (fram till 2025) togs initiativ till en genomgripande debatt och reflektion inför nästa fleråriga budgetram. I detta sammanhang tog kommissionen också fram ett diskussionsunderlag om EU:s finanser i framtiden (antaget i juni 2017). EU:s finansiella struktur kommer tillsammans med frågor som budgetramens löptid, inneboende flexibilitet och förutsägbarhet givetvis att ingå i den övergripande processen för reflektion och debatt inför nästa fleråriga budgetram.

---

(1)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om fastställande av den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 (förordningen om den fleråriga budgetramen) (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

(2)  Dessa belopp motsvarar anslag för bemyndiganden på 1,04 % av EU:s BNI och anslag för betalningar på 0,98 % av EU:s BNI för 2014–2020 i enlighet med den senaste tekniska justeringen av budgetramen – COM(2016) 311 final, 30.6.2016: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Teknisk justering av budgetramen för 2017 för att kompensera för BNI-utvecklingen och anpassningar av anslagen till sammanhållningspolitiken (artiklarna 6 och 7 i förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020) (”den tekniska justeringen för 2017”).

(3)  Ytterligare betalningsbemyndiganden utöver gränsen för egna medel kan hämtas från andra intäkter än intäkter från egna medel.

(4)  Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105) anger ett tak för anslag för åtaganden på 1,26 % av EU:s BNI och för anslag för betalningar på 1,20 % av EU:s BNI.

(5)  Vårt informationsdokument om kommissionens meddelande om halvtidsöversynen: EU:s budget: dags för en reform? Ett informationsdokument om halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020, vårt yttrande nr 2/2016 Efsi: ett tidigt förslag om förlängning och utvidgning (EUT C 465, 13.12.2016) och vårt yttrande nr 1/2017 över förslaget till ändring av budgetförordningen (EUT C 91, 23.3.2017).

(6)  Exklusive anslag som förts över mellan åren och inkomster avsatta för särskilda ändamål.

(7)  För mer information om dessa förseningar, se s. 45 och 46 i Europeiska kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen och bilaga 6 ”Payment forecast” (betalningsprognos) avsnitt 3 tredje stycket i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar SWD(2016) 299 final av den 14 september 2016 som åtföljer meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 (COM(2016) 603 final).

(8)  Anledningarna till att det tog så lång tid att anta de rättsliga grunderna för programmen för 2014–2020 anges i punkterna 11 och 36 i vår särskilda rapport nr 2/2017 (http://eca.europa.eu).

(9)  Särskild rapport nr 36/2016 (http://eca.europa.eu).

(10)  Bilaga 6 ”Payment forecast” (betalningsprognos) avsnitt 3 tredje stycket i SWD(2016) 299 final.

(11)  Ändringsbudget nr 4. Denna och andra ändringsbudgetar ökade åtagandebemyndigandena med 273 miljoner euro och betalningsbemyndigandena med 31 miljoner euro.

(12)  Se sidan om budgetutfallet i EU i avsnittet med rapporterna om genomförandet av budgeten i ”Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – budgetår 2016”.

(13)  Reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionens solidaritetsfond, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och flexibilitetsmekanismen. Se artiklarna 9–12 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

(14)  Bilaga 6 ”Payment forecast” (betalningsprognos) avsnitt 6 i dokumentet SWD(2016) 299 final.

(15)  Se rådets dokument 7031/17 ADD 1.

(16)  Artikel 13 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

(17)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/339 och (EU) 2017/344 av den 14 december 2016 om utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter (EUT L 50, 28.2.2017).

(18)  Artikel 14 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

(19)  På grundval av den tekniska justeringen för 2017.

(20)  Artikel 17 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

(21)  Åtagandena har olika grund på olika budgetområden – se punkt 2.5 och figur 2.1 i årsrapporten för 2015.

(22)  För att få fram den siffran delar vi de utestående åtagandena (2016: 238,3 miljarder euro och 2007: 138,4 miljarder euro) med de differentierade betalningar som gjordes, dvs. betalningar som gjordes mot fleråriga åtaganden under året (2016: 81,5 miljarder euro och 2007: 63,3 miljarder euro).

(23)  Se not 4 i EU:s årsredovisning för 2016.

(24)  Se not 2.4.1 i EU:s årsredovisning för 2016.

(25)  Se not 2.10 i EU:s årsredovisning för 2016.

(26)  Se artikel 3.3 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

(27)  Vi lämnade en rekommendation i vårt yttrande nr 1/2017 över förslaget.

(28)  Se not 5.3 i EU:s årsredovisning för 2016.

(29)  Kommissionen har lagt fram ett förslag till budgetmyndigheten om att öka storleken på Efsi. Vi offentliggjorde yttrande nr 2/2016 över förslaget.

(30)  Verksamhetsrapport från EIB vid årets slut för Europeiska fonden för strategiska investeringar – infrastruktur- och innovationstjänsten och delen för små och medelstora företag. Bilaga II till Efsiavtalet – rapportdatum: 31 december 2016. 11,2 miljarder euro täcks av Efsigarantin.

(31)  Ekonomer betraktar ofta de fasta bruttoinvesteringarna som en viktig indikator på långsiktig ekonomisk tillväxt och produktivitet.

(*1)  EU-medlen innefattar inte rubrik 5 Administration i den fleråriga budgetramen.

(*2)  Medlemsstater där EU-medlen utgjorde mer än 5 % av de fasta bruttoinvesteringarna i genomsnitt under perioden 2007–2015. Fasta bruttoinvesteringar består av inhemska producenters förvärv minus avyttringar av fasta materiella eller immateriella tillgångar.

(32)  Hittills har bland annat följande åtgärder vidtagits:

| — | Faciliteten för flyktingar i Turkiet och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Centralafrikanska republiken (förvaltningsfonden Bêkou) har inrättats. |
| --- | --- |

—

Faciliteten för flyktingar i Turkiet och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Centralafrikanska republiken (förvaltningsfonden Bêkou) har inrättats.

| — | Förvaltningsfonden för Syrien (Madad-fonden) har förstärkts. |
| --- | --- |

—

Förvaltningsfonden för Syrien (Madad-fonden) har förstärkts.

| — | Finansieringen till asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och fonden för inre säkerhet (ISF) har ökats. |
| --- | --- |

—

Finansieringen till asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och fonden för inre säkerhet (ISF) har ökats.

| — | Medel har överförts till en ny budgetpost som ska tillhandahålla nödhjälp inom EU. |
| --- | --- |

—

Medel har överförts till en ny budgetpost som ska tillhandahålla nödhjälp inom EU.

| — | Budgetarna för de berörda organen har förstärkts: Frontex, Europol, Europeiska stödkontoret för asylfrågor och Europeiska centrumet för bekämpning av människosmuggling. |
| --- | --- |

—

Budgetarna för de berörda organen har förstärkts: Frontex, Europol, Europeiska stödkontoret för asylfrågor och Europeiska centrumet för bekämpning av människosmuggling.

(33)  Se punkterna 1.46 och 1.52 i årsrapporten för 2012.

(34)  Slutsatser i bilaga 6 till dokumentet SWD(2016) 299 final.

(35)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2017/1123 (EUT L 163, 24.6.2017, s. 1).

(36)  Baserat på befintliga resultat i slutet av 2016 och den fleråriga budgetramen, inklusive den tekniska justeringen för 2017, har vi gjort det försiktiga antagandet att 98 % av åtagandebemyndigandena kommer att omsättas i åtaganden. Vi har använt den uppskattning av tillbakadraganden som kommissionen beräknade i halvtidsutvärderingen och antagit att 99 % av betalningsbemyndigandena kommer att bli betalningar exklusive betalningar som är kopplade till särskilda instrument liksom i kommissionens antagande. Inkomster avsatta för särskilda ändamål och anslag som förts över mellan åren har inte räknats med i prognosen för 2017–2020 därför att de är svåra att beräkna och har minimal inverkan på prognoserna.

(37)  I bilaga 6 till dokumentet SWD(2016) 299 final anges beloppet 254 miljarder euro. Vår prognos baseras på ett uppskattat utnyttjande på 648,1 miljarder euro av de åtagandebemyndiganden och 604,3 miljarder euro av de betalningsbemyndiganden som är tillgängliga i den fleråriga budgetramen för åren 2017–2020 (baserat på den tekniska justeringen för 2017).

(38)  Artikel 3.2 andra stycket i beslut 2014/335/EU, Euratom.

(39)  Artikel 25 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

(40)  Artikel 9 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning.

(41)  Se punkt 2.47 och rekommendation 2 i årsrapporten för 2015.

(*3)  På grundval av de senast tillgängliga genomföranderapporterna.

(*4)  På grundval av maximianslagen till operativa program per den 31 december 2016.

(*5)  För programperioden 2014–2020 uppskattade vi den vägledande budgeten för finansieringsinstrument med indirekt förvaltning till 7,4 miljarder euro (årsrapporten för 2015, figur 2.10).

(42)  För Eruf- och ESF-finansieringsinstrument uppgick det totala EU-bidrag som hade betalats fram till den 31 december 2015 till 11,6 miljarder euro, varav endast 8,5 miljarder euro (73 %) nådde de slutliga stödmottagarna. Dessa belopp motsvarar en genomförandeperiod på nio år (2007–2015) (kommissionens dokument EGESIF_16-0011-00, sammanfattning av uppgifter om de framsteg som gjorts när det gäller att finansiera och genomföra finansieringstekniska instrument och som rapporterats av förvaltningsmyndigheterna i enlighet med artikel 67.2 j i förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25), s. 66.

(43)  Särskild rapport nr 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(44)  Den 31 december 2014 uppgick EU:s totala bidrag för programperioden 2007–2013 till finansieringsinstrument med indirekt förvaltning till nästan 3,8 miljarder euro (exklusive samordningsresurser).

(45)  Se punkt 2.22 och fotnot 35.

---

KAPITEL 3

EU-budgeten: att uppnå resultat

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 3.1 |
| --- | --- |

| Del 1 – | Resultatrapportering: hur är kommissionens metod jämfört med god praxis? |
| --- | --- |

Del 1 –

Resultatrapportering: hur är kommissionens metod jämfört med god praxis?

| Avsnitt 1 – | Ramen för resultatrapportering |
| --- | --- |

Avsnitt 1 –

Ramen för resultatrapportering

| Avsnitt 2 – | Jämförelse med god praxis för resultatrapportering på annat håll |
| --- | --- |

Avsnitt 2 –

Jämförelse med god praxis för resultatrapportering på annat håll

| Del 2 – | Resultat från revisionsrättens effektivitetsrevisioner: gemensamma utmaningar som identifierades i några särskilda rapporter från 2016 |
| --- | --- |

Del 2 –

Resultat från revisionsrättens effektivitetsrevisioner: gemensamma utmaningar som identifierades i några särskilda rapporter från 2016

| Del 3 – | Uppföljning av rekommendationer |
| --- | --- |

Del 3 –

Uppföljning av rekommendationer

| Slutsatser och rekommendationer | 3.72–3.77 |
| --- | --- |

| Slutsatser | 3.72–3.75 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 3.76–3.77 |
| --- | --- |

| Bilaga 3.1 – | Närmare uppgifter om rekommendationernas status per rapport |
| --- | --- |

Bilaga 3.1 –

| Bilaga 3.2 – | Viktiga förbättringar och olösta problem per rapport |
| --- | --- |

Bilaga 3.2 –

| Bilaga 3.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende resultatfrågor |
| --- | --- |

Bilaga 3.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1. | Varje år analyserar vi i det här kapitlet ett antal resultataspekter: de resultat som har uppnåtts med EU:s budget, som genomförs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna (1). I år tittade vi särskilt på






  i) | kommissionens resultatrapportering, |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1.

Varje år analyserar vi i det här kapitlet ett antal resultataspekter: de resultat som har uppnåtts med EU:s budget, som genomförs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna (1). I år tittade vi särskilt på

i)

kommissionens resultatrapportering,

| ii) | viktiga resultat från våra särskilda rapporter 2016 om resultat, |
| --- | --- |

ii)

viktiga resultat från våra särskilda rapporter 2016 om resultat,

| iii) | kommissionens tillämpning av våra rekommendationer i ett antal utvalda tidigare särskilda rapporter. |
| --- | --- |

iii)

kommissionens tillämpning av våra rekommendationer i ett antal utvalda tidigare särskilda rapporter.

DEL 1 – RESULTATRAPPORTERING: HUR ÄR KOMMISSIONENS METOD JÄMFÖRT MED GOD PRAXIS?

| 3.2. | De flesta stora och komplexa organisationer har rutiner för resultatmätning och resultatrapportering som ska ge en indikation på hur framgångsrik verksamheten är och visa var förbättringar bör göras. I punkterna 3.3–3.12 ger vi en översikt över ramen för resultatrapportering. I punkterna 3.13–3.51 jämför vi den med standarder och god praxis som tillämpas på annat håll. |
| --- | --- |

3.2.

De flesta stora och komplexa organisationer har rutiner för resultatmätning och resultatrapportering som ska ge en indikation på hur framgångsrik verksamheten är och visa var förbättringar bör göras. I punkterna 3.3–3.12 ger vi en översikt över ramen för resultatrapportering. I punkterna 3.13–3.51 jämför vi den med standarder och god praxis som tillämpas på annat håll.

Avsnitt 1 – Ramen för resultatrapportering

| 3.3. | Kommissionen har de senaste åren gjort flera ändringar på området – särskilt genom att leda initiativet om en ”resultatinriktad budget” (BFOR) (2). Resultatrapporteringen är central i initiativet som syftar till att finna vägar att förbättra insynen, snabbheten och effektiviteten i kommunikationen om resultaten av EU:s budget. |
| --- | --- |

3.3.

Kommissionen har de senaste åren gjort flera ändringar på området – särskilt genom att leda initiativet om en ”resultatinriktad budget” (BFOR) (2). Resultatrapporteringen är central i initiativet som syftar till att finna vägar att förbättra insynen, snabbheten och effektiviteten i kommunikationen om resultaten av EU:s budget.

| 3.3. | EU-budgetens resultat och tillhörande rapportering har stärkts i den nuvarande fleråriga budgetramen. Sedan initiativet om en ”resultatinriktad EU-budget” lanserades har kommissionen i betydande grad stärkt och förenklat sin resultatrapportering. Kommissionen tillhandahöll till exempel för första gången 2016 ett samlat integrerat finansiellt redovisningspaket med utförlig information om inkomster, utgifter, förvaltning och resultat för EU:s budget i överensstämmelse med bästa praxis på områdena öppenhet och redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | I
  ruta 3.1
  finns en översikt över ramen för resultatrapportering. Den visar hur kommissionen skiljer mellan sitt eget och EU-budgetens resultat. I det här avsnittet beskriver vi de viktigaste av de rapporter som nämns i rutan. |
| --- | --- |

3.4.

I
  ruta 3.1
  finns en översikt över ramen för resultatrapportering. Den visar hur kommissionen skiljer mellan sitt eget och EU-budgetens resultat. I det här avsnittet beskriver vi de viktigaste av de rapporter som nämns i rutan.

| 3.4. | På koncernnivå omfattar EU-budgetens resultatrapportering två centrala rapporter: programförklaringarna och den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. Programförklaringarna som åtföljer budgetförslaget är det instrument genom vilket kommissionen motiverar tilldelningen av finansiella resurser för budgetmyndigheten och gör det möjligt för den att beakta resultatinformation. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten förser den myndighet som beviljar ansvarsfrihet med en sammanfattning på hög nivå av hur EU-budgeten har stött Europeiska unionens politiska prioriteringar och av de resultat som uppnåtts med EU:s budget samt beskriver kommissionens budgetförvaltning. |
| --- | --- |

3.4.

Ruta 3.1 –   Kommissionens ram för resultatrapportering

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på uppgifter från kommissionen.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

A.   Programförklaringar

| 3.5. | Enligt budgetförordningen ska kommissionen utarbeta ”programförklaringar” (3) som underlag till den finansiering av EU-program som den begär i budgetförslaget. Förklaringarna innehåller för varje program en uppdatering om genomförandet, och viktig finansiell information och resultatinformation (4) med indikatorer som ska gälla under hela den fleråriga budgetramen på sju år (se
  ruta 3.2
  ). Metoden gör att budgetmyndigheten kan ta hänsyn till resultat under budgetförfarandet. |
| --- | --- |

3.5.

Enligt budgetförordningen ska kommissionen utarbeta ”programförklaringar” (3) som underlag till den finansiering av EU-program som den begär i budgetförslaget. Förklaringarna innehåller för varje program en uppdatering om genomförandet, och viktig finansiell information och resultatinformation (4) med indikatorer som ska gälla under hela den fleråriga budgetramen på sju år (se
  ruta 3.2
  ). Metoden gör att budgetmyndigheten kan ta hänsyn till resultat under budgetförfarandet.

| 3.5. | Rutan avser programförklaringarna för 2017 som offentliggjordes i juni 2016. De omfattar över 700 indikatorer som används för att övervaka programmens resultat under deras livscykel. För ett visst antal indikatorer fanns det därför ännu inga uppgifter. I programförklaringarna för 2018 (5), finns det tillgängliga uppgifter för mer än 80 % av indikatorerna, vilket innebär en ökning med mer än 20 % jämfört med föregående år. Resultatuppgifterna kommer att fortsätta öka i och med genomförandet av programmen som medfinansierats genom EU:s budget. |
| --- | --- |

3.5.

Ruta 3.2 –   Programförklaringar 2017: mål och indikatorer

| | Antal allmänna mål | Antal specifika mål | Antal använda indikatorer | Indikatorer som tagits bort eftersom uppgifter saknas | Betalningsbudget 2016

  (miljarder euro) | Antal indikatorer per miljard euro |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 25 | 90 | 154 | 93 | 17,4 | 14 |
| Rubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 3 | 21 | 8 | 76 | 48,8 | 2 |
| Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser | 6 | 28 | 29 | 69 | 55,1 | 2 |
| Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap | 13 | 48 | 148 | 28 | 3,0 | 59 |
| Rubrik 4 – Europa i världen | 14 | 44 | 97 | 5 | 10,2 | 10 |
| Särskilda instrument | 0 | 2 | 2 | 0 | 0,4 | 5 |
| TOTALSUMMA | 61 | 233 | 438 | 271 | 134,9 | 5 |
| | 294 mål | 709 indikatorer | | |
| Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på Förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017 – programförklaringar om driftsutgifter (COM(2016) 300 – juni 2016). |

Antal allmänna mål

Antal specifika mål

Antal använda indikatorer

Indikatorer som tagits bort eftersom uppgifter saknas

Betalningsbudget 2016

(miljarder euro)

Antal indikatorer per miljard euro

Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

25

90

154

93

17,4

14

Rubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

3

21

8

76

48,8

2

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

6

28

29

69

55,1

2

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

13

48

148

28

3,0

59

Rubrik 4 – Europa i världen

14

44

97

5

10,2

10

Särskilda instrument

0

2

2

0

0,4

5

TOTALSUMMA

61

233

438

271

134,9

5

294 mål

709 indikatorer

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på Förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017 – programförklaringar om driftsutgifter (COM(2016) 300 – juni 2016).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

B.   Sektorsvisa rapporter

| 3.6. | För några utgiftsområden föreskriver EUF-fördraget, budgetförordningen eller sektorspecifika regler att kommissionen ska utarbeta sektorsvisa rapporter. Eftersom målet, strukturen och innehållet i rapporterna varierar i enlighet med de olika kraven varierar också deras inriktning på resultat. Några sektorsvisa rapporter innehåller omfattande och kvantifierade uppgifter om resultat. Kommissionen övervakar några sektorsspecifika resultatuppgifter online och uppdaterar ofta informationen. |
| --- | --- |

3.6.

För några utgiftsområden föreskriver EUF-fördraget, budgetförordningen eller sektorspecifika regler att kommissionen ska utarbeta sektorsvisa rapporter. Eftersom målet, strukturen och innehållet i rapporterna varierar i enlighet med de olika kraven varierar också deras inriktning på resultat. Några sektorsvisa rapporter innehåller omfattande och kvantifierade uppgifter om resultat. Kommissionen övervakar några sektorsspecifika resultatuppgifter online och uppdaterar ofta informationen.

C.   Strategiska planer, förvaltningsplaner och årliga verksamhetsrapporter

| 3.7. | Kommissionens generaldirektorat har utarbetat fleråriga (2016–2020) strategiska planer med mål som på medellång sikt anger inriktningen på den löpande verksamheten. I förvaltningsplanerna delar generaldirektoraten upp sina fleråriga strategier och mål i årlig output och årliga åtgärder och insatser. Den årliga verksamhetsrapporten från varje generaldirektorat innehåller en redovisning av resultaten i förhållande till de mål som har ställts upp och en bedömning av i vilken utsträckning driftsutgifterna har bidragit till politiska resultat (6). De årliga verksamhetsrapporterna innehåller även uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen, såsom resultaten av kontroller av laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

3.7.

Kommissionens generaldirektorat har utarbetat fleråriga (2016–2020) strategiska planer med mål som på medellång sikt anger inriktningen på den löpande verksamheten. I förvaltningsplanerna delar generaldirektoraten upp sina fleråriga strategier och mål i årlig output och årliga åtgärder och insatser. Den årliga verksamhetsrapporten från varje generaldirektorat innehåller en redovisning av resultaten i förhållande till de mål som har ställts upp och en bedömning av i vilken utsträckning driftsutgifterna har bidragit till politiska resultat (6). De årliga verksamhetsrapporterna innehåller även uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen, såsom resultaten av kontroller av laglighet och korrekthet.

D.   Utvärderingar

| 3.8. | I sina riktlinjer för bättre lagstiftning (7) definierar kommissionen utvärdering som en evidensbaserad bedömning av i vilken utsträckning en insats






  — | är ändamålsenlig och effektiv, |
| --- | --- | --- |

3.8.

I sina riktlinjer för bättre lagstiftning (7) definierar kommissionen utvärdering som en evidensbaserad bedömning av i vilken utsträckning en insats

—

är ändamålsenlig och effektiv,

| — | är relevant med tanke på behoven och målen, |
| --- | --- |

—

är relevant med tanke på behoven och målen,

| — | är konsekvent både internt och i förhållande till EU:s övriga politiska insatser, |
| --- | --- |

—

är konsekvent både internt och i förhållande till EU:s övriga politiska insatser,

| — | uppnår EU-mervärde. |
| --- | --- |

—

uppnår EU-mervärde.

| 3.9. | I riktlinjerna för bättre lagstiftning förbinder sig kommissionen att på ett proportionerligt sätt utvärdera alla EU:s utgifter och aktiviteter som inte medför utgifter som är avsedda att få sociala eller ekonomiska konsekvenser. Varje generaldirektorat ansvarar för att utvärdera sina egna verksamheter. Utvärderingarna kan vara helt centraliserade i en övergripande enhet, helt delegerade till operativa enheter eller både och, det vill säga decentraliserade när det gäller den löpande verksamheten men med stöd från en central utvärderingsenhet. |
| --- | --- |

3.9.

I riktlinjerna för bättre lagstiftning förbinder sig kommissionen att på ett proportionerligt sätt utvärdera alla EU:s utgifter och aktiviteter som inte medför utgifter som är avsedda att få sociala eller ekonomiska konsekvenser. Varje generaldirektorat ansvarar för att utvärdera sina egna verksamheter. Utvärderingarna kan vara helt centraliserade i en övergripande enhet, helt delegerade till operativa enheter eller både och, det vill säga decentraliserade när det gäller den löpande verksamheten men med stöd från en central utvärderingsenhet.

| 3.10. | Fram till slutet av 2015 upprätthöll kommissionen en databas med utvärderingar (8) som innehöll handlingar om närmare 1 600 utvärderingar som gjordes mellan 1999 och 2015 – i genomsnitt 100 varje år (se
  ruta 3.3
  ). Den totala kostnaden för utvärderingar 2016 var över 60 miljoner euro (210 miljoner euro om studier (9) räknas in). Kommissionen har nu avslutat den offentliga databasen med utvärderingar och infört en ”databas med studier”. Enligt kommissionen är huvudsyftet med den att ge EU:s olika institutioner möjlighet att dela utvärderingsiakttagelser med varandra. EU Bookshop är den offentliga plattformen för delning av alla utvärderingar och all information i studier. |
| --- | --- |

3.10.

Fram till slutet av 2015 upprätthöll kommissionen en databas med utvärderingar (8) som innehöll handlingar om närmare 1 600 utvärderingar som gjordes mellan 1999 och 2015 – i genomsnitt 100 varje år (se
  ruta 3.3
  ). Den totala kostnaden för utvärderingar 2016 var över 60 miljoner euro (210 miljoner euro om studier (9) räknas in). Kommissionen har nu avslutat den offentliga databasen med utvärderingar och infört en ”databas med studier”. Enligt kommissionen är huvudsyftet med den att ge EU:s olika institutioner möjlighet att dela utvärderingsiakttagelser med varandra. EU Bookshop är den offentliga plattformen för delning av alla utvärderingar och all information i studier.

Ruta 3.3 –   Antalet utvärderingar vid kommissionen mellan 2000 och 2015 (linje med det treåriga rullande genomsnittet och sifferuppgifter per år)

Image

Källa: Kommissionens databas med utvärderingar (2000–2015).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

E.   Årlig förvaltnings- och resultatrapport

| 3.11. | Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är ett svar på kravet i både artikel 318 i EUF-fördraget (på en resultatbaserad utvärdering av EU:s finanser) och artikel 66.9 i budgetförordningen (på ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna). Genom att kombinera två tidigare separata rapporter ville kommissionen producera ett enda dokument för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten som omfattar både förvaltningen av EU:s budget och utvärderingen av uppnådda resultat. |
| --- | --- |

3.11.

Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är ett svar på kravet i både artikel 318 i EUF-fördraget (på en resultatbaserad utvärdering av EU:s finanser) och artikel 66.9 i budgetförordningen (på ett sammandrag av de årliga verksamhetsrapporterna). Genom att kombinera två tidigare separata rapporter ville kommissionen producera ett enda dokument för den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten som omfattar både förvaltningen av EU:s budget och utvärderingen av uppnådda resultat.

| 3.11. | Offentliggörandet av den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 visar att kommissionen har fortsatt att förenkla och stärka resultatrapporteringen för EU-budgeten. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2016 innebär ytterligare framsteg i detta avseende. |
| --- | --- |

3.11.

F.   Andra rapporter med resultatinformation

| 3.12. | Det finns andra kommissionsrapporter, både återkommande och tillfälliga, med information om mål och resultatindikatorer och om projektens fördelar och resultat. |
| --- | --- |

3.12.

Det finns andra kommissionsrapporter, både återkommande och tillfälliga, med information om mål och resultatindikatorer och om projektens fördelar och resultat.

| i) | Den årliga allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet (10), som offentliggörs i mars, innehåller närmare uppgifter om större händelser, initiativ och beslut under föregående år som grupperas enligt kommissionens tio prioriteringar. |
| --- | --- |

i)

Den årliga allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet (10), som offentliggörs i mars, innehåller närmare uppgifter om större händelser, initiativ och beslut under föregående år som grupperas enligt kommissionens tio prioriteringar.

| ii) | Den årliga finansiella rapporten om EU:s budget (11), som offentliggörs i juli som en del av kommissionens integrerade paket för finansiell rapportering, handlar om budgetförvaltningen under föregående år. |
| --- | --- |

ii)

Den årliga finansiella rapporten om EU:s budget (11), som offentliggörs i juli som en del av kommissionens integrerade paket för finansiell rapportering, handlar om budgetförvaltningen under föregående år.

| iii) | Rapporten ”Junckerkommissionen två år senare” (12) var ett antal presentationer som offentliggjordes i november 2016 som en översikt över gjorda framsteg när det gällde kommissionens tio prioriteringar under de två åren sedan den tillträdde. |
| --- | --- |

iii)

Rapporten ”Junckerkommissionen två år senare” (12) var ett antal presentationer som offentliggjordes i november 2016 som en översikt över gjorda framsteg när det gällde kommissionens tio prioriteringar under de två åren sedan den tillträdde.

| iv) | Ordförandens årliga tal om tillståndet i unionen (13) till Europaparlamentet i september, till vilket åtföljande handlingar offentliggörs. |
| --- | --- |

iv)

Ordförandens årliga tal om tillståndet i unionen (13) till Europaparlamentet i september, till vilket åtföljande handlingar offentliggörs.

| v) | Webbverktyget över EU-resultat (14) är en online-samling av EU-finansierade projekt med resultat för varje projekt och, ibland, sifferuppgifter. |
| --- | --- |

v)

Webbverktyget över EU-resultat (14) är en online-samling av EU-finansierade projekt med resultat för varje projekt och, ibland, sifferuppgifter.

Avsnitt 2 – Jämförelse med bra praxis för resultatrapportering på annat håll

A.   Inledning

| 3.13. | För att identifiera god praxis i fråga om resultatrapportering |
| --- | --- |

3.13.

För att identifiera god praxis i fråga om resultatrapportering

| i) | tittade vi på relevanta internationella standarder, såsom rekommenderad praktisk riktlinje nr 3 från IPSASB om rapportering av information om tjänstekvalitet (15), |
| --- | --- |

i)

tittade vi på relevanta internationella standarder, såsom rekommenderad praktisk riktlinje nr 3 från IPSASB om rapportering av information om tjänstekvalitet (15),

| ii) | gjorde vi en enkät om resultatrapportering; utöver ett heltäckande svar från kommissionen beaktade vi 17 svar från EU-medlemsstater, andra nationella regeringar och andra internationella organisationer, |
| --- | --- |

ii)

gjorde vi en enkät om resultatrapportering; utöver ett heltäckande svar från kommissionen beaktade vi 17 svar från EU-medlemsstater, andra nationella regeringar och andra internationella organisationer,

| iii) | gick vi igenom offentlig resultatinformation från ett urval med 14 regeringar och internationella organisationer (16), |
| --- | --- |

iii)

gick vi igenom offentlig resultatinformation från ett urval med 14 regeringar och internationella organisationer (16),

| iv) | gick vi igenom de bedömningsrapporter från det internationella nätverket Mopan (Multilateral Organisation Performance Assessment Network) (17) som gavs ut mellan 2011 och 2016 och alltid innehöll något om organisationers resultatrapporering. |
| --- | --- |

iv)

gick vi igenom de bedömningsrapporter från det internationella nätverket Mopan (Multilateral Organisation Performance Assessment Network) (17) som gavs ut mellan 2011 och 2016 och alltid innehöll något om organisationers resultatrapporering.

| 3.14. | Även om det finns viktiga skillnader mellan EU och andra internationella organisationer och regeringar måste de sistnämnda också uppfylla rättsliga krav och ta hänsyn till operativa begränsningar. Andra internationella organisationer har minst lika svårt att fastställa en koppling mellan sina åtgärder och slutlig effekt/slutligt resultat. Vi identifierade sex områden (B till G nedan) där den goda praxis som vi noterade kan vara en hjälp för kommissionen att ytterligare utveckla sin resultatrapportering. |
| --- | --- |

3.14.

Även om det finns viktiga skillnader mellan EU och andra internationella organisationer och regeringar måste de sistnämnda också uppfylla rättsliga krav och ta hänsyn till operativa begränsningar. Andra internationella organisationer har minst lika svårt att fastställa en koppling mellan sina åtgärder och slutlig effekt/slutligt resultat. Vi identifierade sex områden (B till G nedan) där den goda praxis som vi noterade kan vara en hjälp för kommissionen att ytterligare utveckla sin resultatrapportering.

| 3.14. | Som ett led i initiativet om en ”resultatinriktad EU-budget” har kommissionen lanserat en dialog om resultatramar med relevanta experter från nationella förvaltningar och andra internationella organisationer, inklusive OECD, för att samla in exempel på nyttiga erfarenheter och god praxis. Företrädare för Europaparlamentet och rådet har också deltagit i denna dialog, som har täckt ett stort antal frågor, till exempel resultat, utvärdering och EU:s mervärde. Diskussionerna har tydligt visat att en resultatram bör växa fram gradvis och att den inte kan grundas på strategin ”en storlek passar alla”. Kommissionen fortsätter denna dialog med experter och intressenter och kommer att beakta resultaten när den utarbetar resultatramen för nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

3.14.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

B.   Möjliga förbättringar av ramen för resultatrapportering

a)   Kommissionen använder två uppsättningar mål och indikatorer för att mäta resultaten för sina avdelningar respektive utgiftsprogram

God praxis

| 3.15. | I Australien utarbetar statliga ministerier tre centrala dokument som ingår i resultatramen: förklaringar om budgetportföljer med kvantifierade programbudgetar, verksamhetsplaner om de offentliga enheternas målsättningar och verksamheter samt årliga rapporter med återkoppling om resultat. Enheterna ska se till att dokumenten är enhetliga och kan läsas tillsammans (18). Resultatkriterierna i varje dokument måste rapporteras kollektivt i en gemensam årlig resultatförklaring (som ingår i årliga rapporter vid budgetårets slut). |
| --- | --- |

3.15.

I Australien utarbetar statliga ministerier tre centrala dokument som ingår i resultatramen: förklaringar om budgetportföljer med kvantifierade programbudgetar, verksamhetsplaner om de offentliga enheternas målsättningar och verksamheter samt årliga rapporter med återkoppling om resultat. Enheterna ska se till att dokumenten är enhetliga och kan läsas tillsammans (18). Resultatkriterierna i varje dokument måste rapporteras kollektivt i en gemensam årlig resultatförklaring (som ingår i årliga rapporter vid budgetårets slut).

| 3.16. | I Frankrike är statsbudgeten uppdelad i så kallade uppdrag (missions). Vart och ett av de 31 uppdragen i budgeten omfattar flera program (118 under 2017). Varje program har en strategi, mål och kvantifierade resultatindikatorer, och de viktigaste indikatorerna används också som uppdragsindikatorer. Genom att man använder identiska indikatorer säkerställs enhetligheten mellan uppdrag och program. Indikatorerna omfattar både programresultat och resultat för regeringens avdelningar. |
| --- | --- |

3.16.

I Frankrike är statsbudgeten uppdelad i så kallade uppdrag (missions). Vart och ett av de 31 uppdragen i budgeten omfattar flera program (118 under 2017). Varje program har en strategi, mål och kvantifierade resultatindikatorer, och de viktigaste indikatorerna används också som uppdragsindikatorer. Genom att man använder identiska indikatorer säkerställs enhetligheten mellan uppdrag och program. Indikatorerna omfattar både programresultat och resultat för regeringens avdelningar.

| 3.17. | I Kanada ska alla federala organisationer som får budgetanslag planera och förvalta sina insatser och rapportera sina resultat i förhållande till 16 utfallsområden som gäller för hela regeringen. Ramen skapar ett tydligt och enkelt samband mellan ekonomiska anslag, programverksamhet och nationellt utfall. |
| --- | --- |

3.17.

I Kanada ska alla federala organisationer som får budgetanslag planera och förvalta sina insatser och rapportera sina resultat i förhållande till 16 utfallsområden som gäller för hela regeringen. Ramen skapar ett tydligt och enkelt samband mellan ekonomiska anslag, programverksamhet och nationellt utfall.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Situationen vid kommissionen

| 3.18. | Innan den fleråriga budgetramen 2014–2020 startade uppmanade kommissionen sina avdelningar att ”fördjupa [...] resultatram[en]” (19). Den fastställde därför en intern regel (20) om att målen och indikatorerna för de nya programmen skulle framgå tydligt i programförklaringarna, förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna. Detta gjordes för första gången 2014 och innebar att kommissionen kunde presentera en enhetlig resultatbeskrivning: de mål som fick anslag från budgeten blev en del av planeringsprocessen i det berörda generaldirektoratets förvaltningsplan och resultaten rapporterades i dess årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

3.18.

Innan den fleråriga budgetramen 2014–2020 startade uppmanade kommissionen sina avdelningar att ”fördjupa [...] resultatram[en]” (19). Den fastställde därför en intern regel (20) om att målen och indikatorerna för de nya programmen skulle framgå tydligt i programförklaringarna, förvaltningsplanerna och de årliga verksamhetsrapporterna. Detta gjordes för första gången 2014 och innebar att kommissionen kunde presentera en enhetlig resultatbeskrivning: de mål som fick anslag från budgeten blev en del av planeringsprocessen i det berörda generaldirektoratets förvaltningsplan och resultaten rapporterades i dess årliga verksamhetsrapport.

| 3.18. | Arbetet som utförs av kommissionens interna revisionsenhet tillför också ett ytterligare mervärde och granskning av kommissionens och de olika generaldirektoratens resultatramar och mätsystem. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Sedan 2016 tillämpar kommissionen dock inte längre denna metod. Den har i stället skapat ett nytt planeringsdokument, den femåriga strategiska planen, där generaldirektoraten ska fastställa nya organisatoriska mål och indikatorer som är i linje med kommissionens prioriteringar men kan särskiljas från de mål och indikatorer som redan finns för programmen. De årliga verksamhetsrapporterna utgår nu från resultatramen i de strategiska planerna och förvaltningsplanerna och ska hänvisa till programförklaringarna när det gäller resultaten av program. Men av de sex årliga verksamhetsrapporter för 2016 som vi granskade använde endast en korshänvisningar till de resultat som rapporterades i programförklaringarna. Detta hindrar en jämförelse mellan olika typer av resultatdokument och återspeglar inte det faktum att kommissionen har det slutliga ansvaret för att budgeten genomförs i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

3.19.

Sedan 2016 tillämpar kommissionen dock inte längre denna metod. Den har i stället skapat ett nytt planeringsdokument, den femåriga strategiska planen, där generaldirektoraten ska fastställa nya organisatoriska mål och indikatorer som är i linje med kommissionens prioriteringar men kan särskiljas från de mål och indikatorer som redan finns för programmen. De årliga verksamhetsrapporterna utgår nu från resultatramen i de strategiska planerna och förvaltningsplanerna och ska hänvisa till programförklaringarna när det gäller resultaten av program. Men av de sex årliga verksamhetsrapporter för 2016 som vi granskade använde endast en korshänvisningar till de resultat som rapporterades i programförklaringarna. Detta hindrar en jämförelse mellan olika typer av resultatdokument och återspeglar inte det faktum att kommissionen har det slutliga ansvaret för att budgeten genomförs i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning.

| 3.19. | Europeiska revisionsrätten påpekade i sin årsrapport från 2015 att många av målen i kommissionens förvaltningsplaner inte fastställts på rätt ansvarsnivå. Kommissionen har sedan dess reviderat sin strategiska planerings- och programmeringscykel. Syftet var att skapa en tydligare ram för kommissionens och generaldirektoratens ansvarighet och att göra planeringsdokumenten effektivare och inriktade på kommissionens prioriteringar och generaldirektoratens behörigheter. De mål och indikatorer som väljs för de strategiska planerna är nu skräddarsydda efter deras särskilda behörigheter och återspeglar att kommissionens enheter har ett ansvar som är bredare än enbart budgetgenomförande och programförvaltning.

  Av den anledningen behöver mål och indikatorer som anges i resultatramarna från kommissionens enheter inte längre överensstämma med dem som anges i programmens rättsliga grund. Kommissionens enheter uppmanas emellertid att göra korshänvisningar till programförklaringar när de beskriver aktiviteterna i anslutning till programmen. Detta bidrar till att begränsa dubbleringen av information och säkerställa uppgifternas enhetlighet. Det kommer dessutom att förstärkas i framtiden.


  Kommissionen anser att dess ansvar för att budgeten genomförs är tydligt. Varje generaldirektör undertecknar i sin årliga verksamhetsberättelse en försäkran om att resurserna har använts till det avsedda syftet och i enlighet med principerna för en sund finansförvaltning och att underliggande transaktioner är lagliga och korrekta. På verksamhetsnivå tar kommissionen det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten genom att varje år anta den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget. |
| --- | --- |

3.19.

Av den anledningen behöver mål och indikatorer som anges i resultatramarna från kommissionens enheter inte längre överensstämma med dem som anges i programmens rättsliga grund. Kommissionens enheter uppmanas emellertid att göra korshänvisningar till programförklaringar när de beskriver aktiviteterna i anslutning till programmen. Detta bidrar till att begränsa dubbleringen av information och säkerställa uppgifternas enhetlighet. Det kommer dessutom att förstärkas i framtiden.

Kommissionen anser att dess ansvar för att budgeten genomförs är tydligt. Varje generaldirektör undertecknar i sin årliga verksamhetsberättelse en försäkran om att resurserna har använts till det avsedda syftet och i enlighet med principerna för en sund finansförvaltning och att underliggande transaktioner är lagliga och korrekta. På verksamhetsnivå tar kommissionen det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten genom att varje år anta den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget.

| 3.20. | Kommissionen delar upp rapporteringen av utgifter respektive resultat på olika sätt. I de årliga verksamhetsrapporterna delas generaldirektoratens årliga utgifter upp per verksamhetstyp/utgiftsprogram, men resultaten rapporteras som uppnåendet av allmänna och specifika mål utan att de motsvarande utgifterna redovisas. Följaktligen går det inte att bedöma hur mycket det kostade att försöka uppnå de fastställda målen. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten innehåller inte heller information om utgifter för programresultat som har delats upp efter allmänna och specifika mål. |
| --- | --- |

3.20.

Kommissionen delar upp rapporteringen av utgifter respektive resultat på olika sätt. I de årliga verksamhetsrapporterna delas generaldirektoratens årliga utgifter upp per verksamhetstyp/utgiftsprogram, men resultaten rapporteras som uppnåendet av allmänna och specifika mål utan att de motsvarande utgifterna redovisas. Följaktligen går det inte att bedöma hur mycket det kostade att försöka uppnå de fastställda målen. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten innehåller inte heller information om utgifter för programresultat som har delats upp efter allmänna och specifika mål.

| 3.20. | Kommissionen anser att strukturen för dess rapportering i de årliga verksamhetsrapporterna är lämplig för dess institutionella och organisatoriska miljö. Allmänna och specifika mål täcker inte bara förvaltningen av utgiftsprogrammen utan dessutom icke-utgiftsaktiviteter (såsom aktiviteter i samband med politisk planering och reglering). |
| --- | --- |

3.20.

b)   Kommissionen har ett stort antal mål och indikatorer

God praxis

| 3.21. | OECD gjorde 2016 en enkät om resultatbaserad budgetering i OECD-länder och vid kommissionen. I diagrammet i
  ruta 3.4
  jämförs förekomsten, användningen och konsekvenserna (21) av resultatramar i de olika jurisdiktionerna. OECD ansåg att kommissionens resultatram var mest omfattande, vilket delvis kan förklaras av volymen av rättsliga krav i EU. Däremot visar OECD:s diagram att användningen och konsekvenserna av ramen för beslutsfattande inte återspeglar den högre specificeringen. |
| --- | --- |

3.21.

OECD gjorde 2016 en enkät om resultatbaserad budgetering i OECD-länder och vid kommissionen. I diagrammet i
  ruta 3.4
  jämförs förekomsten, användningen och konsekvenserna (21) av resultatramar i de olika jurisdiktionerna. OECD ansåg att kommissionens resultatram var mest omfattande, vilket delvis kan förklaras av volymen av rättsliga krav i EU. Däremot visar OECD:s diagram att användningen och konsekvenserna av ramen för beslutsfattande inte återspeglar den högre specificeringen.

| 3.21. | EU-budgetens resultatram har utvecklats såväl för att uppfylla de lagstadgade kraven som att reagera på kraven från intressenter och kommissionens egna behov.

  Resultatinformation om utgiftsprogrammen används av kommissionen för a) övervakning av programframstegen, b) ansvarighet och öppenhet, c) information till beslutsfattare om förvaltningen av ett visst program, d) att motivera eller föreslå förändringar av fördelningen av medel till budgetmyndigheterna, e) att utveckla förslag om förändringar av den rättsliga grunden eller om framtida program.


  Kommissionen noterar emellertid att resultatinformation visserligen beaktas under det årliga budgetförfarandet, men att det inte är den enda faktorn som driver på budgetbeslut. |
| --- | --- |

3.21.

Resultatinformation om utgiftsprogrammen används av kommissionen för a) övervakning av programframstegen, b) ansvarighet och öppenhet, c) information till beslutsfattare om förvaltningen av ett visst program, d) att motivera eller föreslå förändringar av fördelningen av medel till budgetmyndigheterna, e) att utveckla förslag om förändringar av den rättsliga grunden eller om framtida program.

Kommissionen noterar emellertid att resultatinformation visserligen beaktas under det årliga budgetförfarandet, men att det inte är den enda faktorn som driver på budgetbeslut.

Ruta 3.4 –   Resultatet av OECD:s enkät 2016 om resultatbaserad budgetering

Image

Källa: OECD:s presentation vid det tolfte årsmötet i OECD:s högre budgettjänstemäns nätverk för prestation och resultat, 25 november 2016.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 3.22. | Några länder har successivt gjort sina resultatramar mindre komplexa och minskat antalet mål och indikatorer. |
| --- | --- |

3.22.

Några länder har successivt gjort sina resultatramar mindre komplexa och minskat antalet mål och indikatorer.

| i) | I augusti 2001 antog det franska parlamentet lagstiftning (22) om nya regler för utarbetandet och genomförandet av statsbudgeten. Det innebar bland annat att ekonomi- och finansministeriet mellan 2014 och 2017 minskade antalet mål och indikatorer med 20 respektive 24 %. |
| --- | --- |

i)

I augusti 2001 antog det franska parlamentet lagstiftning (22) om nya regler för utarbetandet och genomförandet av statsbudgeten. Det innebar bland annat att ekonomi- och finansministeriet mellan 2014 och 2017 minskade antalet mål och indikatorer med 20 respektive 24 %.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| ii) | År 2012 och 2013 införde Nederländerna en reform för budgetering med redovisningsskyldighet som innebar striktare villkor för regeringens användning av information om politiken (resultatindikatorer och text som förklarar politiska mål). Antalet resultatindikatorer i budgetdokumenten halverades. |
| --- | --- |

ii)

År 2012 och 2013 införde Nederländerna en reform för budgetering med redovisningsskyldighet som innebar striktare villkor för regeringens användning av information om politiken (resultatindikatorer och text som förklarar politiska mål). Antalet resultatindikatorer i budgetdokumenten halverades.

Situationen vid kommissionen

| 3.23. | Programförklaringarna till förslaget till EU:s allmänna budget för 2017 innehåller 294 mål och 709 indikatorer (se
  ruta 3.2
  ). De är särskilt koncentrerade till rubrikerna 1a, 3 och 4 i den fleråriga budgetramen. Inom initiativet för en resultatinriktad budget går kommissionen för närvarande igenom sina indikatorer för att ge input till nästa generation utgiftsprogram. I
  ruta 3.5
  illustreras de framsteg som kommissionen skulle kunna sträva efter, men hänsyn måste också tas till vissa faktorer som är specifika för institutionen. |
| --- | --- |

3.23.

Programförklaringarna till förslaget till EU:s allmänna budget för 2017 innehåller 294 mål och 709 indikatorer (se
  ruta 3.2
  ). De är särskilt koncentrerade till rubrikerna 1a, 3 och 4 i den fleråriga budgetramen. Inom initiativet för en resultatinriktad budget går kommissionen för närvarande igenom sina indikatorer för att ge input till nästa generation utgiftsprogram. I
  ruta 3.5
  illustreras de framsteg som kommissionen skulle kunna sträva efter, men hänsyn måste också tas till vissa faktorer som är specifika för institutionen.

| 3.23. | Över 700 indikatorer ingår i den rättsliga grunden för programmen 2014–2020 för att hjälpa till att övervaka resultaten under deras livscykel. De är resultatet av lagstiftningsförfarandet och återspeglar därför medlagstiftarnas förväntningar vad gäller typ och detaljrikedom för den information som krävs för att följa upp resultaten. Rapportering om dessa indikatorer i programförklaringarna gör det möjligt för budgetmyndigheten att beakta resultatinformation under budgetförfarandet. Enligt EU:s initiativ om en ”resultatinriktad EU-budget” granskar kommissionen indikatorerna för utgiftsprogrammen på det sätt de fastställs i den rättsliga grunden i syfte att dra nyttiga lärdomar som kan användas vid utarbetandet av nästa generations utgiftsprogram.

  Den jämförelse som gjorts av Europeiska revisionsrätten tar inte hänsyn till centrala kontextuella faktorer, såsom åtgärdernas antal eller natur, vilka politiska områden som täckts eller genomförandesättet. Inte heller beaktas indikatorernas kvalitet eller relevans.


  Kommissionen noterar också att antalet mål och indikatorer som används i de strategiska planerna för kommissionens enheter har minskats kraftigt genom den senaste reformen. Antalet allmänna mål har minskats från 84 till 11, antalet effektindikatorer från 187 till 37, antalet specifika mål från 426 till 386 och resultatindikatorerna från 969 till 825. |
| --- | --- |

3.23.

Den jämförelse som gjorts av Europeiska revisionsrätten tar inte hänsyn till centrala kontextuella faktorer, såsom åtgärdernas antal eller natur, vilka politiska områden som täckts eller genomförandesättet. Inte heller beaktas indikatorernas kvalitet eller relevans.

Kommissionen noterar också att antalet mål och indikatorer som används i de strategiska planerna för kommissionens enheter har minskats kraftigt genom den senaste reformen. Antalet allmänna mål har minskats från 84 till 11, antalet effektindikatorer från 187 till 37, antalet specifika mål från 426 till 386 och resultatindikatorerna från 969 till 825.

Ruta 3.5 –   EU har fler mål och indikatorer (per miljard euro) än Frankrike eller Nederländerna

| | Mål | Indikatorer |
| --- | --- | --- |
| per miljard euro | per miljard euro |
| Frankrike – nettoutgifter i den allmänna statsbudgeten | 1,0 | 2,0 |
| Nederländerna – statsbudgeten | 0,6 | 2,5 |
| EU – betalningsbemyndiganden | 2,0 | 5,0 |
| Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på EU:s och nationell budgetinformation. |

Mål

Indikatorer

per miljard euro

per miljard euro

Frankrike – nettoutgifter i den allmänna statsbudgeten

1,0

2,0

Nederländerna – statsbudgeten

0,6

2,5

EU – betalningsbemyndiganden

2,0

5,0

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på EU:s och nationell budgetinformation.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

C.   Resultatrapporteringen är inte heltäckande

a)   Resultatrapporteringen är inte välbalanserad eftersom informationen om utmaningar och misslyckanden är begränsad

God praxis

| 3.24. | Andra regeringar och internationella organisationer har vidtagit åtgärder för att se till att resultatrapporteringen är balanserad i enlighet med rekommendationerna i internationella standarder (23). |
| --- | --- |

3.24.

Andra regeringar och internationella organisationer har vidtagit åtgärder för att se till att resultatrapporteringen är balanserad i enlighet med rekommendationerna i internationella standarder (23).

| i) | I Förenta staterna ska de årliga resultatrapporterna ge en tydlig bild av resultaten, visa utvecklingen över tiden, redovisa källan till resultatinformationen och diskutera framsteg och tillkortakommanden. |
| --- | --- |

i)

I Förenta staterna ska de årliga resultatrapporterna ge en tydlig bild av resultaten, visa utvecklingen över tiden, redovisa källan till resultatinformationen och diskutera framsteg och tillkortakommanden.

| ii) | WHO:s bedömning efter tvåårsperioden 2014–2015 innehöll en Overview of major achievements and challenges (översikt över större framgångar och utmaningar) för varje programområde (24). I förordet till WHO:s viktigaste resultatrapport om 2014–2015 (25) påpekade generaldirektören att både misslyckanden och framgångar redovisades öppet. I linje med detta beskrev texten systematiskt utmaningarna och resultaten tillsammans. |
| --- | --- |

ii)

WHO:s bedömning efter tvåårsperioden 2014–2015 innehöll en Overview of major achievements and challenges (översikt över större framgångar och utmaningar) för varje programområde (24). I förordet till WHO:s viktigaste resultatrapport om 2014–2015 (25) påpekade generaldirektören att både misslyckanden och framgångar redovisades öppet. I linje med detta beskrev texten systematiskt utmaningarna och resultaten tillsammans.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| iii) | Världsbanken bedömde (26) om dess övervakning och utvärdering var lämpliga för att ge input till det pågående arbetet med att öka ändamålsenligheten och främja en kultur av nya lösningar och ett evidensbaserat beslutsfattande. Den konstaterade att det fanns stora brister i utformningen och användningen av bankens system. |
| --- | --- |

iii)

Världsbanken bedömde (26) om dess övervakning och utvärdering var lämpliga för att ge input till det pågående arbetet med att öka ändamålsenligheten och främja en kultur av nya lösningar och ett evidensbaserat beslutsfattande. Den konstaterade att det fanns stora brister i utformningen och användningen av bankens system.

| iv) | I Mopans bedömning av Interamerikanska utvecklingsbanken 2015–2016 (27) noterades att det fanns ett nytt avsnitt i bankens översikt över ändamålsenligt bistånd som handlade om att lära av sina misstag. |
| --- | --- |

iv)

I Mopans bedömning av Interamerikanska utvecklingsbanken 2015–2016 (27) noterades att det fanns ett nytt avsnitt i bankens översikt över ändamålsenligt bistånd som handlade om att lära av sina misstag.

Situationen vid kommissionen

| 3.25. | Visserligen nämns inte principen om balanserad rapportering uttryckligen i instruktionerna för de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 (28), men det anges att sammanfattningen realistiskt samlar huvudbudskapen när det gäller framstegen med politiken och slutsatserna om den ekonomiska förvaltningen och interna kontrollen. |
| --- | --- |

3.25.

Visserligen nämns inte principen om balanserad rapportering uttryckligen i instruktionerna för de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 (28), men det anges att sammanfattningen realistiskt samlar huvudbudskapen när det gäller framstegen med politiken och slutsatserna om den ekonomiska förvaltningen och interna kontrollen.

| 3.25. | Principen om balanserad rapportering förklaras ytterligare i mallen för 2016 års årliga verksamhetsrapport som medföljde instruktionerna till 2016 års årliga verksamhetsrapporter (29). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Trots detta innehöll de årliga verksamhetsrapporter som vi granskade begränsad information om bristande resultat och utmaningar som gällde generaldirektoratets mål. Det är också svårt att identifiera dessa brister och utmaningar eftersom de inte har fått ett specifikt utrymme i de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

3.26.

Trots detta innehöll de årliga verksamhetsrapporter som vi granskade begränsad information om bristande resultat och utmaningar som gällde generaldirektoratets mål. Det är också svårt att identifiera dessa brister och utmaningar eftersom de inte har fått ett specifikt utrymme i de årliga verksamhetsrapporterna.

| 3.26. | Enligt mallen för 2016 års årliga verksamhetsrapport som medföljde instruktionerna till 2016 års årliga verksamhetsrapporter ska generaldirektoraten vara uttömmande i sin rapportering om samtliga mål, indikatorer och resultat (inklusive sådana vilkas resultat uppvisar betydande avvikelser från fastställda planerade värden) som meddelades i deras strategiska planer för 2016–2020 och förvaltningsplanerna för 2016. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Kommissionen ville med den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 ge en heltäckande översikt över resultat som baserades på en resultatinriktad EU-budget. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten gav dock ingen heltäckande bild av resultaten, och den var alltför positiv eftersom de enda brister som nämndes var försenat genomförande. Rapporten |
| --- | --- |

3.27.

Kommissionen ville med den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 ge en heltäckande översikt över resultat som baserades på en resultatinriktad EU-budget. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten gav dock ingen heltäckande bild av resultaten, och den var alltför positiv eftersom de enda brister som nämndes var försenat genomförande. Rapporten

| 3.27. | Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är en sammanfattning på hög nivå av hur EU-budgeten har stött Europeiska unionens politiska prioriteringar och av de viktiga resultat som uppnåtts med EU:s budget. Den är inte avsedd att vara en uttömmande och detaljerad rapport över EU-budgetens resultat. Rapporten hänvisar till andra resultatrapporter där man kan hitta mer detaljerad resultatinformation (utvärderingar, programförklaringar, årliga verksamhetsrapporter etc.).

  I 2015 års årliga förvaltnings- och resultatrapport hänvisas till ett antal brister och problem som behöver åtgärdas. I avsnitt 1 av rapporten hänvisas inte bara till utmaningar som påverkar ett snabbt genomförande av programmen, utan dessutom till begränsningar i samband med utvärderingen av programresultaten (till exempel hänvisningar till utvärderingarna av hälsoprogrammet för 2007–2013 och programmen under budgetrubrik 4 som pekar på begränsningar för utvärderingen av dessa programs allmänna resultat). |
| --- | --- |

3.27.

I 2015 års årliga förvaltnings- och resultatrapport hänvisas till ett antal brister och problem som behöver åtgärdas. I avsnitt 1 av rapporten hänvisas inte bara till utmaningar som påverkar ett snabbt genomförande av programmen, utan dessutom till begränsningar i samband med utvärderingen av programresultaten (till exempel hänvisningar till utvärderingarna av hälsoprogrammet för 2007–2013 och programmen under budgetrubrik 4 som pekar på begränsningar för utvärderingen av dessa programs allmänna resultat).

| — | gav begränsad inblick i resultatet av Europa 2020-strategin, trots att Europaparlamentet begärde detta i sitt beslut om ansvarsfrihet för 2014, |
| --- | --- |

—

gav begränsad inblick i resultatet av Europa 2020-strategin, trots att Europaparlamentet begärde detta i sitt beslut om ansvarsfrihet för 2014,

| — | Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är inte en särskild rapport över Europa 2020 (30). Trots detta innehåller rapporten en sammanfattande beskrivning av framstegen för rubrikmålen i Europa 2020 samt relevanta indikatorer och omfattar såväl läget för genomförandet av programmen 2014–2020 som resultaten från programmen 2007–2013, strukturerade kring Europa 2020-prioriteringarna om en smart och hållbar tillväxt för alla.


  Kommissionen följer och rapporterar om Europa 2020-strategin genom Europeiska planeringsterminen. Detaljerade och heltäckande rapporter om medlemsstaternas resultat när det gäller att uppnå målen i deras nationella Europa 2020-strategi ingår i landsrapporterna som en del av Europeiska planeringsterminen, samt i de årliga uppdateringarna av Europa 2020-indikatorerna som offentliggörs av Eurostat. Programförklaringarna ger också en länk mellan utgifterna och Europa 2020-strategin. De visar programmens beräknade bidrag till uppnåendet av rubrikmålen (teoretisk koppling) och till Europa 2020-prioriteringarna. |
| --- | --- |

—

Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är inte en särskild rapport över Europa 2020 (30). Trots detta innehåller rapporten en sammanfattande beskrivning av framstegen för rubrikmålen i Europa 2020 samt relevanta indikatorer och omfattar såväl läget för genomförandet av programmen 2014–2020 som resultaten från programmen 2007–2013, strukturerade kring Europa 2020-prioriteringarna om en smart och hållbar tillväxt för alla.

Kommissionen följer och rapporterar om Europa 2020-strategin genom Europeiska planeringsterminen. Detaljerade och heltäckande rapporter om medlemsstaternas resultat när det gäller att uppnå målen i deras nationella Europa 2020-strategi ingår i landsrapporterna som en del av Europeiska planeringsterminen, samt i de årliga uppdateringarna av Europa 2020-indikatorerna som offentliggörs av Eurostat. Programförklaringarna ger också en länk mellan utgifterna och Europa 2020-strategin. De visar programmens beräknade bidrag till uppnåendet av rubrikmålen (teoretisk koppling) och till Europa 2020-prioriteringarna.

| — | förklarade inte alltid tydligt externa faktorers påverkan på resultat, |
| --- | --- |

—

förklarade inte alltid tydligt externa faktorers påverkan på resultat,

| — | I Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2015 beskrivs den operativa bakgrunden genom hänvisningar till årets viktigaste politiska och ekonomiska utmaningar i inledningen. Där sägs det tydligt att EU:s budget bara är ett instrument som används tillsammans med andra (dvs. nationella budgetar och andra politiska och regeltekniska verktyg på EU- och medlemsstatsnivå) för att leverera politiska resultat och att 80 % av EU:s budget spenderas med medlemsstaterna. I avsnitt 1 i rapporten om prestation och resultat dras slutsatsen att ”... det går inte att visa en exakt bild av resultatet med förbestämda indikatorer. ... Dessutom kan utomstående faktorer ha en viktig inverkan på det slutliga resultatet, men det går inte att anpassa eller räkna bort sådana faktorer via indikatorerna” vilket ”innebär att resultatet är ett gemensamt ansvar och att det är upp till både EU och medlemsstaterna att uppnå målen för Europa 2020-strategin och den finansiella ramen”. |
| --- | --- |

—

I Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2015 beskrivs den operativa bakgrunden genom hänvisningar till årets viktigaste politiska och ekonomiska utmaningar i inledningen. Där sägs det tydligt att EU:s budget bara är ett instrument som används tillsammans med andra (dvs. nationella budgetar och andra politiska och regeltekniska verktyg på EU- och medlemsstatsnivå) för att leverera politiska resultat och att 80 % av EU:s budget spenderas med medlemsstaterna. I avsnitt 1 i rapporten om prestation och resultat dras slutsatsen att ”... det går inte att visa en exakt bild av resultatet med förbestämda indikatorer. ... Dessutom kan utomstående faktorer ha en viktig inverkan på det slutliga resultatet, men det går inte att anpassa eller räkna bort sådana faktorer via indikatorerna” vilket ”innebär att resultatet är ett gemensamt ansvar och att det är upp till både EU och medlemsstaterna att uppnå målen för Europa 2020-strategin och den finansiella ramen”.

| — | offentliggjordes för sent för att vi skulle kunna granska den i vår årsrapport (31). |
| --- | --- |

—

offentliggjordes för sent för att vi skulle kunna granska den i vår årsrapport (31).

| — | Enligt budgetförordningen är tidsfristen för att anta rapporten den 15 juni. Kommissionen utgår från uppgifter från medlemsstaterna när det gäller program med delad förvaltning. De uppgifterna blir inte tillgängliga förrän under mars månad. Det är därför omöjligt att anta rapporten betydligt tidigare. |
| --- | --- |

—

Enligt budgetförordningen är tidsfristen för att anta rapporten den 15 juni. Kommissionen utgår från uppgifter från medlemsstaterna när det gäller program med delad förvaltning. De uppgifterna blir inte tillgängliga förrän under mars månad. Det är därför omöjligt att anta rapporten betydligt tidigare.

b)   Begränsad information om resultatuppgifternas kvalitet påverkar insynen

God praxis

| 3.28. | I Nederländerna är mätningen och rapporteringen av indikatorer föremål för revision. Ministrarnas årliga rapporter innehåller ett obligatoriskt avsnitt med återkoppling om resultatinformationens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

3.28.

I Nederländerna är mätningen och rapporteringen av indikatorer föremål för revision. Ministrarnas årliga rapporter innehåller ett obligatoriskt avsnitt med återkoppling om resultatinformationens tillförlitlighet.

| 3.29. | I Förenta staterna offentliggör alla statliga organ en årlig rapport om budgetårets resultat och en årlig resultatplan för budgetår n+2. Där beskrivs hur organen kommer att se till att de uppgifter som används för att mäta deras framsteg mot resultatmålen är korrekta och tillförlitliga. |
| --- | --- |

3.29.

I Förenta staterna offentliggör alla statliga organ en årlig rapport om budgetårets resultat och en årlig resultatplan för budgetår n+2. Där beskrivs hur organen kommer att se till att de uppgifter som används för att mäta deras framsteg mot resultatmålen är korrekta och tillförlitliga.

| 3.30. | I Australien ger 2017 Report on Government Services (2017 års rapport om regeringens avdelningar) stöd för användning av bristfälliga uppgifter för att uppnå en mer heltäckande rapportering (32). För att kompensera för denna brist finns det för varje indikator en bedömning av de underliggande siffrornas jämförbarhet och fullständighet. |
| --- | --- |

3.30.

I Australien ger 2017 Report on Government Services (2017 års rapport om regeringens avdelningar) stöd för användning av bristfälliga uppgifter för att uppnå en mer heltäckande rapportering (32). För att kompensera för denna brist finns det för varje indikator en bedömning av de underliggande siffrornas jämförbarhet och fullständighet.

| 3.31. | En annan aspekt av uppgiftskvalitet gäller tidpunkten. I Mopans senaste utvärderingsrapporter beskrivs intressanta trender när det gäller realtidsrapportering vid Vaccinalliansen, Unaids och Världsbanken. Vår enkät (33) visade också att närmare hälften av de tillfrågade rapporterar om resultat mer än en gång om året (se
  ruta 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.31.

En annan aspekt av uppgiftskvalitet gäller tidpunkten. I Mopans senaste utvärderingsrapporter beskrivs intressanta trender när det gäller realtidsrapportering vid Vaccinalliansen, Unaids och Världsbanken. Vår enkät (33) visade också att närmare hälften av de tillfrågade rapporterar om resultat mer än en gång om året (se
  ruta 3.6
  ).

Ruta 3.6 –   Rapporteringsfrekvens för övervakning av pågående resultat

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på enkäten om resultatrapportering.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Situationen vid kommissionen

| 3.32. | Kommissionens resultatdokument innehåller för närvarande inte systematiskt en bedömning av kvaliteten på de uppgifter som används. Brister i uppgiftskvaliteten kan redovisas, men det är inte obligatoriskt. Resultatrapporterna anger uppgiftskällor, men det finns inget särskilt avsnitt där frågor om uppgifternas korrekthet och tillförlitlighet redovisas. Enligt verktygslådan för bättre lagstiftning (34) kan externa utvärderare anlitas för att utvärdera uppgifternas kvalitet och lämna rekommendationer om hur man kan få fram bättre uppgifter, men det är ingen regel. |
| --- | --- |

3.32.

Kommissionens resultatdokument innehåller för närvarande inte systematiskt en bedömning av kvaliteten på de uppgifter som används. Brister i uppgiftskvaliteten kan redovisas, men det är inte obligatoriskt. Resultatrapporterna anger uppgiftskällor, men det finns inget särskilt avsnitt där frågor om uppgifternas korrekthet och tillförlitlighet redovisas. Enligt verktygslådan för bättre lagstiftning (34) kan externa utvärderare anlitas för att utvärdera uppgifternas kvalitet och lämna rekommendationer om hur man kan få fram bättre uppgifter, men det är ingen regel.

| 3.32. | Ramen för internkontroll som införts av varje enhet inom kommissionen är avsedd att lämna rimliga garantier för bland annat den ekonomiska rapporteringens tillförlitlighet. Varje generaldirektorat rapporterar om denna aspekt i del 2 av sin årliga verksamhetsrapport och i avdelning 2 i den årliga verksamhets- och resultatrapporten sammanfattas och rapporteras om generaldirektoratens bedömning av hur de interna kontrollsystemen hos kommissionens olika enheter har fungerat.

  När det gäller utvärderingar anges i verktygslådan för bättre lagstiftning att utvärderande arbetsdokument som utarbetats av kommissionens enheter efter en avslutad utvärdering måste innehålla en tydlig sammanfattning av alla eventuella brister hos de uppgifter som används för att stödja slutsatserna och resultatens tillförlitlighet. Dessutom föreskrivs i riktlinjerna för bättre lagstiftning att alla begränsningar i de bevis som använts och den metod som tillämpats, framför allt i fråga om deras förmåga att stödja slutsatserna, måste förklaras tydligt i utvärderingsrapporterna. Detta förstärks ytterligare i revideringen av riktlinjerna/verktygslådan för bättre lagstiftning (SWD(2017) 350 final av den 7 juli 2017). |
| --- | --- |

3.32.

När det gäller utvärderingar anges i verktygslådan för bättre lagstiftning att utvärderande arbetsdokument som utarbetats av kommissionens enheter efter en avslutad utvärdering måste innehålla en tydlig sammanfattning av alla eventuella brister hos de uppgifter som används för att stödja slutsatserna och resultatens tillförlitlighet. Dessutom föreskrivs i riktlinjerna för bättre lagstiftning att alla begränsningar i de bevis som använts och den metod som tillämpats, framför allt i fråga om deras förmåga att stödja slutsatserna, måste förklaras tydligt i utvärderingsrapporterna. Detta förstärks ytterligare i revideringen av riktlinjerna/verktygslådan för bättre lagstiftning (SWD(2017) 350 final av den 7 juli 2017).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

D.   Resultatrapporter består till stor del av text och skulle kunna använda visuella hjälpmedel och navigationsverktyg bättre

God praxis

| 3.33. | God praxis från Australien, Frankrike och Världsbanken visas nedan. |
| --- | --- |

3.33.

God praxis från Australien, Frankrike och Världsbanken visas nedan.

| Ruta 3.7 – | Australien: ministeriernas rapporter måste ha verktyg som hjälper läsarna att navigera |
| --- | --- |

Ruta 3.7 –

Image

Källa: Australian Department of Social Services (det australienska socialministeriet), årsrapport 2015–2016 (35) (s. 253 och s. 258) och Department of Education and Training (utbildningsministeriet), årsrapport 2015–2016 (36) (s. 225 och s. 238).

Ruta 3.8 –   Frankrike: i resultatrapporterna om den allmänna statsbudgeten används bilder i stället för text

Image

Källa: Revisionsrätten, baserat på rapporten om statens allmänna budget för 2015.

© Direction du Budget, ministère de l’Action et des Comptes publics, France.

Ruta 3.9 –   Världsbanken: i den årliga rapporten för 2016 används många verktyg för att göra den tillgängligare

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på Världsbankens årsrapport för 2016.

”World Bank. 2016. The World Bank Annual Report 2016 (Världsbankens årsrapport för 2016). Washington, DC: © Världsbanken.
  https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/24985
  Licens: CC BY 3.0 IGO.”

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Situationen vid kommissionen

| 3.34. | Kommissionen använder kvantitativa och kvalitativa uppgifter för att presentera resultatinformation genom en kombination av grafik och textbeskrivningar. Av
  ruta 3.10
  framgår att textinformationen dominerar i ett antal utvalda rapporter, även om det är vanligt med olika typer av diagram och tabeller. Verktygslådan för bättre lagstiftning har ett avsnitt om användningen av visuella hjälpmedel, men endast tre typer finns med (problemträd, målträd och diagram över interventionslogik). Andra, mer allmänna verktyg för att förbättra den visuella presentationen – såsom färgkodning eller infografik – nämns inte. |
| --- | --- |

3.34.

Kommissionen använder kvantitativa och kvalitativa uppgifter för att presentera resultatinformation genom en kombination av grafik och textbeskrivningar. Av
  ruta 3.10
  framgår att textinformationen dominerar i ett antal utvalda rapporter, även om det är vanligt med olika typer av diagram och tabeller. Verktygslådan för bättre lagstiftning har ett avsnitt om användningen av visuella hjälpmedel, men endast tre typer finns med (problemträd, målträd och diagram över interventionslogik). Andra, mer allmänna verktyg för att förbättra den visuella presentationen – såsom färgkodning eller infografik – nämns inte.

| 3.34. | Kommissionen inser betydelsen av att använda visuella hjälpmedel i sina olika resultatrapporter och har gjort förbättringar inom detta område. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 används till exempel textrutor för att nyckelmeddelanden och exempel ska bli tydligare och underlätta läsningen av rapporten. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2016 har presentationen ytterligare förbättrats med hjälp av grafer, diagram och bilder. Dessutom ingår en sammanfattning. Denna och andra rapporter i kommissionens integrerade paket för finansiell rapportering åtföljs av faktablad på en sida som ger läsaren en lättillgänglig sammanfattning av den viktigaste informationen. I instruktionerna för de årliga verksamhetsrapporterna uppmanas dessutom generaldirektoraten att använda visuella inslag i den årliga verksamhetsrapporten för att göra de dokumenten mer lättlästa.

  I verktygslådan för bättre lagstiftning ingår ett särskilt verktyg för visuella hjälpmedel. Syftet med det är att redovisa ett par exempel på instrument som anses vara särskilt relevanta för politiska åtgärder som ett sätt att öka medvetenheten bland kommissionens enheter om mervärdet med sådana hjälpmedel. Syftet är absolut inte att göra en sammanställning av alla befintliga visuella hjälpmedel. |
| --- | --- |

3.34.

I verktygslådan för bättre lagstiftning ingår ett särskilt verktyg för visuella hjälpmedel. Syftet med det är att redovisa ett par exempel på instrument som anses vara särskilt relevanta för politiska åtgärder som ett sätt att öka medvetenheten bland kommissionens enheter om mervärdet med sådana hjälpmedel. Syftet är absolut inte att göra en sammanställning av alla befintliga visuella hjälpmedel.

| 3.35. | Navigeringshjälpmedel – till exempel ordlistor, förteckningar över förkortningar och alfabetiska innehållsförteckningar – används nästan aldrig. Kommissionen har inte börjat producera interaktiva onlineversioner av centrala resultatrapporter. |
| --- | --- |

3.35.

Navigeringshjälpmedel – till exempel ordlistor, förteckningar över förkortningar och alfabetiska innehållsförteckningar – används nästan aldrig. Kommissionen har inte börjat producera interaktiva onlineversioner av centrala resultatrapporter.

Ruta 3.10 –   Användningen av visuella hjälpmedel och navigationsverktyg i kommissionens resultatrapporter

| | Antal sidor | Antal diagram | Antal tabeller | Färgkodning | Interaktiv onlineversion | Visuell sammanställning av centrala budskap | Ordförklaringar | Alfabetisk innehållsförteckning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig förvaltnings- och resultatrapport för 2015 | 58 | 8 | 2 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Energi
  (utan bilagor) | 99 | 27 | 19 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Inrikes frågor
  (utan bilagor) | 64 | 6 | 18 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Transport och rörlighet
  (utan bilagor) | 123 | 13 | 23 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Handel
  (utan bilagor) | 38 | 3 | 5 | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| EU 2016 | 95 | 18 | 0 | Ja | Nej | Ja | Nej | Nej |
| Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens rapporter. |

Antal sidor

Antal diagram

Antal tabeller

Färgkodning

Interaktiv onlineversion

Visuell sammanställning av centrala budskap

Ordförklaringar

Alfabetisk innehållsförteckning

Årlig förvaltnings- och resultatrapport för 2015

58

8

2

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Energi

(utan bilagor)

99

27

19

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Inrikes frågor

(utan bilagor)

64

6

18

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Transport och rörlighet

(utan bilagor)

123

13

23

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Årlig verksamhetsrapport för 2015 från GD Handel

(utan bilagor)

38

3

5

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

EU 2016

95

18

0

Ja

Nej

Ja

Nej

Nej

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens rapporter.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

E.   Kommissionen visar inte att den systematiskt använder utvärderingsresultat

a)   Rekommendationer lämnas inte alltid

God praxis

| 3.36. | De bedömningar från Unesco som vi granskade innehöll rekommendationer tillsammans med så kallade strategiska alternativ att överväga. Alla rekommendationer följer samma mönster: de definierar ett mål och anger vad som krävs för att det ska uppnås, vilket följs av en lista med praktiska förslag på hur det kan genomföras. |
| --- | --- |

3.36.

De bedömningar från Unesco som vi granskade innehöll rekommendationer tillsammans med så kallade strategiska alternativ att överväga. Alla rekommendationer följer samma mönster: de definierar ett mål och anger vad som krävs för att det ska uppnås, vilket följs av en lista med praktiska förslag på hur det kan genomföras.

| 3.37. | I en aktuell utvärdering från WHO (37) bedöms spridningen, nyttan och användningen av cirka 15 000 publikationer under tio år. I utvärderingen lämnas sex strategiska rekommendationer tillsammans med förslag på specifika åtgärder som presenteras parallellt med varje rekommendationstext och förklarar vad de innebär och underlättar uppföljningen. |
| --- | --- |

3.37.

I en aktuell utvärdering från WHO (37) bedöms spridningen, nyttan och användningen av cirka 15 000 publikationer under tio år. I utvärderingen lämnas sex strategiska rekommendationer tillsammans med förslag på specifika åtgärder som presenteras parallellt med varje rekommendationstext och förklarar vad de innebär och underlättar uppföljningen.

Situationen vid kommissionen

| 3.38. | Riktlinjerna för bättre lagstiftning anger inte att utvärderare ska lämna rekommendationer som kommissionen får ta ställning till. Vi anser att detta bör vara basen i ett välfungerande uppföljningssystem med handlingsplaner för att åtgärda brister. Praxis för att lämna rekommendationer varierade i de tolv utvärderingar som vi granskade:






  — | Sex utvärderingar hade rekommendationer och förslag på genomförandeåtgärder. |
| --- | --- | --- |

3.38.

Riktlinjerna för bättre lagstiftning anger inte att utvärderare ska lämna rekommendationer som kommissionen får ta ställning till. Vi anser att detta bör vara basen i ett välfungerande uppföljningssystem med handlingsplaner för att åtgärda brister. Praxis för att lämna rekommendationer varierade i de tolv utvärderingar som vi granskade:

—

Sex utvärderingar hade rekommendationer och förslag på genomförandeåtgärder.

| — | Fyra utvärderingar hade allmänna rekommendationer men inga förslag på konkreta åtgärder för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

—

Fyra utvärderingar hade allmänna rekommendationer men inga förslag på konkreta åtgärder för att förbättra situationen.

| — | Två utvärderingar hade inga rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Två utvärderingar hade inga rekommendationer.

| 3.38. | Enligt riktlinjerna för bättre lagstiftning ska samtliga arbetsdokument omfatta resultat och slutsatser som ligger till grund för kommissionens eventuella uppföljningsåtgärder. De omfattar också kraven för spridning av utvärderingsresultat och fastställande av lämpliga uppföljningsåtgärder. I en formell rapport till lagstiftaren anges i regel de uppföljningsåtgärder som kommissionen överväger. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Kommissionen har inte gjort, eller låtit göra, en studie av hur den använder utvärderingsresultat sedan 2005. |
| --- | --- |

3.39.

Kommissionen har inte gjort, eller låtit göra, en studie av hur den använder utvärderingsresultat sedan 2005.

| 3.39. | I paketet om bättre lagstiftning från 2015 åtog sig kommissionen att utvärdera systemets funktion före utgången av 2019. Arbetet med att förbereda den utvärderingen har just påbörjats. |
| --- | --- |

3.39.

b)   Kommissionen visar inte att rekommendationer efter utvärderingar systematiskt följs upp

God praxis

| 3.40. | Vi fann flera exempel på god praxis som gällde uppföljningen av utvärderingar och hur den rapporteras: |
| --- | --- |

3.40.

Vi fann flera exempel på god praxis som gällde uppföljningen av utvärderingar och hur den rapporteras:

| i) | Världsbanken följer och rapporterar framsteg i genomförandet av rekommendationer efter utvärderingar, bland annat åtgärder som ledningen ska vidta och handlingsplaner med indikatorer, mål, tidsfrister och ansvariga enheter via lednings- och åtgärdsregistret (38). Härigenom går det att dra aggregerade slutsatser om typer och genomförande av rekommendationer (39). |
| --- | --- |

i)

Världsbanken följer och rapporterar framsteg i genomförandet av rekommendationer efter utvärderingar, bland annat åtgärder som ledningen ska vidta och handlingsplaner med indikatorer, mål, tidsfrister och ansvariga enheter via lednings- och åtgärdsregistret (38). Härigenom går det att dra aggregerade slutsatser om typer och genomförande av rekommendationer (39).

| ii) | Förenta nationernas organ reagerar på rekommendationer efter utvärderingar genom att ange åtgärder som ledningen ska vidta och utarbeta tidsbundna handlingsplaner där det anges vilka enheter som ansvarar för dem. |
| --- | --- |

ii)

Förenta nationernas organ reagerar på rekommendationer efter utvärderingar genom att ange åtgärder som ledningen ska vidta och utarbeta tidsbundna handlingsplaner där det anges vilka enheter som ansvarar för dem.

| iii) | Kanadas politik för resultat (40) anger att utvärderingsrapporter ska innehålla åtgärder som ledningen ska vidta och handlingsplaner. De tre utvärderingar som vi granskade gjorde det, och angav också vilket organ som hade ansvaret, datum för slutförande och en definierad output. |
| --- | --- |

iii)

Kanadas politik för resultat (40) anger att utvärderingsrapporter ska innehålla åtgärder som ledningen ska vidta och handlingsplaner. De tre utvärderingar som vi granskade gjorde det, och angav också vilket organ som hade ansvaret, datum för slutförande och en definierad output.

Situationen vid kommissionen

| 3.41. | Kommissionen har inget dokumenterat institutionellt system för regelbunden uppföljning av utvärderingar. Sedan 2015 anger riktlinjerna för bättre lagstiftning (41) att det för varje utvärdering ska utarbetas ett arbetsdokument där de slutliga resultaten av utvärderingsprocessen sammanställs. Kommissionen har ännu inte genomfört det nya kravet fullt ut. |
| --- | --- |

3.41.

Kommissionen har inget dokumenterat institutionellt system för regelbunden uppföljning av utvärderingar. Sedan 2015 anger riktlinjerna för bättre lagstiftning (41) att det för varje utvärdering ska utarbetas ett arbetsdokument där de slutliga resultaten av utvärderingsprocessen sammanställs. Kommissionen har ännu inte genomfört det nya kravet fullt ut.

| 3.41. | Uppföljning av utvärderingar är en integrerad del av kommissionens system för bättre lagstiftning, varigenom utvärderingsresultaten bidrar med underlag till konsekvensbedömningarna, som är offentligt tillgängliga handlingar, och till den årliga programmeringen och planeringen av kommissionens verksamhet.

  Kommissionen följer upp resultaten av sina utvärderingar inom ramen för kommissionens arbetsprogram. När kommissionen planerar arbetsprogrammet granskar den systematiskt resultaten av utvärderingarna och beslutar om uppföljningen. Uppföljningen av vissa resultat av utvärderingarna anges också i Refit-programmets resultattavla som uppdateras årligen och i kommissionens rapporter till lagstiftaren som åtföljer utvärderingarna. |
| --- | --- |

3.41.

Kommissionen följer upp resultaten av sina utvärderingar inom ramen för kommissionens arbetsprogram. När kommissionen planerar arbetsprogrammet granskar den systematiskt resultaten av utvärderingarna och beslutar om uppföljningen. Uppföljningen av vissa resultat av utvärderingarna anges också i Refit-programmets resultattavla som uppdateras årligen och i kommissionens rapporter till lagstiftaren som åtföljer utvärderingarna.

| 3.42. | Riktlinjerna för bättre lagstiftning föreskriver att förvaltningsplanerna ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att följa upp utvärderingar, oavsett form (42). Det är dock inget krav i instruktionerna på området och i praktiken angav förvaltningsplanerna för 2016 ingen grund för övervakning av sådana åtgärder. Eftersom kommissionen inte har överblick över de slutsatser, rekommendationer eller handlingsplaner som dess utvärderingar leder till, eller följer deras genomförande på institutions- eller generaldirektoratsnivå, kan den inte informera berörda parter om utvärderingarnas positiva effekter. |
| --- | --- |

3.42.

Riktlinjerna för bättre lagstiftning föreskriver att förvaltningsplanerna ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att följa upp utvärderingar, oavsett form (42). Det är dock inget krav i instruktionerna på området och i praktiken angav förvaltningsplanerna för 2016 ingen grund för övervakning av sådana åtgärder. Eftersom kommissionen inte har överblick över de slutsatser, rekommendationer eller handlingsplaner som dess utvärderingar leder till, eller följer deras genomförande på institutions- eller generaldirektoratsnivå, kan den inte informera berörda parter om utvärderingarnas positiva effekter.

| 3.42. | Instruktionerna till förvaltningsplanerna för 2018 kommer att innehålla tydliga hänvisningar till relevanta avsnitt i riktlinjerna för bättre lagstiftning.

  Resultaten från vissa utvärderingar och deras uppföljning i lagstiftningscykeln redovisas i Refit-programmets resultattavla. Refit-programmets omfattning utvidgades kraftigt under 2017. Intressenter uppmanas lämna synpunkter på resultaten av utvärderingarna och på uppföljningen i portalen för bättre lagstiftning. I framtiden kommer Refit-programmets resultattavla att integreras helt i denna portal. |
| --- | --- |

3.42.

Resultaten från vissa utvärderingar och deras uppföljning i lagstiftningscykeln redovisas i Refit-programmets resultattavla. Refit-programmets omfattning utvidgades kraftigt under 2017. Intressenter uppmanas lämna synpunkter på resultaten av utvärderingarna och på uppföljningen i portalen för bättre lagstiftning. I framtiden kommer Refit-programmets resultattavla att integreras helt i denna portal.

F.   Centrala resultatrapporter innehåller ingen förklaring eller information om resultatinformationens kvalitet

God praxis

| 3.43. | Resultatförklaringar avges i olika former och på olika ansvarsnivåer. När det gäller omfattning och/eller ansvarsnivå går några regeringars praxis längre än den/de förklaringar som avges vid kommissionen: |
| --- | --- |

3.43.

Resultatförklaringar avges i olika former och på olika ansvarsnivåer. När det gäller omfattning och/eller ansvarsnivå går några regeringars praxis längre än den/de förklaringar som avges vid kommissionen:

| i) | Avsnitt 39 i Australiens Public Governance, Performance and Accountability Act (lag om offentlig styrning, resultat och ansvarsskyldighet) från 2013 (43) föreskriver att den ansvariga myndigheten vid en samväldesenhet ska utarbeta årliga resultatförklaringar. |
| --- | --- |

i)

Avsnitt 39 i Australiens Public Governance, Performance and Accountability Act (lag om offentlig styrning, resultat och ansvarsskyldighet) från 2013 (43) föreskriver att den ansvariga myndigheten vid en samväldesenhet ska utarbeta årliga resultatförklaringar.

| ii) | I Förenta staterna formuleras resultatförklaringarna på olika sätt. I utbildningsministeriets årliga resultatrapport för 2015 och årliga resultatplan för 2017 finns denna förklaring från statssekreteraren för utbildning: Såvitt jag vet tillhandahåller processen för kontroll och validering av uppgifter och de använda uppgiftskällorna i möjligaste mån fullständiga och tillförlitliga resultatuppgifter om målen och målsättningarna i vår fyraåriga strategiska plan för 2014–2018. |
| --- | --- |

ii)

I Förenta staterna formuleras resultatförklaringarna på olika sätt. I utbildningsministeriets årliga resultatrapport för 2015 och årliga resultatplan för 2017 finns denna förklaring från statssekreteraren för utbildning: Såvitt jag vet tillhandahåller processen för kontroll och validering av uppgifter och de använda uppgiftskällorna i möjligaste mån fullständiga och tillförlitliga resultatuppgifter om målen och målsättningarna i vår fyraåriga strategiska plan för 2014–2018.

| iii) | I Förenade kungariket innehåller den rapport om ansvarsskyldighet som ingår i ministeriernas årsrapporter och årsräkenskaper en förklaring om räkenskapsförarens ansvar. I det aktuella stycket i förklaringen sägs följande: Jag bekräftar vidare att denna årsrapport som helhet är rättvis, balanserad och begriplig, och jag tar personligt ansvar för årsrapporten och årsräkenskaperna och för de bedömningar som krävs för att fastställa att de är rättvisande, balanserade och begripliga. |
| --- | --- |

iii)

I Förenade kungariket innehåller den rapport om ansvarsskyldighet som ingår i ministeriernas årsrapporter och årsräkenskaper en förklaring om räkenskapsförarens ansvar. I det aktuella stycket i förklaringen sägs följande: Jag bekräftar vidare att denna årsrapport som helhet är rättvis, balanserad och begriplig, och jag tar personligt ansvar för årsrapporten och årsräkenskaperna och för de bedömningar som krävs för att fastställa att de är rättvisande, balanserade och begripliga.

Situationen vid kommissionen

| 3.44. | I varje årlig verksamhetsrapport förklarar generaldirektören att informationen i rapporten ger en sann och rättvisande bild (44). Det framgår dock inte tydligt i förklaringen att den lämnade säkerheten inte gäller informationen om uppnådda resultat (45). |
| --- | --- |

3.44.

I varje årlig verksamhetsrapport förklarar generaldirektören att informationen i rapporten ger en sann och rättvisande bild (44). Det framgår dock inte tydligt i förklaringen att den lämnade säkerheten inte gäller informationen om uppnådda resultat (45).

| 3.44 och 3.45. | De övergripande principerna i redovisningskedjan står inskrivna i EU-fördragen. I enlighet med vitboken om styrning har redovisningskedjan inom kommissionen utformats så att utanordnarna får en framträdande roll genom delegation inom ramen för ett decentraliserat system där kommissionskollegiet har det politiska ansvaret som utanordnare. Detta stämmer framför allt för hur finansförvaltningen organiserats. I slutet av rapporteringscykeln antar kommissionskollegiet den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten och tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget på grundval av de årliga förklaringarna från utanordnarna genom delegation.

  Kommissionens förklaringar om ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten inkluderas för att göra klart att kommissionen har det yttersta ekonomiska ansvaret för förvaltning av EU-budgeten, medan ansvaret för de resultat som uppnås genom EU-budgeten delas med ett brett urval aktörer på europeisk och nationell nivå.


  Se även kommissionens svar på punkt 3.32. |
| --- | --- |

3.44 och 3.45.

Kommissionens förklaringar om ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten inkluderas för att göra klart att kommissionen har det yttersta ekonomiska ansvaret för förvaltning av EU-budgeten, medan ansvaret för de resultat som uppnås genom EU-budgeten delas med ett brett urval aktörer på europeisk och nationell nivå.

Se även kommissionens svar på punkt 3.32.

| 3.45. | Eftersom de årliga verksamhetsrapporterna inte innehåller någon förklaring om kvaliteten på rapporterade resultatuppgifter tillämpas ett liknande förhållningssätt för den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. När kommissionskollegiet antar den påtar det sig det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget (46) men inte för informationen om prestationer och resultat (47). |
| --- | --- |

3.45.

Eftersom de årliga verksamhetsrapporterna inte innehåller någon förklaring om kvaliteten på rapporterade resultatuppgifter tillämpas ett liknande förhållningssätt för den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. När kommissionskollegiet antar den påtar det sig det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget (46) men inte för informationen om prestationer och resultat (47).

G.   Kommissionens resultatinformation är inte lättåtkomlig

God praxis

| 3.46. | I Nederländerna har finansministeriet en webbplats (48) med alla officiella nederländska budgetdokument och information om planering och uppnådda resultat, erfarenheter från utvärderingar och större policyändringar. Dokumenten är sorterade efter typ och år (och andra relevanta underkategorier) för att underlätta navigeringen. Korta beskrivningar ger en översikt över de olika dokumenttypernas syfte och innehåll. |
| --- | --- |

3.46.

I Nederländerna har finansministeriet en webbplats (48) med alla officiella nederländska budgetdokument och information om planering och uppnådda resultat, erfarenheter från utvärderingar och större policyändringar. Dokumenten är sorterade efter typ och år (och andra relevanta underkategorier) för att underlätta navigeringen. Korta beskrivningar ger en översikt över de olika dokumenttypernas syfte och innehåll.

| 3.47. | Förenta staternas regering har en webbplats (www.performance.gov) för att informera allmänheten om de större federala organens framsteg mot sina delade och individuella mål. Resultaten redovisas per organ, mål, förvaltningsinitiativ och program. |
| --- | --- |

3.47.

Förenta staternas regering har en webbplats (www.performance.gov) för att informera allmänheten om de större federala organens framsteg mot sina delade och individuella mål. Resultaten redovisas per organ, mål, förvaltningsinitiativ och program.

| 3.48. | Regeringen i Förenade kungariket följer sina avdelningars resultat med hjälp av en så kallad resultatplattform (https://www.gov.uk/performance). Plattformen är en del av statsförvaltningens centrala webbplats, som även innehåller en databas med statliga publikationer (49). Databasen har ett användarvänligt gränssnitt för sökning och flera användbara filter (typ av publikation, politikområde, ministerium, status på officiella dokument, lokalisering i världen och publiceringsdatum). |
| --- | --- |

3.48.

Regeringen i Förenade kungariket följer sina avdelningars resultat med hjälp av en så kallad resultatplattform (https://www.gov.uk/performance). Plattformen är en del av statsförvaltningens centrala webbplats, som även innehåller en databas med statliga publikationer (49). Databasen har ett användarvänligt gränssnitt för sökning och flera användbara filter (typ av publikation, politikområde, ministerium, status på officiella dokument, lokalisering i världen och publiceringsdatum).

| 3.49. | Världsbanken har en central knutpunkt (50) där man hittar information om bankens resultat och resultaten för de utvecklingsområden som den arbetar på. För att resultaten ska bli mer tillgängliga har de grupperats i enkla kategorier och visas ofta som länkar till diagram på andra webbplatser. Tillgängligheten underlättas också av att läsarna kan välja önskad detaljnivå – se exempelvis webbplatsen för ordförandens försörjningsenhet (51). |
| --- | --- |

3.49.

Världsbanken har en central knutpunkt (50) där man hittar information om bankens resultat och resultaten för de utvecklingsområden som den arbetar på. För att resultaten ska bli mer tillgängliga har de grupperats i enkla kategorier och visas ofta som länkar till diagram på andra webbplatser. Tillgängligheten underlättas också av att läsarna kan välja önskad detaljnivå – se exempelvis webbplatsen för ordförandens försörjningsenhet (51).

Situationen vid kommissionen

| 3.50. | Det finns ingen central webbplats för resultat med information från kommissionens alla avdelningar om EU:s samtliga budgetområden. Webbplatsen Handlingar och publikationer (52) fungerar som portal för olika informationskällor men har ingen karta som förklarar vad som finns var, för vilket syfte och hur de olika delarna hör ihop. Webbplatsen är inte heller komplett: listan över strategiska dokument innehåller inte programförklaringar (se punkt 3.5) eller sektorsvisa rapporter och andra resultatrapporter. |
| --- | --- |

3.50.

Det finns ingen central webbplats för resultat med information från kommissionens alla avdelningar om EU:s samtliga budgetområden. Webbplatsen Handlingar och publikationer (52) fungerar som portal för olika informationskällor men har ingen karta som förklarar vad som finns var, för vilket syfte och hur de olika delarna hör ihop. Webbplatsen är inte heller komplett: listan över strategiska dokument innehåller inte programförklaringar (se punkt 3.5) eller sektorsvisa rapporter och andra resultatrapporter.

| 3.50. | Enligt initiativet om en ”resultatinriktad EU-budget” har en särskild webbplats tagits fram för EU:s resultat. Webbplatsen är en databas som ska bli en gemensam kontaktpunkt för samtliga EU-finansierade projekt – via direkt, indirekt och delad förvaltning. I slutet av maj 2017 omfattade databasen cirka 1 600 EU-finansierade projekt i och utanför EU. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | EU Bookshop har 110 000 titlar, bland annat kommissionens studier och utvärderingar. Den har ingen särskild avdelning för dessa dokument (som för författare, tema eller e-böcker), så det enda sättet att hitta en studie eller en utvärdering är via funktionen för avancerad sökning. Sökfunktionen har visserligen filter för studier eller utvärderingar men träffarna presenteras inte på ett användarvänligt sätt (t.ex. visas dokument som kompletterar studier eller utvärderingar som separata träffar). |
| --- | --- |

3.51.

EU Bookshop har 110 000 titlar, bland annat kommissionens studier och utvärderingar. Den har ingen särskild avdelning för dessa dokument (som för författare, tema eller e-böcker), så det enda sättet att hitta en studie eller en utvärdering är via funktionen för avancerad sökning. Sökfunktionen har visserligen filter för studier eller utvärderingar men träffarna presenteras inte på ett användarvänligt sätt (t.ex. visas dokument som kompletterar studier eller utvärderingar som separata träffar).

| 3.51. | Kommissionen arbetar konstant på att förbättra presentationen av studier och utvärderingar på webbplatsen EU Bookshop i syfte att göra innehållet tydligare och lättare tillgängligt för den externa läsaren. Den nuvarande versionen av EU Bookshop kommer snart att ersättas av en ny, förbättrad plattform. |
| --- | --- |

3.51.

DEL 2 – RESULTAT FRÅN REVISIONSRÄTTENS EFFEKTIVITETSREVISIONER: GEMENSAMMA UTMANINGAR IDENTIFIERADES I NÅGRA SÄRSKILDA RAPPORTER FRÅN 2016

Inledning

| 3.52. | Varje år producerar vi ett antal särskilda rapporter där vi undersöker hur väl principerna för en sund ekonomisk förvaltning tillämpas när EU:s budget genomförs. Under 2016 antog vi 36 särskilda rapporter (53) – fler än under något annat år hittills (se
  ruta 3.11
  ). De behandlade samtliga rubriker i den fleråriga budgetramen (54) (
  ruta 3.12
  ) och innehöll sammanlagt 337 rekommendationer (
  ruta 3.13
  ). Våra särskilda rapporter från 2016 innehöll även positiva iakttagelser som var specifika för varje granskat område. De offentliggjorda svaren på våra rapporter visar att granskningsobjektet, oftast kommissionen, godtog närmare tre fjärdedelar av våra rekommendationer fullt ut (
  ruta 3.14
  ). |
| --- | --- |

3.52.

Varje år producerar vi ett antal särskilda rapporter där vi undersöker hur väl principerna för en sund ekonomisk förvaltning tillämpas när EU:s budget genomförs. Under 2016 antog vi 36 särskilda rapporter (53) – fler än under något annat år hittills (se
  ruta 3.11
  ). De behandlade samtliga rubriker i den fleråriga budgetramen (54) (
  ruta 3.12
  ) och innehöll sammanlagt 337 rekommendationer (
  ruta 3.13
  ). Våra särskilda rapporter från 2016 innehöll även positiva iakttagelser som var specifika för varje granskat område. De offentliggjorda svaren på våra rapporter visar att granskningsobjektet, oftast kommissionen, godtog närmare tre fjärdedelar av våra rekommendationer fullt ut (
  ruta 3.14
  ).

| 3.52. | Kommissionen noterar att Europeiska revisionsrättens översikt över gemensamma utmaningar bygger på situationen som redovisas i de särskilda rapporterna vid den tidpunkt när de läggs fram utan att beakta åtgärder som vidtagits av kommissionen sedan dess. Några av de resultat som redovisas av revisionsrätten i punkterna 3.54–3.59 har därför redan åtgärdats. |
| --- | --- |

3.52.

Ruta 3.11 –   Fler särskilda rapporter än någonsin tidigare (linje med det treåriga rullande genomsnittet och sifferuppgifter per år)

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Ruta 3.12 –   Våra särskilda rapporter behandlar alla rubriker i den fleråriga budgetramen och mer därtill

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Ruta 3.13 –   Rekommendationerna handlar om många olika ämnen

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Ruta 3.14 –   Hur övertygande är vi?

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.53. | Revisionsrätten har fastställt följande prioriteringar för inriktningen på sitt arbete i strategin för 2013–2017: i) hållbara offentliga finanser, ii) miljön och klimatförändringarna och iii) mervärde och tillväxt. I punkterna nedan lyfter vi fram ett antal utvalda särskilda rapporter som handlar om dessa prioriteringar. De utvalda rapporterna motsvarar omkring en tredjedel av de 36 rapporterna under 2016. Från dessa rapporter presenterar vi ett urval av gemensamma utmaningar som ledde till rekommendationer, men avser inte att upprepa de övergripande slutsatserna. I
  rutorna 3.15, 3.16 och 3.17
  ges en översikt över utmaningarna för varje prioriterat område i strategin för 2013–2017. |
| --- | --- |

3.53.

Revisionsrätten har fastställt följande prioriteringar för inriktningen på sitt arbete i strategin för 2013–2017: i) hållbara offentliga finanser, ii) miljön och klimatförändringarna och iii) mervärde och tillväxt. I punkterna nedan lyfter vi fram ett antal utvalda särskilda rapporter som handlar om dessa prioriteringar. De utvalda rapporterna motsvarar omkring en tredjedel av de 36 rapporterna under 2016. Från dessa rapporter presenterar vi ett urval av gemensamma utmaningar som ledde till rekommendationer, men avser inte att upprepa de övergripande slutsatserna. I
  rutorna 3.15, 3.16 och 3.17
  ges en översikt över utmaningarna för varje prioriterat område i strategin för 2013–2017.

| 3.53. | Kommissionen understryker att för några av de särskilda rapporter som valts i rutorna 3.15, 3.16 och 3.17 har revisionsrätten också pekat på goda resultat, till exempel:






  — | I SR 19/2016 framhåller revisionsrätten att när det gäller förvaltningskostnader och avgifter har lagstiftningen förbättrats kraftigt genom att tillhandahålla tak för ackumulerade belopp som ligger under de som tillämpades under programperioden 2007–2013. |
| --- | --- | --- |

3.53.

—

I SR 19/2016 framhåller revisionsrätten att när det gäller förvaltningskostnader och avgifter har lagstiftningen förbättrats kraftigt genom att tillhandahålla tak för ackumulerade belopp som ligger under de som tillämpades under programperioden 2007–2013.

| — | I SR 10/2016 anger revisionsrätten att kommissionen under senare år har gjort berömvärda insatser för att förbättra öppenheten. |
| --- | --- |

—

I SR 10/2016 anger revisionsrätten att kommissionen under senare år har gjort berömvärda insatser för att förbättra öppenheten.

| — | I SR 31/2016 påpekade revisionsrätten att ett ambitiöst arbete pågick och att framsteg hade gjorts, totalt sett, när det gäller att uppnå målet. Tillämpningen av målet har lett till ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder i Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

—

I SR 31/2016 påpekade revisionsrätten att ett ambitiöst arbete pågick och att framsteg hade gjorts, totalt sett, när det gäller att uppnå målet. Tillämpningen av målet har lett till ökad och bättre riktad finansiering av klimatåtgärder i Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden.

| — | I SR 04/2016 angav revisionsrätten att tack vare Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) kunde de tre KI-grupper som lanserades 2010 sammanföra över 500 partner från olika discipliner, länder och sektorer. KI-grupperna är självständiga, ett särdrag hos EIT som särskilt uppskattas av KI-gruppernas partner. Tack vare EIT har KI-grupperna kunnat erbjuda nya möjligheter att genomföra innovativa aktiviteter och har främjat en kultur präglad av entreprenörsanda. Revisionsrätten välkomnade EIT:s beslut att revidera sina indikatorer under 2015 genom att tillämpa ett nytt förvaltningssystem för centrala utförandeindikatorer. |
| --- | --- |

—

I SR 04/2016 angav revisionsrätten att tack vare Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) kunde de tre KI-grupper som lanserades 2010 sammanföra över 500 partner från olika discipliner, länder och sektorer. KI-grupperna är självständiga, ett särdrag hos EIT som särskilt uppskattas av KI-gruppernas partner. Tack vare EIT har KI-grupperna kunnat erbjuda nya möjligheter att genomföra innovativa aktiviteter och har främjat en kultur präglad av entreprenörsanda. Revisionsrätten välkomnade EIT:s beslut att revidera sina indikatorer under 2015 genom att tillämpa ett nytt förvaltningssystem för centrala utförandeindikatorer.

Hållbara offentliga finanser

| 3.54. | Tre särskilda rapporter som antogs 2016 handlade om hållbara offentliga finanser. Även om de var inriktade på olika instrument som har utformats för att skydda EU:s eller medlemsstaternas budgetar identifierade vi några gemensamma brister i genomförandet. Två aspekter av våra iakttagelser (osäkerhet om uppgiftskvalitet och insyn) är problem som vi identifierade på många ämnesområden. |
| --- | --- |

3.54.

Tre särskilda rapporter som antogs 2016 handlade om hållbara offentliga finanser. Även om de var inriktade på olika instrument som har utformats för att skydda EU:s eller medlemsstaternas budgetar identifierade vi några gemensamma brister i genomförandet. Två aspekter av våra iakttagelser (osäkerhet om uppgiftskvalitet och insyn) är problem som vi identifierade på många ämnesområden.

| 3.54. | Kommissionen framhåller följande i samband med ”vägledning” och ”uppgiftskvalitet” som nämns i SR 19/2016 i ruta 3.15:

  När den offentliggjordes tillhandahöll kommissionen omfattande vägledning, manualer och möjligheter till utbyte av erfarenheter. Samtliga dessa finns tillgängliga på https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Bland annat täcks områdena förhandsbedömning, betalningsmetoder, förvaltningskostnader och avgifter, kombinering av europeiska struktur- och investeringsfonder och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) samt valet av organ som genomför finansiella instrument. Dessa ämnesområden valdes ut på grundval av det behov av vägledning som framförts av medlemsstaterna.


  De fall som nämns i revisionsrättens rapport, med undantag av vägledningen om förmånsbehandling (som lades fram för medlemsstaterna i oktober 2015), knyts till rekommendationer för kommissionen att tillhandahålla ytterligare vägledning till medlemsstaterna om att utnyttja skalfördelar, respektera skattebestämmelser eller vidta lämpliga åtgärder för att bibehålla fondernas revolverande natur under den obligatoriska åttaårsperioden efter utgången av perioden för stödberättigande för programperioden 2014–2020. Den enda hänvisningen till uppgiftskvalitet i SR 19/2016 gäller förvaltningen av kostnader och avgifter som rapporterats av de förvaltande myndigheterna. För ett antal finansiella instrument anges i revisionsrättens rapport att uppgifter om förvaltningen av kostnader och avgifter antingen inte rapporterats alls eller inte var trovärdiga. En obligatorisk rapportering av uppkomna och betalade förvaltningskostnader och avgifter krävdes enligt föreskrifterna enbart i samband med bokslutet, senast i mars 2017.


  Kommissionen understryker också att kraven för perioden 2014–2020 är betydligt mer detaljerade och att ett mer strukturerat tillhandahållande av uppgifter krävs jämfört med erfarenheterna av perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

3.54.

När den offentliggjordes tillhandahöll kommissionen omfattande vägledning, manualer och möjligheter till utbyte av erfarenheter. Samtliga dessa finns tillgängliga på https://www.fi-compass.eu/resources/ec. Bland annat täcks områdena förhandsbedömning, betalningsmetoder, förvaltningskostnader och avgifter, kombinering av europeiska struktur- och investeringsfonder och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) samt valet av organ som genomför finansiella instrument. Dessa ämnesområden valdes ut på grundval av det behov av vägledning som framförts av medlemsstaterna.

De fall som nämns i revisionsrättens rapport, med undantag av vägledningen om förmånsbehandling (som lades fram för medlemsstaterna i oktober 2015), knyts till rekommendationer för kommissionen att tillhandahålla ytterligare vägledning till medlemsstaterna om att utnyttja skalfördelar, respektera skattebestämmelser eller vidta lämpliga åtgärder för att bibehålla fondernas revolverande natur under den obligatoriska åttaårsperioden efter utgången av perioden för stödberättigande för programperioden 2014–2020. Den enda hänvisningen till uppgiftskvalitet i SR 19/2016 gäller förvaltningen av kostnader och avgifter som rapporterats av de förvaltande myndigheterna. För ett antal finansiella instrument anges i revisionsrättens rapport att uppgifter om förvaltningen av kostnader och avgifter antingen inte rapporterats alls eller inte var trovärdiga. En obligatorisk rapportering av uppkomna och betalade förvaltningskostnader och avgifter krävdes enligt föreskrifterna enbart i samband med bokslutet, senast i mars 2017.

Kommissionen understryker också att kraven för perioden 2014–2020 är betydligt mer detaljerade och att ett mer strukturerat tillhandahållande av uppgifter krävs jämfört med erfarenheterna av perioden 2007–2013.

Ruta 3.15 –   Gemensamma problem som identifierades i rapporterna om hållbara offentliga finanser

| | Vägledning | Uppgiftskvalitet | Insyn |
| --- | --- | --- | --- |
| SR 10/2016 – | Förfarandet vid alltför stora underskott |

Vägledning

Uppgiftskvalitet

Insyn

SR 10/2016 –

Förfarandet vid alltför stora underskott

X

X

X

| SR 19/2016 – | Att genomföra EU:s budget med hjälp av finansieringsinstrument |
| --- | --- |

SR 19/2016 –

Att genomföra EU:s budget med hjälp av finansieringsinstrument

X

X

e.t.

| SR 29/2016 – | Den gemensamma tillsynsmekanismen |
| --- | --- |

SR 29/2016 –

Den gemensamma tillsynsmekanismen

X

X

X

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.55. | Exempel på gemensamma iakttagelser i de här rapporterna: |
| --- | --- |

3.55.

Exempel på gemensamma iakttagelser i de här rapporterna:

3.55.

| i) | Otillräcklig vägledning (SR 29/2016): För att förbättra beslutsprocessen för den gemensamma tillsynsmekanismens tillsynsnämnd och se till att styrelsemötena blir effektiva och ändamålsenliga bör man ta fram ytterligare vägledning i form av checklistor, mallar och flödesscheman. |
| --- | --- |

i)

Otillräcklig vägledning (SR 29/2016): För att förbättra beslutsprocessen för den gemensamma tillsynsmekanismens tillsynsnämnd och se till att styrelsemötena blir effektiva och ändamålsenliga bör man ta fram ytterligare vägledning i form av checklistor, mallar och flödesscheman.

| i) | Otillräcklig vägledning (SR 29/2016): Kommissionen noterar att SR 29/2016 inte innehöll rekommendationer riktade till kommissionen, utan till ECB. |
| --- | --- |

i)

Otillräcklig vägledning (SR 29/2016): Kommissionen noterar att SR 29/2016 inte innehöll rekommendationer riktade till kommissionen, utan till ECB.

| ii) | Uppgiftskvalitet (SR 19/2016): Kommissionen hade ingen heltäckande överblick över förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna för genomförandet av finansieringsinstrument inom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Kommissionen saknade också information om varje medlemsstats egna ytterligare övergripande administrativa kostnader för att genomföra de Europeiska struktur- och investeringsfonderna genom bidrag eller finansieringsinstrument under perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

ii)

Uppgiftskvalitet (SR 19/2016): Kommissionen hade ingen heltäckande överblick över förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna för genomförandet av finansieringsinstrument inom Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Kommissionen saknade också information om varje medlemsstats egna ytterligare övergripande administrativa kostnader för att genomföra de Europeiska struktur- och investeringsfonderna genom bidrag eller finansieringsinstrument under perioden 2014–2020.

| ii) | Uppgiftskvalitet (SR 19/2016): För 2007–2013 övervakar kommissionen förvaltningskostnader och avgifter genom sammanfattningen av uppgifter för finansiella instrument som bygger på medlemsstaternas rapportering. Detta krav infördes 2011.

  För 2014–2020 kommer kommissionen att ha en mer komplett och pålitlig uppsättning uppgifter för att övervaka hela genomförandet av de finansiella instrumenten, inklusive förvaltningskostnader och avgifter.
  För båda perioderna är de nationella myndigheterna ansvariga för att säkerställa att förvaltningskostnader och avgifter är tillåtliga och överensstämmer med gällande regler och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

ii)

Uppgiftskvalitet (SR 19/2016): För 2007–2013 övervakar kommissionen förvaltningskostnader och avgifter genom sammanfattningen av uppgifter för finansiella instrument som bygger på medlemsstaternas rapportering. Detta krav infördes 2011.

| iii) | Insyn (SR 10/2016): Insynen i de analyser som ligger till grund för kommissionens förslag om beslut och rekommendationer inom EDP-förfarandet är i allmänhet bristfällig. Vi konstaterade att den ökade komplexiteten och det större utrymmet för ekonomiska bedömningar behövde balanseras genom ökad insyn för att underlätta den offentliga granskningen. Eurostat rapporterade inte till ekonomiska och finansiella kommittén eller offentliggjorde hela sin bilaterala förhands- och efterhandsrådgivning till medlemsstater. Skälen till Eurostats reservationer och ändringar, liksom förfarandena som ligger till grund för dem, skulle också kunna göras mer transparenta. |
| --- | --- |

iii)

Insyn (SR 10/2016): Insynen i de analyser som ligger till grund för kommissionens förslag om beslut och rekommendationer inom EDP-förfarandet är i allmänhet bristfällig. Vi konstaterade att den ökade komplexiteten och det större utrymmet för ekonomiska bedömningar behövde balanseras genom ökad insyn för att underlätta den offentliga granskningen. Eurostat rapporterade inte till ekonomiska och finansiella kommittén eller offentliggjorde hela sin bilaterala förhands- och efterhandsrådgivning till medlemsstater. Skälen till Eurostats reservationer och ändringar, liksom förfarandena som ligger till grund för dem, skulle också kunna göras mer transparenta.

| iii) | Insyn (SR 10/2016): Eurostat har ett förfarande som anger de olika stegen, tidsramen och varje enskild aktörs roll i samband med analys av rapporterade EDP-uppgifter. Detta omfattar regelbundna möten med den högsta ledningen och med generaldirektören. Som ett resultat av revisionsrättens revision offentliggör Eurostat i själva verket sedan sommaren 2016 för- och efterhandsråd som getts till medlemsstaterna på dess webbplats. Dessa råd rapporteras även till ekonomiska och finansiella kommittén. Råden finns tillgängliga på följande avsnitt på Eurostats webbplats: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

  När det gäller skälen till Eurostats invändningar och ändringar, som grundas på en yrkesmässig bedömning, har Eurostat fastställt förfaranden för att bestämma invändningar och ändringar till uppgifterna som ett resultat av revisionsrättens revision. |
| --- | --- |

iii)

Insyn (SR 10/2016): Eurostat har ett förfarande som anger de olika stegen, tidsramen och varje enskild aktörs roll i samband med analys av rapporterade EDP-uppgifter. Detta omfattar regelbundna möten med den högsta ledningen och med generaldirektören. Som ett resultat av revisionsrättens revision offentliggör Eurostat i själva verket sedan sommaren 2016 för- och efterhandsråd som getts till medlemsstaterna på dess webbplats. Dessa råd rapporteras även till ekonomiska och finansiella kommittén. Råden finns tillgängliga på följande avsnitt på Eurostats webbplats: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states

Miljö, energi och klimatförändringar

| 3.56. | Under 2016 offentliggjorde vi fyra rapporter om miljö, energi och klimatförändringar. Även om rapporterna handlade om olika frågor pekade de också på några gemensamma problem. I likhet med andra områden var uppgiftskvalitet och övervakning gemensamma problemområden. Inom det här området förekom också problem med att hålla tidsplanen. |
| --- | --- |

3.56.

Under 2016 offentliggjorde vi fyra rapporter om miljö, energi och klimatförändringar. Även om rapporterna handlade om olika frågor pekade de också på några gemensamma problem. I likhet med andra områden var uppgiftskvalitet och övervakning gemensamma problemområden. Inom det här området förekom också problem med att hålla tidsplanen.

| 3.56. | Se kommissionens svar avseende punkt 3.57. |
| --- | --- |

3.56.

Ruta 3.16 –   Gemensamma problem som identifierades i rapporterna om miljö, energi och klimatförändringar

| | Uppgiftskvalitet | Genomförande enligt tidsplan | Övervakning och tillsyn |
| --- | --- | --- | --- |
| SR 3/2016 – | Föroreningar orsakade av näringsämnen i Östersjön |

Uppgiftskvalitet

Genomförande enligt tidsplan

Övervakning och tillsyn

SR 3/2016 –

Föroreningar orsakade av näringsämnen i Östersjön

X

X

X

| SR 18/2016 – | Certifiering av biodrivmedel |
| --- | --- |

SR 18/2016 –

Certifiering av biodrivmedel

X

e.t.

X

| SR 22/2016 – | Kärnkraftsavveckling i Litauen, Bulgarien och Slovakien |
| --- | --- |

SR 22/2016 –

Kärnkraftsavveckling i Litauen, Bulgarien och Slovakien

e.t.

X

X

| SR 31/2016 – | EU:s klimatåtgärder |
| --- | --- |

SR 31/2016 –

EU:s klimatåtgärder

X

X

X

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.57. | Exempel på gemensamma iakttagelser i de här rapporterna: |
| --- | --- |

3.57.

Exempel på gemensamma iakttagelser i de här rapporterna:

3.57.

| i) | Uppgiftskvalitet (SR 3/2016): Förfarandet för övervakning av föroreningar orsakade av näringsämnestillförsel i Östersjön garanterade inte att uppgifterna var tillförlitliga för bedömning av efterlevnaden av Helcoms (55) mål. |
| --- | --- |

i)

Uppgiftskvalitet (SR 3/2016): Förfarandet för övervakning av föroreningar orsakade av näringsämnestillförsel i Östersjön garanterade inte att uppgifterna var tillförlitliga för bedömning av efterlevnaden av Helcoms (55) mål.

| ii) | Genomförande enligt tidsplan (SR 22/2016): Nästan alla centrala infrastrukturprojekt i de tre granskade medlemsstaterna var försenade. De största förseningarna förekom i Litauen där slutdatumet för avvecklingen hade skjutits upp nio år till 2038. (SR 31/2016): Vi konstaterade att ambitiöst arbete pågick för att nå målet att minst 20 % av EU:s budget för 2014–2020 ska gå till klimatrelaterade åtgärder, men att det finns en allvarlig risk för att det inte kommer att nås. Generellt beräknar kommissionen att 18,9  % kommer att användas till klimatåtgärder, vilket innebär att 20 %-målet inte kommer att uppnås. |
| --- | --- |

ii)

Genomförande enligt tidsplan (SR 22/2016): Nästan alla centrala infrastrukturprojekt i de tre granskade medlemsstaterna var försenade. De största förseningarna förekom i Litauen där slutdatumet för avvecklingen hade skjutits upp nio år till 2038. (SR 31/2016): Vi konstaterade att ambitiöst arbete pågick för att nå målet att minst 20 % av EU:s budget för 2014–2020 ska gå till klimatrelaterade åtgärder, men att det finns en allvarlig risk för att det inte kommer att nås. Generellt beräknar kommissionen att 18,9  % kommer att användas till klimatåtgärder, vilket innebär att 20 %-målet inte kommer att uppnås.

| ii) | Genomförande enligt tidsplan (SR 22/2016): Kommissionen noterade att avvecklingsprogrammen befinner sig på olika nivåer i fråga om framsteg och mognad i de tre medlemsstaterna. Programmen i Bohunice (SK) och Kozloduy (BG) har kommit längst och de ska enligt planerna vara slutförda 2025 respektive 2030. Det senare programmet förkortades med fem år när det reviderades 2011.

  I Ignalina (LT) är avvecklingen av reaktorerna av Chernobyl-typ en process som aldrig tidigare genomförts och som också medför de största utmaningarna. Förseningar uppkom i den tidigare fleråriga budgetramen. Kontroller och förvaltningsstrukturer har sedan dess förstärkts för att minska de problem som påträffades.
  Trots de framsteg som redan gjorts insåg kommissionen behovet av ständiga förbättringar i avvecklingsprogrammen. |
| --- | --- |

ii)

Genomförande enligt tidsplan (SR 22/2016): Kommissionen noterade att avvecklingsprogrammen befinner sig på olika nivåer i fråga om framsteg och mognad i de tre medlemsstaterna. Programmen i Bohunice (SK) och Kozloduy (BG) har kommit längst och de ska enligt planerna vara slutförda 2025 respektive 2030. Det senare programmet förkortades med fem år när det reviderades 2011.

| iii) | Övervakning (SR 18/2016): Kommissionen övervakade inte hur frivilliga system för certifiering av biodrivmedel fungerade och kunde därför inte vara säker på att de faktiskt tillämpade de standarder som de hade certifierats för eller upptäcka överträdelser av reglerna. |
| --- | --- |

iii)

Övervakning (SR 18/2016): Kommissionen övervakade inte hur frivilliga system för certifiering av biodrivmedel fungerade och kunde därför inte vara säker på att de faktiskt tillämpade de standarder som de hade certifierats för eller upptäcka överträdelser av reglerna.

| iii) | Övervakning (SR 18/2016): Kommissionen noterade att dess ”övervakande befogenheter” när det gäller genomförandet av samtliga åtgärder begränsades av lagstiftaren. Kommissionen övervakar de frivilliga certifieringssystemen i enlighet med de rättsliga befogenheter som tillhandahålls i direktivet om förnybar energi, ändrat genom direktiv (EU) 2015/1513 enligt vilket frivilliga certifieringssystem ska rapportera årligen om sin verksamhet.

  Kommissionen höll med om att övervakning och insyn, inklusive klagomålsförfaranden, kunde stärkas. |
| --- | --- |

iii)

Övervakning (SR 18/2016): Kommissionen noterade att dess ”övervakande befogenheter” när det gäller genomförandet av samtliga åtgärder begränsades av lagstiftaren. Kommissionen övervakar de frivilliga certifieringssystemen i enlighet med de rättsliga befogenheter som tillhandahålls i direktivet om förnybar energi, ändrat genom direktiv (EU) 2015/1513 enligt vilket frivilliga certifieringssystem ska rapportera årligen om sin verksamhet.

Mervärde/sänkta kostnader

| 3.58. | Skapandet av mervärde är ett återkommande tema i alla våra särskilda rapporter och vi hade i många fall anledning att lämna rekommendationer om utarbetande av lagstiftning eller förfaranden eller, mer sällan, sänkning av kostnader. Vi identifierade gemensamma problem som gällde detta i fyra rapporter om EU:s institutioner, organ och byråer. Problem som gällde övervakning och insyn var också frekventa inom det här området liksom i många av våra rapporter. |
| --- | --- |

3.58.

Skapandet av mervärde är ett återkommande tema i alla våra särskilda rapporter och vi hade i många fall anledning att lämna rekommendationer om utarbetande av lagstiftning eller förfaranden eller, mer sällan, sänkning av kostnader. Vi identifierade gemensamma problem som gällde detta i fyra rapporter om EU:s institutioner, organ och byråer. Problem som gällde övervakning och insyn var också frekventa inom det här området liksom i många av våra rapporter.

Ruta 3.17 –   Gemensamma problem som identifierades i rapporterna om EU:s institutioner, organ och byråer

| | Mervärde/sänkta kostnader | Övervakning | Insyn |
| --- | --- | --- | --- |
| SR 4/2016 – | Europeiska tekniska institutet (EIT) |

Mervärde/sänkta kostnader

Övervakning

Insyn

SR 4/2016 –

Europeiska tekniska institutet (EIT)

X

X

X

| SR 7/2016 – | Europeiska utrikestjänstens fastigheter |
| --- | --- |

SR 7/2016 –

Europeiska utrikestjänstens fastigheter

X

X

e.t.

| SR 12/2016 – | Byråernas finansiering med hjälp av bidrag |
| --- | --- |

SR 12/2016 –

Byråernas finansiering med hjälp av bidrag

X

X

X

| SR 17/2016 – | EU-institutionernas upphandlingar |
| --- | --- |

SR 17/2016 –

EU-institutionernas upphandlingar

e.t.

X

X

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.59. | Exempel på gemensamma iakttagelser i de här rapporterna: |
| --- | --- |

3.59.

Exempel på gemensamma iakttagelser i de här rapporterna:

3.59.

| i) | Mervärde (SR 4/2016): Trots en god grund försämrade EIT:s komplicerade verksamhetsregler och förvaltningsproblem institutets genomslagskraft och institutet bör ändra inriktning och koncentrera sig på att uppnå effekter. |
| --- | --- |

i)

Mervärde (SR 4/2016): Trots en god grund försämrade EIT:s komplicerade verksamhetsregler och förvaltningsproblem institutets genomslagskraft och institutet bör ändra inriktning och koncentrera sig på att uppnå effekter.

| i) | Mervärde (SR 4/2016): EIT har antagit en serie åtgärder för att ta itu med effektivitetsbristerna. EIT har tagit itu med de komplicerade verksamhetsramarna genom arbetsgruppen för förenkling, EIT:s övervakningsstrategi och principerna om goda styrelseformer och finansiell hållbarhet. Slutligen har EIT stärkt sina ledarskaps-, förvaltnings- och styrstrukturer. |
| --- | --- |

i)

Mervärde (SR 4/2016): EIT har antagit en serie åtgärder för att ta itu med effektivitetsbristerna. EIT har tagit itu med de komplicerade verksamhetsramarna genom arbetsgruppen för förenkling, EIT:s övervakningsstrategi och principerna om goda styrelseformer och finansiell hållbarhet. Slutligen har EIT stärkt sina ledarskaps-, förvaltnings- och styrstrukturer.

| ii) | Övervakning (SR 7/2016): Utrikestjänsten beaktade inte alla relevanta faktorer när den övervakade den tillgängliga ytan per person i sina fastigheter och kontrollerade inte heller alltid att de hyror som den betalade för kontor och residens motsvarade marknadspriserna eller att de avgifter som fördes vidare till andra hyresgäster motsvarade alla kostnader. |
| --- | --- |

ii)

Övervakning (SR 7/2016): Utrikestjänsten beaktade inte alla relevanta faktorer när den övervakade den tillgängliga ytan per person i sina fastigheter och kontrollerade inte heller alltid att de hyror som den betalade för kontor och residens motsvarade marknadspriserna eller att de avgifter som fördes vidare till andra hyresgäster motsvarade alla kostnader.

| iii) | Insyn (SR 12/2016): Vi fann brister i hur de granskade byråerna tillämpade särskilda förfaranden för val av experter och beviljande av bidrag utifrån undantag i inrättandeförordningen, vilket ledde till att det fanns risk för att man inte fullt ut hade följt principerna om likabehandling och öppenhet och skydd mot potentiella intressekonflikter. (SR 17/2016): EU-institutionernas upphandlingsverksamhet var inte tillräckligt synlig på internet. Information om resultaten av upphandlingsverksamhet var inte tillgänglig på ett sätt som gör att myndigheten som beviljar ansvarsfrihet och allmänheten kan utöva effektiv övervakning för att öka öppenheten och stärka förtroendet. |
| --- | --- |

iii)

Insyn (SR 12/2016): Vi fann brister i hur de granskade byråerna tillämpade särskilda förfaranden för val av experter och beviljande av bidrag utifrån undantag i inrättandeförordningen, vilket ledde till att det fanns risk för att man inte fullt ut hade följt principerna om likabehandling och öppenhet och skydd mot potentiella intressekonflikter. (SR 17/2016): EU-institutionernas upphandlingsverksamhet var inte tillräckligt synlig på internet. Information om resultaten av upphandlingsverksamhet var inte tillgänglig på ett sätt som gör att myndigheten som beviljar ansvarsfrihet och allmänheten kan utöva effektiv övervakning för att öka öppenheten och stärka förtroendet.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

DEL 3 – UPPFÖLJNING AV REKOMMENDATIONER

| 3.60. | Vår uppföljning av rekommendationerna i våra granskningsrapporter är en väsentlig del i effektivitetsrevisionscykeln. Förutom att ge oss och andra berörda parter (främst Europaparlamentet och rådet) återkoppling om effekterna av vårt arbete hjälper uppföljning till att uppmana kommissionen och medlemsstaterna att genomföra våra rekommendationer. |
| --- | --- |

3.60.

Vår uppföljning av rekommendationerna i våra granskningsrapporter är en väsentlig del i effektivitetsrevisionscykeln. Förutom att ge oss och andra berörda parter (främst Europaparlamentet och rådet) återkoppling om effekterna av vårt arbete hjälper uppföljning till att uppmana kommissionen och medlemsstaterna att genomföra våra rekommendationer.

| 3.61. | Detta avsnitt innehåller resultaten av vår årliga genomgång av i vilken utsträckning kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder i samband med våra rekommendationer. |
| --- | --- |

3.61.

Detta avsnitt innehåller resultaten av vår årliga genomgång av i vilken utsträckning kommissionen har vidtagit korrigerande åtgärder i samband med våra rekommendationer.

Inriktning och omfattning samt metod

| 3.62. | I år valde vi ut 13 rapporter som |
| --- | --- |

3.62.

I år valde vi ut 13 rapporter som

| — | vi offentliggjorde för minst tre år sedan, |
| --- | --- |

—

vi offentliggjorde för minst tre år sedan,

| — | fortfarande var relevanta, |
| --- | --- |

—

fortfarande var relevanta,

| — | vi inte tidigare har följt upp i en särskild rapport eller årsrapport. |
| --- | --- |

—

vi inte tidigare har följt upp i en särskild rapport eller årsrapport.

Rapporterna innehöll totalt 131 rekommendationer som vi lämnade mellan 2010 och 2013 om många olika ämnen (se
  ruta 3.18
  ). Närmare uppgifter om deras genomförandestatus finns i
  bilaga 3.1
  .

Ruta 3.18 –   Fler rekommendationer följdes upp än något tidigare år

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 3.63. | Vår uppföljning byggde på dokumentgranskningar och intervjuer med personal vid kommissionen. För att säkerställa att granskningen blev rättvis och balanserad skickade vi därefter våra iakttagelser till kommissionen och beaktade dess svar vid vår slutliga analys. Vi drog slutsatser om genomförandet av 108 rekommendationer. Vi kunde inte dra några slutsatser om de återstående 23 eftersom de antingen inte var direkt riktade till kommissionen eller inte längre var relevanta. |
| --- | --- |

3.63.

Vår uppföljning byggde på dokumentgranskningar och intervjuer med personal vid kommissionen. För att säkerställa att granskningen blev rättvis och balanserad skickade vi därefter våra iakttagelser till kommissionen och beaktade dess svar vid vår slutliga analys. Vi drog slutsatser om genomförandet av 108 rekommendationer. Vi kunde inte dra några slutsatser om de återstående 23 eftersom de antingen inte var direkt riktade till kommissionen eller inte längre var relevanta.

Hur har kommissionen behandlat våra rekommendationer?

| 3.64. | Vår slutsats var att kommissionen hade genomfört 72 av de 108 rekommendationerna fullt ut, 18 hade genomförts i de flesta avseenden, 12 hade genomförts i vissa avseenden och sex hade inte genomförts (se
  ruta 3.19
  ). |
| --- | --- |

3.64.

Vår slutsats var att kommissionen hade genomfört 72 av de 108 rekommendationerna fullt ut, 18 hade genomförts i de flesta avseenden, 12 hade genomförts i vissa avseenden och sex hade inte genomförts (se
  ruta 3.19
  ).

Ruta 3.19 –   Ett stort antal rekommendationer hade genomförts

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 3.65. | Utfallet överensstämmer i stort med resultatet från tidigare år. Dock var procentandelen rekommendationer som hade genomförts fullt ut den högsta sedan vi började offentliggöra konsoliderade sifferuppgifter. |
| --- | --- |

3.65.

Utfallet överensstämmer i stort med resultatet från tidigare år. Dock var procentandelen rekommendationer som hade genomförts fullt ut den högsta sedan vi började offentliggöra konsoliderade sifferuppgifter.

| 3.66. | Även när våra rekommendationer inte hade genomförts fullt ut hade de ofta lett till korrigerande åtgärder (se
  ruta 3.20
  ). De allra flesta av dem hade genomförts inom två år. |
| --- | --- |

3.66.

Även när våra rekommendationer inte hade genomförts fullt ut hade de ofta lett till korrigerande åtgärder (se
  ruta 3.20
  ). De allra flesta av dem hade genomförts inom två år.

Ruta 3.20 –   Rekommendationerna ledde ofta till betydande korrigerande åtgärder

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

| 3.67. | Vi kunde inte kontrollera 21 rekommendationer (16 % av det totala antalet) eftersom de enbart riktades till medlemsstaterna (56). |
| --- | --- |

3.67.

Vi kunde inte kontrollera 21 rekommendationer (16 % av det totala antalet) eftersom de enbart riktades till medlemsstaterna (56).

| 3.68. | Kommissionen uppgav att den skulle gå igenom viktiga frågor med medlemsstaterna om specifika fall med delad förvaltning där den spelade en tillsynsroll. En gemensam arbetsgrupp med deltagare från revisionsrätten och kommissionen diskuterar för närvarande en tänkbar mekanism för rapportering och kontroll av resultaten av detta. Vi planerar också att arbeta med kontaktkommittén (57) och rådet för att hitta samarbetsarrangemang som kan bidra med ytterligare användbar information om medlemsstaternas genomförande av rekommendationer. |
| --- | --- |

3.68.

Kommissionen uppgav att den skulle gå igenom viktiga frågor med medlemsstaterna om specifika fall med delad förvaltning där den spelade en tillsynsroll. En gemensam arbetsgrupp med deltagare från revisionsrätten och kommissionen diskuterar för närvarande en tänkbar mekanism för rapportering och kontroll av resultaten av detta. Vi planerar också att arbeta med kontaktkommittén (57) och rådet för att hitta samarbetsarrangemang som kan bidra med ytterligare användbar information om medlemsstaternas genomförande av rekommendationer.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Blandade resultat

| 3.69. | Vår uppföljning visar att våra rekommendationer ledde till flera viktiga förbättringar. Problem som inte har lösts beskrivs i
  bilaga 3.2
  . |
| --- | --- |

3.69.

Vår uppföljning visar att våra rekommendationer ledde till flera viktiga förbättringar. Problem som inte har lösts beskrivs i
  bilaga 3.2
  .

| 3.70. | Sex rekommendationer hade inte genomförts (rapporternas titlar finns i
  bilaga 3.1
  ). |
| --- | --- |

3.70.

Sex rekommendationer hade inte genomförts (rapporternas titlar finns i
  bilaga 3.1
  ).

3.70.

| — | SR 20/2012 (punkt 77 a). I lagstiftningsförslaget om avfall från 2015 togs inte vår rekommendation om bindande mål på EU-nivå med. Det beror på att kommissionen övergår från att fastställa mål till att stödja åtgärder för att förebygga avfall, såsom mindre matsvinn och ekodesign. |
| --- | --- |

—

SR 20/2012 (punkt 77 a). I lagstiftningsförslaget om avfall från 2015 togs inte vår rekommendation om bindande mål på EU-nivå med. Det beror på att kommissionen övergår från att fastställa mål till att stödja åtgärder för att förebygga avfall, såsom mindre matsvinn och ekodesign.

| — | SR 20/2012: Kommissionen fortsätter att rättsligt och ekonomiskt stödja förebyggande av avfall som det högsta steget i avfallshierarkin genom till exempel EU:s sammanhållningsfonder. Eftersom lagstiftningsförfarandet för kommissionens avfallsförslag fortfarande pågår (och kommer att fortsätta under andra halvåret 2017) är det omöjligt att i detta skede säga om den reviderade avfallslagstiftningen kommer att innehålla hänvisningar till mål för förebyggande av avfall (inklusive återanvändning). |
| --- | --- |

—

SR 20/2012: Kommissionen fortsätter att rättsligt och ekonomiskt stödja förebyggande av avfall som det högsta steget i avfallshierarkin genom till exempel EU:s sammanhållningsfonder. Eftersom lagstiftningsförfarandet för kommissionens avfallsförslag fortfarande pågår (och kommer att fortsätta under andra halvåret 2017) är det omöjligt att i detta skede säga om den reviderade avfallslagstiftningen kommer att innehålla hänvisningar till mål för förebyggande av avfall (inklusive återanvändning).

| — | SR 14/2012 (punkt 54 b). Effekten av de EU-medel som anslagits för tillämpning av hygienstandarder och livsmedelssäkerhetskrav i slakterier har ännu inte utvärderats. |
| --- | --- |

—

SR 14/2012 (punkt 54 b). Effekten av de EU-medel som anslagits för tillämpning av hygienstandarder och livsmedelssäkerhetskrav i slakterier har ännu inte utvärderats.

| — | SR 14/2012: Om medlemsstaterna har täckt hygienstandarder och livsmedelssäkerhetskrav i sina efterhandsutvärderingar av programmen för landsbygdsutveckling 2007–2013 kommer kommissionen att ta med resultaten av detta i sin sammanfattande utvärdering. Under alla omständigheter har åtgärden avslutats under nuvarande programperiod. |
| --- | --- |

—

SR 14/2012: Om medlemsstaterna har täckt hygienstandarder och livsmedelssäkerhetskrav i sina efterhandsutvärderingar av programmen för landsbygdsutveckling 2007–2013 kommer kommissionen att ta med resultaten av detta i sin sammanfattande utvärdering. Under alla omständigheter har åtgärden avslutats under nuvarande programperiod.

| — | SR 14/2012 (punkt 54 c). Eftersom den utvärdering som nämns ovan inte har gjorts gick det inte att ta ställning till om ytterligare åtgärder ska vidtas. |
| --- | --- |

—

SR 14/2012 (punkt 54 c). Eftersom den utvärdering som nämns ovan inte har gjorts gick det inte att ta ställning till om ytterligare åtgärder ska vidtas.

| — | SR 14/2012: Åtgärden avslutades under den nuvarande programperioden (2014–2020). |
| --- | --- |

—

SR 14/2012: Åtgärden avslutades under den nuvarande programperioden (2014–2020).

| — | SR 2/2013 (första delen av rekommendation 7, punkt 104). Kommissionen hade inte genomfört ändamålsenliga åtgärder för att garantera att efterföljaren till finansieringsinstrumentet för riskdelning bidrar med additionalitet. Detta bekräftades i november 2016 av en oberoende utvärdering där det sågs som ett problem att 28 % av projekten saknade additionalitet och rekommenderades att det fastställs tydliga urvalskriterier för att garantera additionalitet. |
| --- | --- |

—

SR 2/2013 (första delen av rekommendation 7, punkt 104). Kommissionen hade inte genomfört ändamålsenliga åtgärder för att garantera att efterföljaren till finansieringsinstrumentet för riskdelning bidrar med additionalitet. Detta bekräftades i november 2016 av en oberoende utvärdering där det sågs som ett problem att 28 % av projekten saknade additionalitet och rekommenderades att det fastställs tydliga urvalskriterier för att garantera additionalitet.

| — | SR 2/2013: Det kommer alltid att vara svårt att säkerställa additionalitet för varje projekt på förhand. Denna bedömning beror på en rad faktorer som hela tiden förändras och som är knutna till föränderliga ekonomiska villkor. De finansiella instrumenten för perioden 2014–2020 förbättrades dock i fråga om utvärdering, övervakning och rapporteringskrav och utvärderingen av InnovFin efter halva tiden har utformats för att ge svar på revisionsrättens frågor. Svårigheten att få tillgång till finansiering är fortfarande ett problem för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

SR 2/2013: Det kommer alltid att vara svårt att säkerställa additionalitet för varje projekt på förhand. Denna bedömning beror på en rad faktorer som hela tiden förändras och som är knutna till föränderliga ekonomiska villkor. De finansiella instrumenten för perioden 2014–2020 förbättrades dock i fråga om utvärdering, övervakning och rapporteringskrav och utvärderingen av InnovFin efter halva tiden har utformats för att ge svar på revisionsrättens frågor. Svårigheten att få tillgång till finansiering är fortfarande ett problem för små och medelstora företag.

| — | SR 12/2012 (punkt 108 d). Tvärtemot vår rekommendation utnämns fortfarande generaldirektören för Eurostat utan att Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning eller Europaparlamentet och rådet deltar i förhandsdiskussionerna. |
| --- | --- |

—

SR 12/2012 (punkt 108 d). Tvärtemot vår rekommendation utnämns fortfarande generaldirektören för Eurostat utan att Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning eller Europaparlamentet och rådet deltar i förhandsdiskussionerna.

| — | SR 12/2012: Det finns en lämplig rättslig ram och nödvändiga skyddsmekanismer för att säkerställa insynen i förfarandena för utnämning och avskedande av Eurostats generaldirektör och för att i detta sammanhang säkerställa fullständig överensstämmelse med principen om oberoende som anges i förordning (EG) nr 223/2009.


  Insynen har bekräftats nyligen genom förfarandet som gällde tjänsten som generaldirektör för Eurostat vilken öppnades för externa sökande. Esgabs oberoende rapportering om kommissionens (Eurostats) tillämpning av uppförandekoden är dessutom bäst betjänt av att Esgab inte är direkt engagerat i utnämningen av Eurostats generaldirektör. Slutligen är de interinstitutionella förbindelserna mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen väl etablerade, till exempel när det gäller lagstiftningsförfarandet, men också genom att hela kommissionen görs ansvarig inför parlamentet. Syftet med den årliga dialog om statistik som anges i förordning (EG) nr 223/2009 är att säkerställa att parlamentet på lämpligt sätt deltar i och informeras om statistiska frågor, bland annat genom att den nyutnämnda generaldirektören för Eurostat ska framträda inför det relevanta utskottet i parlamentet omedelbart efter utnämningen. |
| --- | --- |

—

SR 12/2012: Det finns en lämplig rättslig ram och nödvändiga skyddsmekanismer för att säkerställa insynen i förfarandena för utnämning och avskedande av Eurostats generaldirektör och för att i detta sammanhang säkerställa fullständig överensstämmelse med principen om oberoende som anges i förordning (EG) nr 223/2009.

Insynen har bekräftats nyligen genom förfarandet som gällde tjänsten som generaldirektör för Eurostat vilken öppnades för externa sökande. Esgabs oberoende rapportering om kommissionens (Eurostats) tillämpning av uppförandekoden är dessutom bäst betjänt av att Esgab inte är direkt engagerat i utnämningen av Eurostats generaldirektör. Slutligen är de interinstitutionella förbindelserna mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen väl etablerade, till exempel när det gäller lagstiftningsförfarandet, men också genom att hela kommissionen görs ansvarig inför parlamentet. Syftet med den årliga dialog om statistik som anges i förordning (EG) nr 223/2009 är att säkerställa att parlamentet på lämpligt sätt deltar i och informeras om statistiska frågor, bland annat genom att den nyutnämnda generaldirektören för Eurostat ska framträda inför det relevanta utskottet i parlamentet omedelbart efter utnämningen.

| — | SR 23/2012 (punkt 73 e, sista meningen). Inledningsvis godtog kommissionen inte den här rekommendationen, som handlar om att följa upp användningen av återbetalningsklausuler i bidragsbeslut om återställningsprojekt, med motiveringen att det var medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter som ansvarade för uppföljning. |
| --- | --- |

—

SR 23/2012 (punkt 73 e, sista meningen). Inledningsvis godtog kommissionen inte den här rekommendationen, som handlar om att följa upp användningen av återbetalningsklausuler i bidragsbeslut om återställningsprojekt, med motiveringen att det var medlemsstaternas förvaltningsmyndigheter som ansvarade för uppföljning.

| — | SR 23/2012: Som framgår av svaret på denna rekommendation anser kommissionen att införandet av en återbetalningsklausul i bidragsbeslut från förvaltningsmyndigheten är ett exempel på god praxis som medlemsstaterna med fördel kan inkludera i sina nationella regler.


  Enligt principen om delad förvaltning bör de emellertid också övervaka tillämpningen av återbetalningsklausulen när de övervakar genomförandet av projekten, eftersom det är förvaltningsmyndigheten som utfärdar bidragsbesluten. |
| --- | --- |

—

SR 23/2012: Som framgår av svaret på denna rekommendation anser kommissionen att införandet av en återbetalningsklausul i bidragsbeslut från förvaltningsmyndigheten är ett exempel på god praxis som medlemsstaterna med fördel kan inkludera i sina nationella regler.

Enligt principen om delad förvaltning bör de emellertid också övervaka tillämpningen av återbetalningsklausulen när de övervakar genomförandet av projekten, eftersom det är förvaltningsmyndigheten som utfärdar bidragsbesluten.

| 3.71. | Inledningsvis godtog kommissionen inte elva rekommendationer, varav nio gällde GD Internationellt samarbete och utveckling (varav sex från SR 9/2013). Trots det genomfördes senare alla utom en helt eller delvis (se
  ruta 3.21
  ). |
| --- | --- |

3.71.

Inledningsvis godtog kommissionen inte elva rekommendationer, varav nio gällde GD Internationellt samarbete och utveckling (varav sex från SR 9/2013). Trots det genomfördes senare alla utom en helt eller delvis (se
  ruta 3.21
  ).

| 3.71. | Efter omorganisationen av kommissionen 2015 hamnar två av de ursprungligen nio rekommendationer som tillbakavisades av GD Internationellt samarbete och utveckling under GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar.

  Återstoden av de sju ursprungligen avvisade rekommendationerna täcktes av revisionsrättens uppföljning 2016:







  — | En rekommendation från SR 13/2013 om att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten skulle inrätta ett nytt system för att beräkna och rapportera om de allmänna administrativa kostnaderna för att leverera utvecklingsbistånd till Centralasien avvisades med motiveringen att en förändring av det nuvarande ABB-systemet borde ha tagits upp av revisionsrätten på kommissionsnivå och dessutom godkänts av budgetmyndigheten. |
| --- | --- | --- |

3.71.

Återstoden av de sju ursprungligen avvisade rekommendationerna täcktes av revisionsrättens uppföljning 2016:

—

En rekommendation från SR 13/2013 om att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten skulle inrätta ett nytt system för att beräkna och rapportera om de allmänna administrativa kostnaderna för att leverera utvecklingsbistånd till Centralasien avvisades med motiveringen att en förändring av det nuvarande ABB-systemet borde ha tagits upp av revisionsrätten på kommissionsnivå och dessutom godkänts av budgetmyndigheten.

| — | Vad gäller SR 9/2013 har GD Internationellt samarbete och utveckling och Europeiska utrikestjänsten inte accepterat sex av de tolv rekommendationerna eftersom de flesta av åtgärderna redan ansågs vara genomförda, vilket framgår av utrikestjänstens och kommissionens gemensamma svar till revisionsrätten. Detta positiva resultat bör därför inte vara förvånande. |
| --- | --- |

—

Vad gäller SR 9/2013 har GD Internationellt samarbete och utveckling och Europeiska utrikestjänsten inte accepterat sex av de tolv rekommendationerna eftersom de flesta av åtgärderna redan ansågs vara genomförda, vilket framgår av utrikestjänstens och kommissionens gemensamma svar till revisionsrätten. Detta positiva resultat bör därför inte vara förvånande.

Se kommissionens svar på punkt 3.70 vad gäller SR 12/2012.

Ruta 3.21 –   Nästan alla rekommendationer som inte godtogs inledningsvis genomfördes ändå

| SR nummer | Förkastad och inte genomförd | Förkastad och delvis genomförd | Förkastad och helt genomförd |
| --- | --- | --- | --- |
| SR 23/2012
  Återställande | | | Principen att förorenaren ska betala är nu ett villkor för finansiering av återställningsprojekt. |
| SR 14/2013
  Palestinska myndigheten | | Pegase-programmet med direkt ekonomiskt stöd till Palestina gavs inledningsvis utan uttalad villkorlighet. Detta ändrades när ett resultatinriktat synsätt infördes. | |
| SR 13/2013
  Centralasien | | Ett nytt system för att beräkna och rapportera om de totala administrativa kostnaderna för att tillhandahålla utvecklingsbistånd i Centralasien ansågs inte behövas eftersom det befintliga verksamhetsbaserade budgetsystemet räckte. | |
| SR 9/2013
  Demokratiska republiken Kongo | | Det fastställdes ingen normal tidsram för samhällsstyrningsprojekt i Demokratiska republiken Kongo eftersom kommissionen föredrog att utgå från det bästa kunskapsunderlaget och projekt kunde ändras eller förlängas. Dock har man i allmänhet infört realistiska och tidsbundna indikatorer. | Även om vår rekommendation om balansen i biståndet till alla provinser i Kongo inte godtogs fann vi att det rådde rimlig balans mellan biståndet till centrala och perifera regioner. |
| | I stället för att använda villkorlighet och politisk dialog sade kommissionen att den tillämpade de principer för bräckliga stater som överenskommits internationellt. Trots det konstaterade vi att det finns villkorlighet och politisk dialog, även om de ännu inte är helt ändamålsenliga. | Det behövde inte fastställas åtgärder för att förebygga och minska risker eftersom kommissionen och utrikestjänsten skulle anpassa dem till den aktuella situationen. Vi fann att kommissionen inför den nya programperioden har tagit större hänsyn till möjliga risker och förstärkt sina riskreducerande åtgärder därefter. |
| | | Kommissionen godtog inte att det behövdes större flexibilitet under programgenomförandet eftersom det är normal praxis att programmen ändras. Vi konstaterade att programmen nu justeras på grundval av regelbunden utvärdering, övervakning och revision. |
| | | Kommissionen godtog inte att det fanns behov av att uppmuntra en samordnad politisk dialog mer än vad den redan gjorde. Vi fann bevis för möten på alla nivåer och även gemensamma uttalanden. |
| SR 4/2013
  Egypten | | | Kommissionen sade att frågor som gällde förvaltningen av offentliga finanser och bedrägeri i Egypten skulle diskuteras genom informell ekonomisk dialog. Vi fann att en nationell kommitté för korruptionsbekämpning hade inrättats i enlighet med vår rekommendation. |
| SR 12/2012
  Eurostat | Kommissionen anser att den nödvändiga rättsliga ramen och de nödvändiga skyddsåtgärderna är på plats och säkerställer att Eurostats förfaranden för att utse och entlediga personal är öppna och garanterar att principen för oberoende uppfylls fullt ut. | | |
| Källa: Europeiska revisionsrätten och kommissionens databas med rekommendationer, åtgärder och beviljande av ansvarsfrihet. |

SR nummer

Förkastad och inte genomförd

Förkastad och delvis genomförd

Förkastad och helt genomförd

SR 23/2012

Återställande

Principen att förorenaren ska betala är nu ett villkor för finansiering av återställningsprojekt.

SR 14/2013

Palestinska myndigheten

Pegase-programmet med direkt ekonomiskt stöd till Palestina gavs inledningsvis utan uttalad villkorlighet. Detta ändrades när ett resultatinriktat synsätt infördes.

SR 13/2013

Centralasien

Ett nytt system för att beräkna och rapportera om de totala administrativa kostnaderna för att tillhandahålla utvecklingsbistånd i Centralasien ansågs inte behövas eftersom det befintliga verksamhetsbaserade budgetsystemet räckte.

SR 9/2013

Demokratiska republiken Kongo

Det fastställdes ingen normal tidsram för samhällsstyrningsprojekt i Demokratiska republiken Kongo eftersom kommissionen föredrog att utgå från det bästa kunskapsunderlaget och projekt kunde ändras eller förlängas. Dock har man i allmänhet infört realistiska och tidsbundna indikatorer.

Även om vår rekommendation om balansen i biståndet till alla provinser i Kongo inte godtogs fann vi att det rådde rimlig balans mellan biståndet till centrala och perifera regioner.

I stället för att använda villkorlighet och politisk dialog sade kommissionen att den tillämpade de principer för bräckliga stater som överenskommits internationellt. Trots det konstaterade vi att det finns villkorlighet och politisk dialog, även om de ännu inte är helt ändamålsenliga.

Det behövde inte fastställas åtgärder för att förebygga och minska risker eftersom kommissionen och utrikestjänsten skulle anpassa dem till den aktuella situationen. Vi fann att kommissionen inför den nya programperioden har tagit större hänsyn till möjliga risker och förstärkt sina riskreducerande åtgärder därefter.

Kommissionen godtog inte att det behövdes större flexibilitet under programgenomförandet eftersom det är normal praxis att programmen ändras. Vi konstaterade att programmen nu justeras på grundval av regelbunden utvärdering, övervakning och revision.

Kommissionen godtog inte att det fanns behov av att uppmuntra en samordnad politisk dialog mer än vad den redan gjorde. Vi fann bevis för möten på alla nivåer och även gemensamma uttalanden.

SR 4/2013

Egypten

Kommissionen sade att frågor som gällde förvaltningen av offentliga finanser och bedrägeri i Egypten skulle diskuteras genom informell ekonomisk dialog. Vi fann att en nationell kommitté för korruptionsbekämpning hade inrättats i enlighet med vår rekommendation.

SR 12/2012

Eurostat

Kommissionen anser att den nödvändiga rättsliga ramen och de nödvändiga skyddsåtgärderna är på plats och säkerställer att Eurostats förfaranden för att utse och entlediga personal är öppna och garanterar att principen för oberoende uppfylls fullt ut.

Källa: Europeiska revisionsrätten och kommissionens databas med rekommendationer, åtgärder och beviljande av ansvarsfrihet.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 3.72. | Bra resultatmätning och resultatrapportering ger en indikation på hur framgångsrik verksamheten är och visar var förbättringar bör ske. Kommissionen tillämpar en komplex och varierad ram för resultatrapportering bestående av olika rapporteringskanaler (se punkterna 3.3–3.12). |
| --- | --- |

3.72.

Bra resultatmätning och resultatrapportering ger en indikation på hur framgångsrik verksamheten är och visar var förbättringar bör ske. Kommissionen tillämpar en komplex och varierad ram för resultatrapportering bestående av olika rapporteringskanaler (se punkterna 3.3–3.12).

| 3.73. | I likhet med andra regeringar och internationella organisationer vill kommissionen nu se en ökad resultatinriktning. Vi identifierade sex områden där regeringar och internationella organisationer runt om i världen tillämpade god praxis som kommissionen skulle kunna överväga som potentiella förbättringar (se punkterna 3.13–3.51): |
| --- | --- |

3.73.

I likhet med andra regeringar och internationella organisationer vill kommissionen nu se en ökad resultatinriktning. Vi identifierade sex områden där regeringar och internationella organisationer runt om i världen tillämpade god praxis som kommissionen skulle kunna överväga som potentiella förbättringar (se punkterna 3.13–3.51):

3.73.

1.   Möjliga förbättringar av ramen för resultatrapportering (punkterna 3.15–3.23)

| — | Kommissionens användning av två uppsättningar mål och indikatorer, för å ena sidan program och å andra sidan generaldirektorat, återspeglar inte det faktum att kommissionen har det slutliga ansvaret för att EU-budgeten genomförs i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Vi ger exempel på regeringar som, genom att anpassa de mätmetoder som används, har försökt skapa en tydlig ram och öka insynen i sina resultat. Kommissionen rapporterar inte information om utgifter som har delats upp efter allmänna och specifika mål. |
| --- | --- |

—

Kommissionens användning av två uppsättningar mål och indikatorer, för å ena sidan program och å andra sidan generaldirektorat, återspeglar inte det faktum att kommissionen har det slutliga ansvaret för att EU-budgeten genomförs i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Vi ger exempel på regeringar som, genom att anpassa de mätmetoder som används, har försökt skapa en tydlig ram och öka insynen i sina resultat. Kommissionen rapporterar inte information om utgifter som har delats upp efter allmänna och specifika mål.

| — | Europeiska revisionsrätten påpekade i sin årsrapport från 2015 att många av målen i kommissionens förvaltningsplaner inte fastställts på rätt ansvarsnivå. Kommissionen har sedan dess reviderat sin strategiska planerings- och programmeringscykel. Syftet var att skapa en tydligare ram för kommissionens och generaldirektoratens ansvarighet och göra planeringsdokumenten effektivare och inriktade på kommissionens prioriteringar och generaldirektoratens behörigheter. De mål och indikatorer som väljs för de strategiska planerna är nu skräddarsydda efter generaldirektoratens särskilda behörigheter och återspeglar att kommissionens enheter har ett ansvar som är bredare än enbart budgetgenomförande och programförvaltning.


  Av den anledningen behöver mål och indikatorer som anges i resultatramarna från kommissionens enheter inte längre överensstämma med dem som anges i programmens rättsliga grund. Kommissionens enheter uppmanas emellertid att göra korshänvisningar till programförklaringar när de beskriver aktiviteterna i anslutning till programmen. Det bidrar till att begränsa dubbleringen av information och säkerställa uppgifternas enhetlighet. Detta kommer dessutom att förstärkas i framtiden.


  Kommissionen anser att dess ansvar för att budgeten genomförs är tydligt. Varje generaldirektör undertecknar i sin årliga verksamhetsberättelse en försäkran om att resurserna har använts till det avsedda syftet och i enlighet med principerna för en sund finansförvaltning och att underliggande transaktioner är lagliga och korrekta. På verksamhetsnivå tar kommissionen det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten genom att varje år anta den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget. |
| --- | --- |

—

Europeiska revisionsrätten påpekade i sin årsrapport från 2015 att många av målen i kommissionens förvaltningsplaner inte fastställts på rätt ansvarsnivå. Kommissionen har sedan dess reviderat sin strategiska planerings- och programmeringscykel. Syftet var att skapa en tydligare ram för kommissionens och generaldirektoratens ansvarighet och göra planeringsdokumenten effektivare och inriktade på kommissionens prioriteringar och generaldirektoratens behörigheter. De mål och indikatorer som väljs för de strategiska planerna är nu skräddarsydda efter generaldirektoratens särskilda behörigheter och återspeglar att kommissionens enheter har ett ansvar som är bredare än enbart budgetgenomförande och programförvaltning.

Av den anledningen behöver mål och indikatorer som anges i resultatramarna från kommissionens enheter inte längre överensstämma med dem som anges i programmens rättsliga grund. Kommissionens enheter uppmanas emellertid att göra korshänvisningar till programförklaringar när de beskriver aktiviteterna i anslutning till programmen. Det bidrar till att begränsa dubbleringen av information och säkerställa uppgifternas enhetlighet. Detta kommer dessutom att förstärkas i framtiden.

Kommissionen anser att dess ansvar för att budgeten genomförs är tydligt. Varje generaldirektör undertecknar i sin årliga verksamhetsberättelse en försäkran om att resurserna har använts till det avsedda syftet och i enlighet med principerna för en sund finansförvaltning och att underliggande transaktioner är lagliga och korrekta. På verksamhetsnivå tar kommissionen det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten genom att varje år anta den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget.

| — | Kommissionen använder många olika mål och indikatorer. Även om den nu går igenom dem inom initiativet om en resultatinriktad budget har andra enheter redan gått ett steg längre för att förenkla sin resultatram. |
| --- | --- |

—

Kommissionen använder många olika mål och indikatorer. Även om den nu går igenom dem inom initiativet om en resultatinriktad budget har andra enheter redan gått ett steg längre för att förenkla sin resultatram.

| — | EU-budgetens resultatram har tagits fram såväl för att uppfylla de lagstadgade kraven som för att reagera på kraven från intressenter och kommissionens egna behov.


  Resultatinformation om utgiftsprogrammen används av kommissionen för a) övervakning av programframstegen, b) ansvarighet och insyn, c) information till beslutsfattare om förvaltningen av ett visst program, d) att motivera eller föreslå förändringar av fördelningen av medel till budgetmyndigheterna, e) att utveckla förslag om förändringar av den rättsliga grunden eller om framtida program.


  Kommissionen noterar emellertid att resultatinformation visserligen beaktas under det årliga budgetförfarandet men att det inte är den enda faktorn som driver på budgetbeslut.


  Över 700 indikatorer ingår i den rättsliga grunden för programmen 2014–2020 för att hjälpa till att övervaka resultaten under deras livscykel. De är resultatet av lagstiftningsförfarandet och återspeglar därför medlagstiftarnas förväntningar vad gäller typ och detaljrikedom för den information som krävs för att följa upp resultaten. Rapportering om dessa indikatorer i programförklaringarna gör det möjligt för budgetmyndigheten att beakta resultatinformation under budgetförfarandet. Enligt EU:s initiativ om en ”resultatinriktad EU-budget” granskar kommissionen indikatorerna för utgiftsprogrammen på det sätt de fastställs i den rättsliga grunden i syfte att dra nyttiga lärdomar som kan användas vid utarbetandet av nästa generations utgiftsprogram.


  Kommissionen noterar att antalet mål och indikatorer som används i de strategiska planerna för kommissionens enheter har minskats kraftigt genom den senaste reformen. Antalet allmänna mål har minskats från 84 till 11, antalet effektindikatorer från 187 till 37, antalet specifika mål från 426 till 386 och resultatindikatorerna från 969 till 825. |
| --- | --- |

—

EU-budgetens resultatram har tagits fram såväl för att uppfylla de lagstadgade kraven som för att reagera på kraven från intressenter och kommissionens egna behov.

Resultatinformation om utgiftsprogrammen används av kommissionen för a) övervakning av programframstegen, b) ansvarighet och insyn, c) information till beslutsfattare om förvaltningen av ett visst program, d) att motivera eller föreslå förändringar av fördelningen av medel till budgetmyndigheterna, e) att utveckla förslag om förändringar av den rättsliga grunden eller om framtida program.

Kommissionen noterar emellertid att resultatinformation visserligen beaktas under det årliga budgetförfarandet men att det inte är den enda faktorn som driver på budgetbeslut.

Över 700 indikatorer ingår i den rättsliga grunden för programmen 2014–2020 för att hjälpa till att övervaka resultaten under deras livscykel. De är resultatet av lagstiftningsförfarandet och återspeglar därför medlagstiftarnas förväntningar vad gäller typ och detaljrikedom för den information som krävs för att följa upp resultaten. Rapportering om dessa indikatorer i programförklaringarna gör det möjligt för budgetmyndigheten att beakta resultatinformation under budgetförfarandet. Enligt EU:s initiativ om en ”resultatinriktad EU-budget” granskar kommissionen indikatorerna för utgiftsprogrammen på det sätt de fastställs i den rättsliga grunden i syfte att dra nyttiga lärdomar som kan användas vid utarbetandet av nästa generations utgiftsprogram.

Kommissionen noterar att antalet mål och indikatorer som används i de strategiska planerna för kommissionens enheter har minskats kraftigt genom den senaste reformen. Antalet allmänna mål har minskats från 84 till 11, antalet effektindikatorer från 187 till 37, antalet specifika mål från 426 till 386 och resultatindikatorerna från 969 till 825.

2.   Resultatrapporteringen är inte heltäckande (punkterna 3.24–3.32)

| — | I jämförelse med andra enheters rapportering är kommissionens rapportering om utmaningar och misslyckanden begränsad. Balanserad rapportering innebär att tidigare resultat analyseras noggrannare för att man ska kunna fatta bättre beslut i framtiden; den gör även den lämnade informationen mer objektiv. |
| --- | --- |

—

I jämförelse med andra enheters rapportering är kommissionens rapportering om utmaningar och misslyckanden begränsad. Balanserad rapportering innebär att tidigare resultat analyseras noggrannare för att man ska kunna fatta bättre beslut i framtiden; den gör även den lämnade informationen mer objektiv.

| — | Kommissionen strävar efter att utarbeta resultatrapporter av god kvalitet som beskriver resultaten på ett balanserat sätt.


  Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är en sammanfattning på hög nivå av hur EU-budgeten har stött Europeiska unionens politiska prioriteringar och av de centrala resultat som uppnåtts med EU:s budget. Den är inte avsedd att vara en uttömmande och detaljerad rapport över EU-budgetens resultat. Rapporten hänvisar till andra resultatrapporter med mer detaljerad resultatinformation (utvärderingar, programförklaringar, årliga verksamhetsrapporter etc.).


  I 2015 års årliga förvaltnings- och resultatrapport hänvisas till ett antal brister och problem som behöver åtgärdas. I avsnitt 1 av rapporten hänvisas inte bara till utmaningar som påverkar ett snabbt genomförande av programmen, utan dessutom till begränsningar i samband med utvärderingen av programresultaten (till exempel hänvisningar till utvärderingarna av hälsoprogrammet för 2007–2013 och programmen under budgetrubrik 4 som pekar på begränsningar för utvärderingen av dessa programs allmänna resultat). |
| --- | --- |

—

Kommissionen strävar efter att utarbeta resultatrapporter av god kvalitet som beskriver resultaten på ett balanserat sätt.

Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten är en sammanfattning på hög nivå av hur EU-budgeten har stött Europeiska unionens politiska prioriteringar och av de centrala resultat som uppnåtts med EU:s budget. Den är inte avsedd att vara en uttömmande och detaljerad rapport över EU-budgetens resultat. Rapporten hänvisar till andra resultatrapporter med mer detaljerad resultatinformation (utvärderingar, programförklaringar, årliga verksamhetsrapporter etc.).

I 2015 års årliga förvaltnings- och resultatrapport hänvisas till ett antal brister och problem som behöver åtgärdas. I avsnitt 1 av rapporten hänvisas inte bara till utmaningar som påverkar ett snabbt genomförande av programmen, utan dessutom till begränsningar i samband med utvärderingen av programresultaten (till exempel hänvisningar till utvärderingarna av hälsoprogrammet för 2007–2013 och programmen under budgetrubrik 4 som pekar på begränsningar för utvärderingen av dessa programs allmänna resultat).

| — | Den begränsade informationen om uppgiftskvalitet i kommissionens rapporter påverkar insynen. Andra enheter rapporterar mer utförligt om resultatinformationens tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Den begränsade informationen om uppgiftskvalitet i kommissionens rapporter påverkar insynen. Andra enheter rapporterar mer utförligt om resultatinformationens tillförlitlighet.

| — | Ramen för internkontroll som införts av varje enhet inom kommissionen är avsedd att lämna rimliga garantier för bland annat den ekonomiska rapporteringens tillförlitlighet. Varje generaldirektorat rapporterar om denna aspekt i del 2 av sin årliga verksamhetsrapport och i avdelning 2 i den årliga verksamhets- och resultatrapporten sammanfattas och rapporteras om generaldirektoratens bedömning av hur de interna kontrollsystemen hos kommissionens olika enheter har fungerat.


  När det gäller utvärderingar anges i verktygslådan för bättre lagstiftning att utvärderande arbetsdokument som utarbetats av kommissionens enheter efter en avslutad utvärdering måste innehålla en tydlig sammanfattning av alla eventuella brister hos de uppgifter som används för att stödja slutsatserna och resultatens tillförlitlighet. Dessutom föreskrivs i riktlinjerna för bättre lagstiftning att alla begränsningar i de bevis som använts och den metod som tillämpats, framför allt i fråga om deras förmåga att stödja slutsatserna, måste förklaras tydligt i utvärderingsrapporterna. Detta stärks ytterligare i den reviderade versionen av riktlinjerna/verktygslådan för bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Ramen för internkontroll som införts av varje enhet inom kommissionen är avsedd att lämna rimliga garantier för bland annat den ekonomiska rapporteringens tillförlitlighet. Varje generaldirektorat rapporterar om denna aspekt i del 2 av sin årliga verksamhetsrapport och i avdelning 2 i den årliga verksamhets- och resultatrapporten sammanfattas och rapporteras om generaldirektoratens bedömning av hur de interna kontrollsystemen hos kommissionens olika enheter har fungerat.

När det gäller utvärderingar anges i verktygslådan för bättre lagstiftning att utvärderande arbetsdokument som utarbetats av kommissionens enheter efter en avslutad utvärdering måste innehålla en tydlig sammanfattning av alla eventuella brister hos de uppgifter som används för att stödja slutsatserna och resultatens tillförlitlighet. Dessutom föreskrivs i riktlinjerna för bättre lagstiftning att alla begränsningar i de bevis som använts och den metod som tillämpats, framför allt i fråga om deras förmåga att stödja slutsatserna, måste förklaras tydligt i utvärderingsrapporterna. Detta stärks ytterligare i den reviderade versionen av riktlinjerna/verktygslådan för bättre lagstiftning.

3.   Resultatrapporter består till stor del av text och skulle kunna använda visuella hjälpmedel och navigationsverktyg bättre (punkterna 3.33–3.35)

| — | Kommissionen anstränger sig för att skapa rapporter som är mer attraktiva för läsare och berörda aktörer. Några andra enheter lyfter bättre fram det väsentliga och använder i större utsträckning grafik, tabeller, färgkodning, infografik, interaktiva webbplatser med navigeringsverktyg etc. |
| --- | --- |

—

Kommissionen anstränger sig för att skapa rapporter som är mer attraktiva för läsare och berörda aktörer. Några andra enheter lyfter bättre fram det väsentliga och använder i större utsträckning grafik, tabeller, färgkodning, infografik, interaktiva webbplatser med navigeringsverktyg etc.

| — | Kommissionen inser betydelsen av att använda visuella hjälpmedel i sina olika resultatrapporter och har gjort förbättringar inom detta område. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 används till exempel textrutor för att nyckelmeddelanden och exempel ska bli tydligare och för att underlätta läsningen av rapporten. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2016 har presentationen ytterligare förbättrats med hjälp av grafer, diagram och bilder. Dessutom ingår en sammanfattning. Denna och andra rapporter i kommissionens integrerade paket för finansiell rapportering åtföljs av faktablad på en sida som ger läsaren en lättillgänglig sammanfattning av den viktigaste informationen. I instruktionerna för de årliga verksamhetsrapporterna uppmanas dessutom generaldirektoraten att använda visuella inslag i den årliga verksamhetsrapporten för att göra de dokumenten mer lättlästa.


  I verktygslådan för bättre lagstiftning ingår ett särskilt verktyg för visuella hjälpmedel. Syftet med det verktyget är att redovisa ett par exempel på instrument som anses vara särskilt relevanta för politiska åtgärder som ett sätt att öka medvetenheten bland kommissionens enheter om mervärdet med sådana hjälpmedel. Syftet är absolut inte att göra en sammanställning av alla befintliga visuella hjälpmedel. |
| --- | --- |

—

Kommissionen inser betydelsen av att använda visuella hjälpmedel i sina olika resultatrapporter och har gjort förbättringar inom detta område. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 används till exempel textrutor för att nyckelmeddelanden och exempel ska bli tydligare och för att underlätta läsningen av rapporten. I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2016 har presentationen ytterligare förbättrats med hjälp av grafer, diagram och bilder. Dessutom ingår en sammanfattning. Denna och andra rapporter i kommissionens integrerade paket för finansiell rapportering åtföljs av faktablad på en sida som ger läsaren en lättillgänglig sammanfattning av den viktigaste informationen. I instruktionerna för de årliga verksamhetsrapporterna uppmanas dessutom generaldirektoraten att använda visuella inslag i den årliga verksamhetsrapporten för att göra de dokumenten mer lättlästa.

I verktygslådan för bättre lagstiftning ingår ett särskilt verktyg för visuella hjälpmedel. Syftet med det verktyget är att redovisa ett par exempel på instrument som anses vara särskilt relevanta för politiska åtgärder som ett sätt att öka medvetenheten bland kommissionens enheter om mervärdet med sådana hjälpmedel. Syftet är absolut inte att göra en sammanställning av alla befintliga visuella hjälpmedel.

4.   Kommissionen visar inte att den systematiskt använder utvärderingsresultat (punkterna 3.36–3.42)

| — | Alla utvärderingar som görs av kommissionen eller för dess räkning innehåller inte rekommendationer och förslag på genomförandeåtgärder, vilket är fallet i de bästa exemplen från andra internationella organisationer och regeringar. Kommissionen har inte gjort, eller låtit göra, en studie av hur den använder utvärderingsresultat sedan 2005. |
| --- | --- |

—

Alla utvärderingar som görs av kommissionen eller för dess räkning innehåller inte rekommendationer och förslag på genomförandeåtgärder, vilket är fallet i de bästa exemplen från andra internationella organisationer och regeringar. Kommissionen har inte gjort, eller låtit göra, en studie av hur den använder utvärderingsresultat sedan 2005.

| — | Enligt riktlinjerna för bättre lagstiftning ska samtliga utvärderande arbetsdokument omfatta resultat och slutsatser som ligger till grund för kommissionens eventuella uppföljningsåtgärder. De omfattar också kraven för spridning av utvärderingsresultat och fastställande av lämpliga uppföljningsåtgärder. På grund av deras rättsliga status kan utvärderingar inte direkt ålägga kommissionen några åtgärder. I en formell rapport till lagstiftaren anges i regel de uppföljningsåtgärder som kommissionen överväger.


  I paketet om bättre lagstiftning från 2015 åtog sig kommissionen att utvärdera systemets funktion före utgången av 2019. Arbetet med att förbereda den utvärderingen har just påbörjats. |
| --- | --- |

—

Enligt riktlinjerna för bättre lagstiftning ska samtliga utvärderande arbetsdokument omfatta resultat och slutsatser som ligger till grund för kommissionens eventuella uppföljningsåtgärder. De omfattar också kraven för spridning av utvärderingsresultat och fastställande av lämpliga uppföljningsåtgärder. På grund av deras rättsliga status kan utvärderingar inte direkt ålägga kommissionen några åtgärder. I en formell rapport till lagstiftaren anges i regel de uppföljningsåtgärder som kommissionen överväger.

I paketet om bättre lagstiftning från 2015 åtog sig kommissionen att utvärdera systemets funktion före utgången av 2019. Arbetet med att förbereda den utvärderingen har just påbörjats.

| — | Till skillnad från andra organisationer och regeringar har kommissionen inget dokumenterat institutionellt system för att regelbundet följa upp de rekommendationer som lämnas i utvärderingar, handlingsplaner eller ledningens åtgärder. |
| --- | --- |

—

Till skillnad från andra organisationer och regeringar har kommissionen inget dokumenterat institutionellt system för att regelbundet följa upp de rekommendationer som lämnas i utvärderingar, handlingsplaner eller ledningens åtgärder.

| — | Uppföljning av utvärderingar är en integrerad del av kommissionens system för bättre lagstiftning, varigenom utvärderingsresultaten bidrar med underlag till konsekvensbedömningarna, som är offentligt tillgängliga handlingar, samt till den årliga programmeringen och planeringen av kommissionens verksamhet. Kommissionen följer upp resultaten av sina utvärderingar inom ramen för kommissionens arbetsprogram. När kommissionen planerar arbetsprogrammet granskar den systematiskt resultaten av utvärderingarna och beslutar om uppföljningen. Uppföljningen av vissa resultat av utvärderingarna anges också i Refit-programmets resultattavla som uppdateras årligen och i kommissionens rapporter till lagstiftaren som åtföljer utvärderingarna. |
| --- | --- |

—

Uppföljning av utvärderingar är en integrerad del av kommissionens system för bättre lagstiftning, varigenom utvärderingsresultaten bidrar med underlag till konsekvensbedömningarna, som är offentligt tillgängliga handlingar, samt till den årliga programmeringen och planeringen av kommissionens verksamhet. Kommissionen följer upp resultaten av sina utvärderingar inom ramen för kommissionens arbetsprogram. När kommissionen planerar arbetsprogrammet granskar den systematiskt resultaten av utvärderingarna och beslutar om uppföljningen. Uppföljningen av vissa resultat av utvärderingarna anges också i Refit-programmets resultattavla som uppdateras årligen och i kommissionens rapporter till lagstiftaren som åtföljer utvärderingarna.

5.   Centrala resultatrapporter innehåller ingen förklaring eller information om resultatinformationens kvalitet (punkterna 3.43–3.45)

| — | Kommissionskollegiet och generaldirektörerna tar inget ansvar för den resultatinformation som de tillhandahåller. |
| --- | --- |

—

Kommissionskollegiet och generaldirektörerna tar inget ansvar för den resultatinformation som de tillhandahåller.

| — | De övergripande principerna i ansvarighetskedjan står inskrivna i EU-fördragen. I enlighet med vitboken om styrning har ansvarighetskedjan inom kommissionen utformats så att utanordnarna får en framträdande roll genom delegation inom ramen för ett decentraliserat system där kommissionskollegiet har det politiska ansvaret som utanordnare. Detta stämmer framför allt för hur finansförvaltningen organiserats. I slutet av rapporteringscykeln antar kommissionskollegiet den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten och tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget på grundval av de årliga förklaringarna från utanordnarna genom delegation.


  Kommissionens förklaringar om ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten inkluderas för att göra klart att kommissionen har det yttersta ekonomiska ansvaret för förvaltning av EU-budgeten, medan ansvaret för de resultat som uppnås genom EU-budgeten delas med ett brett urval aktörer på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

—

De övergripande principerna i ansvarighetskedjan står inskrivna i EU-fördragen. I enlighet med vitboken om styrning har ansvarighetskedjan inom kommissionen utformats så att utanordnarna får en framträdande roll genom delegation inom ramen för ett decentraliserat system där kommissionskollegiet har det politiska ansvaret som utanordnare. Detta stämmer framför allt för hur finansförvaltningen organiserats. I slutet av rapporteringscykeln antar kommissionskollegiet den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU-budgeten och tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget på grundval av de årliga förklaringarna från utanordnarna genom delegation.

Kommissionens förklaringar om ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten inkluderas för att göra klart att kommissionen har det yttersta ekonomiska ansvaret för förvaltning av EU-budgeten, medan ansvaret för de resultat som uppnås genom EU-budgeten delas med ett brett urval aktörer på europeisk och nationell nivå.

6.   Kommissionens resultatinformation är inte lättåtkomlig (punkterna 3.46–3.51)

| — | Kommissionen producerar stora mängder resultatinformation. Andra regeringar och organisationer samlar sin resultatinformation på ett rationellare sätt, exempelvis på en särskild webbplats med en väl utvecklad sökmotor, användarhandledningar och andra navigeringsverktyg. |
| --- | --- |

—

Kommissionen producerar stora mängder resultatinformation. Andra regeringar och organisationer samlar sin resultatinformation på ett rationellare sätt, exempelvis på en särskild webbplats med en väl utvecklad sökmotor, användarhandledningar och andra navigeringsverktyg.

| — | Enligt initiativet om en ”resultatinriktad EU-budget” har en särskild webbplats tagits fram för EU:s resultat. Webbplatsen är en databas som ska bli en gemensam kontaktpunkt för samtliga EU-finansierade projekt – via direkt, indirekt och delad förvaltning. I slutet av maj 2017 omfattade databasen cirka 1 600 EU-finansierade projekt i och utanför EU. |
| --- | --- |

—

Enligt initiativet om en ”resultatinriktad EU-budget” har en särskild webbplats tagits fram för EU:s resultat. Webbplatsen är en databas som ska bli en gemensam kontaktpunkt för samtliga EU-finansierade projekt – via direkt, indirekt och delad förvaltning. I slutet av maj 2017 omfattade databasen cirka 1 600 EU-finansierade projekt i och utanför EU.

| 3.74. | I punkterna 3.52–3.59 presenterar vi gemensamma utmaningar som har identifierats i några av våra särskilda rapporter från 2016. |
| --- | --- |

3.74.

I punkterna 3.52–3.59 presenterar vi gemensamma utmaningar som har identifierats i några av våra särskilda rapporter från 2016.

| 3.75. | Årets uppföljning av tidigare rekommendationer (se punkterna 3.60–3.71) visade följande: |
| --- | --- |

3.75.

Årets uppföljning av tidigare rekommendationer (se punkterna 3.60–3.71) visade följande:

| — | Kommissionen godtar och genomför många av våra rekommendationer inom tre år efter våra revisioner. |
| --- | --- |

—

Kommissionen godtar och genomför många av våra rekommendationer inom tre år efter våra revisioner.

| — | Rekommendationer som inledningsvis inte godtas kan senare komma att genomföras delvis eller fullt ut. |
| --- | --- |

—

Rekommendationer som inledningsvis inte godtas kan senare komma att genomföras delvis eller fullt ut.

Rekommendationer

| 3.76. | Bilaga 3.3
  visar resultatet av vår uppföljning av hur kommissionen har behandlat rekommendationer om resultataspekter i vår årsrapport för 2013. Det året innehöll kapitel 10 tre rekommendationer. Två hade genomförts i vissa avseenden och en hade inte genomförts. |
| --- | --- |

3.76.

Bilaga 3.3
  visar resultatet av vår uppföljning av hur kommissionen har behandlat rekommendationer om resultataspekter i vår årsrapport för 2013. Det året innehöll kapitel 10 tre rekommendationer. Två hade genomförts i vissa avseenden och en hade inte genomförts.

| 3.77. | Utifrån våra slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

3.77.

Utifrån våra slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande:

| — | Rekommendation 1:
  Kommissionen bör rationalisera resultatrapporteringen
   (58) genom att |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1:
  Kommissionen bör rationalisera resultatrapporteringen
   (58) genom att

| | a) | ytterligare minska det antal mål och indikatorer som den använder för sina olika resultatrapporter och koncentrera sig på dem som bäst mäter EU-budgetens resultat. När kommissionen förbereder nästa fleråriga budgetram bör den föreslå färre och lämpligare indikatorer till den rättsliga ramen för nästa generation program. I det här sammanhanget bör den också överväga om sådana indikatorer som det inte går att få information om förrän efter flera år är relevanta. |
| --- | --- | --- |

a)

ytterligare minska det antal mål och indikatorer som den använder för sina olika resultatrapporter och koncentrera sig på dem som bäst mäter EU-budgetens resultat. När kommissionen förbereder nästa fleråriga budgetram bör den föreslå färre och lämpligare indikatorer till den rättsliga ramen för nästa generation program. I det här sammanhanget bör den också överväga om sådana indikatorer som det inte går att få information om förrän efter flera år är relevanta.

| a) | Kommissionen godtar rekommendationen.

  Kommissionen genomför för närvarande en granskning enligt initiativet om en ”resultatinriktad EU-budget” av indikatorerna för utgiftsprogrammen på det sätt som anges i deras rättsliga grund. Detta kommer att bidra med underlag när förslagen till nästa fleråriga budgetram ska utarbetas. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen godtar rekommendationen.

| | b) | presentera finansiell information på ett sätt som gör att den kan jämföras med resultatinformation så att kopplingen mellan utgifter och resultat blir tydlig, |
| --- | --- | --- |

b)

presentera finansiell information på ett sätt som gör att den kan jämföras med resultatinformation så att kopplingen mellan utgifter och resultat blir tydlig,

| b) | Kommissionen godtar rekommendationen.

  Den anser att denna rekommendation genomförs genom programförklaringarna, som är kommissionens instrument för att motivera de finansiella resurserna för utgiftsprogrammen i budgetförslaget. För budgetförslaget 2018 inkluderar dessa information för varje program om ekonomisk planering och ekonomiskt genomförande, förutom resultatinformation. Kommissionen anser därför att programförklaringarna redovisar information på ett sätt som gör det möjligt att koppla utgifter till resultat. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen godtar rekommendationen.

| | c) | förklara och förbättra den övergripande enhetligheten mellan sina två uppsättningar mål och indikatorer för å ena sidan program och å andra sidan generaldirektorat. |
| --- | --- | --- |

c)

förklara och förbättra den övergripande enhetligheten mellan sina två uppsättningar mål och indikatorer för å ena sidan program och å andra sidan generaldirektorat.

| c) | Kommissionen godtar rekommendationen.

  Kommissionen har för avsikt att i de kommande årliga verksamhetsrapporterna förstärka denna aspekt genom att i större utsträckning utnyttja korshänvisningar till programförklaringarna i de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen godtar rekommendationen.

| — | Rekommendation 2:
  Kommissionen bör balansera resultatrapporteringen bättre genom att i sina centrala resultatrapporter tydligt informera om de största utmaningarna när det gäller att uppnå resultat. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2:
  Kommissionen bör balansera resultatrapporteringen bättre genom att i sina centrala resultatrapporter tydligt informera om de största utmaningarna när det gäller att uppnå resultat.

Kommissionen godtar rekommendationen.

Kommissionen strävar efter att utarbeta resultatrapporter av god kvalitet som beskriver resultaten på ett balanserat sätt.

I den årliga verksamhets- och resultatrapporten rapporterar kommissionen om viktiga förvaltningsutmaningar i en särskild avdelning (avdelning 2). Där problem upptäcktes under året beskriver rapporten hur kommissionens avdelningar hanterade dem. I framtiden kommer kommissionen att sträva efter att ge mer information om de viktigaste utmaningarna för att uppnå resultat i sina centrala resultatrapporter (årliga verksamhetsrapporter, årliga verksamhets- och resultatrapporter och programförklaringar).

| — | Rekommendation 3:
  Kommissionen bör göra sin resultatrapportering mer användarvänlig genom att i större utsträckning använda metoder och verktyg som grafik, sammanfattande tabeller, färgkodning, infografik och interaktiva webbplatser. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3:
  Kommissionen bör göra sin resultatrapportering mer användarvänlig genom att i större utsträckning använda metoder och verktyg som grafik, sammanfattande tabeller, färgkodning, infografik och interaktiva webbplatser.

Kommissionen godtar rekommendationen.

Kommissionen strävar efter att ständigt förbättra användarvänligheten för sin resultatrapportering. Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för år 2016 har redan förbättrats kraftigt med grafer, diagram och bilder.

| — | Rekommendation 4:
  Kommissionen bör bättre visa att utvärderingsresultat används väl genom att |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4:
  Kommissionen bör bättre visa att utvärderingsresultat används väl genom att

| | a) | kräva att utvärderingar alltid innehåller slutsatser som kan omsättas i handling, eller rekommendationer, som kommissionen senare bör följa upp, |
| --- | --- | --- |

a)

kräva att utvärderingar alltid innehåller slutsatser som kan omsättas i handling, eller rekommendationer, som kommissionen senare bör följa upp,

| a) | Kommissionen godtar rekommendationen.

  Slutsatserna från utvärderingar och deras uppföljning är redan en integrerad del av kommissionens system för bättre lagstiftning och av processen för årlig programmering och planering av kommissionens verksamheter. Detta system stärks ytterligare genom översynen av verktygslådan och riktlinjerna för bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen godtar rekommendationen.

| | b) | göra, eller låta göra, en ny studie om användningen och effekterna av utvärderingar vid kommissionen, och även om tidpunkten för dem. |
| --- | --- | --- |

b)

göra, eller låta göra, en ny studie om användningen och effekterna av utvärderingar vid kommissionen, och även om tidpunkten för dem.

| b) | Kommissionen godtar rekommendationen.

  I paketet om bättre lagstiftning från 2015 åtog sig kommissionen att utvärdera systemets funktion, inklusive utvärderingar, före utgången av 2019. Arbetet med att förbereda den utvärderingen har påbörjats. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen godtar rekommendationen.

| — | Rekommendation 5: Kommissionen bör i centrala resultatrapporter ange om den lämnade resultatinformationen, såvitt den vet, är av tillräcklig kvalitet. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 5: Kommissionen bör i centrala resultatrapporter ange om den lämnade resultatinformationen, såvitt den vet, är av tillräcklig kvalitet.

Kommissionen godtar rekommendationen.

För att förbättra insynen kommer kommissionen i förekommande fall att lämna upplysningar om uppgifternas källor och kvalitet. Eftersom en betydande andel av resultatuppgifterna tillhandahålls av medlemsstaterna kommer kommissionen att analysera i vilken utsträckning dessa lämnar upplysningar om resultatuppgifternas kvalitet.

| — | Rekommendation 6:
  Kommissionen bör göra resultatinformationen mer lättåtkomlig genom att ta fram en särskild webbportal och en sökmotor. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 6:
  Kommissionen bör göra resultatinformationen mer lättåtkomlig genom att ta fram en särskild webbportal och en sökmotor.

Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.

Kommissionen kommer att ha som mål att göra resultatinformationen mer lättillgänglig. Kommissionen kommer att genomföra en utvärdering för att bedöma genomförbarhet, kostnader och de potentiella vinsterna med en sådan webbnärvaro. Den åtgärd som rekommenderas kommer att genomföras i ljuset av resultatet av denna bedömning. I linje med kommissionens beslut om synergier och effektivitet från i april 2016 bör målet inte vara en särskild webbaserad portal utan snarare en relevant webbnärvaro som utnyttjar den gemensamma sökmotorn på Europa-webbplatsen.

---

(1)  Artikel 317 i EUF-fördraget.

(2)  Initiativet är strukturerat kring fyra huvudfrågor: Var använder vi pengarna? Hur använder vi pengarna? Hur bedöms vi? Hur kommunicerar vi? http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(3)  Artikel 38.3 e. Till och med 2017 används uttrycket ”verksamhetsförklaringar”.

(4)  Förklaringarnas struktur och innehåll ändrades från och med 2017. Den här beskrivningen återspeglar de ändrade förklaringarna.

(5)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2018/DB2018_WD01_en.pdf

(6)  Artikel 66.9 i budgetförordningen.

(7)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Better Regulation Guidelines (riktlinjer för bättre lagstiftning), SWD(2015)111 final, 19.5.2015, s. 49.

(8)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/search/search.do

(9)  Enligt riktlinjerna för bättre lagstiftning kan kravet på att tillhandahålla bedömningar vara en avgörande faktor för att skilja på en utvärdering och en studie.

(10)  https://ec.europa.eu/commission/news/eu-2016-general-report-activities-european-union_en

(11)  http://ec.europa.eu/budget/financialreport/2015/foreword/index_en.html

(12)  http://europa.eu/rapid/press-release_AC-16-3892_en.htm?locale=FR

(13)  https://ec.europa.eu/commission/state-union-2016_sv

(14)  https://ec.europa.eu/budget/euprojects/search-projects_en

(15)  Utfärdad av International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB, organ som ger ut internationella redovisningsstandarderna för offentlig sektor) i mars 2015.

(16)  Regeringar: Australien, Kanada, Frankrike, Nederländerna, Förenade kungariket och Förenta staterna. Andra internationella organisationer: Europarådet, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), Internationella rödakorskommittén, OECD, Unesco, FN:s generalsekretariat, Världsbanken och Värdshälsoorganisationen (WHO).

(17)  Mopan är ett nätverk av likasinnade givarländer för övervakning av multilaterala utvecklingsorganisationers resultat på nationell nivå. Se http://www.mopanonline.org/

(18)  Det australiensiska finansministeriet, handledning för resursförvaltning 131-137 http://www.finance.gov.au/resource-management/performance/

(19)  Se den sammanfattande rapporten om 2012, COM(2013) 334 final, s. 3.

(20)  Se de gällande instruktionerna för den årliga verksamhetsrapporten för 2013, s. 3, och instruktionerna för förvaltningsplanerna för 2014, s. 9.

(21)  Förekomst = omfattning av tillgänglig resultatinformation, användning = i vilken utsträckning resultatinformation används för budgetbeslut, konsekvenser = inverkan på förvaltningen och/eller budgeten.

(22)  Loi Organique relative aux Lois de Finance.

(23)  Se till exempel rekommenderad praktisk riktlinje nr 3 från IPSASB.

(24)  http://extranet.who.int/programmebudget/Biennium2014/Programme/Overview/12

(25)  http://www.who.int/about/finances-accountability/reports/en/

(26)  Independent Evaluation Group: Behind the mirror – A report on the self-evaluation systems of the World Bank Group (2016) (På andra sidan spegeln – en rapport om Världsbanksgruppens system för självutvärdering).

(27)  http://www.mopanonline.org/assessments/iadb2015-16/index.htm

(28)  Ref. Ares(2016) 6517649, 21.11.2016.

(29)

”Generaldirektoraten ges viss flexibilitet när de ska välja de centrala allmänna och specifika mål de vill rapportera om i berättelsen i avsnitt 1. Resultatbeskrivningen bör baseras på en uppsättning och beskrivning av centrala resultat (positiva eller negativa) vad gäller att uppnå centrala allmänna och specifika mål. Alla mål och resultat behöver inte redovisas, utan enbart

| — | sådana som är av sådan betydelse att läsaren skulle förvänta sig att de rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten (eftersom ett utelämnande skulle leda till en felaktig uppfattning av generaldirektoratets resultat, eller eftersom avvikelserna från målen är påtagliga, eller eftersom vissa verksamheter drog till sig stort medieintresse, ...) även om generaldirektoratet anser att de inte har någon faktisk effekt på säkerheten, och |
| --- | --- |

—

sådana som är av sådan betydelse att läsaren skulle förvänta sig att de rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten (eftersom ett utelämnande skulle leda till en felaktig uppfattning av generaldirektoratets resultat, eller eftersom avvikelserna från målen är påtagliga, eller eftersom vissa verksamheter drog till sig stort medieintresse, ...) även om generaldirektoratet anser att de inte har någon faktisk effekt på säkerheten, och

| — | de vars resultat visas i resultattabellerna i bilagan uppvisar betydande avvikelser från fastställda planerade värden.” |
| --- | --- |

—

de vars resultat visas i resultattabellerna i bilagan uppvisar betydande avvikelser från fastställda planerade värden.”

(30)  I arbetsdokumentet som medföljer kommissionens rapport om uppföljningen av ansvarsfrihetsförfarandet för 2014 beskrivs strategin för att rapportera resultaten av Europa 2020-strategin.

(31)  Yttrande nr 1/2017 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget, punkt 97.

(32)  Tillvägagångssättet förklaras här: http://www.pc.gov.au/research/ongoing/report-on-government-services/2017/approach/performance-measurement

(33)  Se punkt 3.13 ii.

(34)  Verktygslådan är ett komplement till riktlinjerna för bättre lagstiftning som ska tillämpas på konsekvensbedömningar, utvärderingar och kontroller av ändamålsenlighet. Se https://ec.europa.eu/info/better-regulation-guidelines-and-toolbox_sv, s. 287 och s. 290.

(35)  https://www.dss.gov.au/about-the-department/publications-articles/corporate-publications/annual-reports/dss-annual-report-2015-16-0

(36)  https://docs.education.gov.au/documents/department-education-and-training-annual-report-2015-16

(37)  http://www.who.int/about/finances-accountability/evaluation/evaluation-report-nov2016.pdf

(38)  https://ieg.worldbankgroup.org/managementactionrecord

(39)  Kapitel 3 i översiktsrapporten Results and performance of the World Bank Group 2015 (Världsbanksgruppens resultat och prestationer 2015).

(40)  http://www.tbs-sct.gc.ca/pol/doc-eng.aspx?id=31300

(41)  SWD(2015) 111 final, Guidelines on evaluation and fitness checks (Riktlinjer för utvärdering och kontroll av ändamålsenlighet), kapitel VI.

(42)  Konsekvensanalys, vägledning, ytterligare övervakning etc.

(43)  http://www.finance.gov.au/resource-management/pgpa-act/

(44)  En sann och rättvisande bild betyder i det här sammanhanget en tillförlitlig, fullständig och korrekt bild av förhållandena vid generaldirektoratet.

(45)  Vi nämnde också detta förhållande i vårt yttrande nr 1/2017, punkt 95.

(46)  Kommissionen förklarade sitt övergripande politiska ansvar för förvaltningen av EU:s budget i svaret på punkt 21 i vår särskilda rapport nr 27/2016: Kommissionen anser att detta även innefattar ansvarighet för avdelningarnas arbete.

(47)  http://ec.europa.eu/info/files/2015-annual-management-and-performance-report-eu-budget-com-2016-446-final_en, s. 5 och s. 58.

(48)  http://www.rijksbegroting.nl/

(49)  https://www.gov.uk/government/publications

(50)  http://www.worldbank.org/en/results

(51)  http://pdu.worldbankgroup.org/

(52)  https://europa.eu/european-union/documents-publications_sv

(53)  http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special%20report&tab=tab4

(54)  1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning), 1b (Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning), 2 (Hållbar tillväxt: naturresurser), 3 (Säkerhet och medborgarskap), 4 (Europa i världen) och 5 (Administration).

(55)  Helcom är styrande organ för Helsingforskonventionen om skydd av den marina miljön i Östersjöområdet.

(56)  I SR 20/2012 och SR 23/2012.

(57)  Kontaktkommittén är en församling bestående av ordförandena för EU:s nationella revisionsorgan och för revisionsrätten.

(58)  Se även vårt yttrande nr 1/2017 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget (punkterna 90–99): http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=40627

BILAGA 3.1

NÄRMARE UPPGIFTER OM REKOMMENDATIONERNAS STATUS PER RAPPORT

| Nr | SR | Titel | Punkt | Har genomförts fullt ut | Har genomförts i de flesta avseenden | Har genomförts i vissa avseenden | Har inte genomförts | Inte längre relevant | Kunde inte kontrolleras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SR 14/2010 | Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004
  (Naturresurser) | p. 90 första strecksatsen | x | | | | | |
| p. 90 andra strecksatsen | x | | | | | |
| p. 90 tredje strecksatsen | x | | | | | |
| p. 90 fjärde strecksatsen | | x | | | | |
| p. 90 femte strecksatsen | | x | | | | |
| p. 90 sjätte strecksatsen | x | | | | | |
| p. 90 sjunde strecksatsen | x | | | | | |
| p. 90 åttonde strecksatsen | x | | | | | |
| p. 91 | x | | | | | |
| 2 | SR 11/2012 | Direktstöd för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd
  (Naturresurser) | p. 58 | x | | | | | |
| p. 60 | x | | | | | |
| p. 64 | x | | | | | |
| p. 64 | | | x | | | |
| 3 | SR 14/2012 | Tillämpning av EU:s hygienlagstiftning i slakterier i de länder som har anslutit sig till EU sedan 2004
  (Naturresurser) | p. 52 a | x | | | | | |
| p. 52 b | x | | | | | |
| p. 52 c | x | | | | | |
| p. 52 d | x | | | | | |
| p. 53 a | x | | | | | |
| p. 53 b | x | | | | | |
| p. 53 c | x | | | | | |
| p. 53 d | | x | | | | |
| p. 54 a | x | | | | | |
| p. 54 b | | | | x | | |
| p. 54 c | | | | x | | |
| 4 | SR 20/2012 | Är strukturåtgärdsfinansieringen av infrastrukturprojekt för kommunal avfallshantering ändamålsenliga när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s avfallspolitiska mål?
  (Naturresurser) | p. 72 a i | | | | | | x |
| p. 72 a ii | | | | | | x |
| p. 72 a iii | | | | | | x |
| p. 72 b | | | x | | | |
| p. 74 a | | | | | | x |
| p. 74 b | | x | | | | |
| p. 74 c | x | | | | | |
| p. 76 a i | | | | | | x |
| p. 76 a ii | | | | | | x |
| p. 76 a iii | | | | | | x |
| p. 76 b i | x | | | | | |
| p. 76 b ii | | | x | | | |
| p. 77 a | | | | x | | |
| p. 77 b | x | | | | | |
| p. 77 c | x | | | | | |
| p. 77 d | | | | | x | |
| 5 | SR 23/2012 | Har EU:s strukturåtgärder till stöd för återställande av förfallna industri- och militärområden varit framgångsrika?
  (Sammanhållning) | p. 65 a (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 65 b (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 65 c (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 65 a (kommissionen) | | | x | | | |
| p. 65 b (kommissionen) | x | | | | | |
| p. 68 a (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 68 b (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 68 c (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 68 d (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 68 e (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 68 f (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 68 a (kommissionen och medlemsstaterna) | x | | | | | |
| p. 73 a (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 73 b (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 73 c (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 73 d (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 73 e (medlemsstaterna) | | | | | | x |
| p. 73 a (kommissionen) | x | | | | | |
| p. 73 b (kommissionen) | x | | | | | |
| p. 73 e (medlemsstaterna, sista meningen) | | | | x | | |
| 6 | SR 5/2013 | Används EU:s sammanhållningsmedel väl på vägar?
  (Sammanhållning) | p. 55 rekommendation 1 | | | x | | | |
| p. 55 rekommendation 2 a | x | | | | | |
| p. 55 rekommendation 2 b | | x | | | | |
| p. 55 rekommendation 2 c | x | | | | | |
| p. 55 rekommendation 3 | x | | | | | |
| p. 55 rekommendation 4 | | | x | | | |
| 7 | SR 17/2013 | EU:s klimatfinansiering inom ramen för bistånd till tredjeland
  (Externa åtgärder) | p. 69 rekommendation 1 | x | | | | | |
| p. 69 rekommendation 2 | x | | | | | |
| p. 69 rekommendation 3 | | | x | | | |
| p. 69 rekommendation 4 | | x | | | | |
| p. 69 rekommendation 5 | x | | | | | |
| 8 | SR 14/2013 | Europeiska unionens direkta ekonomiska stöd till den palestinska myndigheten
  (Externa åtgärder) | p. 81 a | x | | | | | |
| p. 81 b | x | | | | | |
| p. 81 c | x | | | | | |
| p. 82 a | x | | | | | |
| p. 82 b | x | | | | | |
| p. 83 | | x | | | | |
| p. 84 | | x | | | | |
| p. 85 | | | x | | | |
| 9 | SR 13/2013 | EU:s utvecklingsbistånd till Centralasien
  (Externa åtgärder) | p.87 första strecksatsen | x | | | | | |
| p.87 andra strecksatsen | x | | | | | |
| p.87 tredje strecksatsen | | | x | | | |
| p.87 fjärde strecksatsen | x | | | | | |
| p.87 femte strecksatsen | x | | | | | |
| p.87 sjätte strecksatsen | | x | | | | |
| 10 | SR 9/2013 | EU:s stöd till en god samhällsstyrning i Demokratiska republiken Kongo
  (Externa åtgärder) | p. 94 rekommendation 1 a | x | | | | | |
| p. 94 rekommendation 1 b | | x | | | | |
| p. 94 rekommendation 1 c | | x | | | | |
| p. 94 rekommendation 1 d | | x | | | | |
| p. 94 rekommendation 2 a | x | | | | | |
| p. 94 rekommendation 2 b | x | | | | | |
| p. 94 rekommendation 3 a | x | | | | | |
| p. 94 rekommendation 3 b | | x | | | | |
| p. 94 rekommendation 3 c | x | | | | | |
| p. 94 rekommendation 4 a | | x | | | | |
| p. 94 rekommendation 4 b | | | x | | | |
| p. 94 rekommendation 4 c | x | | | | | |
| 11 | SR 4/2013 | EU:s samarbete med Egypten på området samhällsstyrning
  (Externa åtgärder) | p. 80 a | x | | | | | |
| p. 80 b | x | | | | | |
| p. 80 c | x | | | | | |
| p. 80 d | x | | | | | |
| p. 80 e | x | | | | | |
| p. 81 a | x | | | | | |
| p. 81 b | x | | | | | |
| p. 81 c | x | | | | | |
| p. 82 | x | | | | | |
| 12 | SR 12/2012 | Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik?
  (Övrigt) | p. 107 | | | x | | | |
| p. 108 a | x | | | | | |
| p. 108 b | x | | | | | |
| p. 108 c | | | x | | | |
| p. 108 d | | | | x | | |
| p. 108 e | | x | | | | |
| p. 108 f | x | | | | | |
| p. 108 g | x | | | | | |
| p. 109 a | x | | | | | |
| p. 109 b | x | | | | | |
| p. 109 c | x | | | | | |
| p. 109 d | x | | | | | |
| p. 109 e | | x | | | | |
| p. 109 f | | x | | | | |
| p. 109 g | x | | | | | |
| 13 | SR 2/2013 | Har kommissionen säkerställt ett effektivt genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning?
  (Smart tillväxt för alla) | p. 99 rekommendation 1 andra och tredje strecksatsen | x | | | | | |
| p. 99 rekommendation 1 första och fjärde strecksatsen | x | | | | | |
| p. 99 rekommendation 2 | | x | | | | |
| p. 100 rekommendation 3 första strecksatsen | x | | | | | |
| p. 100 rekommendation 3 andra strecksatsen | x | | | | | |
| p. 101 | x | | | | | |
| p. 102 | x | | | | | |
| p. 103 | x | | | | | |
| p. 104 första delen | | | | x | | |
| p. 104 andra delen | | | | | x | |
| Totalt antal rekommendationer | 131 | 72 | 18 | 12 | 6 | 2 | 21 |

Nr

SR

Titel

Punkt

Har genomförts fullt ut

Har genomförts i de flesta avseenden

Har genomförts i vissa avseenden

Har inte genomförts

Inte längre relevant

Kunde inte kontrolleras

1

SR 14/2010

Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004

(Naturresurser)

p. 90 första strecksatsen

x

p. 90 andra strecksatsen

x

p. 90 tredje strecksatsen

x

p. 90 fjärde strecksatsen

x

p. 90 femte strecksatsen

x

p. 90 sjätte strecksatsen

x

p. 90 sjunde strecksatsen

x

p. 90 åttonde strecksatsen

x

p. 91

x

2

SR 11/2012

Direktstöd för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd

(Naturresurser)

p. 58

x

p. 60

x

p. 64

x

p. 64

x

3

SR 14/2012

Tillämpning av EU:s hygienlagstiftning i slakterier i de länder som har anslutit sig till EU sedan 2004

(Naturresurser)

p. 52 a

x

p. 52 b

x

p. 52 c

x

p. 52 d

x

p. 53 a

x

p. 53 b

x

p. 53 c

x

p. 53 d

x

p. 54 a

x

p. 54 b

x

p. 54 c

x

4

SR 20/2012

Är strukturåtgärdsfinansieringen av infrastrukturprojekt för kommunal avfallshantering ändamålsenliga när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s avfallspolitiska mål?

(Naturresurser)

p. 72 a i

x

p. 72 a ii

x

p. 72 a iii

x

p. 72 b

x

p. 74 a

x

p. 74 b

x

p. 74 c

x

p. 76 a i

x

p. 76 a ii

x

p. 76 a iii

x

p. 76 b i

x

p. 76 b ii

x

p. 77 a

x

p. 77 b

x

p. 77 c

x

p. 77 d

x

5

SR 23/2012

Har EU:s strukturåtgärder till stöd för återställande av förfallna industri- och militärområden varit framgångsrika?

(Sammanhållning)

p. 65 a (medlemsstaterna)

x

p. 65 b (medlemsstaterna)

x

p. 65 c (medlemsstaterna)

x

p. 65 a (kommissionen)

x

p. 65 b (kommissionen)

x

p. 68 a (medlemsstaterna)

x

p. 68 b (medlemsstaterna)

x

p. 68 c (medlemsstaterna)

x

p. 68 d (medlemsstaterna)

x

p. 68 e (medlemsstaterna)

x

p. 68 f (medlemsstaterna)

x

p. 68 a (kommissionen och medlemsstaterna)

x

p. 73 a (medlemsstaterna)

x

p. 73 b (medlemsstaterna)

x

p. 73 c (medlemsstaterna)

x

p. 73 d (medlemsstaterna)

x

p. 73 e (medlemsstaterna)

x

p. 73 a (kommissionen)

x

p. 73 b (kommissionen)

x

p. 73 e (medlemsstaterna, sista meningen)

x

6

SR 5/2013

Används EU:s sammanhållningsmedel väl på vägar?

(Sammanhållning)

p. 55 rekommendation 1

x

p. 55 rekommendation 2 a

x

p. 55 rekommendation 2 b

x

p. 55 rekommendation 2 c

x

p. 55 rekommendation 3

x

p. 55 rekommendation 4

x

7

SR 17/2013

EU:s klimatfinansiering inom ramen för bistånd till tredjeland

(Externa åtgärder)

p. 69 rekommendation 1

x

p. 69 rekommendation 2

x

p. 69 rekommendation 3

x

p. 69 rekommendation 4

x

p. 69 rekommendation 5

x

8

SR 14/2013

Europeiska unionens direkta ekonomiska stöd till den palestinska myndigheten

(Externa åtgärder)

p. 81 a

x

p. 81 b

x

p. 81 c

x

p. 82 a

x

p. 82 b

x

p. 83

x

p. 84

x

p. 85

x

9

SR 13/2013

EU:s utvecklingsbistånd till Centralasien

(Externa åtgärder)

p.87 första strecksatsen

x

p.87 andra strecksatsen

x

p.87 tredje strecksatsen

x

p.87 fjärde strecksatsen

x

p.87 femte strecksatsen

x

p.87 sjätte strecksatsen

x

10

SR 9/2013

EU:s stöd till en god samhällsstyrning i Demokratiska republiken Kongo

(Externa åtgärder)

p. 94 rekommendation 1 a

x

p. 94 rekommendation 1 b

x

p. 94 rekommendation 1 c

x

p. 94 rekommendation 1 d

x

p. 94 rekommendation 2 a

x

p. 94 rekommendation 2 b

x

p. 94 rekommendation 3 a

x

p. 94 rekommendation 3 b

x

p. 94 rekommendation 3 c

x

p. 94 rekommendation 4 a

x

p. 94 rekommendation 4 b

x

p. 94 rekommendation 4 c

x

11

SR 4/2013

EU:s samarbete med Egypten på området samhällsstyrning

(Externa åtgärder)

p. 80 a

x

p. 80 b

x

p. 80 c

x

p. 80 d

x

p. 80 e

x

p. 81 a

x

p. 81 b

x

p. 81 c

x

p. 82

x

12

SR 12/2012

Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik?

(Övrigt)

p. 107

x

p. 108 a

x

p. 108 b

x

p. 108 c

x

p. 108 d

x

p. 108 e

x

p. 108 f

x

p. 108 g

x

p. 109 a

x

p. 109 b

x

p. 109 c

x

p. 109 d

x

p. 109 e

x

p. 109 f

x

p. 109 g

x

13

SR 2/2013

Har kommissionen säkerställt ett effektivt genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning?

(Smart tillväxt för alla)

p. 99 rekommendation 1 andra och tredje strecksatsen

x

p. 99 rekommendation 1 första och fjärde strecksatsen

x

p. 99 rekommendation 2

x

p. 100 rekommendation 3 första strecksatsen

x

p. 100 rekommendation 3 andra strecksatsen

x

p. 101

x

p. 102

x

p. 103

x

p. 104 första delen

x

p. 104 andra delen

x

Totalt antal rekommendationer

131

72

18

12

6

2

21

Kommissionens svar

SR 14/2012:

Svar på punkt 54 c: Kommissionen anser att rekommendationen inte längre är relevant. Åtgärden avslutades under den nuvarande programperioden (2014–2020).

BILAGA 3.2

VIKTIGA FÖRBÄTTRINGAR OCH OLÖSTA BRISTER PER RAPPORT

| Nr | SR | Titel | Förbättringar | Brister |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SR 14/2010 | Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 | Kommissionens förslag om importkontroller har antagits. Det förenklar och förtydligar regelverket. Regler för skärpta kontroller har harmoniserats.
  Nätverket av it-system har förbättrats.
  Vägledningsdokument och utbildningsprogram har tagits fram.
  Den riskbedömningsmodell som används för planeringen av GD Hälsa och livsmedelssäkerhets revisioner har förbättrats.
  Medlemsstaterna vidtar korrigerande åtgärder efter rekommendationer från GD Hälsa och livsmedelssäkerhet.
  EU:s djurskyddsstrategi tas med i internationella överenskommelser om sanitära och fytosanitära åtgärder. | Förhandlingar pågår fortfarande om några internationella överenskommelser om sanitära och fytosanitära åtgärder. Tredjeländer (med några undantag) vill ännu inte erkänna EU som en enhet.
  Den nya EU-förordningen om offentlig kontroll förväntas börja tillämpas i slutet av 2019. Tillämpningslagstiftning har ännu inte antagits.
  Rådet och Europaparlamentet har ännu inte tagit ställning till den artikel i kommissionens förslag där befogenhet att fastställa regler om resultatindikatorer delegeras till kommissionen.
  Kontroll av den specifika avgiften för importkontroller är lågprioriterad inom ramen för de revisioner av import som GD Hälsa och livsmedelssäkerhet gör. |
| 2 | SR 11/2012 | Direktstöd för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd | Krav på målinriktning har införts för frivilligt kopplat stöd. Medlemsstaterna måste nu ange en specifik produktionstyp som motivering till åtgärderna. Kommissionen har inrättat en gemensam övervaknings- och utvärderingsram med specifika regler och indikatorer. | Trots att en del utvärderingsarbete redan har gjorts eller pågår har kommissionen ännu inte gjort en heltäckande utvärdering av systemens effekter. |
| 3 | SR 14/2012 | Tillämpning av EU:s hygienlagstiftning i slakterier i de länder som har anslutit sig till EU sedan 2004 | Det görs regelbundet uppföljningsrevisioner av GD Hälsa och livsmedelssäkerhets rekommendationer till medlemsstaterna.
  Det finns riktlinjer, utbildningar och workshoppar. En elektronisk databas med nationell vägledning om hygienkrav har tagits fram.
  En ram för standardiserade arbetsrutiner har antagits för att förtydliga ansvarsfördelningen mellan GD Hälso- och konsumentfrågor och genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor. | Det finns ingen översiktsrapport om revision/analys av medlemsstaternas fleråriga nationella kontrollplaner. Det finns inga utvärderingsrapporter om trender när det gäller utvecklingen av nationella vägledningar eller deras kvalitet.
  Det saknas statistik om utbildning för livsmedelsföretagare som medlemsstaterna anordnar.
  Effekten av de EU-medel som anslagits till tillämpningen av hygienstandarder och livsmedelssäkerhet har inte utvärderats. |
| 4 | SR 20/2012 | Är strukturåtgärdsfinansieringen av infrastrukturprojekt för kommunal avfallshantering ändamålsenliga när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s avfallspolitiska mål? | Förhandsvillkor säkerställer att det finns avfallshanteringsplaner och kopplar EU-stödet till framsteg. Definitionen av avfallskvantiteter har förbättrats. Det finns vägledning om avfallshanteringsplaner och information delas. Förebyggandet och återanvändningen av avfall har utvecklats. Uttrycket avfallshantering har förtydligats. | Det är inte säkerställt att de åtgärder som beskrivs i avfallshanteringsplaner garanterar att avfall behandlas innan det bortskaffas till deponier och att fokus ligger på infrastrukturer för avfallshantering som behandlar källsorterat avfall. Det är inte säkerställt att systemen och databaserna för avfallsövervakning tillhandahåller tillförlitliga uppgifter. Sänkt stöd tillämpas inte systematiskt. Inga mål för förebyggandet av avfall har fastställts. |
| 5 | SR 23/2012 | Har EU:s strukturåtgärder till stöd för återställande av förfallna industri- och militärområden varit framgångsrika? | En integrerad utvecklingsstrategi för stadsutveckling och stadsförnyelse uppmuntras.
  Återställande och sanering av förfallna områden prioriteras för 2014–2020.
  Det finns definitioner och riktlinjer för tillämpning av principen att förorenaren betalar.
  Det kontrolleras att EU:s regler för statligt stöd efterlevs och mellanliggande betalningar kan ställas in om de inte gör det.
  Ytterligare vägledning har lämnats för att påminna medlemsstaterna om deras skyldighet att fastställa finansieringsunderskottet. | Det finns inga EU-standarder för hur förorenade områden ska definieras och omfattningen av de miljö- och hälsorisker de medför.
  Det finns inga EU-metoder för definitionen av områdesspecifika saneringsstandarder.
  Tillämpningen av återbetalningsklausuler följs inte upp. |
| 6 | SR 5/2013 | Används EU:s sammanhållningsmedel väl på vägar? | År 2014 offentliggjordes en ny handledning om kostnads-nyttoanalys som innehåller en fallstudie av vägprojekt med uppdelade kostnader och huvudorsaker till skillnader i enhetskostnader.
  Huvudprinciperna för kostnads-nyttoanalys anges i rättsakter och anvisningarna är mer detaljerade.
  Ett villkor framtida medfinansiering av större vägprojekt och projekt inom Fonden för ett sammanlänkat Europa är att det har gjorts en kostnads-nyttoanalys med en genomförbarhetsstudie, analys av alternativ, efterfrågeanalys med trafikprognoser och trafikmodeller. Kvaliteten kontrolleras av oberoende experter.
  Bästa praxis i fråga om trafikprognoser delas och medlemsstaterna får specifikt stöd (genom Jaspers). | Beräkningen av enhetskostnader är ännu inte helt klar. Det råder fortfarande osäkerhet om andra projekt än större projekt som helt utformas, väljs ut och genomförs på medlemsstatsnivå. Det finns ingen databas för hela EU med riktvärden för kostnader. |
| 7 | SR 17/2013 | EU:s klimatfinansiering inom ramen för bistånd till tredjeland | Färdplanen för klimatfinansiering har offentliggjorts.
  Kommissionen har gett vägledning för rapportering och föreslagit en metod för att fastställa additionalitet. Åtagandebemyndiganden redovisas.
  En oberoende utvärdering av den globala klimatförändringsalliansen har offentliggjorts.
  Den klimatdiplomatiska handlingsplanen antogs 2015.
  Expertgrupper har inrättats och träffas regelbundet. | Det finns inga uppgifter om huruvida EU:s mål att 20 % av utvecklingsbiståndet ska gå till klimatåtgärder uppfylls.
  Den oberoende utvärderingen innehåll endast en kortfattad bedömning av varför de flesta medlemsstaterna väljer att inte medfinansiera den globala klimatförändringsalliansen. |
| 8 | SR 14/2013 | EU:s direkta ekonomiska stöd till den palestinska myndigheten | Kopplingar har identifierats mellan EU:s och den palestinska myndighetens handlingsplan och EU:s stöd till Palestina.
  EU-stödet planeras på flerårig basis.
  Den resultatinriktade ramen innehåller specifika och tidsbundna indikatorer.
  Konkurrensutsatta upphandlingar användes.
  Det har beslutats att finansieringen av löner och pensioner för tjänstemän i Gaza ska avbrytas.
  Specifika frågor i anslutning till EU:s stöd har diskuterats vid tekniska möten med de israeliska myndigheterna. | Villkorlighet har inte tillämpats systematiskt.
  Ännu har ingen dokumentation om tillämpningen av beslutet om löner och pensioner överlämnats.
  Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har inte utarbetat en detaljerad handlingsplan med de åtgärder som Israel behöver vidta för att EU:s stöd till Palestina ska bli mer ändamålsenligt, och de har inte heller utnyttjat den potentiella möjlighet som ramen för det närmare samarbetet mellan EU och Israel erbjuder. |
| 9 | SR 13/2013 | EU:s utvecklingsbistånd till Centralasien | EU:s värderingar lyfts fram med hjälp av en mer pragmatisk och flexibel metod.
  Antalet sektorer har minskats.
  Det görs uppskattningar av det beräknade personalbehovet (i person-år).
  Villkor för budgetstödet tillämpas. Förvaltningen av offentliga finanser övervakas och korruptionsbekämpningsåtgärder tillämpas.
  Nya program har utarbetats.
  Centrala resultatindikatorer rapporteras och övervakas. | Det saknas rapportering om administrativa kostnader (för personal, utrustning etc.) på regional nivå eller landsnivå.
  Det finns inga rapporter om faktiska och planerade utgifter eller om uppnådda mål på regional nivå. |
| 10 | SR 9/2013 | EU:s stöd till en god samhällsstyrning i Demokratiska republiken Kongo | En bättre programplanering inriktas också på landsbygds- och infrastrukturutveckling.
  Lokala aktörer deltog vid utarbetandet av miljöprogrammet och deras behov tillgodoses.
  Det har förts en politisk dialog.
  EU har återkommande understrukit vikten av att det hålls val i enlighet med konstitutionen.
  Insynen i förvaltningen av naturresurser har ökat.
  Bättre samhällsstyrning, insyn och ansvarighet har haft positiva effekter på bedrägeri och korruption.
  Kommissionen identifierar de största riskerna och föreslår åtgärder som minskar dem.
  Antalet sektorer som EU-stödet riktas till är lägre än föregående period.
  Indikatorerna är vanligen tidsbundna och mer realistiska.
  Ändringar av program dokumenteras.
  Ledare har hållit möten och gjort gemensamma uttalanden. | Kommissionen öronmärker inte bistånd för att stödja valprocessen.
  Den politiska dialogen om president-och parlamentsval är fortfarande ineffektiv.
  Det nationella vägledande programmet har inget specifikt stöd för att stärka den externa revisionsprocessen och de nationella tillsynsmyndigheterna.
  Det saknas väldefinierade indikatorer för korruption. Programmet innehåller ingenting om tillämpningen av korruptionsbekämpningslagar.
  Många viktiga tematiska grupper är inaktiva. De saknar i allmänhet också information om sina uppdrag, mål, strategier, budgetar, ansvar och samordning mellan medlemmar. |
| 11 | SR 4/2013 | EU:s samarbete med Egypten på området samhällsstyrning | Ett begränsat antal prioriteringar för mänskliga rättigheter och demokrati har identifierats och den tillhörande dialogen har återupptagits.
  Anslagen till det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och det civila samhället har ökat.
  Samordning och en lämplig fördelning av anslag mellan olika instrument är säkerställd.
  Med hjälp av en färdplan skräddarsys stödet till det civila samhället, och budgetförordningen tillåter att förfarandet påskyndas.
  Förvaltning av offentliga finanser och korruptionsbekämpning lyfts fram vid möten.
  Villkorlighet har tillämpats: kommissionen har avbrutit budgetstödinsatser i Egypten. | |
| 12 | SR 12/2012 | Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik? | Systemet för europeisk statistik har stärkts.
  Regelverket har ändrats för att erkänna uppförandekodens betydelse.
  Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning deltog i inbördes granskningar som nu är offentliga.
  Det har fastställts riktlinjer och förfaranden för programmet för europeisk statistik. Prioriteringar ses över.
  Framsteg i genomförandet av moderniseringsprojekt rapporteras regelbundet.
  Personalkostnaderna har analyserats för att höja effektiviteten.
  Riktlinjer för upphandling ökar konkurrensen. | Det behövs transparenta och objektiva förfaranden för att rekrytera och avsätta chefer för statistikbyråer.
  Hinder kvarstår för tillgång och ändamålsenlig användning av uppgifter.
  Samordningen av statistik och resurser är en källa till oro.
  Det har inte inrättats en tillsynsfunktion som ska övervaka kontroller och inspektioner. |
| 13 | SR 2/2013 | Har kommissionen säkerställt ett effektivt genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning? | Horisont 2020 har inneburit att kostnadsrapporteringen blivit flexiblare.
  Kraven på sökande har harmoniserats. Förvaltningen av sjunde ramprogrammet via det gemensamma stödcentrumet är enhetligare.
  Integrerade it-arbetsflöden, indikatorer och en gemensam revisionstjänst har införts.
  Regelverket för de gemensamma teknikinitiativen är mer flexibelt. | Europeiska tekniska institutet ingår inte i det gemensamma stödcentrumet och dess regler är inte konsekvent harmoniserade med regelverket för Horisont 2020, vilket är ineffektivt för stödmottagarna.
  Kommissionen har inte genomfört ändamålsenliga åtgärder för att garantera att efterföljaren till finansieringsinstrumentet för riskdelning bidrar med additionalitet. Det bekräftades i november 2016 vid en oberoende utvärdering som pekade på att 28 % av projekten saknade additionalitet, och rekommenderade att tydliga urvalskriterier fastställs för att additionalitet ska garanteras. |

Nr

SR

Titel

Förbättringar

Brister

1

SR 14/2010

Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004

Kommissionens förslag om importkontroller har antagits. Det förenklar och förtydligar regelverket. Regler för skärpta kontroller har harmoniserats.

Nätverket av it-system har förbättrats.

Vägledningsdokument och utbildningsprogram har tagits fram.

Den riskbedömningsmodell som används för planeringen av GD Hälsa och livsmedelssäkerhets revisioner har förbättrats.

Medlemsstaterna vidtar korrigerande åtgärder efter rekommendationer från GD Hälsa och livsmedelssäkerhet.

EU:s djurskyddsstrategi tas med i internationella överenskommelser om sanitära och fytosanitära åtgärder.

Förhandlingar pågår fortfarande om några internationella överenskommelser om sanitära och fytosanitära åtgärder. Tredjeländer (med några undantag) vill ännu inte erkänna EU som en enhet.

Den nya EU-förordningen om offentlig kontroll förväntas börja tillämpas i slutet av 2019. Tillämpningslagstiftning har ännu inte antagits.

Rådet och Europaparlamentet har ännu inte tagit ställning till den artikel i kommissionens förslag där befogenhet att fastställa regler om resultatindikatorer delegeras till kommissionen.

Kontroll av den specifika avgiften för importkontroller är lågprioriterad inom ramen för de revisioner av import som GD Hälsa och livsmedelssäkerhet gör.

2

SR 11/2012

Direktstöd för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd

Krav på målinriktning har införts för frivilligt kopplat stöd. Medlemsstaterna måste nu ange en specifik produktionstyp som motivering till åtgärderna. Kommissionen har inrättat en gemensam övervaknings- och utvärderingsram med specifika regler och indikatorer.

Trots att en del utvärderingsarbete redan har gjorts eller pågår har kommissionen ännu inte gjort en heltäckande utvärdering av systemens effekter.

3

SR 14/2012

Tillämpning av EU:s hygienlagstiftning i slakterier i de länder som har anslutit sig till EU sedan 2004

Det görs regelbundet uppföljningsrevisioner av GD Hälsa och livsmedelssäkerhets rekommendationer till medlemsstaterna.

Det finns riktlinjer, utbildningar och workshoppar. En elektronisk databas med nationell vägledning om hygienkrav har tagits fram.

En ram för standardiserade arbetsrutiner har antagits för att förtydliga ansvarsfördelningen mellan GD Hälso- och konsumentfrågor och genomförandeorganet för konsument-, hälso-, jordbruks- och livsmedelsfrågor.

Det finns ingen översiktsrapport om revision/analys av medlemsstaternas fleråriga nationella kontrollplaner. Det finns inga utvärderingsrapporter om trender när det gäller utvecklingen av nationella vägledningar eller deras kvalitet.

Det saknas statistik om utbildning för livsmedelsföretagare som medlemsstaterna anordnar.

Effekten av de EU-medel som anslagits till tillämpningen av hygienstandarder och livsmedelssäkerhet har inte utvärderats.

4

SR 20/2012

Är strukturåtgärdsfinansieringen av infrastrukturprojekt för kommunal avfallshantering ändamålsenliga när det gäller att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s avfallspolitiska mål?

Förhandsvillkor säkerställer att det finns avfallshanteringsplaner och kopplar EU-stödet till framsteg. Definitionen av avfallskvantiteter har förbättrats. Det finns vägledning om avfallshanteringsplaner och information delas. Förebyggandet och återanvändningen av avfall har utvecklats. Uttrycket avfallshantering har förtydligats.

Det är inte säkerställt att de åtgärder som beskrivs i avfallshanteringsplaner garanterar att avfall behandlas innan det bortskaffas till deponier och att fokus ligger på infrastrukturer för avfallshantering som behandlar källsorterat avfall. Det är inte säkerställt att systemen och databaserna för avfallsövervakning tillhandahåller tillförlitliga uppgifter. Sänkt stöd tillämpas inte systematiskt. Inga mål för förebyggandet av avfall har fastställts.

5

SR 23/2012

Har EU:s strukturåtgärder till stöd för återställande av förfallna industri- och militärområden varit framgångsrika?

En integrerad utvecklingsstrategi för stadsutveckling och stadsförnyelse uppmuntras.

Återställande och sanering av förfallna områden prioriteras för 2014–2020.

Det finns definitioner och riktlinjer för tillämpning av principen att förorenaren betalar.

Det kontrolleras att EU:s regler för statligt stöd efterlevs och mellanliggande betalningar kan ställas in om de inte gör det.

Ytterligare vägledning har lämnats för att påminna medlemsstaterna om deras skyldighet att fastställa finansieringsunderskottet.

Det finns inga EU-standarder för hur förorenade områden ska definieras och omfattningen av de miljö- och hälsorisker de medför.

Det finns inga EU-metoder för definitionen av områdesspecifika saneringsstandarder.

Tillämpningen av återbetalningsklausuler följs inte upp.

6

SR 5/2013

Används EU:s sammanhållningsmedel väl på vägar?

År 2014 offentliggjordes en ny handledning om kostnads-nyttoanalys som innehåller en fallstudie av vägprojekt med uppdelade kostnader och huvudorsaker till skillnader i enhetskostnader.

Huvudprinciperna för kostnads-nyttoanalys anges i rättsakter och anvisningarna är mer detaljerade.

Ett villkor framtida medfinansiering av större vägprojekt och projekt inom Fonden för ett sammanlänkat Europa är att det har gjorts en kostnads-nyttoanalys med en genomförbarhetsstudie, analys av alternativ, efterfrågeanalys med trafikprognoser och trafikmodeller. Kvaliteten kontrolleras av oberoende experter.

Bästa praxis i fråga om trafikprognoser delas och medlemsstaterna får specifikt stöd (genom Jaspers).

Beräkningen av enhetskostnader är ännu inte helt klar. Det råder fortfarande osäkerhet om andra projekt än större projekt som helt utformas, väljs ut och genomförs på medlemsstatsnivå. Det finns ingen databas för hela EU med riktvärden för kostnader.

7

SR 17/2013

EU:s klimatfinansiering inom ramen för bistånd till tredjeland

Färdplanen för klimatfinansiering har offentliggjorts.

Kommissionen har gett vägledning för rapportering och föreslagit en metod för att fastställa additionalitet. Åtagandebemyndiganden redovisas.

En oberoende utvärdering av den globala klimatförändringsalliansen har offentliggjorts.

Den klimatdiplomatiska handlingsplanen antogs 2015.

Expertgrupper har inrättats och träffas regelbundet.

Det finns inga uppgifter om huruvida EU:s mål att 20 % av utvecklingsbiståndet ska gå till klimatåtgärder uppfylls.

Den oberoende utvärderingen innehåll endast en kortfattad bedömning av varför de flesta medlemsstaterna väljer att inte medfinansiera den globala klimatförändringsalliansen.

8

SR 14/2013

EU:s direkta ekonomiska stöd till den palestinska myndigheten

Kopplingar har identifierats mellan EU:s och den palestinska myndighetens handlingsplan och EU:s stöd till Palestina.

EU-stödet planeras på flerårig basis.

Den resultatinriktade ramen innehåller specifika och tidsbundna indikatorer.

Konkurrensutsatta upphandlingar användes.

Det har beslutats att finansieringen av löner och pensioner för tjänstemän i Gaza ska avbrytas.

Specifika frågor i anslutning till EU:s stöd har diskuterats vid tekniska möten med de israeliska myndigheterna.

Villkorlighet har inte tillämpats systematiskt.

Ännu har ingen dokumentation om tillämpningen av beslutet om löner och pensioner överlämnats.

Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har inte utarbetat en detaljerad handlingsplan med de åtgärder som Israel behöver vidta för att EU:s stöd till Palestina ska bli mer ändamålsenligt, och de har inte heller utnyttjat den potentiella möjlighet som ramen för det närmare samarbetet mellan EU och Israel erbjuder.

9

SR 13/2013

EU:s utvecklingsbistånd till Centralasien

EU:s värderingar lyfts fram med hjälp av en mer pragmatisk och flexibel metod.

Antalet sektorer har minskats.

Det görs uppskattningar av det beräknade personalbehovet (i person-år).

Villkor för budgetstödet tillämpas. Förvaltningen av offentliga finanser övervakas och korruptionsbekämpningsåtgärder tillämpas.

Nya program har utarbetats.

Centrala resultatindikatorer rapporteras och övervakas.

Det saknas rapportering om administrativa kostnader (för personal, utrustning etc.) på regional nivå eller landsnivå.

Det finns inga rapporter om faktiska och planerade utgifter eller om uppnådda mål på regional nivå.

10

SR 9/2013

EU:s stöd till en god samhällsstyrning i Demokratiska republiken Kongo

En bättre programplanering inriktas också på landsbygds- och infrastrukturutveckling.

Lokala aktörer deltog vid utarbetandet av miljöprogrammet och deras behov tillgodoses.

Det har förts en politisk dialog.

EU har återkommande understrukit vikten av att det hålls val i enlighet med konstitutionen.

Insynen i förvaltningen av naturresurser har ökat.

Bättre samhällsstyrning, insyn och ansvarighet har haft positiva effekter på bedrägeri och korruption.

Kommissionen identifierar de största riskerna och föreslår åtgärder som minskar dem.

Antalet sektorer som EU-stödet riktas till är lägre än föregående period.

Indikatorerna är vanligen tidsbundna och mer realistiska.

Ändringar av program dokumenteras.

Ledare har hållit möten och gjort gemensamma uttalanden.

Kommissionen öronmärker inte bistånd för att stödja valprocessen.

Den politiska dialogen om president-och parlamentsval är fortfarande ineffektiv.

Det nationella vägledande programmet har inget specifikt stöd för att stärka den externa revisionsprocessen och de nationella tillsynsmyndigheterna.

Det saknas väldefinierade indikatorer för korruption. Programmet innehåller ingenting om tillämpningen av korruptionsbekämpningslagar.

Många viktiga tematiska grupper är inaktiva. De saknar i allmänhet också information om sina uppdrag, mål, strategier, budgetar, ansvar och samordning mellan medlemmar.

11

SR 4/2013

EU:s samarbete med Egypten på området samhällsstyrning

Ett begränsat antal prioriteringar för mänskliga rättigheter och demokrati har identifierats och den tillhörande dialogen har återupptagits.

Anslagen till det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och det civila samhället har ökat.

Samordning och en lämplig fördelning av anslag mellan olika instrument är säkerställd.

Med hjälp av en färdplan skräddarsys stödet till det civila samhället, och budgetförordningen tillåter att förfarandet påskyndas.

Förvaltning av offentliga finanser och korruptionsbekämpning lyfts fram vid möten.

Villkorlighet har tillämpats: kommissionen har avbrutit budgetstödinsatser i Egypten.

12

SR 12/2012

Har kommissionen och Eurostat förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik?

Systemet för europeisk statistik har stärkts.

Regelverket har ändrats för att erkänna uppförandekodens betydelse.

Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning deltog i inbördes granskningar som nu är offentliga.

Det har fastställts riktlinjer och förfaranden för programmet för europeisk statistik. Prioriteringar ses över.

Framsteg i genomförandet av moderniseringsprojekt rapporteras regelbundet.

Personalkostnaderna har analyserats för att höja effektiviteten.

Riktlinjer för upphandling ökar konkurrensen.

Det behövs transparenta och objektiva förfaranden för att rekrytera och avsätta chefer för statistikbyråer.

Hinder kvarstår för tillgång och ändamålsenlig användning av uppgifter.

Samordningen av statistik och resurser är en källa till oro.

Det har inte inrättats en tillsynsfunktion som ska övervaka kontroller och inspektioner.

13

SR 2/2013

Har kommissionen säkerställt ett effektivt genomförande av sjunde ramprogrammet för forskning?

Horisont 2020 har inneburit att kostnadsrapporteringen blivit flexiblare.

Kraven på sökande har harmoniserats. Förvaltningen av sjunde ramprogrammet via det gemensamma stödcentrumet är enhetligare.

Integrerade it-arbetsflöden, indikatorer och en gemensam revisionstjänst har införts.

Regelverket för de gemensamma teknikinitiativen är mer flexibelt.

Europeiska tekniska institutet ingår inte i det gemensamma stödcentrumet och dess regler är inte konsekvent harmoniserade med regelverket för Horisont 2020, vilket är ineffektivt för stödmottagarna.

Kommissionen har inte genomfört ändamålsenliga åtgärder för att garantera att efterföljaren till finansieringsinstrumentet för riskdelning bidrar med additionalitet. Det bekräftades i november 2016 vid en oberoende utvärdering som pekade på att 28 % av projekten saknade additionalitet, och rekommenderade att tydliga urvalskriterier fastställs för att additionalitet ska garanteras.

Kommissionens svar

SR 12/2012:

Det finns en lämplig rättslig ram och nödvändiga skyddsmekanismer för att säkerställa insynen i förfarandena för utnämning och avskedande av Eurostats generaldirektör och för att i detta sammanhang säkerställa fullständig överensstämmelse med principen om oberoende som anges i förordning (EG) nr 223/2009.

Insynen bekräftades nyligen genom förfarandet som gällde tjänsten som generaldirektör för Eurostat vilken öppnades för externa sökande. Esgabs oberoende rapportering om kommissionens (Eurostats) tillämpning av uppförandekoden är dessutom bäst betjänt av att Esgab inte är direkt engagerat i utnämningen av Eurostats generaldirektör. Slutligen är de interinstitutionella förbindelserna mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen väl etablerade, till exempel när det gäller lagstiftningsförfarandet men också genom att hela kommissionen görs ansvarig inför parlamentet. Syftet med den årliga dialog om statistik som anges i förordning (EG) nr 223/2009 är att säkerställa att parlamentet på lämpligt sätt deltar i och informeras om statistiska frågor, bland annat genom att den nyutnämnda generaldirektören för Eurostat framträder inför det relevanta utskottet i parlamentet omedelbart efter utnämningen.

BILAGA 3.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE RESULTATFRÅGOR

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Håller på att genomföras | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | Kommissionen bör göra följande: | | | | | | | |
| Rekommendation 1:

  Effektivisera sin ram för resultatrapportering nästa gång budgetförordningen revideras. | | | X | | | | |
| Rekommendation 2:

  Se till att det finns en sammanfattande översikt i utvärderingsrapporten med all tillgänglig information om uppfyllelsen av Europa 2020-målen så att läsaren får en tydligare överblick över vad som har åstadkommits. | | | X | | | | |
| Rekommendation 3:

  Vidareutveckla sitt resultathanterings- och resultatrapporteringssystem så att kommissionen kan ta ansvar för att den ekonomiska förvaltningen är sund och också för hur EU-budgeten bidrar till att de politiska målen uppnås i generaldirektörernas årliga förklaringar. | | | | X | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Har genomförts fullt ut

Håller på att genomföras

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

Kommissionen bör göra följande:

Rekommendation 1:

Effektivisera sin ram för resultatrapportering nästa gång budgetförordningen revideras.

X

Rekommendation 2:

Se till att det finns en sammanfattande översikt i utvärderingsrapporten med all tillgänglig information om uppfyllelsen av Europa 2020-målen så att läsaren får en tydligare överblick över vad som har åstadkommits.

X

Rekommendation 3:

Vidareutveckla sitt resultathanterings- och resultatrapporteringssystem så att kommissionen kan ta ansvar för att den ekonomiska förvaltningen är sund och också för hur EU-budgeten bidrar till att de politiska målen uppnås i generaldirektörernas årliga förklaringar.

X

---

KAPITEL 4

Intäkter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 4.1-4.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av intäkter | 4.2-4.5 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 4.6 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 4.7 |
| --- | --- |

| Granskning av årliga verksamhetsrapporter och andra delar av internkontrollsystemen | 4.8-4.20 |
| --- | --- |

| Översikt över utestående reservationer avseende BNI, reservationer avseende mervärdesskatt och öppna punkter avseende traditionella egna medel | 4.9 |
| --- | --- |

| Globaliseringens effekt på nationalräkenskaperna enligt ENS 2010 | 4.10-4.13 |
| --- | --- |

| Förvaltningen av traditionella egna medel | 4.14-4.18 |
| --- | --- |

| Kommissionens beräkning av EES-/Efta-bidragen och av medlemsstaternas bidrag efter ikraftträdandet av beslutet om egna medel 2014 | 4.19 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 4.20 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 4.21-4.23 |
| --- | --- |

| Slutsats | 4.21 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 4.22-4.23 |
| --- | --- |

| Bilaga 4.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Intäkter |
| --- | --- |

Bilaga 4.1 –

| Bilaga 4.2 – | Antal utestående reservationer avseende BNI, reservationer avseende mervärdesskatt och öppna punkter avseende traditionella egna medel per medlemsstat per den 31 december 2016 |
| --- | --- |

Bilaga 4.2 –

| Bilaga 4.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Intäkter |
| --- | --- |

Bilaga 4.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för Intäkter, som omfattar egna medel och övriga intäkter.
  Ruta 4.1
  visar intäkternas fördelning 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

4.1.

I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för Intäkter, som omfattar egna medel och övriga intäkter.
  Ruta 4.1
  visar intäkternas fördelning 2016.

Ruta 4.1 –   Intäkter – fördelning 2016

(miljarder euro)

| (miljarder euro) |
| --- |
| |
| Totala intäkter – 2016 (1) | 144,7 |

Image

Totala intäkter – 2016 (1)

144,7

Kort beskrivning av intäkter

| 4.2. | Merparten av intäkterna (91 %) kommer från tre kategorier egna medel: |
| --- | --- |

4.2.

Merparten av intäkterna (91 %) kommer från tre kategorier egna medel:

| — | De egna medel som baseras på

  bruttonationalinkomsten

  (BNI-baserade egna medel) står för 66 % av EU:s intäkter och används till att balansera EU-budgeten när intäkterna från alla andra källor har beräknats. Varje medlemsstat bidrar i proportion till storleken på sin BNI (1). |
| --- | --- |

—

De egna medel som baseras på

  bruttonationalinkomsten

  (BNI-baserade egna medel) står för 66 % av EU:s intäkter och används till att balansera EU-budgeten när intäkterna från alla andra källor har beräknats. Varje medlemsstat bidrar i proportion till storleken på sin BNI (1).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| — | Traditionella egna medel står för 14 % av EU:s intäkter. De utgörs av tullavgifter på importer (20,0  miljarder euro) och sockeravgifter (0,1  miljard euro). Båda uppbärs av medlemsstaterna. Av det totala beloppet går 80 % till EU-budgeten, medan medlemsstaterna behåller resterande 20 % för att täcka uppbördskostnader. |
| --- | --- |

—

Traditionella egna medel står för 14 % av EU:s intäkter. De utgörs av tullavgifter på importer (20,0  miljarder euro) och sockeravgifter (0,1  miljard euro). Båda uppbärs av medlemsstaterna. Av det totala beloppet går 80 % till EU-budgeten, medan medlemsstaterna behåller resterande 20 % för att täcka uppbördskostnader.

| — | De egna medel som baseras på mervärdesskatt (momsbaserade egna medel) står för 11 % av EU:s intäkter. Bidragen till dessa egna medel beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats som tillämpas på medlemsstaternas harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

—

De egna medel som baseras på mervärdesskatt (momsbaserade egna medel) står för 11 % av EU:s intäkter. Bidragen till dessa egna medel beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats som tillämpas på medlemsstaternas harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt.

| 4.3. | Intäkterna innefattar även belopp som kommer från andra källor. De viktigaste av de källorna är bidrag och återbetalningar inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram (5,9  miljarder euro – 4 % av EU:s intäkter) och böter och påföljder (3,1  miljarder euro – 2 % av EU:s intäkter). |
| --- | --- |

4.3.

Intäkterna innefattar även belopp som kommer från andra källor. De viktigaste av de källorna är bidrag och återbetalningar inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram (5,9  miljarder euro – 4 % av EU:s intäkter) och böter och påföljder (3,1  miljarder euro – 2 % av EU:s intäkter).

| 4.4. | Den 1 oktober 2016 trädde ett nytt beslut om systemet för EU:s egna medel (2) i kraft. Eftersom det gäller retroaktivt från den 1 januari 2014 har kommissionen räknat om medlemsstaternas bidrag för 2014 och 2015 i efterhand. Den justerade även deras planerade bidrag för 2016 (3). |
| --- | --- |

4.4.

Den 1 oktober 2016 trädde ett nytt beslut om systemet för EU:s egna medel (2) i kraft. Eftersom det gäller retroaktivt från den 1 januari 2014 har kommissionen räknat om medlemsstaternas bidrag för 2014 och 2015 i efterhand. Den justerade även deras planerade bidrag för 2016 (3).

| 4.5. | Ruta 4.2
  visar hur den nya beräkningen enligt beslutet om egna medel från 2014 påverkade det sammanlagda intäktsbelopp som uppbars för 2014 och 2015.
  Ruta 4.3
  visar effekten av den nya beräkningen på enskilda medlemsstaters sammanlagda bidrag för 2014 och 2015. Omräkningen påverkade inte det totala beloppet för EU:s intäkter. |
| --- | --- |

4.5.

Ruta 4.2
  visar hur den nya beräkningen enligt beslutet om egna medel från 2014 påverkade det sammanlagda intäktsbelopp som uppbars för 2014 och 2015.
  Ruta 4.3
  visar effekten av den nya beräkningen på enskilda medlemsstaters sammanlagda bidrag för 2014 och 2015. Omräkningen påverkade inte det totala beloppet för EU:s intäkter.

Ruta 4.2 –   Effekten av det nya beslutet om egna medel på de belopp som uppbars från olika typer av egna medel för 2014 och 2015

(miljarder euro)

| (miljarder euro) |
| --- |
| |
| Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016. |

Image

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

Ruta 4.3 –   Effekten av det nya beslutet om egna medel på enskilda medlemsstaters bidrag 2014 och 2015

(miljarder euro)

| (miljarder euro) |
| --- |
| |
| Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016. |

Image

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 4.6. | För 2016 och intäkter granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:






  a) | Ett urval på 55 av kommissionens betalningskrav (4) som utformades så att det skulle vara representativt för alla inkomstkällor. |
| --- | --- | --- |

4.6.

För 2016 och intäkter granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:

a)

Ett urval på 55 av kommissionens betalningskrav (4) som utformades så att det skulle vara representativt för alla inkomstkällor.

| b) | Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för budget (GD Budget) och Eurostat innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat. |
| --- | --- |

b)

Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för budget (GD Budget) och Eurostat innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat.

| c) | Kommissionens system för att






  i) | se till att medlemsstaternas BNI-uppgifter är en lämplig beräkningsgrund för egna medel och kommissionens system för att beräkna och uppbära dessa bidrag (5), |
| --- | --- | --- |

c)

Kommissionens system för att

i)

se till att medlemsstaternas BNI-uppgifter är en lämplig beräkningsgrund för egna medel och kommissionens system för att beräkna och uppbära dessa bidrag (5),

| ii) | förvalta traditionella egna medel, inbegripet övervakningen av medlemsstaternas revisioner av tullar efter det att varorna har importerats till EU (revisioner efter klarering), |
| --- | --- |

ii)

förvalta traditionella egna medel, inbegripet övervakningen av medlemsstaternas revisioner av tullar efter det att varorna har importerats till EU (revisioner efter klarering),

| iii) | förvalta böter och påföljder, |
| --- | --- |

iii)

förvalta böter och påföljder,

| iv) | beräkna bidragen från länderna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (6), korrigeringsmekanismerna och de effekter på medlemsstaternas bidrag 2014 och 2015 som blir resultatet av att beslutet om egna medel från 2014 trädde i kraft. |
| --- | --- |

iv)

beräkna bidragen från länderna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (6), korrigeringsmekanismerna och de effekter på medlemsstaternas bidrag 2014 och 2015 som blir resultatet av att beslutet om egna medel från 2014 trädde i kraft.

| d) | Redovisningssystemen för traditionella egna medel (7) inbegripet revisioner efter klarering i tre medlemsstater (Belgien, Bulgarien och Litauen) (8). |
| --- | --- |

d)

Redovisningssystemen för traditionella egna medel (7) inbegripet revisioner efter klarering i tre medlemsstater (Belgien, Bulgarien och Litauen) (8).

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 4.7. | Bilaga 4.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. Ingen av de 55 transaktioner som vi granskade innehöll fel. |
| --- | --- |

4.7.

Bilaga 4.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. Ingen av de 55 transaktioner som vi granskade innehöll fel.

GRANSKNING AV ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTER OCH ANDRA DELAR AV INTERNKONTROLLSYSTEMEN

| 4.8. | Såsom förklaras i punkt 4.6 granskade vi ett antal utvalda system. Kommentarerna nedan påverkar inte vårt övergripande uttalande om EU:s intäkter (se kapitel 1), men de belyser områden där beräkningen och uppbörden av intäkter kan förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

4.8.

Såsom förklaras i punkt 4.6 granskade vi ett antal utvalda system. Kommentarerna nedan påverkar inte vårt övergripande uttalande om EU:s intäkter (se kapitel 1), men de belyser områden där beräkningen och uppbörden av intäkter kan förbättras ytterligare.

Översikt över reservationer avseende BNI och mervärdesskatt samt öppna punkter avseende traditionella egna medel

| 4.9. | När kommissionen upptäcker potentiella fall av bristande efterlevnad av förordningen om egna medel (9) anger den att uppgifterna är öppna och kan komma att ändras. När det gäller BNI eller moms kallas det att man gör en reservation; för traditionella egna medel kallas det att man skapar en öppen punkt. Vid utgången av 2016 fanns två utestående reservationer. Antalet reservationer avseende mervärdesskatt och öppna punkter avseende traditionella egna medel var ungefär samma som tidigare år. Antalet utestående reservationer avseende BNI och mervärdesskatt samt öppna punkter avseende traditionella egna medel per medlemsstat redovisas i
  bilaga 4.2
  . Effekten av dessa reservationer och öppna punkter har ännu inte fastställts och kan leda till att medlemsstaternas bidrag ändras. |
| --- | --- |

4.9.

När kommissionen upptäcker potentiella fall av bristande efterlevnad av förordningen om egna medel (9) anger den att uppgifterna är öppna och kan komma att ändras. När det gäller BNI eller moms kallas det att man gör en reservation; för traditionella egna medel kallas det att man skapar en öppen punkt. Vid utgången av 2016 fanns två utestående reservationer. Antalet reservationer avseende mervärdesskatt och öppna punkter avseende traditionella egna medel var ungefär samma som tidigare år. Antalet utestående reservationer avseende BNI och mervärdesskatt samt öppna punkter avseende traditionella egna medel per medlemsstat redovisas i
  bilaga 4.2
  . Effekten av dessa reservationer och öppna punkter har ännu inte fastställts och kan leda till att medlemsstaternas bidrag ändras.

Globaliseringens effekt på nationalräkenskaperna enligt ENS 2010

| 4.10. | Beslutet om egna medel från 2014 anger att redovisningsramen ENS 2010 (10) ska användas i stället för ENS 95 (11) när BNI sammanställs som grund för egna medel. En viktig skillnad mellan de två ramarna gäller hur forskning och utveckling (FoU) behandlas. Enligt ENS 95 betraktades forskning och utveckling som löpande kostnader och enligt ENS 2010 behandlas det som en investering (12). Multinationella företag kan lätt föra över FoU-tillgångar mellan länder av ekonomiska skäl eller skatteskäl. |
| --- | --- |

4.10.

Beslutet om egna medel från 2014 anger att redovisningsramen ENS 2010 (10) ska användas i stället för ENS 95 (11) när BNI sammanställs som grund för egna medel. En viktig skillnad mellan de två ramarna gäller hur forskning och utveckling (FoU) behandlas. Enligt ENS 95 betraktades forskning och utveckling som löpande kostnader och enligt ENS 2010 behandlas det som en investering (12). Multinationella företag kan lätt föra över FoU-tillgångar mellan länder av ekonomiska skäl eller skatteskäl.

| 4.11. | Vi jämförde prognosen med preliminära BNI-uppgifter för alla medlemsstater. Skillnaderna var i allmänhet inte betydande. Men Irlands rapporterade BNI ökade mycket kraftigt 2015. Det var resultatet av att multinationella företag flyttade FoU-tillgångar till Irland (se
  ruta 4.4
  ). |
| --- | --- |

4.11.

Vi jämförde prognosen med preliminära BNI-uppgifter för alla medlemsstater. Skillnaderna var i allmänhet inte betydande. Men Irlands rapporterade BNI ökade mycket kraftigt 2015. Det var resultatet av att multinationella företag flyttade FoU-tillgångar till Irland (se
  ruta 4.4
  ).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Ruta 4.4 – Överföringar av FoU-tillgångar: effekten på Irlands nationalräkenskaper

I september 2016 informerade Irland kommissionen om att landets BNI hade ökat med 23,9  % (+39,4  miljarder euro) 2015. Ökningen berodde på att ett litet antal multinationella företag hade överfört stora belopp i immateriella tillgångar till Irland. Tillgångarna utgjordes främst av kapitaliserade FoU-kostnader, som bokförs i balansräkningen som produkter som omfattas av immateriella rättigheter. Specifikationerna till sådana produkter används som underlag för kontraktstillverkning i många länder i världen.

När FoU-tillgångar flyttas försvåras sammanställningen av BNI av följande faktorer:

| — | Tillämpningen av kriterierna för vad som är inhemskt. Enligt ENS 2010 ska den output som hänger samman med dessa tillgångar bokföras i det land där den faktiska kontrollen utövas över tillgångarna. |
| --- | --- |

—

Tillämpningen av kriterierna för vad som är inhemskt. Enligt ENS 2010 ska den output som hänger samman med dessa tillgångar bokföras i det land där den faktiska kontrollen utövas över tillgångarna.

| — | Värderingen av tillgångarna. I Irland kontrollerades uppgifterna mot företagens årsredovisningar. |
| --- | --- |

—

Värderingen av tillgångarna. I Irland kontrollerades uppgifterna mot företagens årsredovisningar.

| 4.12. | Kommissionen reagerade snabbt på ökningen i BNI-uppgifterna från Irland och kontrollerade att en rimlig metod hade använts för sammanställningen av Irlands nationalräkenskaper. Kommissionen bad också medlemsstaterna att fylla i en enkät om FoU och andra frågor som gällde multinationell verksamhet. Enligt svaren hade medlemsstaterna tillräcklig information om detta. Resultatet blev att kommissionen endast hade begränsad information om hur dessa frågor hade hanterats när BNI sammanställdes. |
| --- | --- |

4.12.

Kommissionen reagerade snabbt på ökningen i BNI-uppgifterna från Irland och kontrollerade att en rimlig metod hade använts för sammanställningen av Irlands nationalräkenskaper. Kommissionen bad också medlemsstaterna att fylla i en enkät om FoU och andra frågor som gällde multinationell verksamhet. Enligt svaren hade medlemsstaterna tillräcklig information om detta. Resultatet blev att kommissionen endast hade begränsad information om hur dessa frågor hade hanterats när BNI sammanställdes.

| 4.12. | Gemensamt svar på punkterna 4.11, 4.12 och 4.13.

  Denna fråga har hög prioritet och behandlas för närvarande i den pågående kontrollcykeln.


  Kommissionen undersöker för närvarande några fler exempel på detta fenomen. En arbetsgrupp på hög nivå med företrädare för medlemsstaterna har inrättats och en av dess första uppgifter har varit att inrätta ett förfarande för ”tidig varning”. De nationella statistikbyråerna förväntas informera Eurostat så snart de får kännedom om en viktig omstrukturering på nationell nivå och en tillfällig arbetsgrupp av berörda medlemsstater kommer att inrättas för att enas om de aspekter som rör metoder och sammanställning av ärendet.


  Framgången med detta initiativ beror dels på samarbetet mellan de multinationella företagen själva och de nationella statistikbyråerna, dels på samarbetet, i synnerhet när det gäller utbyte av information mellan de nationella statistikbyråerna i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.12.

Denna fråga har hög prioritet och behandlas för närvarande i den pågående kontrollcykeln.

Kommissionen undersöker för närvarande några fler exempel på detta fenomen. En arbetsgrupp på hög nivå med företrädare för medlemsstaterna har inrättats och en av dess första uppgifter har varit att inrätta ett förfarande för ”tidig varning”. De nationella statistikbyråerna förväntas informera Eurostat så snart de får kännedom om en viktig omstrukturering på nationell nivå och en tillfällig arbetsgrupp av berörda medlemsstater kommer att inrättas för att enas om de aspekter som rör metoder och sammanställning av ärendet.

Framgången med detta initiativ beror dels på samarbetet mellan de multinationella företagen själva och de nationella statistikbyråerna, dels på samarbetet, i synnerhet när det gäller utbyte av information mellan de nationella statistikbyråerna i de olika medlemsstaterna.

| 4.13. | Kommissionen kommer därför att behöva göra mer för att ta reda på hur multinationell verksamhet kan inverka på nationalräkenskaperna, både när det gäller metoder och kontroller. Eftersom de BNI-uppgifter som kommer att användas för att beräkna egna medel för perioden från 2010 ännu inte är slutliga (13) kan medlemsstaternas bidrag fortfarande justeras. |
| --- | --- |

4.13.

Kommissionen kommer därför att behöva göra mer för att ta reda på hur multinationell verksamhet kan inverka på nationalräkenskaperna, både när det gäller metoder och kontroller. Eftersom de BNI-uppgifter som kommer att användas för att beräkna egna medel för perioden från 2010 ännu inte är slutliga (13) kan medlemsstaternas bidrag fortfarande justeras.

Förvaltningen av traditionella egna medel

| 4.14. | Alla medlemsstater skickar varje månad en rapport med de tullar och sockeravgifter som de har uppburit (A-räkenskaperna) och varje kvartal en rapport med de fastställda avgifter som inte ingår i A-räkenskaperna (B-räkenskaperna) till kommissionen. |
| --- | --- |

4.14.

Alla medlemsstater skickar varje månad en rapport med de tullar och sockeravgifter som de har uppburit (A-räkenskaperna) och varje kvartal en rapport med de fastställda avgifter som inte ingår i A-räkenskaperna (B-räkenskaperna) till kommissionen.

| 4.15. | Vi granskade uppbörden av traditionella egna medel i Belgien, Bulgarien och Sverige. Vi inriktade vår analys på sammanställningen av A-räkenskaperna, förfarandena för uppbörd av de belopp som bokförts i B-räkenskaperna och revisioner efter klarering (se punkt 4.6). Vi fann inga stora problem i sammanställningen av A-räkenskaper, men konstaterade återkommande brister i förvaltningen av B-räkenskaperna (14). |
| --- | --- |

4.15.

Vi granskade uppbörden av traditionella egna medel i Belgien, Bulgarien och Sverige. Vi inriktade vår analys på sammanställningen av A-räkenskaperna, förfarandena för uppbörd av de belopp som bokförts i B-räkenskaperna och revisioner efter klarering (se punkt 4.6). Vi fann inga stora problem i sammanställningen av A-räkenskaper, men konstaterade återkommande brister i förvaltningen av B-räkenskaperna (14).

| 4.15. | Även om de nationella tullmyndigheterna noggrant måste förvalta sina B-räkenskaper är det uppenbart att det i denna typ av räkenskaper, med en samling problematiska fall, alltid finns en risk för brister. Det är anledningen till att varje inspektion som kommissionen genomför omfattar en granskning av B-räkenskaperna för det tullkontor som inspekteras. Kommissionen kommer att fortsätta att följa upp de brister som revisionsrätten konstaterat med de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Varor kan genomgå tullkontroller efter det att de har tullklarerats för fri omsättning inom EU (i stället för att de kontrolleras när de importeras). Det förfarandet kallas kontroller efter klarering och inbegriper revisioner efter klarering. |
| --- | --- |

4.16.

Varor kan genomgå tullkontroller efter det att de har tullklarerats för fri omsättning inom EU (i stället för att de kontrolleras när de importeras). Det förfarandet kallas kontroller efter klarering och inbegriper revisioner efter klarering.

| 4.17. | Liksom tidigare år (15) konstaterade vi brister i hur medlemsstaterna identifierar och väljer ut de importörer som ska genomgå revision efter klarering och hur dessa revisioner går till. Sverige och Bulgarien hade fastställt sin ram för kontroller efter klarering i enlighet med kommissionens vägledning för tullrevision. Men i Belgien grundades urvalet av revisioner efter klarering på enskilda transaktioners särdrag och inte på företagens riskprofil, och vi konstaterade att man i allmänhet inte utförde några revisioner efter klarering. |
| --- | --- |

4.17.

Liksom tidigare år (15) konstaterade vi brister i hur medlemsstaterna identifierar och väljer ut de importörer som ska genomgå revision efter klarering och hur dessa revisioner går till. Sverige och Bulgarien hade fastställt sin ram för kontroller efter klarering i enlighet med kommissionens vägledning för tullrevision. Men i Belgien grundades urvalet av revisioner efter klarering på enskilda transaktioners särdrag och inte på företagens riskprofil, och vi konstaterade att man i allmänhet inte utförde några revisioner efter klarering.

| 4.17. | Vid sin inspektion av traditionella egna medel rekommenderar kommissionen alltid medlemsstaterna att följa kommissionens vägledning för tullrevision bland annat i utformningen och genomförandet av deras kontroller efter klarering. Kommissionen kommer att fortsätta uppmuntra medlemsstaterna till detta. Avsaknaden av revisioner efter klarering i Belgien följs för närvarande upp med de nationella myndigheterna.

  Kommissionen fortsätter att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att förbättra den gemensamma ramen för riskhantering i samband med tullkontroller när det gäller finansiella risker i enlighet med EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet. Projektgrupper har inrättats för att utveckla EU:s gemensamma riskkriterier och standarder för finansiella risker, och för att undersöka möjligheten att införa ytterligare vägledning om revisioner efter klarering avseende frågor som tas upp av revisionsrätten. Se även svar på punkt 4.18. |
| --- | --- |

4.17.

Kommissionen fortsätter att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att förbättra den gemensamma ramen för riskhantering i samband med tullkontroller när det gäller finansiella risker i enlighet med EU:s strategi och handlingsplan för riskhantering på tullområdet. Projektgrupper har inrättats för att utveckla EU:s gemensamma riskkriterier och standarder för finansiella risker, och för att undersöka möjligheten att införa ytterligare vägledning om revisioner efter klarering avseende frågor som tas upp av revisionsrätten. Se även svar på punkt 4.18.

| 4.18. | I juli 2016 (16) konstaterade kommissionen att sex medlemsstater (17) antingen inte gjorde några revisioner efter klarering eller inte lämnade någon information om de revisionerna (18). Dessa medlemsstater stod för cirka 20 % av alla tullavgifter som uppbars i EU. |
| --- | --- |

4.18.

I juli 2016 (16) konstaterade kommissionen att sex medlemsstater (17) antingen inte gjorde några revisioner efter klarering eller inte lämnade någon information om de revisionerna (18). Dessa medlemsstater stod för cirka 20 % av alla tullavgifter som uppbars i EU.

| 4.18. | Kommissionen ger regelbundet metodologiska klargöranden till samtliga medlemsstater, insisterar på en korrekt och tillförlitlig rapportering och uppmanar vid behov dem att lämna kompletterande information och/eller förtydliga den information som lämnas. Kommissionen kommer att fortsätta att utvärdera medlemsländernas rapporter enligt artikel 6 i förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 och kommer att hos medlemsstaterna inskärpa behovet av att utföra lämpliga kontroller, inbegripet revisioner efter klarering.

  Kommissionen kommer att ta upp de nya frågor som nämns i iakttagelserna 4.17 och 4.18 med medlemsstaterna i samband med det pågående arbete som det hänvisas till i 4.17. |
| --- | --- |

4.18.

Kommissionen kommer att ta upp de nya frågor som nämns i iakttagelserna 4.17 och 4.18 med medlemsstaterna i samband med det pågående arbete som det hänvisas till i 4.17.

Kommissionens beräkning av EES-/Efta-bidragen och av medlemsstaternas bidrag efter ikraftträdandet av beslutet om egna medel från 2014

| 4.19. | Vi fann inga stora problem med omräkningen av medlemsstaternas bidrag med anledning av att beslutet om egna medel från 2014 trädde i kraft. Däremot konstaterade vi mindre fel i beräkningen av EES-/Efta-bidragen för 2016. Felen liknar dem som vi konstaterade förra året. (19) |
| --- | --- |

4.19.

Vi fann inga stora problem med omräkningen av medlemsstaternas bidrag med anledning av att beslutet om egna medel från 2014 trädde i kraft. Däremot konstaterade vi mindre fel i beräkningen av EES-/Efta-bidragen för 2016. Felen liknar dem som vi konstaterade förra året. (19)

| 4.19. | Ett internt kontrollsystem för beräkningen av EES-/Eftabidragen inrättades i april 2017 för att undvika fel i framtida krav. |
| --- | --- |

4.19.

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

| 4.20. | Informationen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 från GD Budget och Eurostat bekräftar våra iakttagelser och slutsatser. Vi noterar att GD Budget hade lämnat en reservation avseende traditionella egna medel som Förenade kungariket inte hade uppburit. Det var resultatet av en utredning som Olaf gjorde av värderingen av import av textilier och skor från Kina. Olaf lämnade sin slutliga rapport och sina rekommendationer i mars 2017. Beloppet för de traditionella egna medel som omfattas av reservationen ska bekräftats av information från Förenade kungariket. |
| --- | --- |

4.20.

Informationen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 från GD Budget och Eurostat bekräftar våra iakttagelser och slutsatser. Vi noterar att GD Budget hade lämnat en reservation avseende traditionella egna medel som Förenade kungariket inte hade uppburit. Det var resultatet av en utredning som Olaf gjorde av värderingen av import av textilier och skor från Kina. Olaf lämnade sin slutliga rapport och sina rekommendationer i mars 2017. Beloppet för de traditionella egna medel som omfattas av reservationen ska bekräftats av information från Förenade kungariket.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsats

| 4.21. | De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i intäkterna inte var väsentlig. Vi anser att de system som gäller intäkter som vi har granskat generellt sett var ändamålsenliga. De nyckelinternkontroller av traditionella egna medel som vi bedömde i några medlemsstater var ändamålsenliga. |
| --- | --- |

4.21.

De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i intäkterna inte var väsentlig. Vi anser att de system som gäller intäkter som vi har granskat generellt sett var ändamålsenliga. De nyckelinternkontroller av traditionella egna medel som vi bedömde i några medlemsstater var ändamålsenliga.

Rekommendationer

| 4.22. | Bilaga 4.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fem rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (20). Kommissionen hade genomfört två rekommendationer fullt ut, medan tre hade genomförts i de flesta avseenden. |
| --- | --- |

4.22.

Bilaga 4.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fem rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (20). Kommissionen hade genomfört två rekommendationer fullt ut, medan tre hade genomförts i de flesta avseenden.

| 4.23. | Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

4.23.

Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande:

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna analysera multinationella verksamheters alla potentiella effekter på beräkningen av BNI och ge medlemsstaterna vägledning om hur de ska hantera dessa verksamheter när de sammanställer nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna analysera multinationella verksamheters alla potentiella effekter på beräkningen av BNI och ge medlemsstaterna vägledning om hur de ska hantera dessa verksamheter när de sammanställer nationalräkenskaperna.

Kommissionen godtar denna rekommendation. Det pågår redan arbete för att uppmuntra medlemsstaterna att prioritera detta arbete och i synnerhet att profilera stora multinationella företag. Kommissionen kommer att erbjuda vägledning och om nödvändigt kommer det att göras förbehåll. Se också det gemensamma svaret på punkterna 4.11, 4.12 och 4.13.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör under den pågående BNI-kontrollcykeln bekräfta att FoU-tillgångarna har bokförts korrekt i medlemsstaternas nationalräkenskaper och vara särskilt uppmärksam på värderingen av FoU-tillgångar och kriterierna för vilka tillgångar som betraktas som inhemska i de fall då multinationella verksamheter har flyttats. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör under den pågående BNI-kontrollcykeln bekräfta att FoU-tillgångarna har bokförts korrekt i medlemsstaternas nationalräkenskaper och vara särskilt uppmärksam på värderingen av FoU-tillgångar och kriterierna för vilka tillgångar som betraktas som inhemska i de fall då multinationella verksamheter har flyttats.

Kommissionen godtar denna rekommendation. FoU ges stor uppmärksamhet i den pågående kontrollcykeln. Genomförandet av de relevanta ENS 2010-reglerna kontrolleras för samtliga medlemsstater i detalj, däribland följderna av globaliseringen.

---

(1)  Den första beräkningen bygger på prognostiserade BNI-uppgifter. Skillnader mellan prognostiserad och slutlig BNI justeras under de efterföljande åren och påverkar fördelningen av egna medel mellan medlemsstaterna men inte det totala belopp som uppbärs.

(2)  Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105).

(3)  Medlemsstaternas bidrag räknades om med hänsyn till följande:

| — | En minskad procentsats på 0,15 % gäller för Tyskland, Nederländerna och Sverige, medan procentsatsen för övriga medlemsstater förblir 0,3 %. |
| --- | --- |

—

En minskad procentsats på 0,15 % gäller för Tyskland, Nederländerna och Sverige, medan procentsatsen för övriga medlemsstater förblir 0,3 %.

| — | Bruttominskningar av de BNI-baserade betalningarna beviljades Österrike, Danmark, Nederländerna och Sverige. |
| --- | --- |

—

Bruttominskningar av de BNI-baserade betalningarna beviljades Österrike, Danmark, Nederländerna och Sverige.

| — | Den andel uppburna traditionella medel som får hållas inne minskades till 20 % (från den tidigare procentsatsen 25 %). |
| --- | --- |

—

Den andel uppburna traditionella medel som får hållas inne minskades till 20 % (från den tidigare procentsatsen 25 %).

| — | Som grund för egna medel beräknas BNI enligt ENS 2010 (tidigare användes ENS 95). Se fotnot 10. |
| --- | --- |

—

Som grund för egna medel beräknas BNI enligt ENS 2010 (tidigare användes ENS 95). Se fotnot 10.

(4)  Ett betalningskrav är ett dokument där kommissionen registrerar de belopp som ska betalas till den.

(5)  Vår utgångspunkt var de överenskomna BNI-uppgifterna och de harmoniserade bedömningsunderlagen från medlemsstaterna. Vi utförde inte någon direkt granskning av den statistik och de uppgifter som kommissionen och medlemsstaterna har tagit fram.

(6)  Island, Liechtenstein och Norge bidrar till EU:s budget inom ramen för EES-avtalet. Schweiz bidrar också till EU:s budget inom ramen för olika avtal.

(7)  Som utgångspunkt för revisionen använde vi uppgifterna i de besökta medlemsstaternas redovisningssystem för traditionella egna medel. Vi kunde inte granska odeklarerad import eller import som hade undgått tullens övervakning.

(8)  Vi valde ut dessa tre medlemsstater på roterande basis med hänsyn till volymen på deras bidrag.

(9)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 av den 26 maj 2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade egna medel och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov (EUT L 168, 7.6.2014, s. 39) och rådets förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 av den 26 maj 2014 om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 29).

(10)  Det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) är den nyaste internationellt kompatibla redovisningsramen i EU. Det används för att göra en systematisk och detaljerad beskrivning av en ekonomi. Se Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

(11)  Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1).

(12)  De ändrade reglerna för nationalräkenskaperna (från ENS 95 till ENS 2010) när det gäller hur forskning och utveckling ska behandlas har lett till en ökning av medlemsstaternas BNI. Enligt en uppskattning som kommissionen nyligen har gjort har BNI i genomsnitt ökat med 2,0 % som ett resultat av de ändrade reglerna.

(13)  Uppgifterna är föremål för revidering under fyra år och preskriberas därefter om kommissionen inte lämnar några reservationer.

(14)  Se punkt 4.18 i årsrapporten för 2015, punkt 4.22 i årsrapporten för 2014, punkt 2.16 i årsrapporten för 2013 och punkterna 2.32 och 2.33 i årsrapporten för 2012.

(15)  Se punkterna 4.15 och 4.16 i årsrapporten för 2015, punkt 4.19 i årsrapporten för 2014, punkt 2.14 i årsrapporten för 2013 och punkt 2.31 i årsrapporten för 2012.

(16)  Vid mötet i rådgivande kommittén för egna medel den 7 juli 2016 presenterade kommissionen information om medlemsstaternas rapporter för 2015 i enlighet med artikel 17.5 i förordningen om egna medel (rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EUT L 130, 31.5.2000, s. 1)).

(17)  Belgien, Estland, Italien, Portugal, Rumänien och Slovenien.

(18)  Vi har i tidigare rapporter rekommenderat att kommissionen förbättrar den vägledning som finns om revisioner efter klarering och uppmanar medlemsstaterna att följa den (se rekommendationerna 3 och 4 i årsrapporten för 2013 och rekommendation 3 i årsrapporten för 2014). Kommissionen har visserligen gjort vissa framsteg på detta område men våra rekommendationer har ännu inte genomförts fullt ut.

(19)  Se punkt 4.20 i årsrapporten för 2015.

(20)  Vi valde 2013 års rapport för årets uppföljning eftersom det sedan den gjordes bör ha gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer i den.

(1)  Beloppet motsvarar inkomsterna i EU:s budget. Beloppen i resultaträkningen presenteras på ett annat sätt, baserat på periodiserad redovisning. Utifrån systemet med periodiserad redovisning anges i resultaträkningen att EU:s intäkter är 146,2 miljarder euro.

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

BILAGA 4.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – INTÄKTER

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| |
| Totalt antal transaktioner | 55 | 55 |
| |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| | | |
| Uppskattad felnivå | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Övre felgräns | 0,0  % | |
| | Undre felgräns | 0,0  % | |

2016

2015

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

55

55

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

0,0  %

0,0  %

Övre felgräns

0,0  %

Undre felgräns

0,0  %

BILAGA 4.2

ANTAL UTESTÅENDE RESERVATIONER AVSEENDE BNI, RESERVATIONER AVSEENDE MERVÄRDESSKATT OCH ÖPPNA PUNKTER AVSEENDE TRADITIONELLA EGNA MEDEL PER MEDLEMSSTAT PER DEN 31 DECEMBER 2016

| Medlemsstat | Reservationer avseende BNI (situationen den 31 december 2016) | Reservationer avseende moms (situationen den 31 december 2016) | ”Öppna punkter” avseende traditionella egna medel (situationen den 31 december 2016) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 0 | 4 | 29 |
| Bulgarien | 0 | 2 | 4 |
| Tjeckien | 0 | 0 | 6 |
| Danmark | 0 | 3 | 19 |
| Tyskland | 0 | 8 | 8 |
| Estland | 0 | 1 | 2 |
| Irland | 0 | 12 | 12 |
| Grekland | 2 | 8 | 26 |
| Spanien | 0 | 1 | 26 |
| Frankrike | 0 | 5 | 26 |
| Kroatien | 0 | 1 | 0 |
| Italien | 0 | 4 | 18 |
| Cypern | 0 | 1 | 5 |
| Lettland | 0 | 2 | 2 |
| Litauen | 0 | 0 | 0 |
| Luxemburg | 0 | 10 | 1 |
| Ungern | 0 | 1 | 8 |
| Malta | 0 | 0 | 2 |
| Nederländerna | 0 | 5 | 46 |
| Österrike | 0 | 10 | 6 |
| Polen | 0 | 4 | 8 |
| Portugal | 0 | 0 | 20 |
| Rumänien | 0 | 2 | 16 |
| Slovenien | 0 | 0 | 4 |
| Slovakien | 0 | 0 | 2 |
| Finland | 0 | 4 | 10 |
| Sverige | 0 | 3 | 7 |
| Förenade kungariket | 0 | 4 | 22 |
| TOTALT 31.12.2016 | 2 | 95 | 335 |
| TOTALT 31.12.2015 | 55 | 85 | 325 |
| De processpecifika BNI-reservationerna ingår inte i tabellen.

  Källa: Europeiska revisionsrätten. |

Medlemsstat

Reservationer avseende BNI (situationen den 31 december 2016)

Reservationer avseende moms (situationen den 31 december 2016)

”Öppna punkter” avseende traditionella egna medel (situationen den 31 december 2016)

Belgien

0

4

29

Bulgarien

0

2

4

Tjeckien

0

0

6

Danmark

0

3

19

Tyskland

0

8

8

Estland

0

1

2

Irland

0

12

12

Grekland

2

8

26

Spanien

0

1

26

Frankrike

0

5

26

Kroatien

0

1

0

Italien

0

4

18

Cypern

0

1

5

Lettland

0

2

2

Litauen

0

0

0

Luxemburg

0

10

1

Ungern

0

1

8

Malta

0

0

2

Nederländerna

0

5

46

Österrike

0

10

6

Polen

0

4

8

Portugal

0

0

20

Rumänien

0

2

16

Slovenien

0

0

4

Slovakien

0

0

2

Finland

0

4

10

Sverige

0

3

7

Förenade kungariket

0

4

22

TOTALT 31.12.2016

2

95

335

TOTALT 31.12.2015

55

85

325

De processpecifika BNI-reservationerna ingår inte i tabellen.

Källa: Europeiska revisionsrätten.

BILAGA 4.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – INTÄKTER

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | Rekommendation 1:

  Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att ytterligare klargöra de metoder de använder för att sammanställa uppgifter om den dolda ekonomin och främja harmonisering mellan medlemsstaterna på området. | X | | | | | | |
| Rekommendation 2:

  Kommissionen bör införa och noggrant övervaka en detaljerad åtgärdsplan med tydliga milstolpar för att komma till rätta med problemen i sammanställningen av de grekiska nationalräkenskaperna. | X | | | | | | |
| Rekommendation 3:

  Kommissionen bör fastställa minimistandarder för riskanalyser vid tullens revisioner efter klarering, där man även utgår från de uppgifter som finns i de befintliga importdatabaserna, så att medlemsstaterna lättare kan rikta in sig på högriskimportörer. | | X | | | | | |
| Rekommendation 4:

  Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att använda den vägledning som finns och övervaka genomförandet av medlemsstaternas revisioner efter klarering. | | X | | | | | Kommissionen kommer att fortsätta att utvärdera medlemsländernas rapporter enligt artikel 6 i förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 och kommer att hos medlemsstaterna inskärpa behovet av att utföra lämpliga kontroller, inbegripet revisioner efter klarering. Vid sina inspektioner av traditionella egna medel rekommenderar kommissionen alltid medlemsstaterna att följa kommissionens vägledning för tullrevision. Vid sina inspektioner under 2017 har kommissionen begärt att medlemsstaterna ska bekräfta att de använder vägledningen i utarbetandet och genomförandet av sina kontroller efter klarering. I rekommendationen talas det om en fortlöpande process som kommissionen håller på att driva. |
| 2013 | Rekommendation 5:

  Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att använda A- och B-räkenskaperna korrekt och att se till att de bevisligen är fullständiga och korrekta. | | X | | | | | Enligt den nuvarande rättsliga ramen är det medlemsstaternas ansvar att utföra kontrollerna. Vid sina inspektioner uppmuntrar kommissionen medlemsstaterna att använda A- och B-räkenskaperna på ett korrekt sätt, och kommer att fortsätta att göra detta. Den kommer att fortsätta att granska användningen av A- och B-räkenskaperna i samband med sina inspektioner och kommer att uppmana medlemsstaterna att se till att de är fullständiga och korrekta. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

Rekommendation 1:

Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att ytterligare klargöra de metoder de använder för att sammanställa uppgifter om den dolda ekonomin och främja harmonisering mellan medlemsstaterna på området.

X

Rekommendation 2:

Kommissionen bör införa och noggrant övervaka en detaljerad åtgärdsplan med tydliga milstolpar för att komma till rätta med problemen i sammanställningen av de grekiska nationalräkenskaperna.

X

Rekommendation 3:

Kommissionen bör fastställa minimistandarder för riskanalyser vid tullens revisioner efter klarering, där man även utgår från de uppgifter som finns i de befintliga importdatabaserna, så att medlemsstaterna lättare kan rikta in sig på högriskimportörer.

X

Rekommendation 4:

Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att använda den vägledning som finns och övervaka genomförandet av medlemsstaternas revisioner efter klarering.

X

Kommissionen kommer att fortsätta att utvärdera medlemsländernas rapporter enligt artikel 6 i förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 och kommer att hos medlemsstaterna inskärpa behovet av att utföra lämpliga kontroller, inbegripet revisioner efter klarering. Vid sina inspektioner av traditionella egna medel rekommenderar kommissionen alltid medlemsstaterna att följa kommissionens vägledning för tullrevision. Vid sina inspektioner under 2017 har kommissionen begärt att medlemsstaterna ska bekräfta att de använder vägledningen i utarbetandet och genomförandet av sina kontroller efter klarering. I rekommendationen talas det om en fortlöpande process som kommissionen håller på att driva.

2013

Rekommendation 5:

Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att använda A- och B-räkenskaperna korrekt och att se till att de bevisligen är fullständiga och korrekta.

X

Enligt den nuvarande rättsliga ramen är det medlemsstaternas ansvar att utföra kontrollerna. Vid sina inspektioner uppmuntrar kommissionen medlemsstaterna att använda A- och B-räkenskaperna på ett korrekt sätt, och kommer att fortsätta att göra detta. Den kommer att fortsätta att granska användningen av A- och B-räkenskaperna i samband med sina inspektioner och kommer att uppmana medlemsstaterna att se till att de är fullständiga och korrekta.

---

KAPITEL 5

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 5.1–5.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 5.2–5.5 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 5.6 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernas korrekthet | 5.7–5.27 |
| --- | --- |

| Den vanligaste källan till kvantifierbara fel är ersättning av icke stödberättigande kostnader som stödmottagare redovisat | 5.9–5.11 |
| --- | --- |

| Merparten av de icke kvantifierbara felen gällde forsknings- och innovationsprojekt | 5.12 |
| --- | --- |

| Horisont 2020: fortsatt förenkling men ytterligare ansträngningar krävs | 5.13–5.19 |
| --- | --- |

| De årliga verksamhetsrapporterna bekräftade våra resultat och slutsatser, men vi konstaterade att de presenterade felprocentsatser och riskbelopp på olika sätt | 5.20–5.23 |
| --- | --- |

| Den gemensamma revisionstjänsten: stora ansträngningar krävs för att förbättra planerings-, övervaknings- och rapporteringsprocesserna för Horisont 2020 | 5.24–5.27 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 5.28–5.31 |
| --- | --- |

| Slutsats | 5.28–5.29 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 5.30–5.31 |
| --- | --- |

| Del 2 — Resultatproblem i forsknings- och innovationsprojekt | 5.32–5.35 |
| --- | --- |

| Merparten av projekten uppnådde den förväntade outputen och de förväntade resultaten | 5.34–5.35 |
| --- | --- |

| Bilaga 5.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

Bilaga 5.1 –

| Bilaga 5.2 – | Översikt över fel med en inverkan på minst 20 % – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

Bilaga 5.2 –

| Bilaga 5.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

Bilaga 5.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 5.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för underrubriken Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 5.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna underrubrik 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

5.1.

I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för underrubriken Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 5.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna underrubrik 2016.

Ruta 5.1 –   Underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning – Fördelning 2016

(miljarder euro)

Image

| Totala betalningar för året | 18,5 |
| --- | --- |
| - förskott
   (18) | 12,2 |
| + regleringar av förskott
   (18) | 8,9 |
| Granskad population totalt | 15,2 |

Totala betalningar för året

18,5

- förskott
   (18)

12,2

- regleringar av förskott
   (18)

8,9

Granskad population totalt

15,2

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Kort beskrivning av Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 5.2. | De politiska målen under denna underrubrik är bland annat att förbättra forskning och innovation, främja utbildningssystem och sysselsättning, garantera en inre e-marknad, främja förnybar energi och energieffektivitet, modernisera transportsektorn och förbättra företagsklimatet, framför allt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.2.

De politiska målen under denna underrubrik är bland annat att förbättra forskning och innovation, främja utbildningssystem och sysselsättning, garantera en inre e-marknad, främja förnybar energi och energieffektivitet, modernisera transportsektorn och förbättra företagsklimatet, framför allt för små och medelstora företag.

| 5.3. | Forskning och innovation står för 59 % av utgifterna, genom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling 2007–2013 (sjunde ramprogrammet för forskning) och Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation 2014–2020 (Horisont 2020). |
| --- | --- |

5.3.

Forskning och innovation står för 59 % av utgifterna, genom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling 2007–2013 (sjunde ramprogrammet för forskning) och Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation 2014–2020 (Horisont 2020).

| 5.4. | Merparten av kostnaderna är bidrag till offentliga eller privata stödmottagare som deltar i projekt. Kommissionen betalar ut förskott till stödmottagare när en bidragsöverenskommelse eller ett finansieringsbeslut har undertecknats. Kommissionen ersätter de kostnader som EU finansierar och som stödmottagarna rapporterar och drar av de förskott som den har betalat. |
| --- | --- |

5.4.

Merparten av kostnaderna är bidrag till offentliga eller privata stödmottagare som deltar i projekt. Kommissionen betalar ut förskott till stödmottagare när en bidragsöverenskommelse eller ett finansieringsbeslut har undertecknats. Kommissionen ersätter de kostnader som EU finansierar och som stödmottagarna rapporterar och drar av de förskott som den har betalat.

| 5.5. | Den största risken när det gäller transaktionernas korrekthet är att stödmottagarna redovisar icke stödberättigande kostnader som varken upptäcks eller korrigeras innan kommissionen ersätter dem. Denna risk är särskilt hög när det gäller sjunde ramprogrammet för forskning, som har komplexa stödregler som ofta misstolkas av stödmottagare (särskilt av dem som är mindre bekanta med reglerna, såsom små och medelstora företag, förstagångsdeltagare och enheter utanför EU). |
| --- | --- |

5.5.

Den största risken när det gäller transaktionernas korrekthet är att stödmottagarna redovisar icke stödberättigande kostnader som varken upptäcks eller korrigeras innan kommissionen ersätter dem. Denna risk är särskilt hög när det gäller sjunde ramprogrammet för forskning, som har komplexa stödregler som ofta misstolkas av stödmottagare (särskilt av dem som är mindre bekanta med reglerna, såsom små och medelstora företag, förstagångsdeltagare och enheter utanför EU).

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 5.6. | För 2016 och Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande: |
| --- | --- |

5.6.

För 2016 och Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:

| a) | Ett urval av 150 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna underrubrik. Det bestod av 92 transaktioner avseende forskning och innovation (79 avseende sjunde ramprogrammet för forskning och 13 avseende Horisont 2020) och 58 transaktioner avseende andra program och aktiviteter. |
| --- | --- |

a)

Ett urval av 150 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna underrubrik. Det bestod av 92 transaktioner avseende forskning och innovation (79 avseende sjunde ramprogrammet för forskning och 13 avseende Horisont 2020) och 58 transaktioner avseende andra program och aktiviteter.

| b) | Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för forskning och innovation (GD Forskning och innovation), generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur (GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur) och generaldirektoratet för transport och rörlighet (GD Transport och rörlighet) innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat (1). |
| --- | --- |

b)

Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för forskning och innovation (GD Forskning och innovation), generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur (GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur) och generaldirektoratet för transport och rörlighet (GD Transport och rörlighet) innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat (1).

| c) | Den granskning som kommissionens tjänst för internrevision hade utfört 2016 av kommissionens framsteg i genomförandet av sina efterhandsrevisioner av utgifter för forskning och innovation. |
| --- | --- |

c)

Den granskning som kommissionens tjänst för internrevision hade utfört 2016 av kommissionens framsteg i genomförandet av sina efterhandsrevisioner av utgifter för forskning och innovation.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

DEL 1 — TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 5.7. | Bilaga 5.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 74 (49 %) av de 150 transaktioner som vi granskade innehöll fel. På grundval av de 48 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 4,1  % (2). |
| --- | --- |

5.7.

Bilaga 5.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 74 (49 %) av de 150 transaktioner som vi granskade innehöll fel. På grundval av de 48 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 4,1  % (2).

| 5.7. | Den uppskattade felnivå som rapporteras av revisionsrätten är en indikator på hur effektivt EU:s utgifter genomförs. Kommissionen har dock en flerårig kontrollstrategi. Utifrån denna beräknar dess avdelningar en kvarstående felprocent, som tar hänsyn till återkrav, korrigeringar och effekterna av alla kontroller och revisioner som de genomfört under programmets genomförande. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Ruta 5.2
  visar fördelningen av den övergripande felnivån enligt vår uppskattning för 2016. Vi upptäckte kvantifierbara fel som hör samman med icke stödberättigande kostnader i 37 av de 92 transaktionerna avseende forskning och innovation i urvalet, vilka står för nästan 90 % av den uppskattade felnivån för Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning 2016. |
| --- | --- |

5.8.

Ruta 5.2
  visar fördelningen av den övergripande felnivån enligt vår uppskattning för 2016. Vi upptäckte kvantifierbara fel som hör samman med icke stödberättigande kostnader i 37 av de 92 transaktionerna avseende forskning och innovation i urvalet, vilka står för nästan 90 % av den uppskattade felnivån för Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning 2016.

Ruta 5.2 –   De flesta fel inträffade i forsknings- och innovationsprojekt

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Den vanligaste källan till kvantifierbara fel är ersättning för icke stödberättigande kostnader som stödmottagare redovisat

| 5.9. | Sex av de kvantifierade felen översteg 20 % av transaktionsvärdet (se
  bilaga 5.2
  ). Alla dessa sex fall gällde icke stödberättigande personalkostnader som redovisats av stödmottagare i projekt inom sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

5.9.

Sex av de kvantifierade felen översteg 20 % av transaktionsvärdet (se
  bilaga 5.2
  ). Alla dessa sex fall gällde icke stödberättigande personalkostnader som redovisats av stödmottagare i projekt inom sjunde ramprogrammet för forskning.

| 5.9. | Gemensamt svar på punkterna 5.9 och 5.10

  I forsknings- och innovationsprojekt står personalkostnader för en stor del av kostnaderna för projektet. För att ta hänsyn till skillnaderna i kostnadsstruktur i det europeiska forskningslandskapet har ett medvetet politiskt val gjorts för att ersätta dessa kostnadskategorier på grundval av verkliga kostnader snarare än enhetskostnader eller schablonbelopp. Detta förklarar varför de är utsatta för fel, vilket återspeglas i ruta 5.2. Horisont 2020 har utformats för att så långt som möjligt eliminera dessa felkällor genom införande av en rad förenklingar (se punkt 5.12 nedan). |
| --- | --- |

5.9.

I forsknings- och innovationsprojekt står personalkostnader för en stor del av kostnaderna för projektet. För att ta hänsyn till skillnaderna i kostnadsstruktur i det europeiska forskningslandskapet har ett medvetet politiskt val gjorts för att ersätta dessa kostnadskategorier på grundval av verkliga kostnader snarare än enhetskostnader eller schablonbelopp. Detta förklarar varför de är utsatta för fel, vilket återspeglas i ruta 5.2. Horisont 2020 har utformats för att så långt som möjligt eliminera dessa felkällor genom införande av en rad förenklingar (se punkt 5.12 nedan).

| 5.10. | Av de 58 transaktionerna i urvalet för andra program och verksamheter upptäckte vi kvantifierbara fel i åtta. Felen gällde stödmottagares överträdelser av reglerna för stödberättigande, till exempel felaktigt beräknade personalkostnader och redovisning av antingen kostnader utan verifierande underlag eller kostnader som uppkommit utanför kostnadsredovisningsperioden (3). |
| --- | --- |

5.10.

Av de 58 transaktionerna i urvalet för andra program och verksamheter upptäckte vi kvantifierbara fel i åtta. Felen gällde stödmottagares överträdelser av reglerna för stödberättigande, till exempel felaktigt beräknade personalkostnader och redovisning av antingen kostnader utan verifierande underlag eller kostnader som uppkommit utanför kostnadsredovisningsperioden (3).

| 5.11. | I 19 fall där kvantifierbara fel hade begåtts av stödmottagare hade kommissionen eller de oberoende revisorerna (4) tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de godkände utgifterna. Om kommissionen eller de oberoende revisorerna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 1,2  procentenheter lägre (5). |
| --- | --- |

5.11.

I 19 fall där kvantifierbara fel hade begåtts av stödmottagare hade kommissionen eller de oberoende revisorerna (4) tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de godkände utgifterna. Om kommissionen eller de oberoende revisorerna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 1,2  procentenheter lägre (5).

| 5.11. | Kommissionen har ett sunt system för förhandskontroller, däribland detaljerade automatiska checklistor, skriftlig vägledning och fortbildning. Det är en ständig utmaning att förbättra detta system utan att ålägga stödmottagarna ytterligare administrativ börda, samtidigt som man säkerställer att utbetalningar omgående görs till forskare. Revisionsrättens rön har använts och kommer att användas till att göra ytterligare förbättringar av förhandskontrollerna.

  Ett välkänt problem som tagits upp i tidigare rapporter gäller oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för ersättningsanspråk, vilket utgör 15 av de 19 mål som nämns av revisionsrätten. För att följa upp revisionsrättens rekommendationer har kommissionen anordnat en rad möten med inriktning på stödmottagare och oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för att öka medvetenheten om de vanligaste felen. Dessutom har återkoppling lämnats till de revisorer som utfärdat revisionsintyg men som har begått misstag, och en mer anpassad mall för revisionsintyg har införts i Horisont 2020. På forskningsområdet uppskattas revisionsintyg minska felnivån med 50 % jämfört med de ersättningsanspråk som inte omfattas av revisionsintyg. Även om det medges att inte varje fel kan upptäckas genom revisionsintyg, utgör de ett viktigt verktyg för att minska den samlade felnivån. |
| --- | --- |

5.11.

Ett välkänt problem som tagits upp i tidigare rapporter gäller oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för ersättningsanspråk, vilket utgör 15 av de 19 mål som nämns av revisionsrätten. För att följa upp revisionsrättens rekommendationer har kommissionen anordnat en rad möten med inriktning på stödmottagare och oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för att öka medvetenheten om de vanligaste felen. Dessutom har återkoppling lämnats till de revisorer som utfärdat revisionsintyg men som har begått misstag, och en mer anpassad mall för revisionsintyg har införts i Horisont 2020. På forskningsområdet uppskattas revisionsintyg minska felnivån med 50 % jämfört med de ersättningsanspråk som inte omfattas av revisionsintyg. Även om det medges att inte varje fel kan upptäckas genom revisionsintyg, utgör de ett viktigt verktyg för att minska den samlade felnivån.

Merparten av de icke kvantifierbara felen gällde forsknings- och innovationsprojekt

| 5.12. | Bland de 150 transaktionerna i urvalet fann vi även 61 icke kvantifierbara fel som gällde bristande efterlevnad av finansieringsreglerna (6). Dessa fall rörde mestadels forsknings- och innovationsprojekt och hängde främst samman med brister i stödmottagarnas tidsregistreringssystem och förseningar i projektsamordnarens fördelning av EU:s bidrag till de övriga projektdeltagarna. Även om det i en del fall fanns förklarliga skäl till förseningen kan sådana förseningar i överföringen av EU-bidraget få allvarliga finansiella konsekvenser för stödmottagarna, särskilt små och medelstora företag (7). |
| --- | --- |

5.12.

Bland de 150 transaktionerna i urvalet fann vi även 61 icke kvantifierbara fel som gällde bristande efterlevnad av finansieringsreglerna (6). Dessa fall rörde mestadels forsknings- och innovationsprojekt och hängde främst samman med brister i stödmottagarnas tidsregistreringssystem och förseningar i projektsamordnarens fördelning av EU:s bidrag till de övriga projektdeltagarna. Även om det i en del fall fanns förklarliga skäl till förseningen kan sådana förseningar i överföringen av EU-bidraget få allvarliga finansiella konsekvenser för stödmottagarna, särskilt små och medelstora företag (7).

| 5.12. | Kommissionen anser att det är bäst att överföringen av medel mellan konsortiemedlemmar förvaltas inom konsortiet.

  Kommissionen har påmint samordnarna om deras skyldighet att snabbt överföra medel, och om ett fall av försenad fördelning av medel upptäcks, eller om det förekommer klagomål om detta, är kommissionens gängse praxis att tillsammans med projektsamordnarna följa upp skälen till dröjsmålet. |
| --- | --- |

5.12.

Kommissionen har påmint samordnarna om deras skyldighet att snabbt överföra medel, och om ett fall av försenad fördelning av medel upptäcks, eller om det förekommer klagomål om detta, är kommissionens gängse praxis att tillsammans med projektsamordnarna följa upp skälen till dröjsmålet.

Horisont 2020: fortsatt förenkling men ytterligare ansträngningar krävs

| 5.13. | Vi har tidigare konstaterat att Horisont 2020 har enklare finansieringsregler än sjunde ramprogrammet för forskning och att kommissionen har gjort stora ansträngningar för att förenkla administrationen (8). |
| --- | --- |

5.13.

Vi har tidigare konstaterat att Horisont 2020 har enklare finansieringsregler än sjunde ramprogrammet för forskning och att kommissionen har gjort stora ansträngningar för att förenkla administrationen (8).

| 5.14. | Förenkling är viktigt eftersom det minskar den administrativa bördan. Under 2016 föreslog kommissionen ytterligare förenklingsåtgärder: en ny definition av lönetillägg till forskare, anpassning av arbetsprogrammet för Horisont 2020 för 2018–2020, riktat stöd till nystartade företag och innovatörer och ökad användning av enhetsbelopp för att finansiera projekt. Dessa åtgärder innebär en förbättring jämfört med tidigare ramprogram. |
| --- | --- |

5.14.

Förenkling är viktigt eftersom det minskar den administrativa bördan. Under 2016 föreslog kommissionen ytterligare förenklingsåtgärder: en ny definition av lönetillägg till forskare, anpassning av arbetsprogrammet för Horisont 2020 för 2018–2020, riktat stöd till nystartade företag och innovatörer och ökad användning av enhetsbelopp för att finansiera projekt. Dessa åtgärder innebär en förbättring jämfört med tidigare ramprogram.

| 5.15. | Förenklingsåtgärder syftar till att minska risken för rättsosäkerhet och olika behandling av stödmottagare. Detta har varit ett återkommande problem i tidigare ramprogram, och vi anser att den rättsliga ramen kan förenklas ytterligare. |
| --- | --- |

5.15.

Förenklingsåtgärder syftar till att minska risken för rättsosäkerhet och olika behandling av stödmottagare. Detta har varit ett återkommande problem i tidigare ramprogram, och vi anser att den rättsliga ramen kan förenklas ytterligare.

| 5.15. | Förenkling är en kontinuerlig process. Inrättande av det gemensamma stödcentrumet är en viktig åtgärd som syftar till att skapa rättslig säkerhet och enhetlig behandling av stödmottagarna. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Kommissionen offentliggjorde ändrade regler för beräkningen av personalkostnader i juli 2016, men den viktigaste vägledningen (den kommenterade modellbidragsöverenskommelsen) uppdaterades inte förrän i november 2016. De ändrade reglerna innehåller en komplicerad formel som kan användas till att beräkna vissa personalkostnader. Det ökar komplexiteten för stödmottagarna. Vi konstaterade att en korrekt tillämpning av formeln i praktiken till och med kan leda till att stödmottagare redovisar högre kostnader än de faktiskt har haft. |
| --- | --- |

5.16.

Kommissionen offentliggjorde ändrade regler för beräkningen av personalkostnader i juli 2016, men den viktigaste vägledningen (den kommenterade modellbidragsöverenskommelsen) uppdaterades inte förrän i november 2016. De ändrade reglerna innehåller en komplicerad formel som kan användas till att beräkna vissa personalkostnader. Det ökar komplexiteten för stödmottagarna. Vi konstaterade att en korrekt tillämpning av formeln i praktiken till och med kan leda till att stödmottagare redovisar högre kostnader än de faktiskt har haft.

| 5.16. | Den nya möjligheten att beräkna kostnaderna för personal som infördes i Horisont 2020-bidragen avsåg att tillgodose återkommande önskemål från deltagarna, i synnerhet för att göra det lättare för dem att utnyttja sina normala rutiner för kostnadsredovisning. Det finns även ett enkelt alternativ tillgängligt för alla stödmottagare. Dessa beräkningar är föremål för ett kompletterande skydd som innebär att stödmottagarna måste säkerställa att den totalkostnad för personal (per person och år) som anges i bidragen från EU och Euratom följs.

  Kommissionen offentliggjorde den 25 augusti 2016 vanliga frågor och svar på forskningsdeltagarportalen med förklaringar och exempel på hur det nya alternativet för personalkostnader kan tillämpas. |
| --- | --- |

5.16.

Kommissionen offentliggjorde den 25 augusti 2016 vanliga frågor och svar på forskningsdeltagarportalen med förklaringar och exempel på hur det nya alternativet för personalkostnader kan tillämpas.

| 5.17. | Reglerna har även förenklats när det gäller anlitandet av konsulter, som också har varit en källa till fel i sjunde ramprogrammet för forskning (9). Men ändringen av reglerna har resulterat i mindre flexibilitet för stödmottagarna: inom sjunde ramprogrammet för forskning passar både fysiska och juridiska personer in på definitionen av interna konsulter, medan endast fysiska personer kan komma i fråga som interna konsulter inom Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.17.

Reglerna har även förenklats när det gäller anlitandet av konsulter, som också har varit en källa till fel i sjunde ramprogrammet för forskning (9). Men ändringen av reglerna har resulterat i mindre flexibilitet för stödmottagarna: inom sjunde ramprogrammet för forskning passar både fysiska och juridiska personer in på definitionen av interna konsulter, medan endast fysiska personer kan komma i fråga som interna konsulter inom Horisont 2020.

| 5.17. | Kommissionen beslutade att begränsa användningen av konsulter till fysiska personer på grund av erfarenheter under sjunde ramprogrammet. Under sjunde ramprogrammet bedömdes återkommande vissa kostnader för konsulter, som togs upp som direkta personalkostnader, som icke stödberättigande i samband med revisioner.

  Horisont 2020-reglerna om interna konsulter är enklare och mer lättbegripliga. De tar i högre grad hänsyn till medlemsstaternas nationella särdrag. Juridiska personer som tillhandahåller konsulttjänster kan tas upp som kostnader för underleverantörer. |
| --- | --- |

5.17.

Horisont 2020-reglerna om interna konsulter är enklare och mer lättbegripliga. De tar i högre grad hänsyn till medlemsstaternas nationella särdrag. Juridiska personer som tillhandahåller konsulttjänster kan tas upp som kostnader för underleverantörer.

| 5.18. | Den kommenterade modellbidragsöverenskommelsen har utvecklats till ett mycket detaljerat dokument på över 700 sidor. När det gällde två projekt inom Horisont 2020 konstaterade vi att kommissionen hade godkänt bidragsöverenskommelser där vissa av de erfordrade klausulerna antingen saknades eller var felaktigt formulerade, vilket ökar rättsosäkerheten. |
| --- | --- |

5.18.

Den kommenterade modellbidragsöverenskommelsen har utvecklats till ett mycket detaljerat dokument på över 700 sidor. När det gällde två projekt inom Horisont 2020 konstaterade vi att kommissionen hade godkänt bidragsöverenskommelser där vissa av de erfordrade klausulerna antingen saknades eller var felaktigt formulerade, vilket ökar rättsosäkerheten.

| 5.18. | I den kommenterade bidragsöverenskommelsen samlas all nödvändig information om Horisont 2020-bidraget i ett enda dokument. Under sjunde ramprogrammet fanns denna information spridd i flera olika dokument som uppgick till mer än 1 000 sidor. Den kommenterade bidragsöverenskommelsen omfattar 24 olika bidrag. Stödmottagarna behöver dock inte läsa hela dokumentet utan bara hänvisa till artiklar eller delar som är relevanta för deras bidrag.

  Kommissionen medger att det har förekommit några mindre fel i ett fåtal av de första bidragsöverenskommelserna för Horisont 2020. Kommissionen ägnar stor uppmärksamhet åt de praktiska aspekterna i genomförandet av bidragsöverenskommelserna för Horisont 2020 (it-processer, affärsprocesser osv.) och uppdaterar kontinuerligt it-systemen och utbildar sin personal i syfte att undvika felaktigheter vid undertecknandet och genomförandet av bidragsöverenskommelserna. |
| --- | --- |

5.18.

Kommissionen medger att det har förekommit några mindre fel i ett fåtal av de första bidragsöverenskommelserna för Horisont 2020. Kommissionen ägnar stor uppmärksamhet åt de praktiska aspekterna i genomförandet av bidragsöverenskommelserna för Horisont 2020 (it-processer, affärsprocesser osv.) och uppdaterar kontinuerligt it-systemen och utbildar sin personal i syfte att undvika felaktigheter vid undertecknandet och genomförandet av bidragsöverenskommelserna.

| 5.19. | Som vi tidigare har påpekat ingår inte Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) i kommissionens gemensamma förvaltnings- och kontrollram för forsknings- och innovationsutgifter, trots att det genomför projekt med hjälp av medel från Horisont 2020 (10). I vissa fall tillämpar EIT villkor som avviker från reglerna för Horisont 2020. Till exempel får stödmottagarna enligt reglerna för Horisont 2020 använda en valfri oberoende revisor som ska attestera deras redovisade kostnader, medan EIT utser sin egen externa revisor. |
| --- | --- |

5.19.

Som vi tidigare har påpekat ingår inte Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) i kommissionens gemensamma förvaltnings- och kontrollram för forsknings- och innovationsutgifter, trots att det genomför projekt med hjälp av medel från Horisont 2020 (10). I vissa fall tillämpar EIT villkor som avviker från reglerna för Horisont 2020. Till exempel får stödmottagarna enligt reglerna för Horisont 2020 använda en valfri oberoende revisor som ska attestera deras redovisade kostnader, medan EIT utser sin egen externa revisor.

| 5.19. | Bidragsöverenskommelserna mellan EIT och kunskaps- och innovationsgrupper baseras på mallen för bidragsöverenskommelser för Horisont 2020. EIT:s förvaltnings- och kontrollram, som står under tillsyn av kommissionen, säkerställer att dessa regler efterlevs.

  Skyldigheten att lämna in ett intyg över redovisningen ska tillämpas under hela ramprogrammet. Centraliseringen av upphandlingen av revisionsintyg är en praktisk lösning som är lämplig för EIT:s särskilda situation. Den minskar den administrativa bördan för stödmottagarna och kan samtidigt öka graden av säkerhet, i linje med tidigare rekommendationer från revisionsrätten. |
| --- | --- |

5.19.

Skyldigheten att lämna in ett intyg över redovisningen ska tillämpas under hela ramprogrammet. Centraliseringen av upphandlingen av revisionsintyg är en praktisk lösning som är lämplig för EIT:s särskilda situation. Den minskar den administrativa bördan för stödmottagarna och kan samtidigt öka graden av säkerhet, i linje med tidigare rekommendationer från revisionsrätten.

De årliga verksamhetsrapporterna bekräftade våra resultat och slutsatser, men vi konstaterade att de presenterade felprocentsatser och riskbelopp på olika sätt

| 5.20. | De årliga verksamhetsrapporter som vi granskade gav en rättvisande bild av dessa generaldirektorats ekonomiska förvaltning när det gäller de underliggande transaktionernas korrekthet, och den lämnade informationen bekräftade våra resultat och slutsatser. Till exempel innehåller rapporterna från alla generaldirektorat med utgifter för forskning och innovation en reservation om utbetalningar för ersättningsanspråk inom sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

5.20.

De årliga verksamhetsrapporter som vi granskade gav en rättvisande bild av dessa generaldirektorats ekonomiska förvaltning när det gäller de underliggande transaktionernas korrekthet, och den lämnade informationen bekräftade våra resultat och slutsatser. Till exempel innehåller rapporterna från alla generaldirektorat med utgifter för forskning och innovation en reservation om utbetalningar för ersättningsanspråk inom sjunde ramprogrammet för forskning.

| 5.20. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Informationen i de rapporter som vi granskade bekräftade våra resultat och slutsatser, men vi konstaterade att felprocentsatserna för delar av sjunde ramprogrammet för forskning hade beräknats på olika sätt. När det gällde delprogrammens rymd och säkerhet beräknade GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag och GD Migration och inrikes frågor en sammanlagd procentsats för kvarstående fel, medan genomförandeorganet för forskning beräknade specifika kvarstående felprocentsatser för vart och ett av delprogrammen när det gällde den del av budgeten för samma delprogram som delegerats till det. |
| --- | --- |

5.21.

Informationen i de rapporter som vi granskade bekräftade våra resultat och slutsatser, men vi konstaterade att felprocentsatserna för delar av sjunde ramprogrammet för forskning hade beräknats på olika sätt. När det gällde delprogrammens rymd och säkerhet beräknade GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag och GD Migration och inrikes frågor en sammanlagd procentsats för kvarstående fel, medan genomförandeorganet för forskning beräknade specifika kvarstående felprocentsatser för vart och ett av delprogrammen när det gällde den del av budgeten för samma delprogram som delegerats till det.

| 5.21. | Varje GD eller avdelning har skyldighet att uppskatta kvarstående felprocentsatser i sina årliga verksamhetsrapporter.

  REA förvaltar tre program, vart och ett med sina egna riskegenskaper. Det är därför naturligt att man bedömer varje delprogram olika när man bedömer den kvarstående felprocenten i vart och ett av dem. |
| --- | --- |

5.21.

REA förvaltar tre program, vart och ett med sina egna riskegenskaper. Det är därför naturligt att man bedömer varje delprogram olika när man bedömer den kvarstående felprocenten i vart och ett av dem.

| 5.22. | När det gällde delprogrammen Marie Curie och Forskning till förmån för små och medelstora företag använde kommissionen en felprocent som inte bara grundade sig på resultatet av dess slumpvis utvalda efterhandsrevisioner utan också på resultaten av dess riktade revisioner av de stödmottagare som fått mest finansiering. Vad beträffar delprogrammet Marie Curie ledde detta tillvägagångssätt till en felprocent på 1,2  %, medan felprocenten hade uppgått till 4,1  % om den endast hade baserats på de slumpmässigt utvalda revisionerna. |
| --- | --- |

5.22.

När det gällde delprogrammen Marie Curie och Forskning till förmån för små och medelstora företag använde kommissionen en felprocent som inte bara grundade sig på resultatet av dess slumpvis utvalda efterhandsrevisioner utan också på resultaten av dess riktade revisioner av de stödmottagare som fått mest finansiering. Vad beträffar delprogrammet Marie Curie ledde detta tillvägagångssätt till en felprocent på 1,2  %, medan felprocenten hade uppgått till 4,1  % om den endast hade baserats på de slumpmässigt utvalda revisionerna.

| 5.22. | REA beskrev i sin årliga verksamhetsrapport varför man inkluderade revisioner av större stödmottagare. Omkring 15 % av de högst rankade större stödmottagarna (i fråga om värdet av deras deltagande) står för 80 % av Marie Curie-åtgärderna. Det är följaktligen ytterst relevant att inkludera revisionerna av dessa större stödmottagare vid bedömningen av risken för fel i den totala populationen av bidrag. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Liksom 2014 (11) noterade vi också inkonsekvenser i kommissionens tillvägagångssätt för att beräkna de uppskattade totala riskbeloppen. Vi konstaterade att fyra olika tillvägagångssätt användes när det gällde administrativa utgifter (12). När det gällde driftsutgifter handlade inkonsekvensen om att olika felprocentsatser användes för de delar av budgeten för forskning och innovation som har delegerats till gemensamma företag eller som förvaltas genom finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

5.23.

Liksom 2014 (11) noterade vi också inkonsekvenser i kommissionens tillvägagångssätt för att beräkna de uppskattade totala riskbeloppen. Vi konstaterade att fyra olika tillvägagångssätt användes när det gällde administrativa utgifter (12). När det gällde driftsutgifter handlade inkonsekvensen om att olika felprocentsatser användes för de delar av budgeten för forskning och innovation som har delegerats till gemensamma företag eller som förvaltas genom finansieringsinstrument.

| 5.23. | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att harmonisera presentationen av strategin för stora utgiftsposter, särskilt ramprogrammen. Kommissionen medger dock att det har förekommit vissa inkonsekvenser när det gäller vissa utgiftsposter, såsom administrativa kostnader. Olika tillvägagångssätt kan vara motiverade, men där det är möjligt kommer kommissionen att säkerställa harmonisering i framtiden. |
| --- | --- |

5.23.

Den gemensamma revisionstjänsten: stora ansträngningar krävs för att förbättra planerings-, övervaknings- och rapporteringsprocesserna för Horisont 2020

| 5.24. | Kommissionens efterhandsrevisioner av stödmottagare är en nyckelkontroll av transaktionernas korrekthet. Revisionerna ger viktig input till kommissionens bedömning av transaktionernas korrekthet och utgör grunden för återvinning av medel som har använts till att ersätta icke stödberättigande kostnader. Sedan 2014 har kommissionens gemensamma revisionstjänst för utgifter för forskning och innovation ansvarat för genomförandet av kommissionens strategier för efterhandsrevision av sjunde ramprogrammet för forskning och Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.24.

Kommissionens efterhandsrevisioner av stödmottagare är en nyckelkontroll av transaktionernas korrekthet. Revisionerna ger viktig input till kommissionens bedömning av transaktionernas korrekthet och utgör grunden för återvinning av medel som har använts till att ersätta icke stödberättigande kostnader. Sedan 2014 har kommissionens gemensamma revisionstjänst för utgifter för forskning och innovation ansvarat för genomförandet av kommissionens strategier för efterhandsrevision av sjunde ramprogrammet för forskning och Horisont 2020.

| 5.25. | Under 2016 granskade tjänsten för internrevision de framsteg som den gemensamma revisionstjänsten för forskning och innovation hade gjort för att uppnå målen i kommissionens strategi för efterhandsrevision av sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

5.25.

Under 2016 granskade tjänsten för internrevision de framsteg som den gemensamma revisionstjänsten för forskning och innovation hade gjort för att uppnå målen i kommissionens strategi för efterhandsrevision av sjunde ramprogrammet för forskning.

| 5.25. | Tjänsten för internrevision är en viktig del av kommissionens övergripande kontrollsystem och ger institutionen garantier om att dess interna system fungerar. Den har en flerårig riskbaserad revisionsplan. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Tjänsten för internrevision konstaterade att den gemensamma revisionstjänsten hade nått goda resultat när det gällde att uppnå de strategiska årliga målen för antalet avslutade revisioner 2014 och 2015. Tjänsten för internrevision konstaterade dock att den gemensamma revisionstjänsten måste göra betydande ansträngningar för att förbättra sina interna processer i syfte att nå strategins övergripande mål och vara tillräckligt förberedd på utmaningarna i strategin för efterhandsrevision av Horisont 2020. Tjänsten för internrevision underströk särskilt behovet av att man avslutar revisionerna snabbare och förbättrar de interna processerna för planering, övervakning och rapportering om dem. Den gemensamma revisionstjänsten godtog alla de rekommendationer som tjänsten för internrevision lämnade. |
| --- | --- |

5.26.

Tjänsten för internrevision konstaterade att den gemensamma revisionstjänsten hade nått goda resultat när det gällde att uppnå de strategiska årliga målen för antalet avslutade revisioner 2014 och 2015. Tjänsten för internrevision konstaterade dock att den gemensamma revisionstjänsten måste göra betydande ansträngningar för att förbättra sina interna processer i syfte att nå strategins övergripande mål och vara tillräckligt förberedd på utmaningarna i strategin för efterhandsrevision av Horisont 2020. Tjänsten för internrevision underströk särskilt behovet av att man avslutar revisionerna snabbare och förbättrar de interna processerna för planering, övervakning och rapportering om dem. Den gemensamma revisionstjänsten godtog alla de rekommendationer som tjänsten för internrevision lämnade.

| 5.26. | Den gemensamma revisionstjänsten nådde sina årliga strategiska mål för avslutning av revisioner under 2016. Den gemensamma revisionstjänsten har lämnat en detaljerad handlingsplan som tjänsten för internrevision har ansett vara tillfredsställande för att minska de risker som identifierats. Tjänsten för internrevision planerar en uppföljande granskning under 2018 för att bedöma det faktiska genomförandet av rekommendationerna. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | Vi har tidigare rapporterat att de olika verkställande organen har haft svårt att nå en gemensam ståndpunkt om hur man ska genomföra efterhandsrevisionernas rekommendationer om återkrav av icke stödberättigande kostnader, vilket ökar risken för olika behandling av stödmottagare och rättsosäkerheten (13). Kommissionen skulle till april 2017 ha utarbetat en gemensam strategi för hur de verkställande organen ska agera när det gäller revisionsresultat men har skjutit upp detta till januari 2018. |
| --- | --- |

5.27.

Vi har tidigare rapporterat att de olika verkställande organen har haft svårt att nå en gemensam ståndpunkt om hur man ska genomföra efterhandsrevisionernas rekommendationer om återkrav av icke stödberättigande kostnader, vilket ökar risken för olika behandling av stödmottagare och rättsosäkerheten (13). Kommissionen skulle till april 2017 ha utarbetat en gemensam strategi för hur de verkställande organen ska agera när det gäller revisionsresultat men har skjutit upp detta till januari 2018.

| 5.27. | Kommissionen gör för närvarande betydande samordningsinsatser för att säkerställa att de identifierade riskerna minskas på lämpligt sätt och att behandlingen av stödmottagarna harmoniseras. För att öka effektiviteten kommer det gemensamma stödcentrumet att ta över denna samordning från och med januari 2018, i god tid inför de första revisionerna av Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.27.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsats

| 5.28. | De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i utgifterna för Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning var väsentlig. |
| --- | --- |

5.28.

De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i utgifterna för Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning var väsentlig.

| 5.29. | För denna underrubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 4,1  % (se
  bilaga 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.29.

För denna underrubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 4,1  % (se
  bilaga 5.1
  ).

Rekommendationer

| 5.30. | Bilaga 5.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de tre rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (14). Kommissionen hade genomfört dessa rekommendationer i de flesta avseenden. |
| --- | --- |

5.30.

Bilaga 5.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de tre rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (14). Kommissionen hade genomfört dessa rekommendationer i de flesta avseenden.

| 5.31. | Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

5.31.

Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande:

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör förenkla reglerna och förfarandena för Horisont 2020 ytterligare för att minska rättsosäkerheten och i högre grad beakta de förenklade kostnadsalternativen i den reviderade budgetförordningen, såsom enhetskostnader, enhetsbelopp, schablonsatser och priser. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör förenkla reglerna och förfarandena för Horisont 2020 ytterligare för att minska rättsosäkerheten och i högre grad beakta de förenklade kostnadsalternativen i den reviderade budgetförordningen, såsom enhetskostnader, enhetsbelopp, schablonsatser och priser.

Kommissionen godtar denna rekommendation. Vissa förenklade kostnadsalternativ används redan inom Horisont 2020, och kommissionen kommer kontinuerligt att bedöma hur de kan utökas.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att dess avdelningar beräknar felprocentsatser och totala riskbelopp på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att dess avdelningar beräknar felprocentsatser och totala riskbelopp på ett enhetligt sätt.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

De särskilda omständigheterna för varje GD och utgiftsprogram kan alltid kräva att tillvägagångssättet finjusteras för att beräkna felprocenten. Kommissionen arbetar emellertid kontinuerligt för att öka enhetligheten i dessa beräkningar.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör omgående åtgärda de brister i efterhandsrevisionerna som konstaterats av tjänsten för internrevision genom att avsluta dem snabbare och förbättra de interna processerna för planering, övervakning och rapportering om revisioner. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör omgående åtgärda de brister i efterhandsrevisionerna som konstaterats av tjänsten för internrevision genom att avsluta dem snabbare och förbättra de interna processerna för planering, övervakning och rapportering om revisioner.

Kommissionen godtar rekommendationen och har redan upprättat en handlingsplan som håller på att genomföras.

DEL 2 — RESULTATPROBLEM I FORSKNINGS- OCH INNOVATIONSPROJEKT

| 5.32. | Vi bedömde resultatet för 60 av forsknings- och innovationsprojekten i urvalet (15). I 23 fall hade projekten redan avslutats. Vi bedömde inte direkt kvaliteten på den forskning som bedrivits eller projektens effekt när det gällde att uppnå det politiska målet att förbättra forskning och innovation. |
| --- | --- |

5.32.

Vi bedömde resultatet för 60 av forsknings- och innovationsprojekten i urvalet (15). I 23 fall hade projekten redan avslutats. Vi bedömde inte direkt kvaliteten på den forskning som bedrivits eller projektens effekt när det gällde att uppnå det politiska målet att förbättra forskning och innovation.

| 5.33. | För varje projekt granskade vi den bedömningsrapport som fylls i av kommissionens projektansvarige som en del av kontrollerna innan de redovisade kostnaderna ersätts. Vi kontrollerade huruvida den projektansvarige konstaterade att |
| --- | --- |

5.33.

För varje projekt granskade vi den bedömningsrapport som fylls i av kommissionens projektansvarige som en del av kontrollerna innan de redovisade kostnaderna ersätts. Vi kontrollerade huruvida den projektansvarige konstaterade att

| — | de rapporterade framstegen om output och resultat överensstämde med de mål som angavs i bidragsöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

de rapporterade framstegen om output och resultat överensstämde med de mål som angavs i bidragsöverenskommelsen,

| — | de kostnader som hade påförts projektet var rimliga i förhållande till de rapporterade framstegen, |
| --- | --- |

—

de kostnader som hade påförts projektet var rimliga i förhållande till de rapporterade framstegen,

| — | projektets output och resultat hade spridits i enlighet med kraven i bidragsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

—

projektets output och resultat hade spridits i enlighet med kraven i bidragsöverenskommelsen.

Merparten av projekten uppnådde den förväntade outputen och de förväntade resultaten

| 5.34. | Utifrån kommissionens rapporter konstaterade vi att merparten av projekten uppnådde den förväntade outputen och de förväntade resultaten, och i 12 fall bedömde kommissionen att projekten hade varit exceptionellt framgångsrika. Men kommissionens rapporter visade också att flera projekt hade problem som försämrade deras resultat: |
| --- | --- |

5.34.

Utifrån kommissionens rapporter konstaterade vi att merparten av projekten uppnådde den förväntade outputen och de förväntade resultaten, och i 12 fall bedömde kommissionen att projekten hade varit exceptionellt framgångsrika. Men kommissionens rapporter visade också att flera projekt hade problem som försämrade deras resultat:

| 5.34. | Syftet med övervakningsprocessen är att fastställa var projekten inte är helt framgångsrika och vidta lämpliga åtgärder för att lösa problemet.

  Beroende på situationen kan kommissionen ändra kontraktet (t.ex. om den vetenskapliga utvecklingen har gjort de ursprungliga målen föråldrade), inleda diskussioner med de partner som ingår i projektet för att få tillbaka det på rätt spår, minska utbetalningarna eller säga upp kontraktet. Syftet är att lösa problemet under projekttiden för att säkerställa att spetsforskning produceras i slutet av projektet. |
| --- | --- |

5.34.

Beroende på situationen kan kommissionen ändra kontraktet (t.ex. om den vetenskapliga utvecklingen har gjort de ursprungliga målen föråldrade), inleda diskussioner med de partner som ingår i projektet för att få tillbaka det på rätt spår, minska utbetalningarna eller säga upp kontraktet. Syftet är att lösa problemet under projekttiden för att säkerställa att spetsforskning produceras i slutet av projektet.

| — | I nio fall överensstämde de rapporterade framstegen endast delvis med de mål man hade kommit överens med kommissionen om. |
| --- | --- |

—

I nio fall överensstämde de rapporterade framstegen endast delvis med de mål man hade kommit överens med kommissionen om.

| — | I fyra fall (16) ansåg kommissionen att de redovisade kostnaderna inte var rimliga i förhållande till de framsteg som hade gjorts. |
| --- | --- |

—

I fyra fall (16) ansåg kommissionen att de redovisade kostnaderna inte var rimliga i förhållande till de framsteg som hade gjorts.

| — | I sex fall (17) hade projektens output och resultat endast spridits delvis, och i ett fall hade de inte spridits alls. |
| --- | --- |

—

I sex fall (17) hade projektens output och resultat endast spridits delvis, och i ett fall hade de inte spridits alls.

Det bör noteras att spridningen ofta sker efter att projektet avslutats, till exempel på grund av den tid som krävs för att offentliggöra/registrera ett patent.

| 5.35. | Generellt konstaterade vi att svårigheterna med förvaltningen och samordningen ökade när projekten omfattade ett stort antal deltagare. |
| --- | --- |

5.35.

Generellt konstaterade vi att svårigheterna med förvaltningen och samordningen ökade när projekten omfattade ett stort antal deltagare.

---

(1)  Vi utförde också en begränsad granskning av beräkningen av de felprocentsatser som hade offentliggjorts i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik (GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik), generaldirektoratet för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag (GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag), genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Ercea) och genomförandeorganet för forskning (REA).

(2)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att den uppskattade felnivån i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 2,1 och 6,1 % (den undre respektive övre felgränsen).

(3)  Felen varierade mellan 1 och 20 % av det granskade värdet och gällde projekt inom programmet för transeuropeiska transportnät (två fall), programmet för konkurrenskraft och innovation (två fall), programmet för livslångt lärande (två fall), Fonden för ett sammanlänkat Europa (ett fall) och ett årligt bidrag till Europeiska institutet för innovation och teknik (ett fall).

(4)  I vissa fall, till exempel kostnadsredovisningar för projekt inom sjunde ramprogrammet för forskning med ett EU-bidrag på mer än 375 000 euro, måste oberoende revisorer intyga att de redovisade kostnaderna är stödberättigande.

(5)  Information som fanns i styrkande dokumentation och databaser eller grundades på standardiserade korskontroller och (andra) obligatoriska kontroller.

(6)  25 transaktioner innehöll både kvantifierbara och icke kvantifierbara fel.

(7)  Se även punkterna 8.18 och 8.42 (rekommendation 2) i årsrapporten för 2012 och punkt 8.12 i årsrapporten för 2013.

(8)  Se punkt 5.12 i årsrapporten för 2014.

(9)  Se till exempel punkt 5.13 i årsrapporten för 2015.

(10)  Se punkt 5.23 i årsrapporten för 2015.

(11)  Se punkterna 5.29–5.31 i årsrapporten för 2014.

(12)  Lägsta/högsta felprocentsatser på 0/0,5 %, 0/0,6 %, 0/1,99 % och 0/2 %.

(13)  Se punkt 5.26 i årsrapporten för 2015.

(14)  Vi valde 2013 års rapport för årets uppföljning eftersom det sedan den gjordes bör ha gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer i den.

(15)  Vi bedömde resultatet för projekt för forskningssamverkan som omfattar flera deltagare och undantagna transaktioner, såsom rörlighetsutbetalningar till enskilda forskare.

(16)  I två av dessa fyra fall överensstämde även de rapporterade framstegen endast delvis med målen.

(17)  I ett av dessa sex fall överensstämde även de rapporterade framstegen endast delvis med målen.

(18)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 10 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

BILAGA 5.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – KONKURRENSKRAFT FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| |
| Totalt antal transaktioner | 150 | 150 |
| |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| | | |
| Uppskattad felnivå | 4,1  % | 4,4  % |
| | | |
| | Övre felgräns | 6,1  % | |
| | Undre felgräns | 2,1  % | |

2016

2015

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

150

150

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

4,1  %

4,4  %

Övre felgräns

6,1  %

Undre felgräns

2,1  %

BILAGA 5.2

ÖVERSIKT ÖVER FEL MED EN INVERKAN PÅ MINST 20 % – KONKURRENSKRAFT FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING

Inledning

Med tillämpning av de allmänna revisionsmetoder som beskrivs i
  bilaga 1.1
  granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna omfattningen av oriktigheter inom populationen för denna underrubrik i den fleråriga budgetramen. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel (1). Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 155 000 euro och 1,3 miljoner euro med ett medianvärde (2) på 273 000 euro.

Exempel på fel

Projekt inom sjunde ramprogrammet för forskning

Exempel 1 – de redovisade kostnaderna omfattades inte av en bidragsöverenskommelse

Stödmottagaren (ett offentligt organ i ett tredjeland som deltog i ett projekt för att ta fram skyddsbeläggningar för fartyg) redovisade kostnader som i själva verket en annan enhet som inte ingick i bidragsöverenskommelsen hade haft. De icke stödberättigande kostnaderna uppgick till 100 % av de totala kostnader som vi granskade.

Exempel 2 – redovisning av för höga personalkostnader

De belopp som hade redovisats för ersättning kunde inte stämmas av mot stödmottagarens räkenskaper (en ideell forskningsorganisation som deltog i ett samverkansprojekt om utveckling av säkra leveranskedjesystem), och stödmottagaren kunde inte visa upp alla underliggande beräkningar som hade använts för att göra kostnadsredovisningen. Vi konstaterade att den timersättning som hade använts för att beräkna lönekostnaderna var för hög. De icke stödberättigande kostnaderna uppgick till 81 % av de totala kostnader som vi granskade.

Exempel 3 – icke stödberättigande indirekta kostnader och bonusbetalningar

Stödmottagaren (ett offentligt organ som deltog i ett projekt om utveckling av en molnbaserad internetinfrastruktur för tjänster) redovisade personalkostnader som innehöll icke stödberättigande bonusbetalningar. Dessutom redovisade stödmottagaren faktiska indirekta kostnader men uppfyllde inte kriteriet om att ha ett analytiskt redovisningssystem som identifierar projektets indirekta kostnader. De icke stödberättigande kostnaderna uppgick till 51 % av de totala kostnader som vi granskade.

Exempel 4 – felaktigt beräknade personalkostnader och andra icke stödberättigande kostnader

Stödmottagaren (ett offentligt, icke EU-organ som deltog i ett projekt om biobränsleteknik) beräknade personalkostnaderna felaktigt och begärde även ersättning för kostnader utan att kunna styrka att de hängde samman med projektet. De icke stödberättigande kostnaderna uppgick till 38 % av de totala kostnader som vi granskade.

Exempel 5 – för höga personalkostnader

Stödmottagaren (ett litet eller medelstort företag som deltog i ett projekt för att utveckla samordnade lösningar på hälsokriser i EU) redovisade för höga personalkostnader och begärde även ersättning för personalkostnader som hade uppkommit utanför kostnadsredovisningperioden. De icke stödberättigande kostnaderna uppgick till 37 % av de totala kostnader som vi granskade.

Exempel 6 – diskrepanser i tidredovisningen

Vi identifierade många diskrepanser i de tidrapporter som låg till grund för de personalkostnader som hade redovisats av stödmottagaren (ett offentligt organ som deltog i ett projekt för att utveckla energieffektiva system baserade på internettekniker). De icke stödberättigande kostnaderna uppgick till 21 % av de totala kostnader som vi granskade.

---

(1)  Sådana fel står för över hälften av den uppskattade övergripande felnivån för Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning.

(2)  Det betyder att hälften av alla fel med en inverkan på minst 20 % konstaterades i transaktioner värda mindre än 273 000 euro, medan resten av felen konstaterades i transaktioner över detta belopp.

BILAGA 5.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – KONKURRENSKRAFT FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | Kommissionen bör göra följande: | | | | | | | |
| Rekommendation 1:

  Kommissionen bör utvidga och förstärka sin kommunikationskampanj för att göra stödmottagare och oberoende revisorer mer medvetna om reglerna för stödberättigande när det gäller forskningsutgifter inom sjunde ramprogrammet. | | X | | | | | Kommunikationskampanjen avsåg ursprungligen sjunde ramprogrammet och omfattade samtliga deltagare (cirka 4 500 ). Kommissionen inriktar sig nu på att ge vägledning för Horisont 2020. Stödmottagarna och deras revisorer närvarar vid dessa möten. Dessutom är vägledning kring alla väsentliga aspekter av förvaltningen av bidrag tillgänglig för alla berörda parter via internet. |
| Rekommendation 2:

  Kommissionen bör göra sina kontrollåtgärder inom verksamhetsområdet mera riskstyrda och inrikta kontrollerna på stödmottagare med hög risk (t.ex. enheter med mindre erfarenhet av EU-bidrag) och minska kontrollbördan för stödmottagare med lägre risk. | | X | | | | | Kommissionens kontrollstrategier för de nuvarande finansieringsprogrammen är utformade för att omfatta mera riskstyrda kontroller. |
| Rekommendation 3:

  För de nya programmen 2014–2020 för forskning och annan inre politik bör kommissionen i rätt tid förse stödmottagare och förvaltningsmyndigheter med enhetlig och tydlig vägledning om de ändrade stödvillkoren och kontrollkraven. | | X | | | | | För de nuvarande finansieringsprogrammen har kommissionen tillhandahållit omfattande vägledning för stödmottagarna om alla väsentliga aspekter som rör programmets genomförande. Informationen uppdateras regelbundet av kommissionen. Den har spridits via internet men också via reklamkampanjer, möten med medlemsstaterna och vid särskilda möten med deltagare och deras revisorer. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

Kommissionen bör göra följande:

Rekommendation 1:

Kommissionen bör utvidga och förstärka sin kommunikationskampanj för att göra stödmottagare och oberoende revisorer mer medvetna om reglerna för stödberättigande när det gäller forskningsutgifter inom sjunde ramprogrammet.

X

Kommunikationskampanjen avsåg ursprungligen sjunde ramprogrammet och omfattade samtliga deltagare (cirka 4 500 ). Kommissionen inriktar sig nu på att ge vägledning för Horisont 2020. Stödmottagarna och deras revisorer närvarar vid dessa möten. Dessutom är vägledning kring alla väsentliga aspekter av förvaltningen av bidrag tillgänglig för alla berörda parter via internet.

Rekommendation 2:

Kommissionen bör göra sina kontrollåtgärder inom verksamhetsområdet mera riskstyrda och inrikta kontrollerna på stödmottagare med hög risk (t.ex. enheter med mindre erfarenhet av EU-bidrag) och minska kontrollbördan för stödmottagare med lägre risk.

X

Kommissionens kontrollstrategier för de nuvarande finansieringsprogrammen är utformade för att omfatta mera riskstyrda kontroller.

Rekommendation 3:

För de nya programmen 2014–2020 för forskning och annan inre politik bör kommissionen i rätt tid förse stödmottagare och förvaltningsmyndigheter med enhetlig och tydlig vägledning om de ändrade stödvillkoren och kontrollkraven.

X

För de nuvarande finansieringsprogrammen har kommissionen tillhandahållit omfattande vägledning för stödmottagarna om alla väsentliga aspekter som rör programmets genomförande. Informationen uppdateras regelbundet av kommissionen. Den har spridits via internet men också via reklamkampanjer, möten med medlemsstaterna och vid särskilda möten med deltagare och deras revisorer.

---

KAPITEL 6

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

INNEHÅLL

| Inledning | 6.1–6.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 6.2–6.4 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 6.5–6.6 |
| --- | --- |

| Del 1 – Transaktionernas korrekthet | 6.7–6.37 |
| --- | --- |

| Resultat av transaktionsgranskningen | 6.7–6.19 |
| --- | --- |

| Användning av finansieringsinstrument inom delad förvaltning under programperioden 2007–2013 | 6.20–6.25 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter från kommissionen och andra förvaltningsfrågor | 6.26–6.27 |
| --- | --- |

| Kommissionens säkerhet när det gäller programperioden 2007–2013 | 6.28–6.29 |
| --- | --- |

| Kommissionens säkerhet när det gäller programperioden 2014–2020 | 6.30–6.37 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 6.38–6.41 |
| --- | --- |

| Slutsats | 6.38–6.39 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 6.40–6.41 |
| --- | --- |

| Del 2 – Bedömning av projektresultat | 6.42–6.57 |
| --- | --- |

| Bedömning av resultatsystemens utformning | 6.44–6.50 |
| --- | --- |

| Bedömning av projektresultat | 6.51–6.55 |
| --- | --- |

| Slutsats | 6.56–6.57 |
| --- | --- |

| Bilaga 6.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

Bilaga 6.1 –

| Bilaga 6.2 – | Översikt över resultatet av transaktionsgranskningen i varje medlemsstat |
| --- | --- |

Bilaga 6.2 –

| Bilaga 6.3 – | Översikt över fel med en inverkan på minst 20 % – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

Bilaga 6.3 –

| Bilaga 6.4 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

Bilaga 6.4 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1. | I detta kapitel presenterar vi våra granskningsresultat när det gäller rubriken Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 6.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

6.1.

I detta kapitel presenterar vi våra granskningsresultat när det gäller rubriken Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 6.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016.

Ruta 6.1 –   Rubrik 1b i den fleråriga budgetramen – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – fördelning 2016

(miljarder euro)

Image

| Totala betalningar för året | 37,8 |
| --- | --- |
| – | förskott
   (53)
   (54) |

Totala betalningar för året

37,8

–

11,7

| + | regleringar av förskott
   (53) |
| --- | --- |

+

15

| + | utbetalningar till slutmottagare från finansieringsinstrument med delad förvaltning |
| --- | --- |

+

2,5

| – | betalningar för programperioden 2014–2020: |
| --- | --- |

–

7,9

Granskad population totalt

35,7

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Kort beskrivning av Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 6.2. | Kostnaderna under underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – i den fleråriga budgetramen syftar till att minska skillnaderna i utveckling mellan olika medlemsstater och regioner, stärka alla regioners konkurrenskraft och utveckla det interregionala samarbetet (1). Dessa mål ska uppnås med hjälp av följande fonder/instrument: |
| --- | --- |

6.2.

Kostnaderna under underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – i den fleråriga budgetramen syftar till att minska skillnaderna i utveckling mellan olika medlemsstater och regioner, stärka alla regioners konkurrenskraft och utveckla det interregionala samarbetet (1). Dessa mål ska uppnås med hjälp av följande fonder/instrument:

| — | Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf, 56 % av betalningarna 2016), som syftar till att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, främst för företag. |
| --- | --- |

—

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf, 56 % av betalningarna 2016), som syftar till att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, främst för företag.

| — | Sammanhållningsfonden (SF, 20 %), som finansierar miljö- och transportprojekt i medlemsstater som har en BNI per capita som är lägre än 90 % av genomsnittet i EU (2). |
| --- | --- |

—

Sammanhållningsfonden (SF, 20 %), som finansierar miljö- och transportprojekt i medlemsstater som har en BNI per capita som är lägre än 90 % av genomsnittet i EU (2).

| — | Europeiska socialfonden (ESF, 21 %), som syftar till att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och främja en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Europeiska socialfonden (ESF, 21 %), som syftar till att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och främja en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbetstillfällen.

| — | Andra mindre instrument/fonder (3 %), såsom det europeiska grannskapsinstrumentet (stöd till gränsöverskridande samarbete och politiska initiativ som syftar till att stärka banden mellan EU och dess grannar) och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead – materiellt stöd för att hjälpa människor ut ur fattigdom). |
| --- | --- |

—

Andra mindre instrument/fonder (3 %), såsom det europeiska grannskapsinstrumentet (stöd till gränsöverskridande samarbete och politiska initiativ som syftar till att stärka banden mellan EU och dess grannar) och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead – materiellt stöd för att hjälpa människor ut ur fattigdom).

| 6.3. | Med få undantag omfattas Eruf, SF och ESF av gemensamma regler. De genomförs genom fleråriga program, och förvaltningen delas mellan kommissionen och medlemsstaterna. För varje programperiod utarbetar medlemsstaterna operativa program som kommissionen ska godkänna (3). Medlemsstaterna väljer ut de projekt som ska finansieras genom ett operativt program. Stödmottagarna begär ersättning för sina kostnader hos medlemsstaternas ansvariga myndigheter, som attesterar och redovisar dem för kommissionen. Kostnaderna granskas av funktionellt oberoende revisionsmyndigheter i medlemsstaterna. Kommissionen kan också vidta korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

6.3.

Med få undantag omfattas Eruf, SF och ESF av gemensamma regler. De genomförs genom fleråriga program, och förvaltningen delas mellan kommissionen och medlemsstaterna. För varje programperiod utarbetar medlemsstaterna operativa program som kommissionen ska godkänna (3). Medlemsstaterna väljer ut de projekt som ska finansieras genom ett operativt program. Stödmottagarna begär ersättning för sina kostnader hos medlemsstaternas ansvariga myndigheter, som attesterar och redovisar dem för kommissionen. Kostnaderna granskas av funktionellt oberoende revisionsmyndigheter i medlemsstaterna. Kommissionen kan också vidta korrigerande åtgärder.

| 6.4. | 2016 var det sista året då alla de betalningar som vi granskade gällde programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

6.4.

2016 var det sista året då alla de betalningar som vi granskade gällde programperioden 2007–2013.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 6.5. | För detta år och Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  följande: |
| --- | --- |

6.5.

För detta år och Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  följande:

| a) | Ett urval av 180 transaktioner (4), i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Det bestod av transaktioner från 14 medlemsstater och inbegrep ett program för europeiskt territoriellt samarbete (ETC) (5). |
| --- | --- |

a)

Ett urval av 180 transaktioner (4), i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Det bestod av transaktioner från 14 medlemsstater och inbegrep ett program för europeiskt territoriellt samarbete (ETC) (5).

| b) | Ett urval av tolv finansieringsinstrument med delad förvaltning, i åtta medlemsstater (6). Här granskade vi också utbetalningsgraderna (andelen medel som nådde slutmottagare) och, när det gällde garantier, den multiplikator som rapporterades i kommissionens lägesrapport för 2015. |
| --- | --- |

b)

Ett urval av tolv finansieringsinstrument med delad förvaltning, i åtta medlemsstater (6). Här granskade vi också utbetalningsgraderna (andelen medel som nådde slutmottagare) och, när det gällde garantier, den multiplikator som rapporterades i kommissionens lägesrapport för 2015.

| c) | Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik (GD Regional- och stadspolitik) och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering) innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat. |
| --- | --- |

c)

Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik (GD Regional- och stadspolitik) och generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering) innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat.

| 6.6. | Vad beträffar del två i detta kapitel, som handlar om resultat, kontrollerade vi medlemsstaternas system för att mäta resultatet av projekt som slutförts fysiskt (alla transaktioner i vårt urval utom de tolv finansieringsinstrumenten med delad förvaltning). |
| --- | --- |

6.6.

Vad beträffar del två i detta kapitel, som handlar om resultat, kontrollerade vi medlemsstaternas system för att mäta resultatet av projekt som slutförts fysiskt (alla transaktioner i vårt urval utom de tolv finansieringsinstrumenten med delad förvaltning).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

DEL 1 – TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

Resultat av transaktionsgranskningen

| 6.7. | Bilaga 6.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 87 (48 %) av de 180 transaktioner som vi granskade innehöll fel. På grundval av de 25 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 4,8  % (7). |
| --- | --- |

6.7.

Bilaga 6.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 87 (48 %) av de 180 transaktioner som vi granskade innehöll fel. På grundval av de 25 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 4,8  % (7).

| 6.7. | Kommissionen noterar att den felprocent som rapporteras av revisionsrätten är en årlig uppskattning som tar hänsyn till korrigeringar av projektutgifter eller ersättningar som påverkas av de fel som upptäcks och registreras före revisionsrättens granskning. Kommissionen understryker att den är bunden av budgetförordningen, där det i artikel 32.2 e föreskrivs att systemet för intern kontroll bland annat ska sörja för ”att det finns tillräcklig riskhantering med avseende på lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt de berörda utbetalningarnas typ”.

  Med tanke på att förvaltnings- och kontrollsystemen inom sammanhållningspolitikens programperiod 2007–2013 sträcker sig över flera år kan fel rättas till fram till avslutandet. Kommissionen håller för närvarande på att granska slutdeklarationer för att se till att alla nödvändiga korrigeringar har gjorts, och kommer inte att avsluta något program utan att ha rimlig säkerhet om att den kvarstående risken understiger väsentlighetsgränsen (2 %).


  Kommissionen konstaterar också att revisionsrättens mest sannolika felprocent har förbättrats med åren.


  Detta bekräftar att felprocenten för programperioden 2007–2013 är betydligt lägre än felprocenten under programperioden 2000–2006. Denna utveckling är ett resultat av de skärpta kontrollreglerna för programperioden 2007–2013 och kommissionens strikta policy som innebär att betalningar avbryts/ställs in om brister upptäcks, vilket rapporterades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Under 2016 fortsatte kommissionen att inrikta sina åtgärder på de program/medlemsstater där riskerna är störst inför avslutandet. Vid behov har korrigerande åtgärder vidtagits med hjälp av en strikt policy där betalningar kan avbrytas och ställas in ända fram till ett programs avslutande.


  När det gäller den nya programperioden 2014–2020 har den totala korrigeringsförmågan förstärkts ytterligare genom att kommissionen har möjlighet att införa finansiella nettokorrigeringar när den eller revisionsrätten upptäcker allvarliga brister som har undgått medlemsstaterna. Detta kommer att bli ett viktigt incitament för medlemsstaterna att upptäcka och korrigera allvarliga oegentligheter innan de attesterar årsredovisningar för kommissionen, vilket den första uppsättningen årsredovisningar och garantipaket som mottogs den 15 februari 2017 tyder på. |
| --- | --- |

6.7.

Med tanke på att förvaltnings- och kontrollsystemen inom sammanhållningspolitikens programperiod 2007–2013 sträcker sig över flera år kan fel rättas till fram till avslutandet. Kommissionen håller för närvarande på att granska slutdeklarationer för att se till att alla nödvändiga korrigeringar har gjorts, och kommer inte att avsluta något program utan att ha rimlig säkerhet om att den kvarstående risken understiger väsentlighetsgränsen (2 %).

Kommissionen konstaterar också att revisionsrättens mest sannolika felprocent har förbättrats med åren.

Detta bekräftar att felprocenten för programperioden 2007–2013 är betydligt lägre än felprocenten under programperioden 2000–2006. Denna utveckling är ett resultat av de skärpta kontrollreglerna för programperioden 2007–2013 och kommissionens strikta policy som innebär att betalningar avbryts/ställs in om brister upptäcks, vilket rapporterades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Under 2016 fortsatte kommissionen att inrikta sina åtgärder på de program/medlemsstater där riskerna är störst inför avslutandet. Vid behov har korrigerande åtgärder vidtagits med hjälp av en strikt policy där betalningar kan avbrytas och ställas in ända fram till ett programs avslutande.

När det gäller den nya programperioden 2014–2020 har den totala korrigeringsförmågan förstärkts ytterligare genom att kommissionen har möjlighet att införa finansiella nettokorrigeringar när den eller revisionsrätten upptäcker allvarliga brister som har undgått medlemsstaterna. Detta kommer att bli ett viktigt incitament för medlemsstaterna att upptäcka och korrigera allvarliga oegentligheter innan de attesterar årsredovisningar för kommissionen, vilket den första uppsättningen årsredovisningar och garantipaket som mottogs den 15 februari 2017 tyder på.

| 6.8. | Vi konstaterar också att användningen av medel från finansieringsinstrument efter stödperiodens slut den 31 december 2015 var en väsentlig fråga (se punkterna 6.20–6.21). |
| --- | --- |

6.8.

Vi konstaterar också att användningen av medel från finansieringsinstrument efter stödperiodens slut den 31 december 2015 var en väsentlig fråga (se punkterna 6.20–6.21).

| 6.8. | Kommissionen hänvisar till sin ståndpunkt om denna iakttagelse i svaren på revisionsrättens årsrapporter för 2014 och 2015.

  Se även kommissionens svar på punkterna 6.20 och 6.21. |
| --- | --- |

6.8.

Se även kommissionens svar på punkterna 6.20 och 6.21.

| 6.9. | Ruta 6.2
  visar hur felnivån är fördelad enligt vår uppskattning för 2016. De vanligaste källorna till fel var icke stödberättigande kostnader i stödmottagarnas kostnadsredovisningar, överträdelser av den inre marknadens regler (EU:s och nationella regler för offentlig upphandling) och urval av icke stödberättigade projekt, aktiviteter eller stödmottagare. |
| --- | --- |

6.9.

Ruta 6.2
  visar hur felnivån är fördelad enligt vår uppskattning för 2016. De vanligaste källorna till fel var icke stödberättigande kostnader i stödmottagarnas kostnadsredovisningar, överträdelser av den inre marknadens regler (EU:s och nationella regler för offentlig upphandling) och urval av icke stödberättigade projekt, aktiviteter eller stödmottagare.

Figur 6.2 –   Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – Fördelning av den uppskattade felnivån

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Icke stödberättigande kostnader

| 6.10. | Icke stödberättigande kostnader hade redovisats i 10 % av alla de transaktioner som vi granskade (se exemplen 1–6 i
  bilaga 6.3
  ). Sådana fel stod för 72 % av alla kvantifierbara fel eller cirka 2,0 procentenheter av den uppskattade felnivån. |
| --- | --- |

6.10.

Icke stödberättigande kostnader hade redovisats i 10 % av alla de transaktioner som vi granskade (se exemplen 1–6 i
  bilaga 6.3
  ). Sådana fel stod för 72 % av alla kvantifierbara fel eller cirka 2,0 procentenheter av den uppskattade felnivån.

| 6.10. | Kommissionen kommer att följa upp de fall som revisionsrätten nämner och vid behov föreslå åtgärder. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | De vanligaste orsakerna till icke stödberättigande kostnader var överträdelser av EU:s och/eller nationella stödregler. Merparten av de regler som man hade brutit mot var nationella. De vanligaste felen var avsaknad av en verifieringskedja som styrkte kostnaderna, icke stödberättigande lönekostnader, felaktig beräkning (eller ingen beräkning alls) av finansieringsunderskottet för intäktsgenererande projekt, redovisning av återbetalningsbar moms, felaktig tillämpning av finansiella korrigeringar och bristande efterlevnad av andra specifika stödregler. |
| --- | --- |

6.11.

De vanligaste orsakerna till icke stödberättigande kostnader var överträdelser av EU:s och/eller nationella stödregler. Merparten av de regler som man hade brutit mot var nationella. De vanligaste felen var avsaknad av en verifieringskedja som styrkte kostnaderna, icke stödberättigande lönekostnader, felaktig beräkning (eller ingen beräkning alls) av finansieringsunderskottet för intäktsgenererande projekt, redovisning av återbetalningsbar moms, felaktig tillämpning av finansiella korrigeringar och bristande efterlevnad av andra specifika stödregler.

| 6.11. | Kommissionen anser att dess uppmaning till medlemsstaterna att ytterligare förenkla bestämmelserna på nationell nivå och öka användningen av förenklade kostnadsalternativ bör bidra till att minska fel som sammanhänger med brutna verifieringskedjor eller icke stödberättigande utgifter. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | I 135 av de 1 437 transaktioner som vi har granskat de senaste fem åren användes förenklade kostnadsalternativ när kostnader redovisades. Under den perioden kvantifierade vi inte några fel, men vi identifierade tio icke kvantifierbara fel knutna till användningen av förenklade kostnadsalternativ (8). Det visar att det inte förekommer fel lika ofta i projekt som använder förenklade kostnadsalternativ som i projekt där de faktiska kostnaderna ersätts. Under programperioden 2014–2020 uppmanas medlemsstaterna generellt att använda förenklade kostnadsalternativ i större utsträckning på sammanhållningsområdet, och det är obligatoriskt för alla ESF-projekt med ett värde under 50 000  euro (9). |
| --- | --- |

6.12.

I 135 av de 1 437 transaktioner som vi har granskat de senaste fem åren användes förenklade kostnadsalternativ när kostnader redovisades. Under den perioden kvantifierade vi inte några fel, men vi identifierade tio icke kvantifierbara fel knutna till användningen av förenklade kostnadsalternativ (8). Det visar att det inte förekommer fel lika ofta i projekt som använder förenklade kostnadsalternativ som i projekt där de faktiska kostnaderna ersätts. Under programperioden 2014–2020 uppmanas medlemsstaterna generellt att använda förenklade kostnadsalternativ i större utsträckning på sammanhållningsområdet, och det är obligatoriskt för alla ESF-projekt med ett värde under 50 000  euro (9).

| 6.12. | Kommissionen anser också att förenklade kostnadsalternativ leder till färre fel. Därför har den aktivt uppmuntrat programmyndigheterna att successivt utöka användningen av förenklade kostnadsalternativ ända sedan dessa infördes. Detta har redan lett till positiva resultat.

  Kommissionen fortsätter att aktivt främja användningen av förenklade kostnadsalternativ för programperioden 2014–2020, där de har stärkts avsevärt både i förordningen om gemensamma bestämmelser och i ESF:s särskilda förordning, i syfte att minska den administrativa bördan för stödmottagarna, främja resultatorientering och ytterligare minska risken för fel.


  Förutom att ge omfattande riktlinjer och direkt stöd till medlemsstaterna för genomförandet av förenklade kostnadsalternativ har GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering anordnat flera förenklingsseminarier som särskilt har riktat sig till vissa prioriterade medlemsstater vilka har upplevt återkommande hög felprocent under programperioden 2007–2013 och vilka ännu inte har använt förenklade kostnadsalternativ i tillräcklig utsträckning.


  I samband med halvtidsöversynen av den fleråriga finansieringsramen lade kommissionen 2016 fram förslag om att erbjuda ytterligare förenklingsåtgärder och flexibilitet i ramlagstiftningen om struktur- och investeringsfonderna. Detta förslag innebar att de förenklade kostnadsalternativen skulle ges en betydligt större räckvidd och bli obligatoriska att använda för insatser från struktur- och investeringsfonderna som understiger 100 000 euro. |
| --- | --- |

6.12.

Kommissionen fortsätter att aktivt främja användningen av förenklade kostnadsalternativ för programperioden 2014–2020, där de har stärkts avsevärt både i förordningen om gemensamma bestämmelser och i ESF:s särskilda förordning, i syfte att minska den administrativa bördan för stödmottagarna, främja resultatorientering och ytterligare minska risken för fel.

Förutom att ge omfattande riktlinjer och direkt stöd till medlemsstaterna för genomförandet av förenklade kostnadsalternativ har GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering anordnat flera förenklingsseminarier som särskilt har riktat sig till vissa prioriterade medlemsstater vilka har upplevt återkommande hög felprocent under programperioden 2007–2013 och vilka ännu inte har använt förenklade kostnadsalternativ i tillräcklig utsträckning.

I samband med halvtidsöversynen av den fleråriga finansieringsramen lade kommissionen 2016 fram förslag om att erbjuda ytterligare förenklingsåtgärder och flexibilitet i ramlagstiftningen om struktur- och investeringsfonderna. Detta förslag innebar att de förenklade kostnadsalternativen skulle ges en betydligt större räckvidd och bli obligatoriska att använda för insatser från struktur- och investeringsfonderna som understiger 100 000 euro.

| 6.13. | Större projekt ska godkännas av kommissionen (10). Vårt urval innehöll tre större projekt för vilka medlemsstaternas myndigheter inte hade lämnat in den nödvändiga ansökan när tidsfristen löpte ut den 31 mars 2017. Eftersom det saknas ett kommissionsbeslut som godkänner de större projekten är de redovisade kostnaderna icke stödberättigande och ska återkrävas. |
| --- | --- |

6.13.

Större projekt ska godkännas av kommissionen (10). Vårt urval innehöll tre större projekt för vilka medlemsstaternas myndigheter inte hade lämnat in den nödvändiga ansökan när tidsfristen löpte ut den 31 mars 2017. Eftersom det saknas ett kommissionsbeslut som godkänner de större projekten är de redovisade kostnaderna icke stödberättigande och ska återkrävas.

| 6.13. | Kommissionen har noga granskat alla ansökningar om större projekt och ändringar från medlemsstaterna och kommer att fatta alla erforderliga beslut fram till dess att projekten avslutas. Den kommer att bedöma om utgifterna i fråga är stödberättigande utifrån denna grund. Om det finns större projekt för vilka inga ansökningar har lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 40 i förordning (EG) nr 1083/2006 kommer kommissionen antingen att föreslå att medlemsstaterna lämnar in ansökningar om större projekt eller gör finansiella korrigeringar i relevanta fall. Om en medlemsstat lämnar in en ansökan kan kommissionen fatta ett beslut om ett större projekt. |
| --- | --- |

6.13.

Icke stödberättigande projekt

| 6.14. | Vi identifierade tre projekt som inte uppfyllde stödreglerna i förordningen och/eller stödkriterierna i det operativa programmet eller i den specifika inbjudan att lämna förslag. De projekten stod för 12 % av alla kvantifierbara fel eller cirka 1,3  procentenheter av den uppskattade felnivån (se exemplen 7 och 8 i
  bilaga 6.3
  ). |
| --- | --- |

6.14.

Vi identifierade tre projekt som inte uppfyllde stödreglerna i förordningen och/eller stödkriterierna i det operativa programmet eller i den specifika inbjudan att lämna förslag. De projekten stod för 12 % av alla kvantifierbara fel eller cirka 1,3  procentenheter av den uppskattade felnivån (se exemplen 7 och 8 i
  bilaga 6.3
  ).

| 6.14. | Kommissionen kommer att följa upp de fall som revisionsrätten nämner och vid behov föreslå åtgärder. |
| --- | --- |

6.14.

Överträdelser av inremarknadsregler

Offentlig upphandling

| 6.15. | I år granskade vi 121 upphandlingsförfaranden för de byggentreprenader, tjänster och varor som hängde samman med de transaktioner som vi granskade. Det totala uppskattade värdet var cirka 3 miljarder euro (11), och det stora flertalet av dessa kontrakt gällde Eruf-/SF-projekt (12). |
| --- | --- |

6.15.

I år granskade vi 121 upphandlingsförfaranden för de byggentreprenader, tjänster och varor som hängde samman med de transaktioner som vi granskade. Det totala uppskattade värdet var cirka 3 miljarder euro (11), och det stora flertalet av dessa kontrakt gällde Eruf-/SF-projekt (12).

| 6.15 och 6.16. | Reglerna för offentlig upphandling gäller för alla offentliga utgifter i medlemsstaterna och är inte specifika för sammanhållningspolitiken. Bristande överensstämmelse med europeiska eller nationella bestämmelser om offentlig upphandling har under åren varit en stor felkälla inom detta politikområde, i synnerhet när det gäller regional- och stadspolitiken, främst på grund av de typer av projekt som har samfinansierats. Kommissionen har därför vidtagit ett flertal förebyggande och korrigerande åtgärder sedan de senaste programperioderna för att avhjälpa brister som konstaterats på området.

  Kommissionen hänvisar särskilt till sin handlingsplan för offentlig upphandling, som utarbetades 2013 och antogs av kommissionen i december 2015, vilken syftar till att ytterligare förbättra tillämpningen av regler för offentlig upphandling i medlemsstaterna genom utökade förebyggande åtgärder såsom vägledning, utbildning, spridning av god praxis, sammanställning av misstag som bör undvikas och integritetspakter (http://ec.europa.eu/regional_policy/sv/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Handlingsplanen för offentlig upphandling uppdaterades i mars 2017 med nya åtgärder som sammanhänger med införlivandet av de nya direktiven om offentlig upphandling och ett starkare fokus på strategisk upphandling och öppenhet.


  Genom den rättsliga ramen för struktur- och investeringsfonderna 2014–2020 infördes också ett särskilt förhandsvillkor vid offentlig upphandling, vilket tillsammans med de förenklade direktiven från 2014 bör leda till ytterligare förbättringar på detta område.


  Kommissionen kommer att följa upp alla fel vid offentlig upphandling som konstaterats av revisionsrätten i enlighet med kommissionens beslut C(2013) 9527 final om fastställande och godkännande av riktlinjer för fastställande av finansiella korrigeringar som kommissionen ska tillämpa i de fall som bestämmelserna om offentlig upphandling inte har följts. |
| --- | --- |

6.15 och 6.16.

Kommissionen hänvisar särskilt till sin handlingsplan för offentlig upphandling, som utarbetades 2013 och antogs av kommissionen i december 2015, vilken syftar till att ytterligare förbättra tillämpningen av regler för offentlig upphandling i medlemsstaterna genom utökade förebyggande åtgärder såsom vägledning, utbildning, spridning av god praxis, sammanställning av misstag som bör undvikas och integritetspakter (http://ec.europa.eu/regional_policy/sv/policy/how/improving-investment/public-procurement/). Handlingsplanen för offentlig upphandling uppdaterades i mars 2017 med nya åtgärder som sammanhänger med införlivandet av de nya direktiven om offentlig upphandling och ett starkare fokus på strategisk upphandling och öppenhet.

Genom den rättsliga ramen för struktur- och investeringsfonderna 2014–2020 infördes också ett särskilt förhandsvillkor vid offentlig upphandling, vilket tillsammans med de förenklade direktiven från 2014 bör leda till ytterligare förbättringar på detta område.

Kommissionen kommer att följa upp alla fel vid offentlig upphandling som konstaterats av revisionsrätten i enlighet med kommissionens beslut C(2013) 9527 final om fastställande och godkännande av riktlinjer för fastställande av finansiella korrigeringar som kommissionen ska tillämpa i de fall som bestämmelserna om offentlig upphandling inte har följts.

| 6.16. | Vi konstaterade att EU:s och/eller nationella regler för offentlig upphandling inte hade följts i 23 förfaranden. Fyra av dem var allvarliga överträdelser och klassificerades som kvantifierbara fel. De projekten stod för 16 % av alla kvantifierbara fel eller cirka 1,4  procentenheter av den uppskattade felnivån (se exemplen 9–11 i
  bilaga 6.3
  ). |
| --- | --- |

6.16.

Vi konstaterade att EU:s och/eller nationella regler för offentlig upphandling inte hade följts i 23 förfaranden. Fyra av dem var allvarliga överträdelser och klassificerades som kvantifierbara fel. De projekten stod för 16 % av alla kvantifierbara fel eller cirka 1,4  procentenheter av den uppskattade felnivån (se exemplen 9–11 i
  bilaga 6.3
  ).

| 6.17. | År 2014 antog rådet och Europaparlamentet tre direktiv som syftar till att förenkla förfarandena för offentlig upphandling och göra dem mer flexibla (13). Medlemsstaterna hade till april 2016 på sig att införliva de nya reglerna i nationell lagstiftning (för e-upphandling är tidsfristen oktober 2018). Den 2 juni 2017 hade 17 medlemsstater uppfyllt det kravet (14). Under det år som förflutit sedan tidsfristen löpte ut har otillräckliga framsteg gjorts (15). Kommissionen har skickat motiverade yttranden till ett antal medlemsstater. Men ännu i juni 2017 behövde man göra framsteg i ärendena och snarast hänskjuta dem till Europeiska unionens domstol när det gällde de medlemsstater som inte uppfyllt sina skyldigheter (16). |
| --- | --- |

6.17.

År 2014 antog rådet och Europaparlamentet tre direktiv som syftar till att förenkla förfarandena för offentlig upphandling och göra dem mer flexibla (13). Medlemsstaterna hade till april 2016 på sig att införliva de nya reglerna i nationell lagstiftning (för e-upphandling är tidsfristen oktober 2018). Den 2 juni 2017 hade 17 medlemsstater uppfyllt det kravet (14). Under det år som förflutit sedan tidsfristen löpte ut har otillräckliga framsteg gjorts (15). Kommissionen har skickat motiverade yttranden till ett antal medlemsstater. Men ännu i juni 2017 behövde man göra framsteg i ärendena och snarast hänskjuta dem till Europeiska unionens domstol när det gällde de medlemsstater som inte uppfyllt sina skyldigheter (16).

| 6.17. | I juni 2017 hade 17 medlemsstater genomfört införlivandeprocesserna för alla tre direktiven. Fyra medlemsstater hade införlivat direktiven om offentlig upphandling, men inte direktivet om tilldelning av koncessioner, och sju medlemsstater hade fortfarande inte införlivat något av de tre direktiven. Kommissionen anser inte att denna situation är tillfredsställande, i synnerhet med tanke på det utökade stöd den har tillhandahållit och fortsatt tillhandahåller till medlemsstaterna. Därför inledde kommissionen snabbt överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt mot alla medlemsstater som inte hade uppfyllt sina skyldigheter att införliva direktiven, och skickade 21 formella skrivelser i maj 2016 följda av 15 motiverade yttranden till de berörda medlemsstaterna i december 2016. Medlemsstaternas svar och de senaste händelserna granskas nu inför hänskjutningarna till domstolen. Efter en ingående granskning av alla detaljer i fråga om både redan antagna och meddelade bestämmelser kommer kommissionen att bedöma om proportionella ekonomiska sanktioner behöver införas från fall till fall. |
| --- | --- |

6.17.

Statligt stöd

| 6.18. | I år identifierade vi 11 projekt i sju medlemsstater (17) som inte följde EU:s regler för statligt stöd. Den vanligaste orsaken till bristande efterlevnad var att man inte hade bedömt och/eller anmält projekt som får statligt stöd. Vi kvantifierade dock inga fel avseende statligt stöd, eftersom vi bedömer att dessa fall av bristande efterlevnad inte hade någon effekt på storleken på den offentliga finansieringen från EU och/eller medlemsstaterna. ESF-projekt omfattas mycket ofta av regeln om stöd av mindre betydelse och därför förekommer överträdelser av reglerna för statligt stöd inte lika ofta i dem som i Eruf- och SF-projekt. |
| --- | --- |

6.18.

I år identifierade vi 11 projekt i sju medlemsstater (17) som inte följde EU:s regler för statligt stöd. Den vanligaste orsaken till bristande efterlevnad var att man inte hade bedömt och/eller anmält projekt som får statligt stöd. Vi kvantifierade dock inga fel avseende statligt stöd, eftersom vi bedömer att dessa fall av bristande efterlevnad inte hade någon effekt på storleken på den offentliga finansieringen från EU och/eller medlemsstaterna. ESF-projekt omfattas mycket ofta av regeln om stöd av mindre betydelse och därför förekommer överträdelser av reglerna för statligt stöd inte lika ofta i dem som i Eruf- och SF-projekt.

| 6.18. | Kommissionen konstaterar att antalet fall av statligt stöd som påverkar revisionsrättens uppskattade felnivå har minskat under åren. Mot bakgrund av de risker som bristande efterlevnad av reglerna om statligt stöd medför för detta politikområde har kommissionen emellertid vidtagit förebyggande och korrigerande åtgärder inom ramen för en handlingsplan för statligt stöd som utarbetades 2015 i syfte att ytterligare förbättra tillämpningen av reglerna om statligt stöd i medlemsstaterna. Dessa inbegriper också uppföljning av de rekommendationer som revisionsrätten gjorde i sin särskilda rapport 24/2016.

  Kommissionen kommer att följa upp de fall som revisionsrätten nämner och vid behov föreslå åtgärder. |
| --- | --- |

6.18.

Kommissionen kommer att följa upp de fall som revisionsrätten nämner och vid behov föreslå åtgärder.

Information användes inte alltid på ett lämpligt sätt

| 6.19. | Kommissionen och framför allt medlemsstaternas myndigheter hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade nio av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för detta kapitel med 3,3 procentenheter. I 18 fall av kvantifierbara fel hade medlemsstaterna tillräckligt med information (18) för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen. Om medlemsstaterna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 3,7  procentenheter lägre. |
| --- | --- |

6.19.

Kommissionen och framför allt medlemsstaternas myndigheter hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade nio av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för detta kapitel med 3,3 procentenheter. I 18 fall av kvantifierbara fel hade medlemsstaterna tillräckligt med information (18) för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen. Om medlemsstaterna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 3,7  procentenheter lägre.

| 6.19. | Kommissionen följer noggrant upp dessa ärenden och instämmer i att sunda förvaltningskontroller måste göras i ett tidigt skede för att förhindra att oriktigheter uppkommer eller inkluderas i betalningsansökningar.

  Kommissionen genomför sedan 2010 riktade granskningar av förvaltningskontroller av högriskprogram i de fall den har konstaterat att brister kan förbli oupptäckta eller inte upptäckas i tid av programrevisionsmyndigheten. Resultaten av dessa granskningar fram till 2016 presenteras i de årliga verksamhetsrapporterna 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering (se sidorna 61–64 respektive 65–66).


  Under programperioden 2014–2020 måste förvaltningskontroller och andra kontroller (inbegripet på plats) genomföras i tid för attesteringen av den årliga programredovisningen till kommissionen, överlämnandet av förvaltningsförklaringarna och uppskattningen av troliga kvarstående felprocentsatser i redovisningarna till följd av korrigeringar som har gjorts sedan slutet av budgetåret. Kommissionen har utfärdat uppdaterade riktlinjer till medlemsstaterna, med utgångspunkt från lärdomarna från föregående programperiod. Tillsammans med kravet på användning av förenklade kostnadsalternativ bör detta bidra till att höja förvaltningskontrollernas kvalitet.


  Kommissionen anser att dessa skärpta kontrollregler på ett varaktigt sätt kommer att minska felprocentsatserna, vilket de garantipaket som har mottagits 2017 tyder på. |
| --- | --- |

6.19.

Kommissionen genomför sedan 2010 riktade granskningar av förvaltningskontroller av högriskprogram i de fall den har konstaterat att brister kan förbli oupptäckta eller inte upptäckas i tid av programrevisionsmyndigheten. Resultaten av dessa granskningar fram till 2016 presenteras i de årliga verksamhetsrapporterna 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering (se sidorna 61–64 respektive 65–66).

Under programperioden 2014–2020 måste förvaltningskontroller och andra kontroller (inbegripet på plats) genomföras i tid för attesteringen av den årliga programredovisningen till kommissionen, överlämnandet av förvaltningsförklaringarna och uppskattningen av troliga kvarstående felprocentsatser i redovisningarna till följd av korrigeringar som har gjorts sedan slutet av budgetåret. Kommissionen har utfärdat uppdaterade riktlinjer till medlemsstaterna, med utgångspunkt från lärdomarna från föregående programperiod. Tillsammans med kravet på användning av förenklade kostnadsalternativ bör detta bidra till att höja förvaltningskontrollernas kvalitet.

Kommissionen anser att dessa skärpta kontrollregler på ett varaktigt sätt kommer att minska felprocentsatserna, vilket de garantipaket som har mottagits 2017 tyder på.

Användning av finansieringsinstrument inom delad förvaltning under programperioden 2007–2013

| 6.20. | Enligt artikel 56.1 i förordning (EG) nr 1083/2006 var sista datum för stödberättigande för perioden 2007–2013 den 31 december 2015. Kommissionen gjorde i april 2015 en egen tolkning i riktlinjerna för avslutande, nämligen att stödperioden skulle löpa till den 31 mars 2017 (19), men bad inte rådet och parlamentet att ändra förordningen. |
| --- | --- |

6.20.

Enligt artikel 56.1 i förordning (EG) nr 1083/2006 var sista datum för stödberättigande för perioden 2007–2013 den 31 december 2015. Kommissionen gjorde i april 2015 en egen tolkning i riktlinjerna för avslutande, nämligen att stödperioden skulle löpa till den 31 mars 2017 (19), men bad inte rådet och parlamentet att ändra förordningen.

| 6.20 och 6.21. | Kommissionen anser att ändringarna i dess riktlinjer om avslutande av program faller inom tillämpningsområdet för artikel 78.6 i den ändrade förordning (EG) nr 1083/2006 och därför inte kräver någon ändring av rättsakten.

  Kommissionen har uttryckt sin ståndpunkt om samma iakttagelse i sitt svar på revisionsrättens årsrapporter för 2014 och 2015. Kommissionen har agerat i enlighet med Europeiska rådets rekommendationer från december 2014 och inom den ram som sattes av regelverket. Därför anser kommissionen att utbetalningarna till slutliga stödmottagare fram till utgången av mars 2017 har gjorts under den fastställda stödperioden. Kommissionen kommer att kontrollera motsvarande belopp som rapporteras av medlemsstaterna vid avslutandet och bekräfta siffrorna i den rapport som ska utfärdas i oktober 2017. |
| --- | --- |

6.20 och 6.21.

Kommissionen har uttryckt sin ståndpunkt om samma iakttagelse i sitt svar på revisionsrättens årsrapporter för 2014 och 2015. Kommissionen har agerat i enlighet med Europeiska rådets rekommendationer från december 2014 och inom den ram som sattes av regelverket. Därför anser kommissionen att utbetalningarna till slutliga stödmottagare fram till utgången av mars 2017 har gjorts under den fastställda stödperioden. Kommissionen kommer att kontrollera motsvarande belopp som rapporteras av medlemsstaterna vid avslutandet och bekräfta siffrorna i den rapport som ska utfärdas i oktober 2017.

| 6.21. | Som vi har angett i de två senaste årsrapporterna (20) anser vi att den tolkningen av stödperioden inte respekterar normhierarkin, det vill säga att en lagbestämmelse endast kan ändras genom lagstiftning som har samma eller högre rättsverkan. Vi anser därför att alla betalningar som gjorts eller garantier som ställts genom finansieringsinstrument till slutmottagare efter den 31 december 2015 har skett utanför den stödperiod som fastställs i artikel 56.1 i förordning (EG) nr 1083/2006. Vi uppskattar att värdet på de betalningar som gjorts eller garantier som ställts till slutmottagare sedan den 31 december 2015 uppgår till 2,5  miljarder euro. |
| --- | --- |

6.21.

Som vi har angett i de två senaste årsrapporterna (20) anser vi att den tolkningen av stödperioden inte respekterar normhierarkin, det vill säga att en lagbestämmelse endast kan ändras genom lagstiftning som har samma eller högre rättsverkan. Vi anser därför att alla betalningar som gjorts eller garantier som ställts genom finansieringsinstrument till slutmottagare efter den 31 december 2015 har skett utanför den stödperiod som fastställs i artikel 56.1 i förordning (EG) nr 1083/2006. Vi uppskattar att värdet på de betalningar som gjorts eller garantier som ställts till slutmottagare sedan den 31 december 2015 uppgår till 2,5  miljarder euro.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Bidragen underutnyttjades och instrumenten uppnådde inte sin fulla potential

| 6.22. | De ackumulerade anslagen uppgick den 31 december 2015 till cirka 16,9  miljarder euro (21).
  Ruta 6.3
  visar hur detta belopp har betalats ut hittills. |
| --- | --- |

6.22.

De ackumulerade anslagen uppgick den 31 december 2015 till cirka 16,9  miljarder euro (21).
  Ruta 6.3
  visar hur detta belopp har betalats ut hittills.

Ruta 6.3 –   Ackumulerade utbetalningsgrader 2011–2015 inom Eruf och ESF

(miljarder euro)

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten, på grundval av kommissionens genomföranderapport.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.23. | Den 31 december 2015 hade endast 75 % av all finansiering genom Eruf- och ESF-finansieringsinstrument utnyttjats. Som vi påpekade redan i förra årets rapport (22) tyder denna låga utnyttjandegrad på att flera medlemsstater inte kommer att kunna använda finansieringsinstrumentens kapital fullt ut ens med hjälp av den förlängda stödperioden. En utbetalningsgrad under 100 % innebär att potentialen i instrumentens revolverande karaktär (23), som är en av deras största fördelar jämfört med bidrag, inte utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

6.23.

Den 31 december 2015 hade endast 75 % av all finansiering genom Eruf- och ESF-finansieringsinstrument utnyttjats. Som vi påpekade redan i förra årets rapport (22) tyder denna låga utnyttjandegrad på att flera medlemsstater inte kommer att kunna använda finansieringsinstrumentens kapital fullt ut ens med hjälp av den förlängda stödperioden. En utbetalningsgrad under 100 % innebär att potentialen i instrumentens revolverande karaktär (23), som är en av deras största fördelar jämfört med bidrag, inte utnyttjas fullt ut.

| 6.23 och 6.24. | Kommissionen understryker att den genomsnittliga utbetalningsgraden på 75 % vid utgången av 2015 – som är betydligt högre än de 57 % som rapporterades vid utgången av 2014 – motsvarar en situation med stora skillnader mellan medlemsstaterna, vilken bottnar i ett antal faktorer, såsom den finansiella krisen, den bristande erfarenheten i vissa medlemsstater och det faktum att en del instrument sattes in sent under hela programperioden. Med tanke på finansieringsinstrumentens livscykel förväntas utbetalningsgraderna fortfarande öka betydligt under det sista genomförandeåret, och några slutgiltiga slutsatser om dem kan inte dras förrän vid avslutandet.

  Senast den 1 oktober 2017 kommer kommissionen att rapportera om situationen vid avslutandet (utgången av mars 2017) på grundval av uppgifter från medlemsstaterna. Vid avslutandet ska medlemsstaterna göra avdrag för återstående belopp av finansieringsinstrument som inte har utnyttjats till fullo, i enlighet med artikel 78.6 i förordning (EG) nr 1083/2006.


  Under programperioden 2014–2020 kommer delbetalningarna till finansieringsinstrumenten, beräknade efter de faktiska utbetalningarna till slutmottagarna, att begränsa risken att finansieringsinstrument underutnyttjas och att det uppstår utestående anslag under genomförandet. |
| --- | --- |

6.23 och 6.24.

Senast den 1 oktober 2017 kommer kommissionen att rapportera om situationen vid avslutandet (utgången av mars 2017) på grundval av uppgifter från medlemsstaterna. Vid avslutandet ska medlemsstaterna göra avdrag för återstående belopp av finansieringsinstrument som inte har utnyttjats till fullo, i enlighet med artikel 78.6 i förordning (EG) nr 1083/2006.

Under programperioden 2014–2020 kommer delbetalningarna till finansieringsinstrumenten, beräknade efter de faktiska utbetalningarna till slutmottagarna, att begränsa risken att finansieringsinstrument underutnyttjas och att det uppstår utestående anslag under genomförandet.

| 6.24. | Ruta 6.4
  visar utbetalningsgraderna den 31 december 2015 för finansieringsinstrument inom sammanhållning. Utbetalningsgraderna i fyra medlemsstater (Spanien, Italien, Nederländerna och Slovakien) låg betydligt under EU-genomsnittet på 75 %. |
| --- | --- |

6.24.

Ruta 6.4
  visar utbetalningsgraderna den 31 december 2015 för finansieringsinstrument inom sammanhållning. Utbetalningsgraderna i fyra medlemsstater (Spanien, Italien, Nederländerna och Slovakien) låg betydligt under EU-genomsnittet på 75 %.

Ruta 6.4 –   Utbetalning från finansieringsinstrument inom sammanhållning den 31 december 2015

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten, på grundval av kommissionens riktlinjer EGESIF_16-0011-00, 20 september 2016.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Medlemsstaternas rapportering om finansieringsinstrument var ofullständig eller oriktig

| 6.25. | Den information om genomförandet av Eruf- och ESF-finansieringsinstrument som kommissionen rapporterar bygger på uppgifter som inhämtats direkt från medlemsstaterna. Sedan 2011 har kommissionen gjort stora ansträngningar för att förbättra kvaliteten på uppgifterna, men i vissa fall är de ännu ofullständiga eller oriktiga. I år konstaterade vi felaktigheter i fyra av de tolv instrument som vi granskade. Felen har den effekten att de överdriver resultaten, och om de inte korrigeras kan de på ett konstlat sätt öka det redovisade beloppet för stödberättigande kostnader vid avslutandet, särskilt när det gäller garantifonder. |
| --- | --- |

6.25.

Den information om genomförandet av Eruf- och ESF-finansieringsinstrument som kommissionen rapporterar bygger på uppgifter som inhämtats direkt från medlemsstaterna. Sedan 2011 har kommissionen gjort stora ansträngningar för att förbättra kvaliteten på uppgifterna, men i vissa fall är de ännu ofullständiga eller oriktiga. I år konstaterade vi felaktigheter i fyra av de tolv instrument som vi granskade. Felen har den effekten att de överdriver resultaten, och om de inte korrigeras kan de på ett konstlat sätt öka det redovisade beloppet för stödberättigande kostnader vid avslutandet, särskilt när det gäller garantifonder.

| 6.25. | Vid avslutandet ska medlemsstaterna verifiera att medlen från finansieringsinstrumenten har använts effektivt. Utgifterna ska ha kontrollerats av förvaltnings- och revisionsmyndigheterna innan avslutandepaketen översändes. Revisionsmyndigheterna framförde också reservationer i sina revisionsutlåtanden om ett antal operativa program, eftersom de måste slutföra sitt granskningsarbete i detta avseende. Detta pågående granskningsarbete omfattar bland annat utbetalningarna till slutmottagarna. Därför kommer kommissionen inte att avsluta programmen i fråga förrän den har uppnått rimlig säkerhet om de faktiskt utbetalade beloppen och dessas stödberättigande eller gjort lämpliga finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

6.25.

Årliga verksamhetsrapporter från kommissionen och andra förvaltningsfrågor

| 6.26. | Vi granskade de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 med tillhörande förklaringar från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering (24). Framför allt kontrollerade vi överensstämmelsen och riktigheten i kommissionens beräkning av riskbelopp och huruvida felnivån överensstämde med vår egen uppskattning. |
| --- | --- |

6.26.

Vi granskade de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 med tillhörande förklaringar från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering (24). Framför allt kontrollerade vi överensstämmelsen och riktigheten i kommissionens beräkning av riskbelopp och huruvida felnivån överensstämde med vår egen uppskattning.

| 6.27. | Dessa årliga verksamhetsrapporter innehåller preliminär information om riskbelopp och den kvarstående risken (25), både när det gäller avslutandet av perioden 2007–2013 och det årliga garantipaket som har tagits fram för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

6.27.

Dessa årliga verksamhetsrapporter innehåller preliminär information om riskbelopp och den kvarstående risken (25), både när det gäller avslutandet av perioden 2007–2013 och det årliga garantipaket som har tagits fram för perioden 2014–2020.

| 6.27. | Vid den tidpunkt då de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 utfärdades hade generaldirektoraten ännu inte möjlighet att kontrollera uppgifterna från revisionsmyndigheterna om riskbelopp och kvarstående riskprocenter. Orsaken var hänförlig till slutdatumet för avslutandeprocessen (den 31 mars 2017) och den gällande tidsramen för både inlämnandet av dokument som rör det årliga godkännandet av räkenskaperna för perioden 2014–2020 (senast den 1 mars) och kommissionens godkännande av räkenskaperna (senast den 31 maj 2017).

  Icke desto mindre har kommissionen utnyttjat alla tillgängliga uppgifter vid tidpunkten för de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 till fullo, däribland uppgifter från revisionsmyndigheterna, med några mindre justeringar. |
| --- | --- |

6.27.

Icke desto mindre har kommissionen utnyttjat alla tillgängliga uppgifter vid tidpunkten för de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 till fullo, däribland uppgifter från revisionsmyndigheterna, med några mindre justeringar.

Kommissionens säkerhet när det gäller programperioden 2007–2013

| 6.28. | Sista datum för att lämna in avslutandedokumentation för perioden 2007–2013 var den 31 mars 2017 (26), men tidsfristen för kommissionens bedömning av dokumentationen var först den 31 augusti 2017. Om kommissionen skulle upptäcka betydande problem vid bedömningen kan tidsfristen förlängas. Kommissionen kommer att rapportera resultatet av sin bedömning av de kvarstående procentsatser som revisionsmyndigheterna har meddelat i sina årliga verksamhetsrapporter för 2017 (april 2018). |
| --- | --- |

6.28.

Sista datum för att lämna in avslutandedokumentation för perioden 2007–2013 var den 31 mars 2017 (26), men tidsfristen för kommissionens bedömning av dokumentationen var först den 31 augusti 2017. Om kommissionen skulle upptäcka betydande problem vid bedömningen kan tidsfristen förlängas. Kommissionen kommer att rapportera resultatet av sin bedömning av de kvarstående procentsatser som revisionsmyndigheterna har meddelat i sina årliga verksamhetsrapporter för 2017 (april 2018).

| 6.28. | Kommissionen håller på att göra en detaljerad bedömning av de avslutandedokument som medlemsstaterna har lämnat in, och denna kommer att vara slutförd innan den lagstadgade tidsfristen löper ut den 31 augusti 2017. Resultatet av denna bedömning kommer att rapporteras när de årliga verksamhetsrapporterna för 2017 offentliggörs. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Kommissionen kan inte avsluta ett program förrän den kvarstående procenten, med beaktande av alla finansiella korrigeringar, har minskats till under 2 % (27). I en nyligen offentliggjord särskild rapport om förberedelserna inför avslutandet av program från perioden 2007–2013 (28) konstaterade vi att kommissionen hade fastställt lämpliga arrangemang för medlemsstaternas avslutande av operativa program på sammanhållningsområdet. I en annan särskild rapport, om de finansiella korrigeringar som kommissionen hade genomfört inom sammanhållning under programperioden 2007–2013 (29), konstaterade vi också att kommissionen på ett ändamålsenligt sätt hade tillämpat de åtgärder för att skydda EU:s budget från oriktiga kostnader som den förfogar över. |
| --- | --- |

6.29.

Kommissionen kan inte avsluta ett program förrän den kvarstående procenten, med beaktande av alla finansiella korrigeringar, har minskats till under 2 % (27). I en nyligen offentliggjord särskild rapport om förberedelserna inför avslutandet av program från perioden 2007–2013 (28) konstaterade vi att kommissionen hade fastställt lämpliga arrangemang för medlemsstaternas avslutande av operativa program på sammanhållningsområdet. I en annan särskild rapport, om de finansiella korrigeringar som kommissionen hade genomfört inom sammanhållning under programperioden 2007–2013 (29), konstaterade vi också att kommissionen på ett ändamålsenligt sätt hade tillämpat de åtgärder för att skydda EU:s budget från oriktiga kostnader som den förfogar över.

Kommissionens säkerhet när det gäller programperioden 2014–2020

Kommentarer om inledningen av perioden 2014–2020

| 6.30. | Tre år efter inledningen av perioden 2014–2020 har medlemsstaterna utsett endast 77 % av de nationella programmyndigheter som ska ansvara för sammanhållningsmedel (30). Den 1 mars 2017 tog kommissionen emot slutliga räkenskaper med kostnader som endast motsvarade 0,7  % av budgeten för hela programperioden. I mitten av 2017 var förseningarna i budgetgenomförandet större än vad de var vid samma tidpunkt under perioden 2007–2013 (31). |
| --- | --- |

6.30.

Tre år efter inledningen av perioden 2014–2020 har medlemsstaterna utsett endast 77 % av de nationella programmyndigheter som ska ansvara för sammanhållningsmedel (30). Den 1 mars 2017 tog kommissionen emot slutliga räkenskaper med kostnader som endast motsvarade 0,7  % av budgeten för hela programperioden. I mitten av 2017 var förseningarna i budgetgenomförandet större än vad de var vid samma tidpunkt under perioden 2007–2013 (31).

| 6.30. | 77 % av de utsedda programmyndigheterna ansvarar för 88 % av de totala anslagen på sammanhållningsområdet. Kommissionen noterar att ansvaret för urval ligger på medlemsstaterna. Kommissionen har vid flera tillfällen uppmuntrat medlemsstaterna (i möten och skriftlig kommunikation) att påskynda denna process – samtidigt som man har full respekt för urvalskriterierna enligt definitionen i förordningen – och har gett förtydliganden och hjälp vid behov.

  Detta har ännu inte lett till ansökningar om utbetalningar från medlemsstaterna på samma nivåer som under perioden 2007–2013, men nu finns alla förutsättningar för anslagsutnyttjande ute på fältet. Vid utgången av 2016 var det totala anslagsutnyttjandet 3,7  % för Eruf/Sammanhållningsfonden och 3,3  % för projekt inom ESF/ungdomssysselsättningsinitiativet. Detta återspeglar redan en viss förbättring jämfört med de siffror som var tillgängliga i mitten av 2016 och baserade sig på mottagna räkenskaper den 1 mars 2017.


  Kommissionen understryker emellertid att urvalet av projekt som ska medfinansieras under dessa första genomförandeår är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av sammanhållningspolitiken. I det avseendet konstaterar kommissionen när det gäller 2016 att urvalet av projekt sker i snabbare takt: enligt medlemsstaternas rapporter var den totala urvalskvoten 26 % för projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 32 % för projekt inom ESF/ungdomssysselsättningsinitiativet. En liknande siffra rapporterades vid motsvarande tidpunkt under programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

6.30.

Detta har ännu inte lett till ansökningar om utbetalningar från medlemsstaterna på samma nivåer som under perioden 2007–2013, men nu finns alla förutsättningar för anslagsutnyttjande ute på fältet. Vid utgången av 2016 var det totala anslagsutnyttjandet 3,7  % för Eruf/Sammanhållningsfonden och 3,3  % för projekt inom ESF/ungdomssysselsättningsinitiativet. Detta återspeglar redan en viss förbättring jämfört med de siffror som var tillgängliga i mitten av 2016 och baserade sig på mottagna räkenskaper den 1 mars 2017.

Kommissionen understryker emellertid att urvalet av projekt som ska medfinansieras under dessa första genomförandeår är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av sammanhållningspolitiken. I det avseendet konstaterar kommissionen när det gäller 2016 att urvalet av projekt sker i snabbare takt: enligt medlemsstaternas rapporter var den totala urvalskvoten 26 % för projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 32 % för projekt inom ESF/ungdomssysselsättningsinitiativet. En liknande siffra rapporterades vid motsvarande tidpunkt under programperioden 2007–2013.

Kommissionens nya säkerhetsmodell för sammanhållningsutgifter

| 6.31. | Medlemsstaterna lämnar in ett garantipaket som innehåller räkenskaperna efter det att de har attesterats av de attesterande myndigheterna. Medlemsstaterna bekräftar genom paketet att förvaltningssystemet och internkontrollerna för ett operativt program fungerar effektivt och att de kostnader som attesterats av de attesterande myndigheterna är lagliga och korrekta samt redovisar de kvarstående procentsatser som revisionsmyndigheterna har beräknat. Den kvarstående procenten inbegriper finansiella korrigeringar som tillämpats och bokförts i räkenskaperna för att minska de risker som identifierats vid transaktionsgranskningar. |
| --- | --- |

6.31.

Medlemsstaterna lämnar in ett garantipaket som innehåller räkenskaperna efter det att de har attesterats av de attesterande myndigheterna. Medlemsstaterna bekräftar genom paketet att förvaltningssystemet och internkontrollerna för ett operativt program fungerar effektivt och att de kostnader som attesterats av de attesterande myndigheterna är lagliga och korrekta samt redovisar de kvarstående procentsatser som revisionsmyndigheterna har beräknat. Den kvarstående procenten inbegriper finansiella korrigeringar som tillämpats och bokförts i räkenskaperna för att minska de risker som identifierats vid transaktionsgranskningar.

| 6.32. | Kommissionen har tid på sig till den 31 maj för att godkänna eller förkasta räkenskaperna och måste betala ut slutbetalningen inom ytterligare en månad. Innan den godkänner räkenskaperna är den främst inriktad på administrativa kontroller av fullständighet och riktighet. Kommissionen bedömer inte frågor om laglighet och korrekthet i detta skede, men den kan senare inleda revisioner av laglighet och korrekthet i medlemsstaterna för att granska revisionsmyndigheternas arbete (32). Dess slutsatser om lagligheten och korrektheten rapporteras därför i de årliga verksamhetsrapporterna år n+1. |
| --- | --- |

6.32.

Kommissionen har tid på sig till den 31 maj för att godkänna eller förkasta räkenskaperna och måste betala ut slutbetalningen inom ytterligare en månad. Innan den godkänner räkenskaperna är den främst inriktad på administrativa kontroller av fullständighet och riktighet. Kommissionen bedömer inte frågor om laglighet och korrekthet i detta skede, men den kan senare inleda revisioner av laglighet och korrekthet i medlemsstaterna för att granska revisionsmyndigheternas arbete (32). Dess slutsatser om lagligheten och korrektheten rapporteras därför i de årliga verksamhetsrapporterna år n+1.

| 6.32. | Kommissionen fortsätter att genomföra noggranna skrivbordsundersökningar av alla dokument som ingår i garantipaketen, i synnerhet de rapporterade felprocentsatserna, de kvarstående riskerna och revisionsmyndigheternas revisionsutlåtanden. I linje med den gemensamma revisionsstrategi som de berörda generaldirektoraten tillämpar kompletteras detta skrivbordsarbete med riskbaserade efterlevnadsrevisioner. Huvudsyftet är att genom att granska det arbete som revisionsmyndigheterna har utfört efter godkännandet av räkenskaperna uppnå rimlig säkerhet om att det inte finns några oupptäckta, orapporterade och därför okorrigerade allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

6.32.

Kommentarer om den information som lämnats i de årliga verksamhetsrapporterna för perioden 2014–2020

| 6.33. | För perioden 2014–2020 lämnade 18 medlemsstater in räkenskaper med kostnaderna för 71 av de 419 godkända operativa programmen (33) på totalt 3,3  miljarder euro (34). Kommissionen godkände 69 räkenskaper inom den lagstadgade tidsfristen (31 maj 2017) (35). Liksom i fallet med avslutandedeklarationen för den föregående perioden (se punkt 6.29) skedde det administrativa godkännandet av räkenskaperna efter det att de årliga verksamhetsrapporterna hade antagits. Kommissionen började dessutom inte kontrollera de 71 operativa programmens laglighet och korrekthet förrän i juni 2017. Resultaten kommer därför inte att offentliggöras förrän i de årliga verksamhetsrapporterna för 2017 i juni 2018. |
| --- | --- |

6.33.

För perioden 2014–2020 lämnade 18 medlemsstater in räkenskaper med kostnaderna för 71 av de 419 godkända operativa programmen (33) på totalt 3,3  miljarder euro (34). Kommissionen godkände 69 räkenskaper inom den lagstadgade tidsfristen (31 maj 2017) (35). Liksom i fallet med avslutandedeklarationen för den föregående perioden (se punkt 6.29) skedde det administrativa godkännandet av räkenskaperna efter det att de årliga verksamhetsrapporterna hade antagits. Kommissionen började dessutom inte kontrollera de 71 operativa programmens laglighet och korrekthet förrän i juni 2017. Resultaten kommer därför inte att offentliggöras förrän i de årliga verksamhetsrapporterna för 2017 i juni 2018.

| 6.33. | Enligt den nya ordningen för programperioden 2014–2020 kommer kommissionen att komplettera sin skrivbordsbedömning av revisionsmyndigheternas rapporterade felprocentsatser med riskbaserade revisioner på plats. Innan tillförlitligheten hos de rapporterade uppgifterna i de kommande årliga verksamhetsrapporterna bekräftas kommer den också att ha möjlighet att ta hänsyn till eventuella iakttagelser från revisionsrätten. Därigenom kommer kvaliteten hos de uppgifter som lämnas till de ansvarsfrihetsbeviljande myndigheterna i respektive årliga verksamhetsrapport att kunna höjas. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Vi upptäckte ett antal metodrisker som skulle behöva åtgärdas för att säkerställa insynen i och tillförlitligheten hos de rapporterade kvarstående procentsatserna, nämligen följande |
| --- | --- |

6.34.

Vi upptäckte ett antal metodrisker som skulle behöva åtgärdas för att säkerställa insynen i och tillförlitligheten hos de rapporterade kvarstående procentsatserna, nämligen följande

6.34.

| — | Rapporteringsperioden för de årliga verksamhetsrapporterna är inte densamma som för de årsräkenskaper som medlemsstaterna lämnar in. Generaldirektoraten är skyldiga att rapportera om genomförandet av betalningar för kalenderår n, men medlemsstaterna rapporterar om de kostnader som redovisats för kommissionen för det budgetår som löper från juli år n-1 till juni år n. Det innebär att kommissionen avger en förklaring om en annan period (kalenderåret) än medlemsstaternas myndigheter (budgetåret). Varje årlig verksamhetsrapport bör därför tydligt ange resultatet av kommissionens fullständiga bedömning av de räkenskaper som ursprungligen presenterades i den årliga verksamhetsrapporten för det föregående året. |
| --- | --- |

—

Rapporteringsperioden för de årliga verksamhetsrapporterna är inte densamma som för de årsräkenskaper som medlemsstaterna lämnar in. Generaldirektoraten är skyldiga att rapportera om genomförandet av betalningar för kalenderår n, men medlemsstaterna rapporterar om de kostnader som redovisats för kommissionen för det budgetår som löper från juli år n-1 till juni år n. Det innebär att kommissionen avger en förklaring om en annan period (kalenderåret) än medlemsstaternas myndigheter (budgetåret). Varje årlig verksamhetsrapport bör därför tydligt ange resultatet av kommissionens fullständiga bedömning av de räkenskaper som ursprungligen presenterades i den årliga verksamhetsrapporten för det föregående året.

| — | Kommissionen utnyttjar sedan många år all information som är tillgänglig vid tidpunkten för rapporteringen för de årliga verksamhetsrapporterna.


  Kommissionen understryker att förordningen för programperioden 2014–2020 och den fastställda tidsfristen för garantipaketet möjliggör en bättre överensstämmelse med programmyndigheternas rapporteringsperioder än under programperioden 2007–2013. Generaldirektören ska lämna garantier för utgifterna under kalenderåret med hänsyn tagen till de garantier som programmyndigheten lämnar i sitt garantipaket samt de 10 % av de mellanliggande betalningarna som innehålls. Kommissionen kommer i de årliga verksamhetsrapporterna att redovisa resultatet av sin fullständiga bedömning av laglighet och korrekthet utifrån de garantipaket som medlemsstaterna lämnat in föregående år (se kommissionens svar på punkt 6.33). |
| --- | --- |

—

Kommissionen utnyttjar sedan många år all information som är tillgänglig vid tidpunkten för rapporteringen för de årliga verksamhetsrapporterna.

Kommissionen understryker att förordningen för programperioden 2014–2020 och den fastställda tidsfristen för garantipaketet möjliggör en bättre överensstämmelse med programmyndigheternas rapporteringsperioder än under programperioden 2007–2013. Generaldirektören ska lämna garantier för utgifterna under kalenderåret med hänsyn tagen till de garantier som programmyndigheten lämnar i sitt garantipaket samt de 10 % av de mellanliggande betalningarna som innehålls. Kommissionen kommer i de årliga verksamhetsrapporterna att redovisa resultatet av sin fullständiga bedömning av laglighet och korrekthet utifrån de garantipaket som medlemsstaterna lämnat in föregående år (se kommissionens svar på punkt 6.33).

| — | Enligt artikel 137.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser ska medlemsstaterna från sina räkenskaper undanta belopp som tidigare omfattats av en ansökan om betalning men där en granskning av de utgifternas laglighet och korrekthet pågår. De delar av sådana belopp som senare befinns lagliga och korrekta får tas med i en framtida ansökan om betalning. Vi stötte på ett fall där revisionsmyndigheten hade tagit med belopp av detta slag i beräkningen av de kvarstående procentsatserna. Kommissionen bör på nytt påminna revisionsmyndigheterna om att belopp enligt artikel 137.2 måste vara tydligt identifierbara och inte får beaktas i beräkningen av de kvarstående procentsatserna. |
| --- | --- |

—

Enligt artikel 137.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser ska medlemsstaterna från sina räkenskaper undanta belopp som tidigare omfattats av en ansökan om betalning men där en granskning av de utgifternas laglighet och korrekthet pågår. De delar av sådana belopp som senare befinns lagliga och korrekta får tas med i en framtida ansökan om betalning. Vi stötte på ett fall där revisionsmyndigheten hade tagit med belopp av detta slag i beräkningen av de kvarstående procentsatserna. Kommissionen bör på nytt påminna revisionsmyndigheterna om att belopp enligt artikel 137.2 måste vara tydligt identifierbara och inte får beaktas i beräkningen av de kvarstående procentsatserna.

| — | Kommissionen har redan klargjort kriterierna för fastställande av finansiella korrigeringar vid beräkningen av den kvarstående riskprocenten för revisionsmyndigheterna i informationsskrivelsen om årliga kontrollrapporter och utlåtanden (36). Såsom revisionsrätten noterar är den avgörande faktorn om den finansiella korrigeringen är avsedd att minska den risk som revisionsmyndigheten har konstaterat vid granskningen av verksamheten (se revisionsrättens iakttagelser i punkt 6.32).


  Att belopp som omfattas av en pågående granskning enligt bestämmelserna i artikel 137.2 har undantagits från räkenskaperna ger ytterligare garantier för att alla attesterade utgifter i årsredovisningarna är lagliga och korrekta, och bör inte påverka revisionsmyndigheternas beräkning av den kvarstående riskprocenten. Kommissionen kommer således att klargöra sin vägledning till medlemsstaterna ytterligare. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har redan klargjort kriterierna för fastställande av finansiella korrigeringar vid beräkningen av den kvarstående riskprocenten för revisionsmyndigheterna i informationsskrivelsen om årliga kontrollrapporter och utlåtanden (36). Såsom revisionsrätten noterar är den avgörande faktorn om den finansiella korrigeringen är avsedd att minska den risk som revisionsmyndigheten har konstaterat vid granskningen av verksamheten (se revisionsrättens iakttagelser i punkt 6.32).

Att belopp som omfattas av en pågående granskning enligt bestämmelserna i artikel 137.2 har undantagits från räkenskaperna ger ytterligare garantier för att alla attesterade utgifter i årsredovisningarna är lagliga och korrekta, och bör inte påverka revisionsmyndigheternas beräkning av den kvarstående riskprocenten. Kommissionen kommer således att klargöra sin vägledning till medlemsstaterna ytterligare.

| — | Rapporteringsformulären för räkenskaperna innehåller inte något detaljerat avsnitt om enskilda tillbakadraganden och belopp enligt artikel 137.2. Även om aggregerade uppgifter lämnas kan endast detaljinformation på transaktionsnivå garantera att det finns en lämplig verifieringskedja för godkännandet av räkenskaperna. Om sådan information gjordes direkt tillgänglig i det gemensamma rapporteringssystemet, skulle insynen öka och nödvändiga kontroller kunna göras. |
| --- | --- |

—

Rapporteringsformulären för räkenskaperna innehåller inte något detaljerat avsnitt om enskilda tillbakadraganden och belopp enligt artikel 137.2. Även om aggregerade uppgifter lämnas kan endast detaljinformation på transaktionsnivå garantera att det finns en lämplig verifieringskedja för godkännandet av räkenskaperna. Om sådan information gjordes direkt tillgänglig i det gemensamma rapporteringssystemet, skulle insynen öka och nödvändiga kontroller kunna göras.

| — | Belopp som omfattas av en pågående granskning ska redovisas sammantagna i bilaga 8 till räkenskaperna, med en förklaring från den attesterande myndigheten. Revisionsmyndigheten ska granska dessa förklaringar och potentiella avvikelser.


  Den attesterande myndigheten måste föra fullständiga och detaljerade räkenskapsnoteringar i programmets övervakningssystem om enskilda rörelser och ändringar som görs mellan ansökningar om mellanliggande betalningar och rapporteringen av belopp i årsredovisningarna, för att bevaka den möjlighet som ges i artikel 137.2 att ta med dessa belopp i en senare ansökan. Om sådana utgifter senare befinns vara lagliga och korrekta och tas med i ansökningar om utbetalning under följande år blir de föremål för samma verifieringar och kontroller som andra nya utgifter. |
| --- | --- |

—

Belopp som omfattas av en pågående granskning ska redovisas sammantagna i bilaga 8 till räkenskaperna, med en förklaring från den attesterande myndigheten. Revisionsmyndigheten ska granska dessa förklaringar och potentiella avvikelser.

Den attesterande myndigheten måste föra fullständiga och detaljerade räkenskapsnoteringar i programmets övervakningssystem om enskilda rörelser och ändringar som görs mellan ansökningar om mellanliggande betalningar och rapporteringen av belopp i årsredovisningarna, för att bevaka den möjlighet som ges i artikel 137.2 att ta med dessa belopp i en senare ansökan. Om sådana utgifter senare befinns vara lagliga och korrekta och tas med i ansökningar om utbetalning under följande år blir de föremål för samma verifieringar och kontroller som andra nya utgifter.

Hur granskningspopulationen för finansieringsinstrument och statligt stöd som utbetalas i förskott ska definieras behöver förtydligas

| 6.35. | Kommissionen bör förtydliga reglerna för hur medlemsstaternas revisionsmyndigheter ska definiera granskningspopulationerna för finansieringsinstrument (37). Betalningarna till ett instrument sätter igång när dess juridiska struktur är på plats och de tas upp i ansökningar om mellanliggande betalningar till kommissionen (38). Förordningen begränsar definitionen av stödberättigande utgifter till betalningar till slutmottagare, medel som anslagits för garantiavtal och återbetalning av förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter (39). Att betrakta granskningspopulationen som de ursprungliga anslagen i stället för de stödberättigande kostnader som redovisas i årsräkenskaperna leder till en underskattning av den kvarstående procenten. Samma problem gäller statligt stöd som utbetalas i förskott. |
| --- | --- |

6.35.

Kommissionen bör förtydliga reglerna för hur medlemsstaternas revisionsmyndigheter ska definiera granskningspopulationerna för finansieringsinstrument (37). Betalningarna till ett instrument sätter igång när dess juridiska struktur är på plats och de tas upp i ansökningar om mellanliggande betalningar till kommissionen (38). Förordningen begränsar definitionen av stödberättigande utgifter till betalningar till slutmottagare, medel som anslagits för garantiavtal och återbetalning av förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter (39). Att betrakta granskningspopulationen som de ursprungliga anslagen i stället för de stödberättigande kostnader som redovisas i årsräkenskaperna leder till en underskattning av den kvarstående procenten. Samma problem gäller statligt stöd som utbetalas i förskott.

| 6.35. | Kommissionen kommer att arbeta tillsammans med revisionsmyndigheterna och revisionsrätten för att se till att det finns en samsyn på de felprocentsatser som ska rapporteras. För att möjliggöra en kvalitativ bedömning av felprocenten har kommissionen uppmanat revisionsmyndigheterna att utnyttja möjligheten att använda ett särskilt stratum för finansiella instrument (artikel 28.10 i delegerade förordning (EU) nr 480/2014). Revisionsmyndigheterna kommer att få mer vägledning om detta.

  Enligt artikel 127 i förordningen om gemensamma bestämmelser för perioden 2014–2020 ska revisionerna genomföras på ett lämpligt urval av insatser på grundval av attesterade utgifter.


  Kommissionen understryker att utbetalningarna till finansieringsinstrumenten under perioden 2014–2020 kommer att göras i form av delbetalningar, med de lagstadgade skyldigheter som rör den faktiska användningen av tidigare betalningar, vilka ska omfattas av regleringsmyndigheternas granskning av insatserna. När det gäller den första delbetalningen måste revisionsmyndigheterna kontrollera att tillämpliga krav (offentlig upphandling, förhandsbedömning) uppfylls, och upptäckta fel påverkar felprocenten.


  När det gäller statligt stöd som utbetalas i förskott kommer kommissionen, liksom vid avslutandena under perioden 2007–2013, att klargöra för revisionsmyndigheterna att de måste utföra granskningsarbete (det vill säga systemgranskningar) för att bekräfta att de förvaltande myndigheterna har infört system som säkerställer att förskotten kan motiveras inom den lagstadgade tidsfristen. |
| --- | --- |

6.35.

Enligt artikel 127 i förordningen om gemensamma bestämmelser för perioden 2014–2020 ska revisionerna genomföras på ett lämpligt urval av insatser på grundval av attesterade utgifter.

Kommissionen understryker att utbetalningarna till finansieringsinstrumenten under perioden 2014–2020 kommer att göras i form av delbetalningar, med de lagstadgade skyldigheter som rör den faktiska användningen av tidigare betalningar, vilka ska omfattas av regleringsmyndigheternas granskning av insatserna. När det gäller den första delbetalningen måste revisionsmyndigheterna kontrollera att tillämpliga krav (offentlig upphandling, förhandsbedömning) uppfylls, och upptäckta fel påverkar felprocenten.

När det gäller statligt stöd som utbetalas i förskott kommer kommissionen, liksom vid avslutandena under perioden 2007–2013, att klargöra för revisionsmyndigheterna att de måste utföra granskningsarbete (det vill säga systemgranskningar) för att bekräfta att de förvaltande myndigheterna har infört system som säkerställer att förskotten kan motiveras inom den lagstadgade tidsfristen.

Överensstämmelse mellan informationen i de årliga verksamhetsrapporterna och våra egna resultat

| 6.36. | Ruta 6.5
  innehåller en sammanfattning av informationen i de årliga verksamhetsrapporterna om programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

6.36.

Ruta 6.5
  innehåller en sammanfattning av informationen i de årliga verksamhetsrapporterna om programperioden 2007–2013.

Ruta 6.5 –   Översikt över information i de årliga verksamhetsrapporterna för perioden 2007–2013

| (miljarder euro) |
| --- |
| Verksamhet | Fond | Totala relevanta kostnader | Relevanta kostnader 2016 | Operativa program | Felprocent 2016 | Kvarstående risk | Antal reservationer |
| Min. | Max. |
| Programperioden 2007–2013 | Eruf/SF | 254,5 | 26,2 | 322 | 2,2  % | 4,2  % | 0,4  % | 66 |
| ESF | 70,2 | 6,4 | 118 | 3,9  % | 4,3  % | 0,7  % | 23 |
| Totalt | 324,7 | 32,6 | 440 | 2,6  % | 4,2  % | 0,5  % | 89 |
| Källa: Årliga verksamhetsrapporter för 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. |

(miljarder euro)

Verksamhet

Fond

Totala relevanta kostnader

Relevanta kostnader 2016

Operativa program

Felprocent 2016

Kvarstående risk

Antal reservationer

Min.

Max.

Programperioden 2007–2013

Eruf/SF

254,5

26,2

322

2,2  %

4,2  %

0,4  %

66

ESF

70,2

6,4

118

3,9  %

4,3  %

0,7  %

23

Totalt

324,7

32,6

440

2,6  %

4,2  %

0,5  %

89

Källa: Årliga verksamhetsrapporter för 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

| 6.37. | Den felnivå som vi har uppskattat är högre än de felprocentsatser som kommissionen rapporterade i sina årliga verksamhetsrapporter på grundval av revisionsmyndigheternas resultat. Dessa båda typer av fel är dock inte helt jämförbara av framför allt följande skäl:






  — | De kvarstående procentsatser som rapporteras i de årliga verksamhetsrapporterna gäller inte samma period som de som vi offentliggör (40). |
| --- | --- | --- |

6.37.

Den felnivå som vi har uppskattat är högre än de felprocentsatser som kommissionen rapporterade i sina årliga verksamhetsrapporter på grundval av revisionsmyndigheternas resultat. Dessa båda typer av fel är dock inte helt jämförbara av framför allt följande skäl:

—

De kvarstående procentsatser som rapporteras i de årliga verksamhetsrapporterna gäller inte samma period som de som vi offentliggör (40).

| — | De kvarstående procentsatser som kommissionen beräknar är fleråriga och tar hänsyn till alla finansiella korrigeringar på EU-nivå och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

—

De kvarstående procentsatser som kommissionen beräknar är fleråriga och tar hänsyn till alla finansiella korrigeringar på EU-nivå och medlemsstatsnivå.

| — | Våra resultat bygger på ett statistiskt representativt urval av transaktioner på EU-nivå. Revisionsmyndigheterna använder sig i regel av statistiska urval, men de kan också välja ut revisioner av transaktioner med hjälp av icke-statistiska urval. |
| --- | --- |

—

Våra resultat bygger på ett statistiskt representativt urval av transaktioner på EU-nivå. Revisionsmyndigheterna använder sig i regel av statistiska urval, men de kan också välja ut revisioner av transaktioner med hjälp av icke-statistiska urval.

| 6.37. | Kommissionen betonar att den årliga bedömningen av de av medlemsstaterna rapporterade felprocentsatsernas tillförlitlighet görs genom en grundlig skrivbordsgranskning av all tillgänglig information, som kompletteras med riskbaserade undersökningar på plats. Man tar även hänsyn till den övergripande bedömningen av revisionsmyndigheternas tillförlitlighet. Vid behov begär och erhåller kommissionen ytterligare information från revisionsmyndigheten. Se även kommissionens svar på punkt 6.27.

  Kommissionen anser att resultatet av dess bedömning för den årliga rapporten för 2016 är i linje med felprocenten som beräknades av revisionsrätten (se sidorna 75 och 64 i respektive årliga verksamhetsrapporter), vilket var fallet under de senaste sex åren i rad för Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering och fem år i rad för Generaldirektoratet för regions- och stadspolitik innan denna årsrapport. |
| --- | --- |

6.37.

Kommissionen anser att resultatet av dess bedömning för den årliga rapporten för 2016 är i linje med felprocenten som beräknades av revisionsrätten (se sidorna 75 och 64 i respektive årliga verksamhetsrapporter), vilket var fallet under de senaste sex åren i rad för Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering och fem år i rad för Generaldirektoratet för regions- och stadspolitik innan denna årsrapport.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsats

| 6.38. | De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i kostnaderna för Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning var väsentlig. |
| --- | --- |

6.38.

De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i kostnaderna för Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning var väsentlig.

| 6.38 och 6.39. | Kommissionen konstaterar att den uppskattade felprocentsats som revisionsrätten anger har förbättrats under åren och ligger i linje med de felprocentsatser som rapporteras i de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens avdelningar.

  Under 2016 fortsatte kommissionen att inrikta sina granskningar och åtgärder på de program/medlemsstater där riskerna är störst inför avslutandet samt att vid behov vidta korrigerande åtgärder med hjälp av en strikt policy där betalningar kan avbrytas och ställas in. Den tillämpar en strikt analys och stränga regler vid avslutandet för att utesluta eventuella kvarstående väsentliga risker för felaktiga utgifter.


  Kommissionen påpekar vidare att eftersom förvaltnings- och kontrollsystemen inom sammanhållningspolitiken under programperioden 2007–2013 spänner över flera år kan fel rättas ända fram till avslutandet. Exempel på detta finns i del 2.1.3 i de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.


  För att åtgärda de väsentliga felprocentsatser som revisionsrätten rapporterar för sammanhållningspolitiken inbegriper de skärpta kraven under programperioden 2014–2020 på laglighet och korrekthet samt ansvarsskyldighet för programmyndigheterna att det inte får finnas några väsentliga fel i årsredovisningarna och att kommissionens korrigeringsförmåga förstärks genom möjligheten att tillämpa finansiella nettokorrigeringar i vissa situationer.


  Dessa krav kommer att vara viktiga incitament för medlemsstaterna att upptäcka, rapportera och korrigera allvarliga brister innan de attesterar årsredovisningar för kommissionen. De bör också bidra till en varaktig minskning av de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna rapporterar, vilket de första garantipaketen som har mottagits 2017 visar.


  Kommissionen hänvisar också till svaren på punkterna 6.7 och 6.19. |
| --- | --- |

6.38 och 6.39.

Under 2016 fortsatte kommissionen att inrikta sina granskningar och åtgärder på de program/medlemsstater där riskerna är störst inför avslutandet samt att vid behov vidta korrigerande åtgärder med hjälp av en strikt policy där betalningar kan avbrytas och ställas in. Den tillämpar en strikt analys och stränga regler vid avslutandet för att utesluta eventuella kvarstående väsentliga risker för felaktiga utgifter.

Kommissionen påpekar vidare att eftersom förvaltnings- och kontrollsystemen inom sammanhållningspolitiken under programperioden 2007–2013 spänner över flera år kan fel rättas ända fram till avslutandet. Exempel på detta finns i del 2.1.3 i de årliga verksamhetsrapporterna för 2016 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

För att åtgärda de väsentliga felprocentsatser som revisionsrätten rapporterar för sammanhållningspolitiken inbegriper de skärpta kraven under programperioden 2014–2020 på laglighet och korrekthet samt ansvarsskyldighet för programmyndigheterna att det inte får finnas några väsentliga fel i årsredovisningarna och att kommissionens korrigeringsförmåga förstärks genom möjligheten att tillämpa finansiella nettokorrigeringar i vissa situationer.

Dessa krav kommer att vara viktiga incitament för medlemsstaterna att upptäcka, rapportera och korrigera allvarliga brister innan de attesterar årsredovisningar för kommissionen. De bör också bidra till en varaktig minskning av de felprocentsatser som revisionsmyndigheterna rapporterar, vilket de första garantipaketen som har mottagits 2017 visar.

Kommissionen hänvisar också till svaren på punkterna 6.7 och 6.19.

| 6.39. | För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 4,8  % (se
  bilaga 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.39.

För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 4,8  % (se
  bilaga 6.1
  ).

Rekommendationer

| 6.40. | Bilaga 6.4
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de elva rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (41). Av dem hade kommissionen genomfört åtta fullt ut, medan två hade genomförts i de flesta avseenden och en inte hade genomförts alls. |
| --- | --- |

6.40.

Bilaga 6.4
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de elva rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (41). Av dem hade kommissionen genomfört åtta fullt ut, medan två hade genomförts i de flesta avseenden och en inte hade genomförts alls.

| 6.40. | Kommissionen noterar att den inte hade godtagit rekommendationen som redovisas som ej genomförd under denna punkt. |
| --- | --- |

6.40.

| 6.41. | Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

6.41.

Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande:

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör när den avslutar programmen för 2007–2013 vara särskilt uppmärksam på områden där risken för icke stödberättigande kostnader eller för redovisning av felaktig information är hög och kan leda till för hög ersättning. Framför allt bör kommissionen göra följande:






  a) | Se till att stödberättigande belopp som rapporteras för finansieringsinstrument vid avslutandet inte ökas på konstgjord väg genom att belopp som använts på slutmottagarnivå redovisas för högt. Risken är störst när det gäller garantifonder, där en onaturligt låg multiplikator skulle leda till en omotiverad ökning av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör när den avslutar programmen för 2007–2013 vara särskilt uppmärksam på områden där risken för icke stödberättigande kostnader eller för redovisning av felaktig information är hög och kan leda till för hög ersättning. Framför allt bör kommissionen göra följande:

a)

Se till att stödberättigande belopp som rapporteras för finansieringsinstrument vid avslutandet inte ökas på konstgjord väg genom att belopp som använts på slutmottagarnivå redovisas för högt. Risken är störst när det gäller garantifonder, där en onaturligt låg multiplikator skulle leda till en omotiverad ökning av de stödberättigande kostnaderna.

| b) | Kontrollera att statligt stöd som utbetalats i förskott täckts av faktiska kostnader på projektnivå, som är de enda stödberättigande kostnaderna. Kommissionen bör se till att de förvaltande myndigheterna har gjort tillräckliga kontroller så att det finns en lämplig verifieringskedja för reglering av förskott och avdrag av felaktigt redovisade belopp. |
| --- | --- |

b)

Kontrollera att statligt stöd som utbetalats i förskott täckts av faktiska kostnader på projektnivå, som är de enda stödberättigande kostnaderna. Kommissionen bör se till att de förvaltande myndigheterna har gjort tillräckliga kontroller så att det finns en lämplig verifieringskedja för reglering av förskott och avdrag av felaktigt redovisade belopp.

| c) | Se till att utgifter för alla större projekt stöds av ett kommissionsbeslut som godkänner projektet och att de redovisade kostnaderna i annat fall blir icke stödberättigande. En särskild risk uppstår när större projekt delas upp i mindre delar som ligger under gränsen för större projekt. |
| --- | --- |

c)

Se till att utgifter för alla större projekt stöds av ett kommissionsbeslut som godkänner projektet och att de redovisade kostnaderna i annat fall blir icke stödberättigande. En särskild risk uppstår när större projekt delas upp i mindre delar som ligger under gränsen för större projekt.

Kommissionen godtar denna rekommendation och är redan uppmärksam på bland andra de områden som revisionsrätten nämner – finansieringsinstrument, statligt stöd och större projekt – i den pågående granskningen av avslutningspaketen för 2007–2013.

Kommissionen erinrar om att medlemsstaterna är skyldiga att anmäla större projekt till kommissionen.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör för perioden 2014–2020 ta itu med problem som kan påverka tillförlitligheten i beräkningen av den kvarstående procenten genom att införa strikta kontroller och tydlig vägledning när det gäller följande: |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör för perioden 2014–2020 ta itu med problem som kan påverka tillförlitligheten i beräkningen av den kvarstående procenten genom att införa strikta kontroller och tydlig vägledning när det gäller följande:

Kommissionen godtar rekommendationen.

| | a) | Granskningspopulationen för finansieringsinstrument och statligt stöd som utbetalas i förskott. Populationen bör, när det gäller finansieringsinstrument, fastställas med vederbörlig hänsyn till de belopp som använts på slutmottagarnivå och, när det gäller statligt stöd, till de faktiska kostnaderna på projektnivå, i enlighet med vad som redovisats i räkenskaperna. |
| --- | --- | --- |

a)

Granskningspopulationen för finansieringsinstrument och statligt stöd som utbetalas i förskott. Populationen bör, när det gäller finansieringsinstrument, fastställas med vederbörlig hänsyn till de belopp som använts på slutmottagarnivå och, när det gäller statligt stöd, till de faktiska kostnaderna på projektnivå, i enlighet med vad som redovisats i räkenskaperna.

| a) | Mot den bakgrund som beskrivs i kommissionens svar på punkt 6.36 och med beaktande av bestämmelserna i förordningen om stödberättigande utgifter och granskningspopulation kommer kommissionen att arbeta tillsammans med revisionsmyndigheterna och revisionsrätten för att se till att det finns en samsyn på hanteringen av finansieringsinstrument och statligt stöd som har utbetalats i förskott i granskningspopulationen och motsvarande granskningsarbete som ska utföras för att uppnå den erforderliga rimliga säkerheten. |
| --- | --- |

a)

Mot den bakgrund som beskrivs i kommissionens svar på punkt 6.36 och med beaktande av bestämmelserna i förordningen om stödberättigande utgifter och granskningspopulation kommer kommissionen att arbeta tillsammans med revisionsmyndigheterna och revisionsrätten för att se till att det finns en samsyn på hanteringen av finansieringsinstrument och statligt stöd som har utbetalats i förskott i granskningspopulationen och motsvarande granskningsarbete som ska utföras för att uppnå den erforderliga rimliga säkerheten.

| | b) | Revisionens omfattning när det gäller finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen. Kommissionen bör se till att revisionsarrangemangen är adekvata när det gäller både finansiella intermediärer och slutmottagare. I detta sammanhang vore det praktiskt om de ändringar av den befintliga rättsliga grunden som kommissionen har föreslagit när det gäller ”omnibusförordningen” (42) antogs slutligt och om en granskningsskyldighet infördes på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- | --- |

b)

Revisionens omfattning när det gäller finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen. Kommissionen bör se till att revisionsarrangemangen är adekvata när det gäller både finansiella intermediärer och slutmottagare. I detta sammanhang vore det praktiskt om de ändringar av den befintliga rättsliga grunden som kommissionen har föreslagit när det gäller ”omnibusförordningen” (42) antogs slutligt och om en granskningsskyldighet infördes på medlemsstatsnivå.

| b) | I omnibusförordningen, som antogs i september 2016, föreslog kommissionen att artikel 40 i förordningen om gemensamma bestämmelser skulle ändras.

  Den föreslagna ändringen av artikel 40 är tillämplig på alla finansieringsinstrument som genomförs av EIB och andra internationella finansinstitut och klargör att kontroller/revisioner ska göras på två nivåer: 1) hos EIB och andra internationella finansinstitut och 2) hos organ i medlemsstaternas jurisdiktioner.
  När det gäller den första nivån ska EIB-gruppen eller andra internationella finansinstitut lämna kontrollrapporter och en årlig revisionsrapport som har utarbetats av de revisorer som anges i finansieringsavtalet.
  När det gäller den andra nivån ska medlemsstaternas förvaltande myndigheter utföra kontroller och revisionsmyndigheterna genomföra revisioner hos finansiella mellanhänder. Revisionsmyndigheterna ska även genomföra revisioner hos slutmottagare när detta är relevant. Dessa kontroller och revisioner ska omfatta genomförandet av instrumenten, med beaktande av de identifierade riskerna. Resultaten av kontrollerna och revisionerna kommer att komplettera rapporterna från EIB-gruppen/de internationella finansinstituten. |
| --- | --- |

b)

I omnibusförordningen, som antogs i september 2016, föreslog kommissionen att artikel 40 i förordningen om gemensamma bestämmelser skulle ändras.

| | c) | Undantag av de belopp som är föremål för en pågående granskning enligt artikel 137.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 från beräkningen av den kvarstående procent som rapporteras av medlemsstaterna, eftersom inkludering av den leder till att den kvarstående procenten anges för lågt och minskar insynen i och tillförlitligheten hos denna nyckelindikator. |
| --- | --- | --- |

c)

Undantag av de belopp som är föremål för en pågående granskning enligt artikel 137.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 från beräkningen av den kvarstående procent som rapporteras av medlemsstaterna, eftersom inkludering av den leder till att den kvarstående procenten anges för lågt och minskar insynen i och tillförlitligheten hos denna nyckelindikator.

| c) | Kommissionen anser sig redan ha vidtagit åtgärder, men är beredd att förtydliga sina riktlinjer till medlemsstaterna ytterligare.

  Såsom förklaras i kommissionens svar på punkt 6.34 måste medlemsstaterna enligt den rättsliga ramen för 2014–2020 undanta vissa belopp som tidigare har ingått i ansökningar om utbetalning från sina räkenskaper när det pågår en granskning av utgifternas laglighet och korrekthet. Om dessa utgifter senare helt eller delvis befinns vara lagliga och korrekta kan de inkluderas i framtida ansökningar om utbetalning.
  Därför påverkar inte belopp som omfattas av pågående granskningar i enlighet med bestämmelserna i artikel 137.2 beräkningen av den kvarstående riskprocenten. Kommissionen har klargjort kriterierna för fastställande av finansiella korrigeringar vid beräkningen av den kvarstående riskprocenten för revisionsmyndigheterna i informationsskrivelsen om årliga kontrollrapporter och utlåtanden (43). Den möjlighet som förordningen ger att inkludera dessa belopp som omfattas av pågående granskningar i senare ansökningar om mellanliggande utbetalningar om de befinns vara lagliga och korrekta är inte relevant för beräkningen av den kvarstående felprocenten och ger ytterligare garantier för att alla attesterade utgifter i årsredovisningarna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen anser sig redan ha vidtagit åtgärder, men är beredd att förtydliga sina riktlinjer till medlemsstaterna ytterligare.

| — | Rekommendation 3: Kommissionen bör när den omprövar ESI-fondernas utformning och genomförandemekanismer efter 2020 öka programmens inriktning på resultat och förenkla mekanismerna för betalning genom att vid behov uppmuntra ytterligare åtgärder som kopplar betalningarnas storlek till resultat i stället för att bara ersätta kostnader. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: Kommissionen bör när den omprövar ESI-fondernas utformning och genomförandemekanismer efter 2020 öka programmens inriktning på resultat och förenkla mekanismerna för betalning genom att vid behov uppmuntra ytterligare åtgärder som kopplar betalningarnas storlek till resultat i stället för att bara ersätta kostnader.

Kommissionen godtar denna rekommendation, eftersom den är klart positiv till att överväga en alternativ utformning och andra genomförandemekanismer, till exempel den som revisionsrätten rekommenderar, men den kan inte ännu binda upp sig för hur förslagen om ESI-fonderna efter 2020 ska se ut i detalj. Kommissionen konstaterar också att den föreslagna ändringen av förordningen om gemensamma bestämmelser som kommissionen presenterade och antog i slutet av 2016 (den så kallade omnibusförordningen) om den antas av andra institutioner redan i sig under vissa förutsättningar skulle göra det möjligt att övergå från att ersätta kostnader till att göra utbetalningar baserade på projektens resultat.

Att lägga fram lagstiftningsförslag för sammanhållningspolitiken i rätt tid är en prioriterad fråga för kommissionen. Tidpunkten beror dock på när förslaget om förordningen om budgetramen antas. Kommissionen kommer att lägga fram sitt förslag om lagstiftningspaketet för sammanhållningspolitiken efter 2020 samtidigt med detta.

Kommissionen kommer att samarbeta nära med medlagstiftarna för att se till att den rättsliga ramen antas och träder i kraft i god tid.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

DEL 2 – BEDÖMNING AV PROJEKTRESULTAT

| 6.42. | Principen om sund ekonomisk förvaltning i genomförandet av EU-budgeten förutsätter att fokus inte bara ligger på regelefterlevnad utan också på uppnåendet av fastställda mål (44). |
| --- | --- |

6.42.

Principen om sund ekonomisk förvaltning i genomförandet av EU-budgeten förutsätter att fokus inte bara ligger på regelefterlevnad utan också på uppnåendet av fastställda mål (44).

| 6.43. | Förutom att kontrollera korrektheten har vi de senaste tre åren också bedömt resultaten av de projekt som vi granskat och som slutförts fysiskt (45). I år borde alla de 168 projekt som vi granskade (med undantag av finansieringsinstrument) ha varit slutförda vid tidpunkten för vår granskning, eftersom stödperioden slutade den 31 december 2015. När det gällde samtliga 168 projekt bedömde vi följande: |
| --- | --- |

6.43.

Förutom att kontrollera korrektheten har vi de senaste tre åren också bedömt resultaten av de projekt som vi granskat och som slutförts fysiskt (45). I år borde alla de 168 projekt som vi granskade (med undantag av finansieringsinstrument) ha varit slutförda vid tidpunkten för vår granskning, eftersom stödperioden slutade den 31 december 2015. När det gällde samtliga 168 projekt bedömde vi följande:

| — | Relevanta aspekter av resultatsystemens utformning (särskilt huruvida de operativa programmen hade aktivitets- och resultatindikatorer som var relevanta för deras mål, och huruvida de aktivitets- och resultatmål som angavs i projekthandlingar (46) motsvarade de operativa programmens mål för varje insatsområde). |
| --- | --- |

—

Relevanta aspekter av resultatsystemens utformning (särskilt huruvida de operativa programmen hade aktivitets- och resultatindikatorer som var relevanta för deras mål, och huruvida de aktivitets- och resultatmål som angavs i projekthandlingar (46) motsvarade de operativa programmens mål för varje insatsområde).

| — | Projektresultat, det vill säga huruvida projekten hade uppnått sina mål för varje indikator. |
| --- | --- |

—

Projektresultat, det vill säga huruvida projekten hade uppnått sina mål för varje indikator.

Bedömning av resultatsystemens utformning

| 6.44. | För programperioden 2007–2013 var stödmottagarna skyldiga enligt lag att fastställa och rapportera om aktiviteter. För att bedöma ett projekts bidrag till det operativa programmets mål kunde medlemsstaterna också fastställa resultatindikatorer som kopplade projektresultat till motsvarande indikatorer för det operativa programmets insatsområden. |
| --- | --- |

6.44.

För programperioden 2007–2013 var stödmottagarna skyldiga enligt lag att fastställa och rapportera om aktiviteter. För att bedöma ett projekts bidrag till det operativa programmets mål kunde medlemsstaterna också fastställa resultatindikatorer som kopplade projektresultat till motsvarande indikatorer för det operativa programmets insatsområden.

| 6.45. | De rättsliga bestämmelserna för perioden 2014–2020 innehåller vissa åtgärder som, om de genomförs på ett adekvat sätt, bör bidra till resultatbedömningen av program. Ett exempel är att revisionsmyndigheterna ska granska resultatuppgifters tillförlitlighet (47). Ett annat exempel är att kommissionen efter sin resultatöversyn kan tillgripa sanktioner om ett insatsområde i hög grad har misslyckats med att uppnå sina ekonomiska indikatorer och aktivitetsindikatorer (48). |
| --- | --- |

6.45.

De rättsliga bestämmelserna för perioden 2014–2020 innehåller vissa åtgärder som, om de genomförs på ett adekvat sätt, bör bidra till resultatbedömningen av program. Ett exempel är att revisionsmyndigheterna ska granska resultatuppgifters tillförlitlighet (47). Ett annat exempel är att kommissionen efter sin resultatöversyn kan tillgripa sanktioner om ett insatsområde i hög grad har misslyckats med att uppnå sina ekonomiska indikatorer och aktivitetsindikatorer (48).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

En tredjedel av de granskade projekten omfattades av ett resultatmätningssystem med aktivitets- och resultatindikatorer som var kopplade till det operativa programmets mål

| 6.46. | Vi konstaterade att det för 63 av de 168 projekten (38 %) fanns ett resultatmätningssystem som kopplade projektets aktiviteter och resultat till aktiviteterna och resultaten i målen för det operativa programmet. |
| --- | --- |

6.46.

Vi konstaterade att det för 63 av de 168 projekten (38 %) fanns ett resultatmätningssystem som kopplade projektets aktiviteter och resultat till aktiviteterna och resultaten i målen för det operativa programmet.

| 6.47. | I 101 andra fall (60 %) konstaterade vi en rad brister i hur medlemsstaternas myndigheter hade utformat sina resultatmätningssystem för såväl de operativa programmen som för projekt. De vanligaste bristerna var följande: |
| --- | --- |

6.47.

I 101 andra fall (60 %) konstaterade vi en rad brister i hur medlemsstaternas myndigheter hade utformat sina resultatmätningssystem för såväl de operativa programmen som för projekt. De vanligaste bristerna var följande:

| 6.47. | Även om strukturfondernas regelverk för 2007–2013 inte förpliktigade programmyndigheterna att fastställa resultatindikatorer på projektnivå uppmuntrade kommissionen detta i relevanta fall. Vissa resultatindikatorer kunde inte på ett meningsfullt sätt mätas på nivån av ett enskilt projekt. |
| --- | --- |

6.47.

| — | I 70 fall (42 % av de 168 projekten) hade myndigheterna inte fastställt resultatindikatorer eller mål för att mäta resultat på projektnivå eller också överensstämde de fastställda resultatindikatorerna inte med det operativa programmets resultatindikatorer. Under sådana omständigheter går det inte att avgöra huruvida projekten har bidragit till de övergripande programmålen (se även punkt 6.55). |
| --- | --- |

—

I 70 fall (42 % av de 168 projekten) hade myndigheterna inte fastställt resultatindikatorer eller mål för att mäta resultat på projektnivå eller också överensstämde de fastställda resultatindikatorerna inte med det operativa programmets resultatindikatorer. Under sådana omständigheter går det inte att avgöra huruvida projekten har bidragit till de övergripande programmålen (se även punkt 6.55).

| — | I 13 fall hade myndigheterna felaktigt klassificerat aktiviteter som resultat, eller tvärtom, i det operativa programmet och/eller i projektens godkännandedokument. |
| --- | --- |

—

I 13 fall hade myndigheterna felaktigt klassificerat aktiviteter som resultat, eller tvärtom, i det operativa programmet och/eller i projektens godkännandedokument.

| — | I 12 fall överensstämde inte projektens aktivitetsindikatorer med indikatorerna i det operativa programmet. |
| --- | --- |

—

I 12 fall överensstämde inte projektens aktivitetsindikatorer med indikatorerna i det operativa programmet.

| 6.48. | I de fyra återstående fallen (2 %) (49) hade inte myndigheterna ett resultatsystem för att fastställa och mäta aktiviteter och resultat på projektnivå. I dessa fyra fall kunde vi inte bedöma projektresultaten. |
| --- | --- |

6.48.

I de fyra återstående fallen (2 %) (49) hade inte myndigheterna ett resultatsystem för att fastställa och mäta aktiviteter och resultat på projektnivå. I dessa fyra fall kunde vi inte bedöma projektresultaten.

| 6.49. | Trots att förordningarna inte kräver att medlemsstaterna ska fastställa resultatindikatorer på projektnivå för vare sig programperioden 2007–2013 eller 2014–2020, hade de ändå gjort det i 90 (54 %) av de 168 granskade projekten. Det är god praxis för förvaltande myndigheter och förmedlande organ att, när så är möjligt, fastställa resultatindikatorer av detta slag, eftersom det gör att det specifika bidrag som ett projekt lämnar till målen för det aktuella insatsområdet kan mätas. |
| --- | --- |

6.49.

Trots att förordningarna inte kräver att medlemsstaterna ska fastställa resultatindikatorer på projektnivå för vare sig programperioden 2007–2013 eller 2014–2020, hade de ändå gjort det i 90 (54 %) av de 168 granskade projekten. Det är god praxis för förvaltande myndigheter och förmedlande organ att, när så är möjligt, fastställa resultatindikatorer av detta slag, eftersom det gör att det specifika bidrag som ett projekt lämnar till målen för det aktuella insatsområdet kan mätas.

| 6.49. | Kommissionen noterar att det har skett en betydande förbättring för 2014–2020 med ett omfattande system för obligatoriska aktivitets- och resultatindikatorer på programnivå. Uppnåendet av målen mäts med en resultatindikator (med utgångsvärde och målvärde). Program kommer systematiskt att mäta och rapportera framsteg i resultatindikatorer. Projekt inom ett program väljs ut för att ge aktiviteter och bidra till de resultat som ska uppnås på programnivå. Framstegen mäts med aktivitetsindikatorer. Dessa är också obligatoriska. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Vi konstaterade att projekt saknade resultatindikatorer i 11 av de 14 medlemsstater där vi hade valt ut transaktioner (50). De var dock vanligast förekommande i Bulgarien, Spanien och Italien när det gällde Eruf/SF och i Irland och Spanien när det gällde ESF. I dessa länder hade mer än hälften av de slutförda projekt som vi granskade inga resultatindikatorer eller också överensstämde inte indikatorerna med det operativa programmet. |
| --- | --- |

6.50.

Vi konstaterade att projekt saknade resultatindikatorer i 11 av de 14 medlemsstater där vi hade valt ut transaktioner (50). De var dock vanligast förekommande i Bulgarien, Spanien och Italien när det gällde Eruf/SF och i Irland och Spanien när det gällde ESF. I dessa länder hade mer än hälften av de slutförda projekt som vi granskade inga resultatindikatorer eller också överensstämde inte indikatorerna med det operativa programmet.

Bedömning av projektresultat

| 6.51. | I
  ruta 6.6
  sammanfattas resultatet av bedömningen av projektens resultat. |
| --- | --- |

6.51.

I
  ruta 6.6
  sammanfattas resultatet av bedömningen av projektens resultat.

Ruta 6.6 –   Bedömning av projektresultat

| Resultatbedömning | Antal projekt där vi bedömde |
| --- | --- |
| både aktivitets- och resultatindikatorer | endast aktivitetsindikatorer (resultatindikatorer hade inte fastställts) | varken aktivitets- eller resultatindikatorer | icke fungerande projekt | TOTALT |
| Antal projekt | 90 (100 %) | 70 (100 %) | 4 (100 %) | 4 (100 %) | 168 (100 %) |
| — | Uppnåtts fullt ut |

Resultatbedömning

Antal projekt där vi bedömde

både aktivitets- och resultatindikatorer

endast aktivitetsindikatorer (resultatindikatorer hade inte fastställts)

varken aktivitets- eller resultatindikatorer

icke fungerande projekt

TOTALT

Antal projekt

90 (100 %)

70 (100 %)

4 (100 %)

4 (100 %)

168 (100 %)

—

Uppnåtts fullt ut

43 (48 %)

54 (77 %)

97 (58 %)

| — | Uppnåtts delvis |
| --- | --- |

—

Uppnåtts delvis

45 (50 %)

12 (17 %)

57 (34 %)

| — | Inte uppnåtts |
| --- | --- |

—

Inte uppnåtts

2 (2 %)

4 (6 %)

4 (100 %)

10 (6 %)

| — | Kunde inte bedömas |
| --- | --- |

—

Kunde inte bedömas

4 (100 %)

4 (2 %)

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

88 av de 90 projekt som hade både aktivitets- och resultatindikatorer hade uppnått sina mål åtminstone delvis

| 6.52. | Av de 90 projekt som hade ett resultatmätningssystem för aktiviteter och resultat, hade 43 (48 %) fullt ut uppnått både de aktivitets- och resultatmål som de förvaltande myndigheterna hade fastställt. |
| --- | --- |

6.52.

Av de 90 projekt som hade ett resultatmätningssystem för aktiviteter och resultat, hade 43 (48 %) fullt ut uppnått både de aktivitets- och resultatmål som de förvaltande myndigheterna hade fastställt.

| 6.52. | Kommissionen noterar att det i första hand är de förvaltande myndigheterna som ska säkerställa att projekt med EU-mervärde väljs och godkänns.

  När det gäller aktivitetsindikatorer har bedömningen av programmens resultat förstärkts för perioden 2014–2020: såsom fastställs i den rättsliga ramen för 2014–2020 (artiklarna 22.6 och 22.7 i förordning (EU) nr 1303/2013) kommer kommissionen att kunna innehålla mellanliggande betalningar eller göra finansiella korrigeringar i händelse av påtagliga brister i genomförandet av ett prioriterat område i ett program som upptäcks vid resultatöversynen (artikel 22.6 i förordning (EU) nr 1303/2013) eller vid avslutandet (artikel 22.7). |
| --- | --- |

6.52.

När det gäller aktivitetsindikatorer har bedömningen av programmens resultat förstärkts för perioden 2014–2020: såsom fastställs i den rättsliga ramen för 2014–2020 (artiklarna 22.6 och 22.7 i förordning (EU) nr 1303/2013) kommer kommissionen att kunna innehålla mellanliggande betalningar eller göra finansiella korrigeringar i händelse av påtagliga brister i genomförandet av ett prioriterat område i ett program som upptäcks vid resultatöversynen (artikel 22.6 i förordning (EU) nr 1303/2013) eller vid avslutandet (artikel 22.7).

| 6.53. | Ytterligare 45 projekt (50 %) hade delvis uppnått sina aktivitets- och resultatmål. Sju av dem fördelades till sist över båda programperioderna (2007–2013 och 2014–2020). Dessa projekt fanns i tre operativa program i tre medlemsstater (Ungern, Polen och Rumänien). |
| --- | --- |

6.53.

Ytterligare 45 projekt (50 %) hade delvis uppnått sina aktivitets- och resultatmål. Sju av dem fördelades till sist över båda programperioderna (2007–2013 och 2014–2020). Dessa projekt fanns i tre operativa program i tre medlemsstater (Ungern, Polen och Rumänien).

| 6.53. | Kommissionen konstaterar att stödperiodens slut inte nödvändigtvis sammanfaller med det slutliga måldatumet för mätning av alla resultatindikatorer. |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Slutligen uppnådde två projekt inte några av sina mål. Dessutom var fyra projekt icke fungerande, enligt definitionen i avslutanderiktlinjerna (51). De förvaltande myndigheterna är uttryckligen skyldiga att rapportera icke fungerande projekt i avslutandedeklarationen för ett operativt program. |
| --- | --- |

6.54.

Slutligen uppnådde två projekt inte några av sina mål. Dessutom var fyra projekt icke fungerande, enligt definitionen i avslutanderiktlinjerna (51). De förvaltande myndigheterna är uttryckligen skyldiga att rapportera icke fungerande projekt i avslutandedeklarationen för ett operativt program.

| 6.54. | Kommissionen använder alla tänkbara åtgärder till sitt förfogande för att säkerställa en sund och finansiell förvaltning vid användning av EU-medel. Dessutom är det endast i programmets avslutningsskede som resultat av projekt finansierade av operativa program kommer att utvärderas. |
| --- | --- |

6.54.

66 av de 70 projekt där endast aktivitetsindikatorer hade fastställts och bedömts uppnådde sina aktivitetsmål åtminstone delvis

| 6.55. | 54 av de 70 projekten (77 %) hade uppnått de förvaltande myndigheternas aktivitetsmål fullt ut, medan ytterligare 12 (17 %) hade uppnått dem delvis och de återstående 4 (6 %) inte hade uppnått något av dem. |
| --- | --- |

6.55.

54 av de 70 projekten (77 %) hade uppnått de förvaltande myndigheternas aktivitetsmål fullt ut, medan ytterligare 12 (17 %) hade uppnått dem delvis och de återstående 4 (6 %) inte hade uppnått något av dem.

| 6.55. | Kommissionen noterar att det i första hand är de förvaltande myndigheterna som ska säkerställa att projekt med EU-mervärde väljs och godkänns. |
| --- | --- |

6.55.

Slutsats

| 6.56. | Endast en tredjedel av de granskade projekten hade ett resultatmätningssystem med aktivitets- och resultatindikatorer som var kopplade till det operativa programmets mål. Merparten av projekten uppnådde sina aktivitetsmål åtminstone delvis. För 42 % av projekten gick det dock inte att identifiera och mäta något specifikt bidrag till de övergripande programmålen, eftersom resultatindikatorer eller mål inte hade fastställts på projektnivå. |
| --- | --- |

6.56.

Endast en tredjedel av de granskade projekten hade ett resultatmätningssystem med aktivitets- och resultatindikatorer som var kopplade till det operativa programmets mål. Merparten av projekten uppnådde sina aktivitetsmål åtminstone delvis. För 42 % av projekten gick det dock inte att identifiera och mäta något specifikt bidrag till de övergripande programmålen, eftersom resultatindikatorer eller mål inte hade fastställts på projektnivå.

| 6.56. | Även om strukturfondernas rättsliga ram för 2007–2013 inte förpliktigade nationella myndigheter att fastställa resultatindikatorer på projektnivå uppmuntrade kommissionen detta i relevanta fall. Vissa resultatindikatorer kunde inte på ett meningsfullt sätt mätas på nivån av ett enskilt projekt. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | Att fastställa indikatorer och samtidigt sätta upp mål kräver en tydlig strategi i interventionslogiken för ett operativt program. Både våra senaste granskningsresultat och vårt yttrande över översynen av budgetförordningen
   (52) har visat att det finns betydande skillnader i användningen av aktivitetsindikatorer och, i ännu högre grad, resultatindikatorer både mellan politikområden och mellan fonder inom samma politikområde. |
| --- | --- |

6.57.

Att fastställa indikatorer och samtidigt sätta upp mål kräver en tydlig strategi i interventionslogiken för ett operativt program. Både våra senaste granskningsresultat och vårt yttrande över översynen av budgetförordningen
   (52) har visat att det finns betydande skillnader i användningen av aktivitetsindikatorer och, i ännu högre grad, resultatindikatorer både mellan politikområden och mellan fonder inom samma politikområde.

| 6.57. | Kommissionen hänvisar till sina detaljerade svar i revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2017. |
| --- | --- |

6.57.

---

(1)  Dessa mål anges i artiklarna 174–178 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

(2)  Både programperiod 2007–2013 och 2014–2020 användes medel från Sammanhållningsfonden i Bulgarien, Tjeckien, Estland, Grekland, Kroatien, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien och Slovakien. Spanien var också berättigat till stöd under perioden 2007–2013, men det gällde endast övergångsstöd.

(3)  För programperioden 2007–2013 godkände kommissionen 440 operativa program (322 inom Eruf/SF och 118 inom ESF) och för 2014–2020 godkände den 392 operativa program (där merparten omfattade mer än en fond).

(4)  Urvalet gjordes från alla regleringar och betalningar, med undantag av förskott. De 180 transaktionerna kom från 54 mellanliggande betalningar för 2007–2013 och gällde 92 Eruf-projekt, 36 SF-projekt, 40 ESF-projekt, 11 Eruf-finansieringsinstrument och 1 ESF-finansieringsinstrument.

(5)  Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, Irland, Grekland, Spanien, Italien, Ungern, Malta, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Förenade kungariket och det europeiska territoriella samarbetet mellan Grekland och Bulgarien.

(6)  Bulgarien, Tyskland, Grekland, Italien, Polen, Portugal, Slovakien och Förenade kungariket.

(7)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 2,2 och 7,4 % (den undre respektive övre felgränsen).

(8)  Se även årsrapporterna för 2012 (punkt 6.23), 2013 (punkt 6.16), 2014 (punkt 6.29) och 2015 (punkt 6.15).

(9)  Artikel 14.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden (EUT L 347, 20.12.2013, s. 470) och artikel 68 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 376).

(10)  Se artiklarna 39 och 41 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25). Ett större projekt är en insats som omfattar en rad arbeten, verksamheter eller tjänster vilka syftar till att fullgöra en odelbar ekonomisk eller teknisk uppgift. Det ska också ha tydligt fastställda syften och en total kostnad som överstiger 50 miljoner euro.

(11)  Beloppet motsvarar de totala kostnaderna för de tilldelade kontrakten. En del av kostnaderna hade attesterats i de utgiftsredovisningar som vi granskade.

(12)  Kontraktsvärdet i omkring 49 % av de 121 förfarandena låg över den gräns som innebär att EU:s regler för offentlig upphandling ska tillämpas (införlivade i nationell lagstiftning), och 33 gällde Eruf/SF och 1 ESF.

(13)  Direktiv av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling (2014/24/EU), om tilldelning av koncessioner (2014/23/EU) och om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (2014/25/EU) (EUT L 94, 28.3.2014).

(14)  De medlemsstater som hade införlivat alla tre direktiven det datumet är Tjeckien, Danmark, Tyskland, Grekland, Frankrike, Italien, Irland, Ungern, Cypern, Lettland, Malta, Nederländerna, Polen, Rumänien, Slovakien, Sverige och Förenade kungariket.

(15)  Punkt 6.24 i årsrapporten för 2015. Åtta medlemsstater hade införlivat alla tre direktiven i maj 2016.

(16)  Se artikel 258 i EUF-fördraget.

(17)  Nio Eruf/SF (inbegripet två Jessica-finansieringsinstrument) och två ESF (inbegripet ett ESF-finansieringsinstrument).

(18)  I form av styrkande dokumentation, bland annat standardiserade korskontroller, uppgifter i databaser och resultaten av obligatoriska kontroller.

(19)  Kommissionens beslut C(2015) 2771.

(20)  Se punkt 6.52 i årsrapporten för 2014 och punkt 6.45 i årsrapporten för 2015.

(21)  Europeiska kommissionens rapport om de framsteg som gjorts när det gäller att finansiera och genomföra finansieringsinstrument som rapporterats av förvaltningsmyndigheterna i enlighet med artikel 67.2 j i rådets förordning (EG) nr 1083/2006, situationen den 31 december 2015, EGESIF 16-0011-00, 20 september 2016. Uppgifterna för 2016 offentliggörs den 1 oktober 2017.

(22)  Punkt 6.42 i årsrapporten för 2015.

(23)  Finansieringsinstrumenten ger medlemsstaterna möjlighet att använda medlen mer än en gång – det vill säga att all avkastning på investeringar eller lån, inbegripet vinster, återförs till samma aktiviteter.

(24)  Före utgången av april varje år utarbetar varje generaldirektorat en årlig verksamhetsrapport om det föregående året. Den överlämnas till Europaparlamentet och rådet och offentliggörs därefter. Rapporten åtföljs av en förklaring från generaldirektören som anger huruvida den budget som han eller hon ansvarar för har genomförts på ett lagligt och korrekt sätt – i huvudsak huruvida andelen oriktigheter ligger under kommissionens väsentlighetsgräns på 2 %. För operativa program där detta inte är fallet kan generaldirektören lämna en full reservation eller en delreservation.

(25)  I sin årliga verksamhetsrapport använder kommissionen kvarstående riskprocent när det gäller avslutandet av programperioden 2007–2013 och ”sammanlagd återstående felprocent” när det gäller programperioden 2014–2020. Dessa båda procentsatser är begreppsmässigt lika men används om olika tidsramar. I detta kapitel använder vi ”kvarstående procent(satser)” för båda begreppen.

(26)  Utom för Kroatien, som har till den 31 mars 2018 på sig.

(27)  Riktlinjer för avslutande av de operativa programmen, kommissionens beslut C(2015) 2771, bilaga VI.

(28)  Särskild rapport nr 36/2016: En bedömning av arrangemangen för avslutande av sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogrammen 2007–2013.

(29)  Särskild rapport nr 4/2017: Skyddet av EU:s budget mot oriktiga utgifter: Kommissionen använde sig i allt större utsträckning av förebyggande åtgärder och finansiella korrigeringar på sammanhållningsområdet under perioden 2007–2013.

(30)  Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF/ungdomssysselsättningsinitiativet.

(31)  Vi noterade problemet med förseningar i särskild rapport nr 2/2017: Kommissionens förhandlingar om partnerskapsöverenskommelser och program inom sammanhållningspolitiken 2014–2020.

(32)  Artikel 139.5 i förordning (EU) nr 1303/2013.

(33)  Häri ingår 391 operativa program för ESI-fonder och 28 operativa program för Fead.

(34)  Inbegripet 0,7 miljarder euro i förskott till finansieringsinstrument.

(35)  Häri ingår 61 operativa program för ESI-fonder och 8 operativa program för Fead.

(36)  EGESIF_15-0002-03 från 9.10.2015.

(37)  Se även punkterna 6.60–6.63 i årsrapporten för 2015.

(38)  Artikel 41 i förordning (EU) nr 1303/2013.

(39)  Artikel 42.1 i förordning (EU) nr 1303/2013.

(40)  De felprocentsatser som revisionsmyndigheterna rapporterar för år n gäller kostnader som attesterades för kommissionen år n-1. Revisionsrättens felprocentsatser för år n gäller kommissionens kostnader för år n.

(41)  Vi valde 2013 års rapport för årets uppföljning eftersom det sedan den gjordes bör ha gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer i den.

(42)  Förslag till förordning (EG) om finansiella regler för unionens allmänna budget, COM(2016) 605 final, 14.9.2016.

(43)  EGESIF_15-0002-03 från 9.10.2015.

(44)  Se punkt 10.10 i årsrapporten för 2013.

(45)  Se även punkterna 6.80–6.86 i årsrapporten för 2014 och punkterna 6.77–6.89 i årsrapporten för 2015.

(46)  Projektansökningar, bidragsöverenskommelser, kontrakt och/eller beslut om medfinansiering.

(47)  Artikel 22.6 och 22.7 och artikel 127 i förordning (EU) nr 1303/2013.

(48)  Artikel 142.1 i förordning (EU) nr 1303/2013.

(49)  De fyra projekten genomfördes i Irland.

(50)  Det slovakiska operativa programmet och det operativa programmet ETC för Grekland/Bulgarien var de enda två programmen där målen för projektens och de operativa programmens aktiviteter och resultat överensstämde med varandra.

(51)  Bilaga till kommissionens beslut om ändring av beslut C(2013) 1573 om godkännande av riktlinjer för avslutande av operativa program, C(2015) 2771 final, 30.4.2015, punkt 3.5.

(52)  Se särskild rapport nr 2/2017: Kommissionens förhandlingar om partnerskapsöverenskommelser och program inom sammanhållningspolitiken 2014–2020 (punkterna 149–151) och yttrande nr 1/2017 över förslaget till översyn av ”budgetförordningen” (EUT C 91, 23.3.2017), punkterna 147 och 148.

(53)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 10 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

(54)  I detta belopp ingår bidrag till finansieringsinstrument med delad förvaltning.

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

BILAGA 6.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – EKONOMISK, SOCIAL OCH TERRITORIELL SAMMANHÅLLNING

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| |
| Totalt antal transaktioner | 180 | 223 |
| |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| | | |
| Uppskattad felnivå | 4,8  % | 5,2  % |
| | | |
| | Övre felgräns | 7,4  % | |
| | Undre felgräns | 2,2  % | |

2016

2015

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

180

223

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

4,8  %

5,2  %

Övre felgräns

7,4  %

Undre felgräns

2,2  %

BILAGA 6.2

ÖVERSIKT ÖVER RESULTATET AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN I VARJE MEDLEMSSTAT

Image

BILAGA 6.3

ÖVERSIKT ÖVER FEL MED EN INVERKAN PÅ MINST 20 % – EKONOMISK, SOCIAL OCH TERRITORIELL SAMMANHÅLLNING

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Inledning |
| Med tillämpning av den allmänna revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna oriktigheternas omfattning inom populationen för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel. Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 74 000  euro och 10,3  miljoner euro och med ett medianvärde på 0,9  miljoner euro (1). | Kommissionen noterar revisionsrättens kommentar i bilaga 6.2 om att revisionsrättens översikt över transaktioner inte ger någon vägledning om felnivåerna i medlemsstaterna i urvalet. Kommissionen påpekar att detaljerad information om kommissionens och medlemsstaternas revisionsresultat presenteras för varje medlemsstat i de årliga verksamhetsrapporterna och de tekniska bilagorna från kommissionens avdelningar som genomför EU-fonder inom ramen för delad förvaltning.


  Kommissionen kommer att följa upp de fall som revisionsrätten nämner och vid behov föreslå åtgärder. |
| Exempel på fel |
| Icke stödberättigande kostnader |
| Exempel 1 – Flera överträdelser av EU:s och nationella stödregler |
| Stödmottagaren i ett Eruf-finansierat forskningsprojekt i Spanien bröt mot flera av EU:s stödregler och nationella stödregler: direkta kostnader togs felaktigt med i beräkningen av indirekta kostnader, och återbetalningsbar moms och ett oriktigt lönebelopp redovisades felaktigt för medfinansiering. För en del kostnader saknades dessutom styrkande handlingar. | |
| Vi fann liknande fall (kvantifierade upp till eller över 20 %) i tre andra Eruf-projekt i Spanien. | |
| Exempel 2 – Återbetalningsbar moms hade redovisats som berättigad till EU-medfinansiering |
| I Polen redovisade en lokal myndighet som fick finansiering från Sammanhållningsfonden för ett spårvagnsprojekt moms som en stödberättigande kostnad. Men den moms som betalas på ny infrastruktur som allmänheten kommer att få betala en avgift för för att använda är i själva verket återbetalningsbar och kommer därför inte i fråga för medfinansiering. | |
| Exempel 3 – Ingen beräkning av finansieringsunderskottet för intäktsgenererande projekt, och icke stödberättigande moms |
| En bulgarisk stödmottagare fick Eruf-finansiering för att köpa utrustning som användes i utbildningssyfte. När stödmottagaren beräknade beloppet för de stödberättigande kostnaderna beaktades inte de intäkter som genererats av tjänster som tillhandahållits allmänheten vid dessa inrättningar. Stödmottagaren redovisade även vissa belopp avseende återbetalningsbar moms. | Kommissionen kommer att be mottagaren att lämna in en beräkning av finansieringsunderskottet med alla intäkter och driftskostnader och därefter fatta sitt beslut. |
| Exempel 4 – En finansiell korrigering tillämpades felaktigt |
| Till följd av vår granskning för 2014 (2) tillämpade kommissionen en finansiell korrigering på 25 % på ett SF-projekt på Malta. Men i stället för att först attestera alla stödberättigande kostnader och sedan tillämpa korrigeringen attesterade medlemsstatens myndigheter kostnaderna upp till 75 % av projektets ursprungliga budget. Det ledde till att den icke attesterade delen av projektkostnaderna, avseende kostnader som inte berördes av den finansiella korrigeringen, i princip inte blev föremål för revision. | |
| Exempel 5 – Praktiktimmar hade inte dokumenterats, och utbetalningen av den resultatbaserade delen av en uppdragstagares arvode var omotiverad |
| Stödmottagaren i ett ESF-projekt i Irland som syftade till utbilda arbetslösa arbetssökande kunde inte tillhandahålla de styrkande handlingar som krävdes enligt de nationella stödreglerna när det gällde de timmar som fakturerats för deltagarnas praktik. När det gällde samma projekt betalade de nationella myndigheterna ut den resultatbaserade delen av en uppdragstagares arvode för en utbildningskurs, trots att praktikresultatet låg under det fastställda målet. | |
| Vi fann exempel på fel i form av icke stödberättigande kostnader (kvantifierade på upp till 20 %) i Tjeckien, Spanien, Ungern och Rumänien samt i det operativa programmet ETC för Grekland/Bulgarien. | |
| Exempel 6 – Bidragsvillkor var inte uppfyllda |
| Stödmottagaren i ett Eruf-projekt i Spanien uppfyllde inte kravet i inbjudan att lämna förslag som innebar att den medfinansierade utrustningen skulle behållas i regionen under den överenskomna perioden. Utrustningen kunde därför inte komma i fråga för medfinansiering. | |
| Icke stödberättigande projekt |
| Exempel 7 – Stödmottagaren var icke stödberättigad |
| I inbjudan att lämna förslag till ett Eruf-projekt i Tjeckien angavs att endast små och medelstora företag var stödberättigade. När den förvaltande myndigheten skulle kontrollera efterlevnaden av detta krav, baserade den sitt beslut på stödmottagarens redovisning och informationen från sitt övervakningssystem. Det var inte tillräckligt för att garantera att stödmottagaren uppfyllde kravet. Det ledde till att en stödmottagare som inte var ett litet eller medelstort företag fick finansiering. | |
| Exempel 8 – Projektet var delvis icke stödberättigande |
| Insatsområde 3 i ett operativt program inom ESF i Spanien, som syftar till att öka humankapitalet, har tre specifika mål. Målet för ett projekt som granskades inom detta operativa program var utveckling av den mänskliga potentialen på området forskning och innovation. Medlemsstatens myndigheter begärde i efterhand medfinansiering av de löner som hade betalats ut till medicinsk personal under specialiserad praktik med logi 2014. Praktiken hade viss koppling till forskningsverksamhet, men dess främsta mål var att förbereda specialiserad medicinsk personal för det spanska hälso- och sjukvårdssystemet. Därför är det oproportionerligt att betrakta hela projektet som i första hand en forskningsverksamhet. Detta utbildningsprogram är dessutom obligatoriskt för medicinsk specialistpersonal enligt spansk lag. En del av projektet var följaktligen icke stödberättigande, och medfinansiering borde inte ha begärts. | Kommissionen anser att utbildning av vårdpersonal via studieprogrammet ”EIR” (specialiserad praktik för medicinsk personal) på doktorandnivå är stödberättigande inom prioriterat område 3 ”Öka och utveckla humankapitalet”, eftersom den bidrar till att nå målen för detta. I Spanien är det ett rättsligt krav att den som ska bedriva klinisk forskning har genomgått en sådan doktorandutbildning. Den förvaltande myndigheten har också styrkt sammanlagt 99 särskilda forskningsaktiviteter för de 20 deltagarna i revisionsrättens urval, däribland vetenskapliga publikationer, deltagande i program för konkurrensutsatt forskning med extern finansiering samt medverkan i högt kvalificerade forskningsgrupper.


  Därför anser kommissionen att de attesterade utgifterna uppfyller kriterierna för stödberättigande till fullo. |
| Vi fann ett liknande fall i ett annat ESF-projekt i Spanien. | |
| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| Överträdelser av reglerna för offentlig upphandling |
| Exempel 9 – Fel användning av delupphandling i ett ramavtal |
| Stödmottagaren i ett Eruf-projekt i Förenade kungariket som syftade till att bygga en gångbro använde ett ramavtal för att tilldela bygg- och anläggningsarbetena. Det förfarande som stödmottagaren hade valt för delupphandlingen gjorde att det inte gick att identifiera det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Dessutom använde stödmottagaren felaktigt diskonteringsräntor under förhandlingen med uppdragstagaren och tilldelade kompletterande arbeten direkt till samma uppdragstagare. Förfarandet stred därför mot principerna om likabehandling och icke-diskriminering och avvek från det förfarande som beskrevs i ramavtalet. Därför var avtalet olagligt och de tillhörande kostnaderna berättigade inte till EU-finansiering. | |
| Exempel 10 – Olaglig ändring av ett kontrakt |
| Stödmottagaren i ett SF-projekt i Ungern (utbyggnad av ett avloppsreningsverk) ändrade kontraktet betydligt efter undertecknandet utan att inleda ett nytt förfarande. Ändringar av detta slag strider mot reglerna för offentlig upphandling. | |
| Exempel 11 – Olämpliga ekonomiska aktörer uppmanades att lämna anbud |
| Endast ett av tre företag som uppmanades att lämna anbud för ett ESF-språkutbildningsprojekt i Ungern hade en lämplig profil för att kunna hålla i utbildningen. Följden av att två olämpliga kandidater uppmanades att delta var att kontraktet tilldelades direkt utan vederbörlig motivering. | |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Inledning

Med tillämpning av den allmänna revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna oriktigheternas omfattning inom populationen för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel. Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 74 000  euro och 10,3  miljoner euro och med ett medianvärde på 0,9  miljoner euro (1).

Kommissionen noterar revisionsrättens kommentar i bilaga 6.2 om att revisionsrättens översikt över transaktioner inte ger någon vägledning om felnivåerna i medlemsstaterna i urvalet. Kommissionen påpekar att detaljerad information om kommissionens och medlemsstaternas revisionsresultat presenteras för varje medlemsstat i de årliga verksamhetsrapporterna och de tekniska bilagorna från kommissionens avdelningar som genomför EU-fonder inom ramen för delad förvaltning.

Kommissionen kommer att följa upp de fall som revisionsrätten nämner och vid behov föreslå åtgärder.

Exempel på fel

Icke stödberättigande kostnader

Exempel 1 – Flera överträdelser av EU:s och nationella stödregler

Stödmottagaren i ett Eruf-finansierat forskningsprojekt i Spanien bröt mot flera av EU:s stödregler och nationella stödregler: direkta kostnader togs felaktigt med i beräkningen av indirekta kostnader, och återbetalningsbar moms och ett oriktigt lönebelopp redovisades felaktigt för medfinansiering. För en del kostnader saknades dessutom styrkande handlingar.

Vi fann liknande fall (kvantifierade upp till eller över 20 %) i tre andra Eruf-projekt i Spanien.

Exempel 2 – Återbetalningsbar moms hade redovisats som berättigad till EU-medfinansiering

I Polen redovisade en lokal myndighet som fick finansiering från Sammanhållningsfonden för ett spårvagnsprojekt moms som en stödberättigande kostnad. Men den moms som betalas på ny infrastruktur som allmänheten kommer att få betala en avgift för för att använda är i själva verket återbetalningsbar och kommer därför inte i fråga för medfinansiering.

Exempel 3 – Ingen beräkning av finansieringsunderskottet för intäktsgenererande projekt, och icke stödberättigande moms

En bulgarisk stödmottagare fick Eruf-finansiering för att köpa utrustning som användes i utbildningssyfte. När stödmottagaren beräknade beloppet för de stödberättigande kostnaderna beaktades inte de intäkter som genererats av tjänster som tillhandahållits allmänheten vid dessa inrättningar. Stödmottagaren redovisade även vissa belopp avseende återbetalningsbar moms.

Kommissionen kommer att be mottagaren att lämna in en beräkning av finansieringsunderskottet med alla intäkter och driftskostnader och därefter fatta sitt beslut.

Exempel 4 – En finansiell korrigering tillämpades felaktigt

Till följd av vår granskning för 2014 (2) tillämpade kommissionen en finansiell korrigering på 25 % på ett SF-projekt på Malta. Men i stället för att först attestera alla stödberättigande kostnader och sedan tillämpa korrigeringen attesterade medlemsstatens myndigheter kostnaderna upp till 75 % av projektets ursprungliga budget. Det ledde till att den icke attesterade delen av projektkostnaderna, avseende kostnader som inte berördes av den finansiella korrigeringen, i princip inte blev föremål för revision.

Exempel 5 – Praktiktimmar hade inte dokumenterats, och utbetalningen av den resultatbaserade delen av en uppdragstagares arvode var omotiverad

Stödmottagaren i ett ESF-projekt i Irland som syftade till utbilda arbetslösa arbetssökande kunde inte tillhandahålla de styrkande handlingar som krävdes enligt de nationella stödreglerna när det gällde de timmar som fakturerats för deltagarnas praktik. När det gällde samma projekt betalade de nationella myndigheterna ut den resultatbaserade delen av en uppdragstagares arvode för en utbildningskurs, trots att praktikresultatet låg under det fastställda målet.

Vi fann exempel på fel i form av icke stödberättigande kostnader (kvantifierade på upp till 20 %) i Tjeckien, Spanien, Ungern och Rumänien samt i det operativa programmet ETC för Grekland/Bulgarien.

Exempel 6 – Bidragsvillkor var inte uppfyllda

Stödmottagaren i ett Eruf-projekt i Spanien uppfyllde inte kravet i inbjudan att lämna förslag som innebar att den medfinansierade utrustningen skulle behållas i regionen under den överenskomna perioden. Utrustningen kunde därför inte komma i fråga för medfinansiering.

Icke stödberättigande projekt

Exempel 7 – Stödmottagaren var icke stödberättigad

I inbjudan att lämna förslag till ett Eruf-projekt i Tjeckien angavs att endast små och medelstora företag var stödberättigade. När den förvaltande myndigheten skulle kontrollera efterlevnaden av detta krav, baserade den sitt beslut på stödmottagarens redovisning och informationen från sitt övervakningssystem. Det var inte tillräckligt för att garantera att stödmottagaren uppfyllde kravet. Det ledde till att en stödmottagare som inte var ett litet eller medelstort företag fick finansiering.

Exempel 8 – Projektet var delvis icke stödberättigande

Insatsområde 3 i ett operativt program inom ESF i Spanien, som syftar till att öka humankapitalet, har tre specifika mål. Målet för ett projekt som granskades inom detta operativa program var utveckling av den mänskliga potentialen på området forskning och innovation. Medlemsstatens myndigheter begärde i efterhand medfinansiering av de löner som hade betalats ut till medicinsk personal under specialiserad praktik med logi 2014. Praktiken hade viss koppling till forskningsverksamhet, men dess främsta mål var att förbereda specialiserad medicinsk personal för det spanska hälso- och sjukvårdssystemet. Därför är det oproportionerligt att betrakta hela projektet som i första hand en forskningsverksamhet. Detta utbildningsprogram är dessutom obligatoriskt för medicinsk specialistpersonal enligt spansk lag. En del av projektet var följaktligen icke stödberättigande, och medfinansiering borde inte ha begärts.

Kommissionen anser att utbildning av vårdpersonal via studieprogrammet ”EIR” (specialiserad praktik för medicinsk personal) på doktorandnivå är stödberättigande inom prioriterat område 3 ”Öka och utveckla humankapitalet”, eftersom den bidrar till att nå målen för detta. I Spanien är det ett rättsligt krav att den som ska bedriva klinisk forskning har genomgått en sådan doktorandutbildning. Den förvaltande myndigheten har också styrkt sammanlagt 99 särskilda forskningsaktiviteter för de 20 deltagarna i revisionsrättens urval, däribland vetenskapliga publikationer, deltagande i program för konkurrensutsatt forskning med extern finansiering samt medverkan i högt kvalificerade forskningsgrupper.

Därför anser kommissionen att de attesterade utgifterna uppfyller kriterierna för stödberättigande till fullo.

Vi fann ett liknande fall i ett annat ESF-projekt i Spanien.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Överträdelser av reglerna för offentlig upphandling

Exempel 9 – Fel användning av delupphandling i ett ramavtal

Stödmottagaren i ett Eruf-projekt i Förenade kungariket som syftade till att bygga en gångbro använde ett ramavtal för att tilldela bygg- och anläggningsarbetena. Det förfarande som stödmottagaren hade valt för delupphandlingen gjorde att det inte gick att identifiera det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Dessutom använde stödmottagaren felaktigt diskonteringsräntor under förhandlingen med uppdragstagaren och tilldelade kompletterande arbeten direkt till samma uppdragstagare. Förfarandet stred därför mot principerna om likabehandling och icke-diskriminering och avvek från det förfarande som beskrevs i ramavtalet. Därför var avtalet olagligt och de tillhörande kostnaderna berättigade inte till EU-finansiering.

Exempel 10 – Olaglig ändring av ett kontrakt

Stödmottagaren i ett SF-projekt i Ungern (utbyggnad av ett avloppsreningsverk) ändrade kontraktet betydligt efter undertecknandet utan att inleda ett nytt förfarande. Ändringar av detta slag strider mot reglerna för offentlig upphandling.

Exempel 11 – Olämpliga ekonomiska aktörer uppmanades att lämna anbud

Endast ett av tre företag som uppmanades att lämna anbud för ett ESF-språkutbildningsprojekt i Ungern hade en lämplig profil för att kunna hålla i utbildningen. Följden av att två olämpliga kandidater uppmanades att delta var att kontraktet tilldelades direkt utan vederbörlig motivering.

---

(1)  Sådana fel står för över tre fjärdedelar av den uppskattade övergripande felnivån för Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

(2)  Exempel a i ruta 6.1 i årsrapporten för 2014.

BILAGA 6.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – EKONOMISK, SOCIAL OCH TERRITORIELL SAMMANHÅLLNING

E = GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, R = GD Regional- och stadspolitik, X = Gemensam bedömning för båda generaldirektoraten

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | Kapitel 5, rekommendation 1: Kommissionen bör kräva av medlemsstaterna att de i sina förvaltningsförklaringar (i enlighet med artikel 59.5 a i budgetförordningen) ger en uttrycklig bekräftelse om ändamålsenligheten i de kontroller på primär nivå som utförts av förvaltningsmyndigheterna och de attesterande myndigheterna. | R | | | | | | |
| Kapitel 5, rekommendation 2: Kommissionen bör göra en bedömning av de kontroller på primär nivå som genomfördes under programperioden 2007–2013 i enlighet med artikel 32.5 i budgetförordningen. Kommissionen bör med beaktande av de brister som identifierats analysera kostnader för och fördelar med eventuella korrigerande åtgärder och vidta (eller föreslå) lämpliga åtgärder (såsom förenkling av tillämpliga bestämmelser, förbättring av kontrollsystemen och omstrukturering av programmet eller genomförandesystemet). | R | | | | | | |
| Kapitel 5, rekommendation 3: Kommissionen bör analysera de bakomliggande orsakerna till det stora antalet fall av bristande efterlevnad av EU:s regler för statligt stöd. | R | | | | | | |
| Kapitel 5, rekommendation 4: Kommissionen bör analysera orsakerna till de ständiga förseningarna i utbetalningen av EU-medel genom finansieringstekniska instrument och vidta korrigerande åtgärder i enlighet därmed. | R (1) | | | | | | |
| Kapitel 5, rekommendation 5: Kommissionen bör i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik bekräfta att kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten grundar sig på riktig, fullständig och tillförlitlig information om finansiella korrigeringar. För att kunna göra det bör kommissionen, närhelst den anser det nödvändigt, begära att revisionsmyndigheterna intygar att de uppgifter om finansiella korrigeringar som rapporterats av de attesterande organen för varje operativt program är riktiga. | R (1) | | | | | | |
| 2013 | Kapitel 5, rekommendation 6 (även kapitel 6): Kommissionen bör i sina årliga verksamhetsrapporter konsekvent uppge skälen till att den inte gör reservationer (eller gör reservationer med mindre ekonomisk effekt) i de fall där detta beror på undantag från kommissionens tillämpliga riktlinjer eller godkända revisionsstrategier. | X (1) | | | | | | |
| Kapitel 6, rekommendation 1: Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna följa upp de brister som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har identifierat i sin riskbaserade tematiska revision av förvaltningskontroller. Detta skulle kräva att man förstärker kontrollerna avseende efterlevnad av regler för offentlig upphandling och andra relevanta felkällor (kostnader utan koppling till projektet eller utan mervärde). | E | | | | | | |
| Kapitel 6, rekommendation 2: Kommissionen bör i sina årliga verksamhetsrapporter bekräfta att den har gjort lämpliga kontroller för att se till att den kvarstående felprocenten grundas på riktig, fullständig och tillförlitlig information om finansiella korrigeringar. För att kunna göra det bör kommissionen, närhelst den anser det nödvändigt, be att revisionsmyndigheterna intygar att de uppgifter om finansiella korrigeringar som rapporterats av de attesterande organen för varje operativt program är riktiga. | E (1) | | | | | | |
| Kapitel 6, rekommendation 3: Kommissionen bör se till att artiklarna 78 och 130 i förordningen om gemensamma bestämmelser tillämpas under programperioden 2014–2020 på ett sätt som förhindrar ackumulering av förfinansiering utöver den ursprungliga utbetalningen av förfinansiering. | | | | E (2) | | | |
| Kapitel 6, rekommendation 4: Kommissionen bör se till att de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för att förvalta strukturfonderna försöker komma till rätta med problemet att högre personalkostnader debiteras för EU-projekt jämfört med projekt som finansieras med nationella medel. | | E (3) | | | | | |
| Kapitel 6, rekommendation 5: När kommissionen godkänner de operativa programmen för den nya programperioden bör den se till att medlemsstaterna har beaktat alla de möjligheter till förenkling som de europeiska struktur- och investeringsfondsförordningarna för 2014–2020 medger. | | E (4) | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

Kapitel 5, rekommendation 1: Kommissionen bör kräva av medlemsstaterna att de i sina förvaltningsförklaringar (i enlighet med artikel 59.5 a i budgetförordningen) ger en uttrycklig bekräftelse om ändamålsenligheten i de kontroller på primär nivå som utförts av förvaltningsmyndigheterna och de attesterande myndigheterna.

R

Kapitel 5, rekommendation 2: Kommissionen bör göra en bedömning av de kontroller på primär nivå som genomfördes under programperioden 2007–2013 i enlighet med artikel 32.5 i budgetförordningen. Kommissionen bör med beaktande av de brister som identifierats analysera kostnader för och fördelar med eventuella korrigerande åtgärder och vidta (eller föreslå) lämpliga åtgärder (såsom förenkling av tillämpliga bestämmelser, förbättring av kontrollsystemen och omstrukturering av programmet eller genomförandesystemet).

R

Kapitel 5, rekommendation 3: Kommissionen bör analysera de bakomliggande orsakerna till det stora antalet fall av bristande efterlevnad av EU:s regler för statligt stöd.

R

Kapitel 5, rekommendation 4: Kommissionen bör analysera orsakerna till de ständiga förseningarna i utbetalningen av EU-medel genom finansieringstekniska instrument och vidta korrigerande åtgärder i enlighet därmed.

R (1)

Kapitel 5, rekommendation 5: Kommissionen bör i den årliga verksamhetsrapporten från generaldirektoratet för regional- och stadspolitik bekräfta att kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten grundar sig på riktig, fullständig och tillförlitlig information om finansiella korrigeringar. För att kunna göra det bör kommissionen, närhelst den anser det nödvändigt, begära att revisionsmyndigheterna intygar att de uppgifter om finansiella korrigeringar som rapporterats av de attesterande organen för varje operativt program är riktiga.

R (1)

2013

Kapitel 5, rekommendation 6 (även kapitel 6): Kommissionen bör i sina årliga verksamhetsrapporter konsekvent uppge skälen till att den inte gör reservationer (eller gör reservationer med mindre ekonomisk effekt) i de fall där detta beror på undantag från kommissionens tillämpliga riktlinjer eller godkända revisionsstrategier.

X (1)

Kapitel 6, rekommendation 1: Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna följa upp de brister som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har identifierat i sin riskbaserade tematiska revision av förvaltningskontroller. Detta skulle kräva att man förstärker kontrollerna avseende efterlevnad av regler för offentlig upphandling och andra relevanta felkällor (kostnader utan koppling till projektet eller utan mervärde).

E

Kapitel 6, rekommendation 2: Kommissionen bör i sina årliga verksamhetsrapporter bekräfta att den har gjort lämpliga kontroller för att se till att den kvarstående felprocenten grundas på riktig, fullständig och tillförlitlig information om finansiella korrigeringar. För att kunna göra det bör kommissionen, närhelst den anser det nödvändigt, be att revisionsmyndigheterna intygar att de uppgifter om finansiella korrigeringar som rapporterats av de attesterande organen för varje operativt program är riktiga.

E (1)

Kapitel 6, rekommendation 3: Kommissionen bör se till att artiklarna 78 och 130 i förordningen om gemensamma bestämmelser tillämpas under programperioden 2014–2020 på ett sätt som förhindrar ackumulering av förfinansiering utöver den ursprungliga utbetalningen av förfinansiering.

E (2)

Kapitel 6, rekommendation 4: Kommissionen bör se till att de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för att förvalta strukturfonderna försöker komma till rätta med problemet att högre personalkostnader debiteras för EU-projekt jämfört med projekt som finansieras med nationella medel.

E (3)

Kapitel 6, rekommendation 5: När kommissionen godkänner de operativa programmen för den nya programperioden bör den se till att medlemsstaterna har beaktat alla de möjligheter till förenkling som de europeiska struktur- och investeringsfondsförordningarna för 2014–2020 medger.

E (4)

---

(1)  Genomförandet bör fortsätta till avslutningen.

(2)  Rekommendationen godkändes inte av kommissionen (se punkt 6.79 i årsrapporten för 2014).

(3)  Inga systematiska åtgärder har vidtagits.

(4)  Den nya programperioden har ännu inte kommit så långt att genomförandet kan bedömas fullt ut.

---

KAPITEL 7

Naturresurser

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 7.1–7.8 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Naturresurser | 7.3–7.6 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 7.7–7.8 |
| --- | --- |

| Del 1 – Transaktionernas korrekthet | 7.9–7.35 |
| --- | --- |

| EGFJ – Marknads- och direktstöd | 7.11–7.19 |
| --- | --- |

| Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske | 7.20–7.27 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 7.28–7.31 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 7.32 -7.35 |
| --- | --- |

| Slutsats | 7.32–7.33 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 7.34–7.35 |
| --- | --- |

| Del 2 – Resultat | 7.36–7.56 |
| --- | --- |

| Resultatbedömning av landsbygdsutvecklingsprojekt | 7.37–7.42 |
| --- | --- |

| Resultatbedömning när det gäller miljöanpassning | 7.43–7.54 |
| --- | --- |

| Slutsatser | 7.55–7.56 |
| --- | --- |

| Bilaga 7.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Naturresurser |
| --- | --- |

Bilaga 7.1 –

| Bilaga 7.2 – | Översikt över resultatet av transaktionsgranskningen i varje medlemsstat för landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske |
| --- | --- |

Bilaga 7.2 –

| Bilaga 7.3 – | Översikt över fel med en inverkan på minst 20 % – Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske |
| --- | --- |

Bilaga 7.3 –

| Bilaga 7.4 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Naturresurser |
| --- | --- |

Bilaga 7.4 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 7.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Naturresurser i den fleråriga budgetramen. Här ingår kostnaderna inom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (i det som kallas det här kapitlets ”första särskilda bedömning”) och inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (i kapitlets ”andra särskilda bedömning”). I
  ruta 7.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

7.1.

I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Naturresurser i den fleråriga budgetramen. Här ingår kostnaderna inom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (i det som kallas det här kapitlets ”första särskilda bedömning”) och inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (i kapitlets ”andra särskilda bedömning”). I
  ruta 7.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016.

Ruta 7.1 –   Rubrik 2 i den fleråriga budgetramen – Naturresurser – Fördelning 2016

(miljarder euro)

Image

| Totala betalningar för året | 57,4 |
| --- | --- |
| - förskott
   (47) | 1,5 |
| + regleringar av förskott
   (47) | 2,0 |
| Granskad population totalt | 57,9 |

Totala betalningar för året

57,4

- förskott
   (47)

1,5

- regleringar av förskott
   (47)

2,0

Granskad population totalt

57,9

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 7.2. | Utöver granskningsresultatet avseende korrekthet innehåller det här kapitlet också en separat del där vi undersöker resultatet av ett urval landsbygdsutvecklingsprojekt och det nya miljöanpassningsstödet (se punkt 7.4). |
| --- | --- |

7.2.

Utöver granskningsresultatet avseende korrekthet innehåller det här kapitlet också en separat del där vi undersöker resultatet av ett urval landsbygdsutvecklingsprojekt och det nya miljöanpassningsstödet (se punkt 7.4).

Kort beskrivning av Naturresurser

| 7.3. | Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) är grunden för EU:s jordbruksutgifter. Kommissionen, särskilt generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling), delar förvaltningen av GJP med utbetalande organ i medlemsstaterna. De betalar stödmottagarna huvudsakligen genom två fonder (1): EGFJ, som helt och hållet finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder
   (2), och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), som medfinansierar program för landsbygdsutveckling tillsammans med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.3.

Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) är grunden för EU:s jordbruksutgifter. Kommissionen, särskilt generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling), delar förvaltningen av GJP med utbetalande organ i medlemsstaterna. De betalar stödmottagarna huvudsakligen genom två fonder (1): EGFJ, som helt och hållet finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder
   (2), och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu), som medfinansierar program för landsbygdsutveckling tillsammans med medlemsstaterna.

| 7.4. | EGFJ (77 % av kostnaderna inom Naturresurser) finansierar en rad ordningar för direktstöd (40,8  miljarder euro 2016) och interventionsåtgärder på jordbruksmarknaderna (3) (3,2  miljarder euro 2016). Genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2013 (4) gjordes stora förändringar av ordningarna för direktstöd (se punkterna 7.15 och 7.16), och 2016, som är det år som den här rapporten handlar om, var det första året som stöden till slutmottagarna betalades ut (5) på grundval av de nya reglerna. De fyra viktigaste ordningarna, som står för 91 % av allt direktstöd, är följande: |
| --- | --- |

7.4.

EGFJ (77 % av kostnaderna inom Naturresurser) finansierar en rad ordningar för direktstöd (40,8  miljarder euro 2016) och interventionsåtgärder på jordbruksmarknaderna (3) (3,2  miljarder euro 2016). Genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2013 (4) gjordes stora förändringar av ordningarna för direktstöd (se punkterna 7.15 och 7.16), och 2016, som är det år som den här rapporten handlar om, var det första året som stöden till slutmottagarna betalades ut (5) på grundval av de nya reglerna. De fyra viktigaste ordningarna, som står för 91 % av allt direktstöd, är följande:

| — | Två arealrelaterade system som ger frikopplat
   (6)
  inkomststöd – ”ordningen för grundstöd” (17,8  miljarder euro 2016) (7) och ”systemet för enhetlig arealersättning” (4 miljarder euro 2016). |
| --- | --- |

—

Två arealrelaterade system som ger frikopplat
   (6)
  inkomststöd – ”ordningen för grundstöd” (17,8  miljarder euro 2016) (7) och ”systemet för enhetlig arealersättning” (4 miljarder euro 2016).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| — | Stödet till jordbruksmetoder som gynnar klimatet och miljön (så kallat miljöanpassningsstöd, 11,7  miljarder euro 2016). |
| --- | --- |

—

Stödet till jordbruksmetoder som gynnar klimatet och miljön (så kallat miljöanpassningsstöd, 11,7  miljarder euro 2016).

| — | Kopplat stöd som är knutet till specifika typer av jordbruksproduktion (t.ex. nöt- och kalvkött, mjölk eller proteingrödor) som är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl och genomgår vissa svårigheter (3,8  miljarder euro 2016). |
| --- | --- |

—

Kopplat stöd som är knutet till specifika typer av jordbruksproduktion (t.ex. nöt- och kalvkött, mjölk eller proteingrödor) som är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl och genomgår vissa svårigheter (3,8  miljarder euro 2016).

| 7.5. | Ejflu (21 % av utgifterna inom Naturresurser) medfinansierar landsbygdsutvecklingsstöd som betalas ut via medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram. Kostnaderna omfattar både arealrelaterade åtgärder (8) och icke arealrelaterade åtgärder (9). Under 2016 uppgick kostnaderna inom Ejflu till 12,4  miljarder euro, varav 63 % gällde landsbygdsutvecklingsprogram för programperioden 2014–2020 och 37 % gällde tidigare program. |
| --- | --- |

7.5.

Ejflu (21 % av utgifterna inom Naturresurser) medfinansierar landsbygdsutvecklingsstöd som betalas ut via medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram. Kostnaderna omfattar både arealrelaterade åtgärder (8) och icke arealrelaterade åtgärder (9). Under 2016 uppgick kostnaderna inom Ejflu till 12,4  miljarder euro, varav 63 % gällde landsbygdsutvecklingsprogram för programperioden 2014–2020 och 37 % gällde tidigare program.

| 7.5. | De 37 % av betalningarna som avsåg åtaganden gjorda under tidigare program innefattar betalningar under det allra sista kvartalet under programmen 2007–2013 och slutbetalningar. Av 92 program för landsbygdsutveckling under perioden 2007–2013 hade 64 redan avslutats under 2016, med en genomsnittlig utnyttjandegrad på 99,1  % och en total slutbetalning på 2,7  miljarder euro. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Den här rubriken i den fleråriga budgetramen innefattar även den gemensamma fiskeripolitiken och en del av EU:s kostnader för miljö- och klimatpolitik (10) (2 % av kostnaderna inom Naturresurser). |
| --- | --- |

7.6.

Den här rubriken i den fleråriga budgetramen innefattar även den gemensamma fiskeripolitiken och en del av EU:s kostnader för miljö- och klimatpolitik (10) (2 % av kostnaderna inom Naturresurser).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 7.7. | För 2016 granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande: |
| --- | --- |

7.7.

För 2016 granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:

| a) | Urval av 217 transaktioner inom EGFJ och 163 transaktioner inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Båda urvalen utformades så att de skulle vara representativa för alla typer av kostnader under rubriken i den fleråriga budgetramen inom var och en av de två särskilda bedömningarna
   (11). EGFJ-urvalet bestod av transaktioner från 21 medlemsstater (12). Urvalet för den andra särskilda bedömningen bestod av 153 transaktioner för landsbygdsutveckling och 10 andra transaktioner (på bl.a. områdena miljö, klimatpolitik och fiske) från 20 medlemsstater (13). |
| --- | --- |

a)

Urval av 217 transaktioner inom EGFJ och 163 transaktioner inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Båda urvalen utformades så att de skulle vara representativa för alla typer av kostnader under rubriken i den fleråriga budgetramen inom var och en av de två särskilda bedömningarna
   (11). EGFJ-urvalet bestod av transaktioner från 21 medlemsstater (12). Urvalet för den andra särskilda bedömningen bestod av 153 transaktioner för landsbygdsutveckling och 10 andra transaktioner (på bl.a. områdena miljö, klimatpolitik och fiske) från 20 medlemsstater (13).

| b) | Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling), generaldirektoratet för havsfrågor och fiske (GD Havsfrågor och fiske) och generaldirektoratet för miljö (GD Miljö)/generaldirektoratet för klimatpolitik (GD Klimatpolitik) (14) innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat. |
| --- | --- |

b)

Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling), generaldirektoratet för havsfrågor och fiske (GD Havsfrågor och fiske) och generaldirektoratet för miljö (GD Miljö)/generaldirektoratet för klimatpolitik (GD Klimatpolitik) (14) innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.8. | I del två av detta kapitel, som är inriktat på resultat, granskade vi följande: |
| --- | --- |

7.8.

I del två av detta kapitel, som är inriktat på resultat, granskade vi följande:

| a) | Huruvida stödmottagarna inom 193 investeringsprojekt som vi granskade under 2014–2016 hade genomfört investeringarna som planerat och till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

a)

Huruvida stödmottagarna inom 193 investeringsprojekt som vi granskade under 2014–2016 hade genomfört investeringarna som planerat och till en rimlig kostnad.

| b) | Huruvida sex projekt som granskades 2016 och godkändes enligt reglerna för perioden 2014–2020 skulle ha lämpat sig för förenklade kostnadsalternativ. |
| --- | --- |

b)

Huruvida sex projekt som granskades 2016 och godkändes enligt reglerna för perioden 2014–2020 skulle ha lämpat sig för förenklade kostnadsalternativ.

| c) | Vissa resultataspekter på det nya miljöanpassningsstödet till 197 jordbruksföretag. |
| --- | --- |

c)

Vissa resultataspekter på det nya miljöanpassningsstödet till 197 jordbruksföretag.

DEL 1 — TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 7.9. | För 2016 uppskattar vi att felnivån ligger under vår väsentlighetsgräns på 2 % för kostnaderna inom EGFJ, som är en av de två särskilda bedömningar som vi presenterar i det här kapitlet (se punkt 7.11), vilka utgör mer än tre fjärdedelar av kostnaderna under rubrik 2 i den fleråriga budgetramen. I
  bilaga 7.1
  finns en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen avseende Naturresurser som helhet och avseende var och en av de två särskilda bedömningarna. 112 (29 %) av de 380 transaktioner som vi granskade innehöll fel, varav 90 var kvantifierbara. Vi uppskattar felnivån för Naturresurser som helhet till 2,5  % (15). |
| --- | --- |

7.9.

För 2016 uppskattar vi att felnivån ligger under vår väsentlighetsgräns på 2 % för kostnaderna inom EGFJ, som är en av de två särskilda bedömningar som vi presenterar i det här kapitlet (se punkt 7.11), vilka utgör mer än tre fjärdedelar av kostnaderna under rubrik 2 i den fleråriga budgetramen. I
  bilaga 7.1
  finns en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen avseende Naturresurser som helhet och avseende var och en av de två särskilda bedömningarna. 112 (29 %) av de 380 transaktioner som vi granskade innehöll fel, varav 90 var kvantifierbara. Vi uppskattar felnivån för Naturresurser som helhet till 2,5  % (15).

| 7.9. | Kommissionen är mycket nöjd med att revisionsrätten inte har hittat några betydande felaktigheter i EGFJ:s utgifter, som uppgår till 44 miljarder euro per år. Kommissionen är också nöjd över att de totala felnivåerna i revisionsrättens rapport och för GJP i den årliga verksamhetsrapporten för 2016 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ligger mycket nära varandra.

  Kommissionen anser att finansiella nettokorrigeringar till följd av fleråriga förfaranden för överensstämmelse och återvunnet stöd från stödmottagare som betalas tillbaka till EU:s budget utgör en korrigeringsförmåga som kommissionen tar med i beräkningen vid bedömningen av den slutliga risken för EU:s budget.


  Kommissionen konstaterar särskilt att dess korrigeringsförmåga 2016 uppgick till 2,04  % av de relevanta utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom framgår av den årliga verksamhetsrapporten för 2016 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

7.9.

Kommissionen anser att finansiella nettokorrigeringar till följd av fleråriga förfaranden för överensstämmelse och återvunnet stöd från stödmottagare som betalas tillbaka till EU:s budget utgör en korrigeringsförmåga som kommissionen tar med i beräkningen vid bedömningen av den slutliga risken för EU:s budget.

Kommissionen konstaterar särskilt att dess korrigeringsförmåga 2016 uppgick till 2,04  % av de relevanta utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom framgår av den årliga verksamhetsrapporten för 2016 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

| 7.10. | Ruta 7.2
  visar hur den övergripande felnivån är fördelad enligt vår uppskattning för 2016 samt vilken typ av fel och hur stora fel som förekom inom EGFJ och landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske. |
| --- | --- |

7.10.

Ruta 7.2
  visar hur den övergripande felnivån är fördelad enligt vår uppskattning för 2016 samt vilken typ av fel och hur stora fel som förekom inom EGFJ och landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske.

Ruta 7.2 –   Fördelning av den uppskattade felnivån mellan olika feltyper – Naturresurser

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

EGFJ – Marknads- och direktstöd

| 7.11. | Totalt sett visar resultatet av transaktionsgranskningen att felnivån inte var väsentlig för denna särskilda bedömning. Men 49 (23 %) av de 217 EGFJ-transaktioner som vi granskade innehöll fel, och alla var kvantifierbara. Vi uppskattar felnivån till 1,7  % (16). |
| --- | --- |

7.11.

Totalt sett visar resultatet av transaktionsgranskningen att felnivån inte var väsentlig för denna särskilda bedömning. Men 49 (23 %) av de 217 EGFJ-transaktioner som vi granskade innehöll fel, och alla var kvantifierbara. Vi uppskattar felnivån till 1,7  % (16).

| 7.11. | Kommissionen är mycket nöjd över att den mest sannolika felprocenten enligt revisionsrättens uppskattning ligger under väsentlighetströskeln och mycket nära den felprocent som GD Jordbruk och landsbygdsutveckling rapporterade i sin årliga verksamhetsrapport för 2016. Det bekräftar att de korrigerande åtgärdsplaner som de berörda medlemsstaterna genomförde under tidigare år har varit effektiva, i synnerhet vad gäller förbättringen av deras system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) och kommissionens noggranna övervakning av dessa. |
| --- | --- |

7.11.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.12. | Ruta 7.3
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016. |
| --- | --- |

7.12.

Ruta 7.3
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016.

Ruta 7.3 –   Fördelning av den uppskattade felnivån mellan olika feltyper – EGFJ

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

| 7.13. | Av de 217 granskade EGFJ-transaktionerna avsåg 201 ordningar för direktstöd och 16 interventionsåtgärder på jordbruksmarknaderna och andra poster. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) är det huvudsakliga förvaltnings- och kontrollsystemet för direktstöd. Som vi tidigare har rapporterat bidrar IACS (17), och särskilt systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS)
   (18), i hög grad till att förebygga och minska felnivåerna. |
| --- | --- |

7.13.

Av de 217 granskade EGFJ-transaktionerna avsåg 201 ordningar för direktstöd och 16 interventionsåtgärder på jordbruksmarknaderna och andra poster. Det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) är det huvudsakliga förvaltnings- och kontrollsystemet för direktstöd. Som vi tidigare har rapporterat bidrar IACS (17), och särskilt systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS)
   (18), i hög grad till att förebygga och minska felnivåerna.

| 7.13. | Kommissionen välkomnar bedömningen att det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), och särskilt LPIS, i hög grad bidrar till att förebygga och minska felnivåerna. Det bekräftar kommissionens uppfattning att IACS, inbegripet LPIS, är ett verktyg med avgörande betydelse för GJP:s säkerhetsmodell. Kommissionen fortsätter att bistå medlemsstaterna i deras arbete med att säkerställa lämplig kvalitet och ändamålsenlighet, inbegripet åtgärder som rör Ejflu. |
| --- | --- |

7.13.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.14. | Myndigheterna i medlemsstaterna hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade sex av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för denna särskilda bedömning med 0,7 procentenheter. I 16 fall av kvantifierbara fel hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information (19) för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen. Om de nationella myndigheterna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för denna särskilda bedömning ha varit 0,5  procentenheter lägre. |
| --- | --- |

7.14.

Myndigheterna i medlemsstaterna hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade sex av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för denna särskilda bedömning med 0,7 procentenheter. I 16 fall av kvantifierbara fel hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information (19) för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen. Om de nationella myndigheterna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för denna särskilda bedömning ha varit 0,5  procentenheter lägre.

| 7.14. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning av medlemsstaternas roll och korrigerande åtgärder, och kommer att fortsätta uppmuntra och stödja medlemsstaterna i fråga om att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra, upptäcka och korrigera fel.

  I synnerhet kommer kommissionen att fortsätta arbeta med medlemsstaterna för att säkerställa att deras kontroll- och förvaltningssystem är tillförlitliga, med hänsyn tagen till att de utbetalande organen har begränsade resurser för att upptäcka icke stödberättigande utgifter och att åtgärderna måste stå i proportion till risken. |
| --- | --- |

7.14.

I synnerhet kommer kommissionen att fortsätta arbeta med medlemsstaterna för att säkerställa att deras kontroll- och förvaltningssystem är tillförlitliga, med hänsyn tagen till att de utbetalande organen har begränsade resurser för att upptäcka icke stödberättigande utgifter och att åtgärderna måste stå i proportion till risken.

Överdeklarerade eller icke stödberättigande arealer, inbegripet för det nya miljöanpassningsstödet

| 7.15. | Vi konstaterade att de stödberättigande arealerna hade fastställts mer exakt än tidigare år. De viktigaste orsakerna till förbättringen är följande: |
| --- | --- |

7.15.

Vi konstaterade att de stödberättigande arealerna hade fastställts mer exakt än tidigare år. De viktigaste orsakerna till förbättringen är följande:

7.15.

| — | Med den nya definitionen av permanent betesmark efter GJP-reformen 2013 har en del mark som tidigare inte var stödberättigande blivit det enligt de regler som gäller från och med ansökningsåret 2015 (se
  ruta 7.4
  ). |
| --- | --- |

—

Med den nya definitionen av permanent betesmark efter GJP-reformen 2013 har en del mark som tidigare inte var stödberättigande blivit det enligt de regler som gäller från och med ansökningsåret 2015 (se
  ruta 7.4
  ).

| — | Som vi har noterat i tidigare rapporter (20) har uppgifterna i LPIS om markens stödberättigande blivit allt tillförlitligare som ett resultat av de åtgärdsplaner som medlemsstaterna för närvarande genomför antingen på eget initiativ eller på kommissionens begäran. |
| --- | --- |

—

Som vi har noterat i tidigare rapporter (20) har uppgifterna i LPIS om markens stödberättigande blivit allt tillförlitligare som ett resultat av de åtgärdsplaner som medlemsstaterna för närvarande genomför antingen på eget initiativ eller på kommissionens begäran.

| — | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning av åtgärdsplanernas effektivitet i fråga om LPIS.


  Kommissionen kommer att fortsätta arbeta med medlemsstaterna för att upprätthålla kvaliteten i LPIS samt i IACS i stort. |
| --- | --- |

—

Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning av åtgärdsplanernas effektivitet i fråga om LPIS.

Kommissionen kommer att fortsätta arbeta med medlemsstaterna för att upprätthålla kvaliteten i LPIS samt i IACS i stort.

| — | Användningen av det nya systemet med geospatiala stödansökningar (21) har minskat antalet arealrelaterade fel i stödansökningarna. Mer än en tredjedel av de utbetalande organen använde detta användbara verktyg redan för de stödansökningar som lämnades in ansökningsåret 2015. Systemet ska vara helt infört till ansökningsåret 2018. |
| --- | --- |

—

Användningen av det nya systemet med geospatiala stödansökningar (21) har minskat antalet arealrelaterade fel i stödansökningarna. Mer än en tredjedel av de utbetalande organen använde detta användbara verktyg redan för de stödansökningar som lämnades in ansökningsåret 2015. Systemet ska vara helt infört till ansökningsåret 2018.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Ruta 7.4 –   Den nya definitionen av permanent betesmark bidrog till att minska felprocenten

Under tidigare år var icke stödberättigande permanent gräsmark en viktig källa till fel (22). De felen har nu minskat betydligt i både antal och omfattning, särskilt tack vare den nya definitionen av permanent betesmark enligt den reformerade GJP-politiken.

Enligt den tidigare definitionen begränsades stödberättigandet till den andel av skiftet som var täckt av gräs eller annan örtvegetation. Nu har det utökats till att omfatta all vegetation som kan betas, även buskar och träd, under förutsättning att den övervägande andelen utgörs av gräs och annan örtvegetation. Medlemsstaterna får också utöka stödberättigandet till mark där gräs och annan örtvegetation enligt etablerade lokala sedvänjor inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken. Fotona nedan illustrerar den ändrade politiken.

Bild 1 –   Annan vegetation än örtvegetation är nu stödberättigande om den kan betas och inte utgör den dominerande växtligheten

Image

Före 2013 års GJP-reform var 40 % av detta skifte stödberättigande, vilket motsvarade den andel som var täckt av gräs. Med den nya definitionen har andelen stigit till 60 % för att spegla annan vegetation som kan betas (t.ex. buskar och små träd).

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Bild 2 –   Icke örtvegetation får också utgöra den dominerande växtligheten om det beror på etablerade lokala sedvänjor

Image

Flera medlemsstater (23) har valt att godkänna mark som till övervägande andel täcks av icke örtvegetation som kan betas (t.ex. hedmark) som stödberättigande betesmark.

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 7.16. | Det nya miljöanpassningsstödet innebär ytterligare krav på jordbrukarna. Målet med miljöanpassningsstödet är att göra jordbruk inom EU mer miljövänliga genom tre metoder: diversifiering av grödor, bibehållandet av permanent gräsmark och inrättandet av arealer med ekologiskt fokus på åkermark (24). De tre metoderna beskrivs i punkterna 7.44–7.46. |
| --- | --- |

7.16.

Det nya miljöanpassningsstödet innebär ytterligare krav på jordbrukarna. Målet med miljöanpassningsstödet är att göra jordbruk inom EU mer miljövänliga genom tre metoder: diversifiering av grödor, bibehållandet av permanent gräsmark och inrättandet av arealer med ekologiskt fokus på åkermark (24). De tre metoderna beskrivs i punkterna 7.44–7.46.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.17. | Vi granskade 63 jordbruksföretag som tar emot miljöanpassningsstöd (25). Vi konstaterade att alla som var skyldiga att uppfylla kravet på diversifiering av grödor gjorde det. När det gällde bibehållandet av permanent gräsmark fann vi inga överträdelser för de skiften som var korrekt registrerade i LPIS. Men all permanent gräsmark hade inte registrerats korrekt som sådan (26), och i ett fall hade det lett till att man bröt mot kravet på bibehållande av miljömässigt känslig permanent gräsmark (se punkt 7.45). Merparten av felen avseende miljöanpassningsstödet gällde efterlevnaden av kraven på arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

7.17.

Vi granskade 63 jordbruksföretag som tar emot miljöanpassningsstöd (25). Vi konstaterade att alla som var skyldiga att uppfylla kravet på diversifiering av grödor gjorde det. När det gällde bibehållandet av permanent gräsmark fann vi inga överträdelser för de skiften som var korrekt registrerade i LPIS. Men all permanent gräsmark hade inte registrerats korrekt som sådan (26), och i ett fall hade det lett till att man bröt mot kravet på bibehållande av miljömässigt känslig permanent gräsmark (se punkt 7.45). Merparten av felen avseende miljöanpassningsstödet gällde efterlevnaden av kraven på arealer med ekologiskt fokus.

| 7.18. | Jordbruksskiften klassificeras i tre kategorier: åkermark, permanent gräsmark och permanenta grödor (t.ex. frukt- och olivodlingar). Arealer med ekologiskt fokus måste ligga på åkermark (eller på mark som är angränsande till åkermark). Vi konstaterade att flera utbetalande organ antingen inte hade tillförlitlig information om markkategorierna i sina LPIS-system eller inte använde den när de godkände ersättningsanspråk (se
  ruta 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.18.

Jordbruksskiften klassificeras i tre kategorier: åkermark, permanent gräsmark och permanenta grödor (t.ex. frukt- och olivodlingar). Arealer med ekologiskt fokus måste ligga på åkermark (eller på mark som är angränsande till åkermark). Vi konstaterade att flera utbetalande organ antingen inte hade tillförlitlig information om markkategorierna i sina LPIS-system eller inte använde den när de godkände ersättningsanspråk (se
  ruta 7.5
  ).

| 7.18. | Kommissionen är medveten om bristerna i vissa medlemsstater. De uppstod under det första året som det nya direktstödet genomfördes och rör begränsade arealer, och korrigerande åtgärder håller på att vidtas. Där så krävs har GD Jordbruk och landsbygdsutveckling inlett kontroller av överensstämmelse som kommer att skydda EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

7.18.

Ruta 7.5 –   Det är viktigt att marken klassificeras korrekt för att man ska kunna säkerställa att miljöanpassningskraven efterlevs

Ruta 7.5 – Det är viktigt att marken klassificeras korrekt för att man ska kunna säkerställa att miljöanpassningskraven efterlevs

Enligt EU-lagstiftningen blir åkermark mark som utnyttjas till att odla gräs permanent betesmark när den inte ingått i växtföljden under fem år i rad.

I Tjeckien och Polen innehöll LPIS-databasen inga uppgifter om tidigare markanvändning. I en sådan situation kan inte myndigheterna göra några automatiska korskontroller för att kontrollera om åkermark som har utnyttjats till att odla gräs har blivit permanent gräsmark. Detta skapar en risk för att myndigheterna inte upptäcker mark som redovisats som areal med ekologiskt fokus men som i själva verket finns på permanent gräsmark (dvs. inte på åkermark).

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling håller på att inleda kontroller av överensstämmelse som kommer att skydda EU:s ekonomiska intressen mot denna risk.

Vi fann även brister i klassificeringen av permanent gräsmark eller korskontrollerna av den i Tyskland (Bayern, Mecklenburg-Vorpommern, Nordrhein-Westfalen, Sachsen-Anhalt och Schleswig-Holstein), Frankrike, Italien (Lombardiet), Portugal och Förenade kungariket (England).

Icke stödberättigad stödmottagare/icke stödberättigande kostnad

| 7.19. | När det gällde tre marknadsåtgärder i vårt urval hade de utbetalande organen ersatt kostnader som delvis var icke stödberättigande. Dessa åtgärder utgör en liten andel av de totala EGFJ-kostnaderna men den här typen av fel är en viktig källa till för stora betalningar från fonden i vårt urval. |
| --- | --- |

7.19.

När det gällde tre marknadsåtgärder i vårt urval hade de utbetalande organen ersatt kostnader som delvis var icke stödberättigande. Dessa åtgärder utgör en liten andel av de totala EGFJ-kostnaderna men den här typen av fel är en viktig källa till för stora betalningar från fonden i vårt urval.

Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske

| 7.20. | Bilaga 7.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. Inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske innehöll 63 (39 %) av de 163 transaktioner som vi granskade fel, varav 41 var kvantifierbara. Vi uppskattar felnivån till 4,9  % (27). I
  bilaga 7.2
  finns en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen per medlemsstat för transaktioner med delad förvaltning, och i
  bilaga 7.3
  en översikt över alla fel med en inverkan på minst 20 % på den granskade transaktionens värde. |
| --- | --- |

7.20.

Bilaga 7.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. Inom landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske innehöll 63 (39 %) av de 163 transaktioner som vi granskade fel, varav 41 var kvantifierbara. Vi uppskattar felnivån till 4,9  % (27). I
  bilaga 7.2
  finns en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen per medlemsstat för transaktioner med delad förvaltning, och i
  bilaga 7.3
  en översikt över alla fel med en inverkan på minst 20 % på den granskade transaktionens värde.

| 7.20. | Kommissionen noterar revisionsrättens bedömning av felnivån, som liknar den som GD Jordbruk och landsbygdsutveckling rapporterade i sin årliga verksamhetsrapport för 2016.

  Landsbygdsutveckling är fortfarande ett område som kräver noggrann granskning, i synnerhet av åtgärder i form av investeringar. Kommissionen begär systematiskt att medlemsstaterna ska utarbeta korrigerande åtgärdsplaner när brister i kontrollen konstateras och stöder genomförandet av planerna. Kommissionen främjar också aktivt användning av förenklade kostnadsalternativ för att minska både de administrativa kostnaderna och felnivåerna. Om man tar hänsyn till behovet av att balansera lagligheten och korrektheten mot strävan att uppnå de politiska målen samt beaktar leveranskostnaderna (för förvaltning och kontroll) kan man dock inte med någon egentlig säkerhet förvänta sig att en felprocent för betalningar till stödmottagare på under 2 % skulle kunna uppnås med rimliga insatser. Trots detta innebär korrigeringsförmågan genom medlemsstaternas återkrav och kommissionens finansiella korrigeringar under åren efter utgiftsåret att kommissionen kan säkerställa säkerheten för utgifterna inom GJP. |
| --- | --- |

7.20.

Landsbygdsutveckling är fortfarande ett område som kräver noggrann granskning, i synnerhet av åtgärder i form av investeringar. Kommissionen begär systematiskt att medlemsstaterna ska utarbeta korrigerande åtgärdsplaner när brister i kontrollen konstateras och stöder genomförandet av planerna. Kommissionen främjar också aktivt användning av förenklade kostnadsalternativ för att minska både de administrativa kostnaderna och felnivåerna. Om man tar hänsyn till behovet av att balansera lagligheten och korrektheten mot strävan att uppnå de politiska målen samt beaktar leveranskostnaderna (för förvaltning och kontroll) kan man dock inte med någon egentlig säkerhet förvänta sig att en felprocent för betalningar till stödmottagare på under 2 % skulle kunna uppnås med rimliga insatser. Trots detta innebär korrigeringsförmågan genom medlemsstaternas återkrav och kommissionens finansiella korrigeringar under åren efter utgiftsåret att kommissionen kan säkerställa säkerheten för utgifterna inom GJP.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 7.21. | Ruta 7.6
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016. |
| --- | --- |

7.21.

Ruta 7.6
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016.

Ruta 7.6 –   Fördelning av den uppskattade felnivån – Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.22. | Av de 153 granskade transaktionerna inom landsbygdsutveckling var 64 arealrelaterade och 89 icke arealrelaterade (vanligtvis investeringsprojekt). 58 (38 %) av dessa 153 transaktioner innehöll fel, varav 38 var kvantifierbara. När det gällde miljö, klimatpolitik och fiske innehöll fem (50 %) av de tio transaktionerna i urvalet fel, varav tre var kvantifierbara. |
| --- | --- |

7.22.

Av de 153 granskade transaktionerna inom landsbygdsutveckling var 64 arealrelaterade och 89 icke arealrelaterade (vanligtvis investeringsprojekt). 58 (38 %) av dessa 153 transaktioner innehöll fel, varav 38 var kvantifierbara. När det gällde miljö, klimatpolitik och fiske innehöll fem (50 %) av de tio transaktionerna i urvalet fel, varav tre var kvantifierbara.

| 7.22. | Kommissionen konstaterar att 30 av de 38 kvantifierbara felen låg på under 20 %. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Myndigheterna i medlemsstaterna hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade åtta av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för denna särskilda bedömning med 0,4 procentenheter. I 16 fall av kvantifierbara fel hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information (28) för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen. Om de nationella myndigheterna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för denna särskilda bedömning ha varit 1,5  procentenheter lägre. |
| --- | --- |

7.23.

Myndigheterna i medlemsstaterna hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade åtta av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för denna särskilda bedömning med 0,4 procentenheter. I 16 fall av kvantifierbara fel hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information (28) för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen. Om de nationella myndigheterna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för denna särskilda bedömning ha varit 1,5  procentenheter lägre.

| 7.23. | Kommissionen är medveten om att de nationella myndigheterna potentiellt kunde ha upptäckt fler av de fel i samband med landsbygdsutveckling som revisionsrätten hittade. GJP-reglerna ger medlemsstaterna alla nödvändiga instrument för att minska de flesta risker för fel.

  Kommissionen anser också att medlemsstaternas arbete med att granska transaktioner ska vara proportionerliga.


  Kommissionen är uppmärksam och utför revisionsbesök för att kontrollera överensstämmelsen under vilka förvaltnings- och kontrollsystemen hos enskilda utbetalande organ i medlemsstaterna granskas. Kommissionen tillhandahåller även värdefull information om hur effektivt dessa system skyddar de EU-medel som organen ansvarar för att betala ut.


  Under 2016 utförde kommissionen (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling) 56 revisionsbesök för kontroll av överensstämmelsen som omfattade Ejflu. Även de attesterande organen i medlemsstaterna bidrar till att förhindra fel. |
| --- | --- |

7.23.

Kommissionen anser också att medlemsstaternas arbete med att granska transaktioner ska vara proportionerliga.

Kommissionen är uppmärksam och utför revisionsbesök för att kontrollera överensstämmelsen under vilka förvaltnings- och kontrollsystemen hos enskilda utbetalande organ i medlemsstaterna granskas. Kommissionen tillhandahåller även värdefull information om hur effektivt dessa system skyddar de EU-medel som organen ansvarar för att betala ut.

Under 2016 utförde kommissionen (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling) 56 revisionsbesök för kontroll av överensstämmelsen som omfattade Ejflu. Även de attesterande organen i medlemsstaterna bidrar till att förhindra fel.

| 7.24. | Feltyperna liknar dem som vi har konstaterat tidigare år och dem som vi konstaterade i den särskilda rapport där vi analyserade orsakerna till fel i landsbygdsutvecklingsutgifterna (29). Liksom tidigare år stod icke arealrelaterade åtgärder för den största delen (62 %) av den uppskattade felnivå som redovisas i punkt 7.20. |
| --- | --- |

7.24.

Feltyperna liknar dem som vi har konstaterat tidigare år och dem som vi konstaterade i den särskilda rapport där vi analyserade orsakerna till fel i landsbygdsutvecklingsutgifterna (29). Liksom tidigare år stod icke arealrelaterade åtgärder för den största delen (62 %) av den uppskattade felnivå som redovisas i punkt 7.20.

| 7.24. | Kommissionen riktar särskild uppmärksamhet på de resultat som upptäcktes redan under föregående år, liksom på att liknande fel i de övriga medlemsstaterna följs upp och förebyggs på lämpligt sätt.

  Även genomförandet av åtgärdsplaner granskas noga av kommissionen. Kommissionen anser att ett framgångsrikt genomförande av åtgärdsplanerna bidrar till att minska felnivån. |
| --- | --- |

7.24.

Även genomförandet av åtgärdsplaner granskas noga av kommissionen. Kommissionen anser att ett framgångsrikt genomförande av åtgärdsplanerna bidrar till att minska felnivån.

| 7.25. | För de icke arealrelaterade transaktioner som vi granskade var huvudorsaken till felen att stödmottagarna inte uppfyllde stödvillkoren. Inom miljö, klimatpolitik och fiske berodde de tre kvantifierbara felen även på icke stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

7.25.

För de icke arealrelaterade transaktioner som vi granskade var huvudorsaken till felen att stödmottagarna inte uppfyllde stödvillkoren. Inom miljö, klimatpolitik och fiske berodde de tre kvantifierbara felen även på icke stödberättigande kostnader.

| 7.26. | Detta år gällde tre av de största felen avseende stödberättigande stödmottagare som inte redovisade att de kontrollerades av eller ansökte tillsammans med eller köpte från anknutna företag, i strid med EU:s regler eller nationella regler (se exemplen 1, 2 och 6 i
  bilaga 7.3
  ) |
| --- | --- |

7.26.

Detta år gällde tre av de största felen avseende stödberättigande stödmottagare som inte redovisade att de kontrollerades av eller ansökte tillsammans med eller köpte från anknutna företag, i strid med EU:s regler eller nationella regler (se exemplen 1, 2 och 6 i
  bilaga 7.3
  )

| 7.27. | Bland de 64 arealrelaterade transaktionerna fann vi 22 fall (34 %) där marken inte var stödberättigande eller arealen hade överdeklarerats (se exemplen 7 och 8 i
  bilaga 7.3
  ). |
| --- | --- |

7.27.

Bland de 64 arealrelaterade transaktionerna fann vi 22 fall (34 %) där marken inte var stödberättigande eller arealen hade överdeklarerats (se exemplen 7 och 8 i
  bilaga 7.3
  ).

| 7.27. | Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling 2014–2020 medförde även ändringar av bestämmelserna om stödberättigande mark och därmed av LPIS. Se även kommissionens svar på punkt 7.13. |
| --- | --- |

7.27.

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport

| 7.28. | I sin årliga verksamhetsrapport för 2016 presenterar GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en övergripande justerad felprocentsats för kostnaderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken på 2,5  %. Den siffran stämmer överens med vår slutsats från revisionen att felnivån inom utgiftsområdet är väsentlig. |
| --- | --- |

7.28.

I sin årliga verksamhetsrapport för 2016 presenterar GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en övergripande justerad felprocentsats för kostnaderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken på 2,5  %. Den siffran stämmer överens med vår slutsats från revisionen att felnivån inom utgiftsområdet är väsentlig.

| 7.29. | Baserat på de utbetalande organens kontrollstatistik rapporterade medlemsstaterna en övergripande felnivå på 1,2  % (30). Därefter justerade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling felnivåerna främst med hjälp av sina egna och våra revisioner de senaste tre åren och, i mindre utsträckning, de attesterande organens utlåtanden om lagligheten och korrektheten för budgetåret 2016 (31). |
| --- | --- |

7.29.

Baserat på de utbetalande organens kontrollstatistik rapporterade medlemsstaterna en övergripande felnivå på 1,2  % (30). Därefter justerade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling felnivåerna främst med hjälp av sina egna och våra revisioner de senaste tre åren och, i mindre utsträckning, de attesterande organens utlåtanden om lagligheten och korrektheten för budgetåret 2016 (31).

| 7.30. | Vi har offentliggjort en särskild rapport i år där vi bedömde huruvida den nya ram som kommissionen införde 2015 gjorde det möjligt för de attesterande organen att uttala sig i enlighet med gällande EU-förordningar och internationellt accepterade revisionsstandarder. Införandet av ramen var ett positivt steg mot en modell för samordnad granskning, men vi konstaterade att den hade betydande brister (32). Vi lämnade ett antal rekommendationer till förbättringar av kommissionens nya riktlinjer som gäller från och med budgetåret 2018. |
| --- | --- |

7.30.

Vi har offentliggjort en särskild rapport i år där vi bedömde huruvida den nya ram som kommissionen införde 2015 gjorde det möjligt för de attesterande organen att uttala sig i enlighet med gällande EU-förordningar och internationellt accepterade revisionsstandarder. Införandet av ramen var ett positivt steg mot en modell för samordnad granskning, men vi konstaterade att den hade betydande brister (32). Vi lämnade ett antal rekommendationer till förbättringar av kommissionens nya riktlinjer som gäller från och med budgetåret 2018.

| 7.30. | Kommissionen godtog helt fem av sju rekommendationer och bekräftade att de redan anses vara genomförda i de riktlinjer för attesterande organ som gäller från och med budgetåret 2018. Kommissionen godtog inte rekommendationen att det endast skulle vara möjligt att använda yttrandet från attesterande organ när det arbete som beskrivs i rekommendationerna har genomförts, utan ansåg tvärtom att även om riktlinjerna för budgetåret 2015 kunde förbättras så gav de redan i sin nuvarande form möjlighet för attesterande organ att avge ett yttrande om laglighet och korrekthet i enlighet med tillämpliga bestämmelser och standarder. |
| --- | --- |

7.30.

GD Havsfrågor och fiskes, GD Miljös och GD Klimatpolitiks årliga verksamhetsrapporter

| 7.31. | De årliga verksamhetsrapporterna utarbetades i enlighet med GD Budgets anvisningar, och de metoder som användes för att beräkna felprocentsatserna tyder inte på några metodproblem. Det antal transaktioner som vi granskade för 2016 inom fiske, miljö och klimatpolitik är statistiskt för litet för att vi ska kunna jämföra de uppgifter om kostnadernas korrekthet som dessa generaldirektorat har rapporterat med våra granskningsresultat. |
| --- | --- |

7.31.

De årliga verksamhetsrapporterna utarbetades i enlighet med GD Budgets anvisningar, och de metoder som användes för att beräkna felprocentsatserna tyder inte på några metodproblem. Det antal transaktioner som vi granskade för 2016 inom fiske, miljö och klimatpolitik är statistiskt för litet för att vi ska kunna jämföra de uppgifter om kostnadernas korrekthet som dessa generaldirektorat har rapporterat med våra granskningsresultat.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsats

| 7.32. | De samlade bevisen visar att felnivån i kostnaderna inom Naturresurser och på det område som omfattas av en särskild bedömning av landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (se punkterna 7.9 och 7.20) var väsentlig. Men för EGFJ (som står för mer än tre fjärdedelar av kostnaderna under rubrik 2 i den fleråriga budgetramen) uppskattar vi att felnivån 2016 ligger under väsentlighetgränsen (se punkterna 7.9 och 7.11). |
| --- | --- |

7.32.

De samlade bevisen visar att felnivån i kostnaderna inom Naturresurser och på det område som omfattas av en särskild bedömning av landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (se punkterna 7.9 och 7.20) var väsentlig. Men för EGFJ (som står för mer än tre fjärdedelar av kostnaderna under rubrik 2 i den fleråriga budgetramen) uppskattar vi att felnivån 2016 ligger under väsentlighetgränsen (se punkterna 7.9 och 7.11).

| 7.32. | Kommissionen är mycket tacksam för revisionsrättens bedömning att felnivån för EGFJ ligger under väsentlighetströskeln, vilket kommissionen anser återspeglar effekten av de förvaltnings- och kontrollsystem som finns på plats, i synnerhet IACS.

  Kommissionen skulle vilja uppmärksamma den korrigeringsförmåga som GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisioner och medlemsstaternas kontroller utgör (se kommissionens svar på punkt 7.9) och som gör det möjligt att uppnå säkerhet för GJP:s utgifter som helhet. |
| --- | --- |

7.32.

Kommissionen skulle vilja uppmärksamma den korrigeringsförmåga som GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisioner och medlemsstaternas kontroller utgör (se kommissionens svar på punkt 7.9) och som gör det möjligt att uppnå säkerhet för GJP:s utgifter som helhet.

| 7.33. | För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 2,5  % (se
  bilaga 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.33.

För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 2,5  % (se
  bilaga 7.1
  ).

| 7.33. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning av felnivån, som liknar den som GD Jordbruk och landsbygdsutveckling rapporterade i sin årliga verksamhetsrapport för 2016. |
| --- | --- |

7.33.

Rekommendationer

| 7.34. | Bilaga 7.4
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de tio rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (33). En av dessa är inte längre giltig. Kommissionen och medlemsstaterna hade genomfört fem av rekommendationerna fullt ut, medan två hade genomförts i de flesta avseenden och två i vissa avseenden. |
| --- | --- |

7.34.

Bilaga 7.4
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de tio rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (33). En av dessa är inte längre giltig. Kommissionen och medlemsstaterna hade genomfört fem av rekommendationerna fullt ut, medan två hade genomförts i de flesta avseenden och två i vissa avseenden.

| 7.35. | Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

7.35.

Utifrån denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande:

| — | Rekommendation 1: Kommissionen bör se över det tillvägagångssätt som de utbetalande organen har valt för att klassificera och uppdatera markkategorier i sina LPIS-system och för att utföra de föreskrivna korskontrollerna, i syfte att minska risken för fel i miljöanpassningsstödet (se punkterna 7.17 och 7.18 samt
  ruta 7.5
  ). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Kommissionen bör se över det tillvägagångssätt som de utbetalande organen har valt för att klassificera och uppdatera markkategorier i sina LPIS-system och för att utföra de föreskrivna korskontrollerna, i syfte att minska risken för fel i miljöanpassningsstödet (se punkterna 7.17 och 7.18 samt
  ruta 7.5
  ).

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Korrigerande åtgärder genomförs redan i de berörda medlemsstaterna, där nödvändiga kontroller av överensstämmelse kommer att skydda EU:s budget.

| — | Rekommendation 2: Kommissionen bör tillhandahålla vägledning och sprida bästa praxis (t.ex. användningen av ny it-teknik) bland nationella myndigheter för att säkerställa att de vid sina kontroller upptäcker kopplingar mellan sökande och andra intressenter som är inblandade i de projekt som stöds (se punkt 7.26). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: Kommissionen bör tillhandahålla vägledning och sprida bästa praxis (t.ex. användningen av ny it-teknik) bland nationella myndigheter för att säkerställa att de vid sina kontroller upptäcker kopplingar mellan sökande och andra intressenter som är inblandade i de projekt som stöds (se punkt 7.26).

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Under revisionerna i olika medlemsstater sprids bästa praxis, även i form av rekommendationer som ges för att förbättra kontroll- och förvaltningssystemen. Kommissionen arrangerar regelbundet seminarier och konferenser där bästa praxis sprids. Även it-lösningar undersöks.

DEL 2 – RESULTAT

| 7.36. | I detta avsnitt rapporterar vi om resultatet när det gäller ett urval av transaktioner (34) som rör landsbygdsutveckling och det nya miljöanpassningsstödet. |
| --- | --- |

7.36.

I detta avsnitt rapporterar vi om resultatet när det gäller ett urval av transaktioner (34) som rör landsbygdsutveckling och det nya miljöanpassningsstödet.

Resultatbedömning av landsbygdsutvecklingsprojekt

| 7.37. | De tre senaste åren (2014–2016) har vi granskat utvalda resultatfrågor för 193 projekt för investeringar i fasta tillgångar. Vi fann att |
| --- | --- |

7.37.

De tre senaste åren (2014–2016) har vi granskat utvalda resultatfrågor för 193 projekt för investeringar i fasta tillgångar. Vi fann att

| — | 95 % av de investeringar som var avslutade när vi gjorde vår granskning hade genomförts som planerat. |
| --- | --- |

—

95 % av de investeringar som var avslutade när vi gjorde vår granskning hade genomförts som planerat.

| — | I 34 % av fallen fanns det otillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga. |
| --- | --- |

—

I 34 % av fallen fanns det otillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga.

Genomförande av investeringsprojekt

| 7.38. | 139 av de 193 investeringsprojekt som vi granskade var avslutade när revisionen genomfördes. Vi kontrollerade om de avslutade investeringsprojekten hade genomförts som planerat; 95 % av investeringarna uppfyllde det kriteriet. |
| --- | --- |

7.38.

139 av de 193 investeringsprojekt som vi granskade var avslutade när revisionen genomfördes. Vi kontrollerade om de avslutade investeringsprojekten hade genomförts som planerat; 95 % av investeringarna uppfyllde det kriteriet.

Kostnadernas rimlighet och potential till ökad användning av förenklade kostnadsalternativ

| 7.39. | Under 2014–2016 analyserade vi 193 investeringsprojekt för att se om det fanns tillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga. Vi hittade tillräckliga bevis för 127 av projekten (66 %). Men i 66 (34 %) av fallen fanns det inte tillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga. |
| --- | --- |

7.39.

Under 2014–2016 analyserade vi 193 investeringsprojekt för att se om det fanns tillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga. Vi hittade tillräckliga bevis för 127 av projekten (66 %). Men i 66 (34 %) av fallen fanns det inte tillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga.

| 7.39. | Medlemsstaterna ansvarar för att kontrollera att kostnaderna är rimliga (se artikel 48 i förordning (EU) nr 809/2014). Kommissionen skyddar EU:s budget när brister upptäcks vid kontrollerna av överensstämmelse och utfärdar riktlinjer för hur de befintliga systemen kan förbättras (se riktlinjerna om kontroller och sanktioner avseende landsbygdsutveckling och checklistan för bedömning av om kostnader är rimliga). |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | I nästan alla de 193 projekten användes ett system för ersättning av uppkomna kostnader (35). Under perioden 2014–2020 får medlemsstaterna i stället använda ett system med förenklade kostnadsalternativ: standardiserade skalor av enhetskostnader, klumpsummor och finansiering till schablonsats (36). Att använda förenklade kostnadsalternativ när så är möjligt minskar riskerna för alltför höga priser på ett effektivt sätt – så länge de fastställs på rätt nivå (37)
   (38). |
| --- | --- |

7.40.

I nästan alla de 193 projekten användes ett system för ersättning av uppkomna kostnader (35). Under perioden 2014–2020 får medlemsstaterna i stället använda ett system med förenklade kostnadsalternativ: standardiserade skalor av enhetskostnader, klumpsummor och finansiering till schablonsats (36). Att använda förenklade kostnadsalternativ när så är möjligt minskar riskerna för alltför höga priser på ett effektivt sätt – så länge de fastställs på rätt nivå (37)
   (38).

| 7.41. | När det gäller 2016 godkändes de flesta av de projekt som vi granskade enligt reglerna för 2007–2013, enligt vilka förenklade kostnadsalternativ inte kunde användas för landsbygdsutvecklingsinvesteringar. Vi granskade sex projekt som hade godkänts enligt reglerna för 2014–2020 och ansåg att fem var lämpliga, men endast i ett projekt användes förenklade kostnadsalternativ (se
  ruta 7.7
  ). |
| --- | --- |

7.41.

När det gäller 2016 godkändes de flesta av de projekt som vi granskade enligt reglerna för 2007–2013, enligt vilka förenklade kostnadsalternativ inte kunde användas för landsbygdsutvecklingsinvesteringar. Vi granskade sex projekt som hade godkänts enligt reglerna för 2014–2020 och ansåg att fem var lämpliga, men endast i ett projekt användes förenklade kostnadsalternativ (se
  ruta 7.7
  ).

| 7.41. | I enlighet med modellen för delad förvaltning har medlemsstaterna det fulla ansvaret för utformningen av sina program och åtgärder. Kommissionen har och kommer att fortsätta främja och stödja användningen av förenklade kostnadsalternativ som ett effektivt medel för att minska både de administrativa kostnaderna och felnivåerna. |
| --- | --- |

7.41.

Ruta 7.7 –   Förenklade kostnadsalternativ kan bidra till att garantera att kostnaderna är rimliga

I Förenade kungariket (England) granskade vi ett projekt för att bygga ett nytt tak i ett område där man samlade boskap. Stödet baserades på en standardiserad enhetskostnad för tak på 62 brittiska pund per kvadratmeter, med ett högsta bidrag på 10 000 pund per jordbruksföretag.

Den standardiserade enhetskostnaden kom från en publikation som är en av de mest spridda oberoende källorna till affärsinformation på jordbruksområdet i Förenade kungariket. Priserna i publikationen uppdateras varje år.

| 7.42. | Vi håller för närvarande på med en revision för att analysera användningen av förenklade kostnadsalternativ mer ingående och planerar att offentliggöra en särskild rapport i ämnet 2018. |
| --- | --- |

7.42.

Vi håller för närvarande på med en revision för att analysera användningen av förenklade kostnadsalternativ mer ingående och planerar att offentliggöra en särskild rapport i ämnet 2018.

Resultatbedömning när det gäller miljöanpassning

| 7.43. | För 2016 granskade vi första året med miljöanpassningsstöd. Målet med det nya miljöanpassningsstödet är att göra jordbruk inom EU mer miljövänliga genom följande tre metoder som ska bidra till både klimat- och miljöpolitiska mål: |
| --- | --- |

7.43.

För 2016 granskade vi första året med miljöanpassningsstöd. Målet med det nya miljöanpassningsstödet är att göra jordbruk inom EU mer miljövänliga genom följande tre metoder som ska bidra till både klimat- och miljöpolitiska mål:

| — | Diversifiering av grödor. |
| --- | --- |

—

Diversifiering av grödor.

| — | Bibehållandet av permanent gräsmark. |
| --- | --- |

—

Bibehållandet av permanent gräsmark.

| — | Inrättandet av arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

—

Inrättandet av arealer med ekologiskt fokus.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 7.44. | Diversifiering av grödor syftar i synnerhet till bättre markkvalitet (39). Metoden är obligatorisk för jordbruksföretag med mer än 10 hektar åkermark, och för större jordbruksföretag gäller ytterligare krav, se
  ruta 7.8
  . |
| --- | --- |

7.44.

Diversifiering av grödor syftar i synnerhet till bättre markkvalitet (39). Metoden är obligatorisk för jordbruksföretag med mer än 10 hektar åkermark, och för större jordbruksföretag gäller ytterligare krav, se
  ruta 7.8
  .

Ruta 7.8 –   Krav på diversifiering av grödor

| Hektar åkermark på jordbruksföretaget | Minsta antal grödor som krävs | Gräns för huvudgrödan | Gräns för de två huvudgrödorna |
| --- | --- | --- | --- |
| Mellan 10 och 30 | 2 | 75 % | ej tillämpligt |
| Mer än 30 | 3 | 75 % | 95 % |

Hektar åkermark på jordbruksföretaget

Minsta antal grödor som krävs

Gräns för huvudgrödan

Gräns för de två huvudgrödorna

Mellan 10 och 30

2

75 %

ej tillämpligt

Mer än 30

3

75 %

95 %

| 7.45. | Det främsta målet med bibehållandet av permanent gräsmark är att begränsa framtida koldioxidutsläpp från marken (40). Medlemsstaterna ska se till att andelen permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen inte minskar med mer än 5 % i förhållande till en referensandel. Om den gör det ska medlemsstaten tvinga jordbrukaren att bibehålla all permanent gräsmark och ställa om all mark som tidigare ställts om till mark med annan användning till permanent gräsmark. Medlemsstaterna måste också utse miljömässigt känslig permanent gräsmark som jordbrukarna inte får plöja eller ställa om till annan användning. |
| --- | --- |

7.45.

Det främsta målet med bibehållandet av permanent gräsmark är att begränsa framtida koldioxidutsläpp från marken (40). Medlemsstaterna ska se till att andelen permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen inte minskar med mer än 5 % i förhållande till en referensandel. Om den gör det ska medlemsstaten tvinga jordbrukaren att bibehålla all permanent gräsmark och ställa om all mark som tidigare ställts om till mark med annan användning till permanent gräsmark. Medlemsstaterna måste också utse miljömässigt känslig permanent gräsmark som jordbrukarna inte får plöja eller ställa om till annan användning.

| 7.46. | Det viktigaste målet med arealer med ekologiskt fokus är att bevara och öka den biologiska mångfalden (41). Kravet avseende arealer med ekologiskt fokus innebär att de som ansöker om stöd måste avsätta en areal som motsvarar 5 % av deras åkermark som areal med ekologiskt fokus (42). Medlemsstaterna väljer stödberättigande arealer från en förteckning i EU-reglerna. Bland alternativen finns en rad permanenta element (häckar, diken, grupper av träd osv.) och några tillfälliga, miljövänliga användningsområden för åkermark (t.ex. täckgrödor, kvävefixerande grödor, fånggrödor och mark i träda). |
| --- | --- |

7.46.

Det viktigaste målet med arealer med ekologiskt fokus är att bevara och öka den biologiska mångfalden (41). Kravet avseende arealer med ekologiskt fokus innebär att de som ansöker om stöd måste avsätta en areal som motsvarar 5 % av deras åkermark som areal med ekologiskt fokus (42). Medlemsstaterna väljer stödberättigande arealer från en förteckning i EU-reglerna. Bland alternativen finns en rad permanenta element (häckar, diken, grupper av träd osv.) och några tillfälliga, miljövänliga användningsområden för åkermark (t.ex. täckgrödor, kvävefixerande grödor, fånggrödor och mark i träda).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.47. | I tillägg till vår granskning av korrekthet (se punkterna 7.16–7.18) bedömde vi i hur stor utsträckning diversifieringen av grödor och tillämpningen av arealer med ekologiskt fokus har förändrats sedan miljöanpassningsstödet infördes. Vi bedömde dessa för 197 jordbruksföretag som tog emot miljöanpassningsstöd. Vi presenterar resultatet för båda dessa metoder nedan. |
| --- | --- |

7.47.

I tillägg till vår granskning av korrekthet (se punkterna 7.16–7.18) bedömde vi i hur stor utsträckning diversifieringen av grödor och tillämpningen av arealer med ekologiskt fokus har förändrats sedan miljöanpassningsstödet infördes. Vi bedömde dessa för 197 jordbruksföretag som tog emot miljöanpassningsstöd. Vi presenterar resultatet för båda dessa metoder nedan.

| 7.48. | Vi behandlar bibehållandet av permanent gräsmark i punkt 7.17. Vi fann inga problem med de skiften som var korrekt registrerade i LPIS. Men all permanent gräsmark hade inte registrerats korrekt som sådan, och i ett fall hade det lett till att man bröt mot kravet på bibehållande av miljömässigt känslig permanent gräsmark. |
| --- | --- |

7.48.

Vi behandlar bibehållandet av permanent gräsmark i punkt 7.17. Vi fann inga problem med de skiften som var korrekt registrerade i LPIS. Men all permanent gräsmark hade inte registrerats korrekt som sådan, och i ett fall hade det lett till att man bröt mot kravet på bibehållande av miljömässigt känslig permanent gräsmark.

Diversifiering av grödor

| 7.49. | En jämförelse mellan 2015 och 2014 visar att kraven på diversifiering av grödor inte har lett till några förändringar vid 89 % av de jordbruksföretag som vi besökte. Det finns två skäl till denna höga procentsats. För det första tillämpade ungefär hälften av jordbruksföretagen redan diversifiering av grödor året innan miljöanpassningsstödet började tillämpas. För det andra var ungefär en tredjedel av jordbruksföretagen undantagna från diversifiering av grödor på grund av att de var så små. I
  ruta 7.9
  sammanfattas vårt granskningsresultat. |
| --- | --- |

7.49.

En jämförelse mellan 2015 och 2014 visar att kraven på diversifiering av grödor inte har lett till några förändringar vid 89 % av de jordbruksföretag som vi besökte. Det finns två skäl till denna höga procentsats. För det första tillämpade ungefär hälften av jordbruksföretagen redan diversifiering av grödor året innan miljöanpassningsstödet började tillämpas. För det andra var ungefär en tredjedel av jordbruksföretagen undantagna från diversifiering av grödor på grund av att de var så små. I
  ruta 7.9
  sammanfattas vårt granskningsresultat.

| 7.49. | Kommissionen konstaterar att jordbrukare i de flesta av medlemsstaterna inte hade någon skyldighet att redovisa odlade grödor före ansökningsåret 2015. |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Vi konstaterade att 11 % av de jordbruksföretag som vi besökte hade varit tvungna att öka arealen med diversifiering av grödor 2015 jämfört med 2014. För jordbruksföretagen i vårt urval uppskattar vi att införandet av kravet på diversifiering av grödor inom ramen för miljöanpassningen ledde till ändrad markanvändning på cirka 2 % av åkermarken (43)
   (44). |
| --- | --- |

7.50.

Vi konstaterade att 11 % av de jordbruksföretag som vi besökte hade varit tvungna att öka arealen med diversifiering av grödor 2015 jämfört med 2014. För jordbruksföretagen i vårt urval uppskattar vi att införandet av kravet på diversifiering av grödor inom ramen för miljöanpassningen ledde till ändrad markanvändning på cirka 2 % av åkermarken (43)
   (44).

| 7.50 och 7.51. | Kommissionen konstaterar att jordbrukare i de flesta av medlemsstaterna inte hade någon skyldighet att redovisa odlade grödor före ansökningsåret 2015, vilket gör det svårt att göra jämförelser för enskilda jordbruksföretag. Kommissionen anser att en lämpligare metod (baserad på ett passande kontrafaktiskt scenario) krävs för att bedöma effekten av kraven på miljöanpassning, och att bedömningen måste göras för en längre tillämpningsperiod än ett år. I detta skede kan ingen direkt mätning göras av hur mycket miljö- och klimatresultatet har förbättrats i de områden där grödor bytts ut. Kommissionen följer noggrant effekterna av denna nya politik. |
| --- | --- |

7.50 och 7.51.

Ruta 7.9 –   Förändringar av diversifieringen av grödor till följd av införandet av miljöanpassningen

| Förändringar av diversifieringen av grödor | Jordbruksföretag | % |
| --- | --- | --- |
| Ingen förändring (stödmottagaren uppfyllde redan kraven på diversifiering av grödor) | 107 | 54 % |
| Ingen förändring (stödmottagaren omfattades inte av krav på diversifiering av grödor) | 69 | 35 % |
| Förändring (mer diversifiering av grödor) | 21 | 11 % |
| TOTALT | 197 | 100 % |

Förändringar av diversifieringen av grödor

Jordbruksföretag

%

Ingen förändring (stödmottagaren uppfyllde redan kraven på diversifiering av grödor)

107

54 %

Ingen förändring (stödmottagaren omfattades inte av krav på diversifiering av grödor)

69

35 %

Förändring (mer diversifiering av grödor)

21

11 %

TOTALT

197

100 %

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.51. | Vi analyserade den genomsnittliga storleken på åkermarken i var och en av de tre kategorierna i tabellen ovan. Uppgifterna visar att de EGFJ-jordbruksföretag i vårt urval som redan uppfyllde kravet på diversifiering av grödor 2014 i genomsnitt var betydligt större (438 hektar) än de jordbruksföretag som var tvungna att ändra sin diversifiering av grödor 2015 (87 hektar). Det tyder på att medelstora jordbruksföretag har påverkats mer av införandet av de nya kraven, medan stora jordbruksföretag i huvudsak redan uppfyllde kraven och de små är undantagna från dem. |
| --- | --- |

7.51.

Vi analyserade den genomsnittliga storleken på åkermarken i var och en av de tre kategorierna i tabellen ovan. Uppgifterna visar att de EGFJ-jordbruksföretag i vårt urval som redan uppfyllde kravet på diversifiering av grödor 2014 i genomsnitt var betydligt större (438 hektar) än de jordbruksföretag som var tvungna att ändra sin diversifiering av grödor 2015 (87 hektar). Det tyder på att medelstora jordbruksföretag har påverkats mer av införandet av de nya kraven, medan stora jordbruksföretag i huvudsak redan uppfyllde kraven och de små är undantagna från dem.

Områden med ekologiskt fokus

| 7.52. | En jämförelse mellan 2015 och 2014 visar att kraven på arealer med ekologiskt fokus inte har lett till några förändringar vid 67 % av de jordbruksföretag som vi granskade. Samma två skäl gäller som för diversifiering av grödor: ungefär en fjärdedel av de jordbruksföretag som vi besökte hade redan avsatt tillräckliga områden som arealer med ekologiskt fokus året innan miljöanpassningen infördes, och 42 % av dem var undantagna från kravet på areal med ekologiskt fokus på grund av att de var så små. I
  ruta 7.10
  sammanfattas vårt granskningsresultat. |
| --- | --- |

7.52.

En jämförelse mellan 2015 och 2014 visar att kraven på arealer med ekologiskt fokus inte har lett till några förändringar vid 67 % av de jordbruksföretag som vi granskade. Samma två skäl gäller som för diversifiering av grödor: ungefär en fjärdedel av de jordbruksföretag som vi besökte hade redan avsatt tillräckliga områden som arealer med ekologiskt fokus året innan miljöanpassningen infördes, och 42 % av dem var undantagna från kravet på areal med ekologiskt fokus på grund av att de var så små. I
  ruta 7.10
  sammanfattas vårt granskningsresultat.

| 7.52. | Kommissionen konstaterar att områden med ekologiskt fokus inte redovisades före ansökningsåret 2015, vilket gör jämförelser för enskilda jordbruksföretag svåra att genomföra och otillförlitliga. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | Vi konstaterade att 32 % av de jordbruksföretag som vi besökte hade varit tvungna att öka, ibland kraftigt, sina arealer med ekologiskt fokus 2015 jämfört med 2014. För jordbruksföretagen i vårt urval uppskattar vi att införandet av kravet på arealer med ekologiskt fokus inom ramen för miljöanpassningen ledde till ändrad markanvändning på cirka 1,5  % av åkermarken (45). |
| --- | --- |

7.53.

Vi konstaterade att 32 % av de jordbruksföretag som vi besökte hade varit tvungna att öka, ibland kraftigt, sina arealer med ekologiskt fokus 2015 jämfört med 2014. För jordbruksföretagen i vårt urval uppskattar vi att införandet av kravet på arealer med ekologiskt fokus inom ramen för miljöanpassningen ledde till ändrad markanvändning på cirka 1,5  % av åkermarken (45).

| 7.53. | Se även kommissionens svar på punkterna 7.51 och 7.52.

  Kommissionen anser att man i detta skede inte kan mäta direkt hur mycket markanvändningen har förändrats på grund av kraven på områden med ekologiskt fokus. Områden med ekologiskt fokus förväntas ha omfattande effekter. |
| --- | --- |

7.53.

Kommissionen anser att man i detta skede inte kan mäta direkt hur mycket markanvändningen har förändrats på grund av kraven på områden med ekologiskt fokus. Områden med ekologiskt fokus förväntas ha omfattande effekter.

Ruta 7.10 –   Förändringar av arealer med ekologiskt fokus till följd av införandet av miljöanpassningen

| Förändring av arealer med ekologiskt fokus | Jordbruksföretag | % |
| --- | --- | --- |
| Ingen förändring (stödmottagaren uppfyllde redan kraven på areal med ekologiskt fokus) | 49 | 25 % |
| Ingen förändring (stödmottagaren omfattades inte av krav på areal med ekologiskt fokus) | 82 | 42 % |
| Förändring (ökning av arealer med ekologiskt fokus) | 64 | 32 % |
| Otillräckliga bevis | 2 | 1 % |
| TOTALT | 197 | 100 % |

Förändring av arealer med ekologiskt fokus

Jordbruksföretag

%

Ingen förändring (stödmottagaren uppfyllde redan kraven på areal med ekologiskt fokus)

49

25 %

Ingen förändring (stödmottagaren omfattades inte av krav på areal med ekologiskt fokus)

82

42 %

Förändring (ökning av arealer med ekologiskt fokus)

64

32 %

Otillräckliga bevis

2

1 %

TOTALT

197

100 %

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.54. | Vi håller på att analysera utformningen av miljöanpassningsstödet och genomförandet av det under första året och planerar att offentliggöra en särskild rapport i ämnet. |
| --- | --- |

7.54.

Vi håller på att analysera utformningen av miljöanpassningsstödet och genomförandet av det under första året och planerar att offentliggöra en särskild rapport i ämnet.

| 7.54. | Den rapport som kommissionen nyligen lade fram (mars 2017) (46) innehöll ytterligare en granskning av genomförandet av områden med ekologiskt fokus. År 2015 deklarerades 8 miljoner hektar mark som områden med ekologiskt fokus, vilket utgjorde 13 % av den åkermark som omfattas av kravet och 10 % efter tillämpning av viktningsfaktorerna.

  I rapporten konstateras att kravet på områden med ekologiskt fokus har en stor potential. Vissa positiva effekter på den biologiska mångfalden kan utläsas av de preliminära resultaten från vissa simuleringar som har genomförts av det gemensamma forskningscentrumet (JRC) och av en genomgång av viss litteratur. Till exempel förväntas områden med blommande växter ha en positiv miljöpåverkan även utanför området på grund av pollinatörernas aktivitet. Områden med ekologiskt fokus kan även ha positiva effekter för vissa ekosystemtjänster (t.ex. vattenkvalitet och pollinatörer). Införandet av områden med ekologiskt fokus skulle också kunna öka motståndskraften mot klimatförändringar hos jordbruksföretagen (t.ex. genom ökat inslag av landskapselement) och bidra till att begränsa klimatförändringarna (t.ex. genom ökad användning av baljväxter).


  Analysen pekade även på att de miljömässiga fördelarna inte bara beror på kvantiteten utan även på kvaliteten, som kan förbättras ytterligare genom förändring av odlingskraven. De senaste förändringarna av den delegerade akt (kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014) som nyligen antagits av båda de lagstiftande institutionerna kommer att följa denna inriktning genom att införa ett förbud mot växtskyddsmedel i odlad areal som ingår i områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

7.54.

I rapporten konstateras att kravet på områden med ekologiskt fokus har en stor potential. Vissa positiva effekter på den biologiska mångfalden kan utläsas av de preliminära resultaten från vissa simuleringar som har genomförts av det gemensamma forskningscentrumet (JRC) och av en genomgång av viss litteratur. Till exempel förväntas områden med blommande växter ha en positiv miljöpåverkan även utanför området på grund av pollinatörernas aktivitet. Områden med ekologiskt fokus kan även ha positiva effekter för vissa ekosystemtjänster (t.ex. vattenkvalitet och pollinatörer). Införandet av områden med ekologiskt fokus skulle också kunna öka motståndskraften mot klimatförändringar hos jordbruksföretagen (t.ex. genom ökat inslag av landskapselement) och bidra till att begränsa klimatförändringarna (t.ex. genom ökad användning av baljväxter).

Analysen pekade även på att de miljömässiga fördelarna inte bara beror på kvantiteten utan även på kvaliteten, som kan förbättras ytterligare genom förändring av odlingskraven. De senaste förändringarna av den delegerade akt (kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014) som nyligen antagits av båda de lagstiftande institutionerna kommer att följa denna inriktning genom att införa ett förbud mot växtskyddsmedel i odlad areal som ingår i områden med ekologiskt fokus.

Slutsatser

| 7.55. | Vår granskning av resultatet av landsbygdsinvesteringsprojekt visade att 95 % av investeringarna hade utförts som planerat, men i 34 % av fallen fanns det inte tillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga. Att använda förenklade kostnadsalternativ när så är möjligt minskar riskerna för alltför höga priser på ett effektivt sätt – så länge de fastställs på rätt nivå. Vi håller för närvarande på med en revision för att analysera användningen av förenklade kostnadsalternativ mer ingående och planerar att offentliggöra en särskild rapport i ämnet 2018. |
| --- | --- |

7.55.

Vår granskning av resultatet av landsbygdsinvesteringsprojekt visade att 95 % av investeringarna hade utförts som planerat, men i 34 % av fallen fanns det inte tillräckliga bevis för att kostnaderna var rimliga. Att använda förenklade kostnadsalternativ när så är möjligt minskar riskerna för alltför höga priser på ett effektivt sätt – så länge de fastställs på rätt nivå. Vi håller för närvarande på med en revision för att analysera användningen av förenklade kostnadsalternativ mer ingående och planerar att offentliggöra en särskild rapport i ämnet 2018.

| 7.55. | Medlemsstaterna ansvarar för att kontrollera att kostnaderna är rimliga (se artikel 48 i förordning (EU) nr 809/2014). Kommissionen skyddar EU:s budget när brister upptäcks vid kontrollerna av överensstämmelse och utfärdar riktlinjer för hur de befintliga systemen kan förbättras (se riktlinjerna om kontroller och sanktioner avseende landsbygdsutveckling och checklistan för bedömning av om kostnader är rimliga). Dessutom anordnar det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling kurser och sprider god praxis. Slutligen främjar kommissionen aktivt användningen av förenklade kostnadsalternativ i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Vår granskning av resultatet av miljöanpassningen visade på några positiva förändringar av jordbruksmetoderna till följd av införandet av stödet, särskilt när det gäller arealer med ekologiskt fokus. I vårt urval stod den jordbruksmark där vi fann positiva förändringar för omkring 3,5  % av åkermarken (se punkterna 7.50 och 7.53). |
| --- | --- |

7.56.

Vår granskning av resultatet av miljöanpassningen visade på några positiva förändringar av jordbruksmetoderna till följd av införandet av stödet, särskilt när det gäller arealer med ekologiskt fokus. I vårt urval stod den jordbruksmark där vi fann positiva förändringar för omkring 3,5  % av åkermarken (se punkterna 7.50 och 7.53).

| 7.56. | Kommissionen anser att det efter ett eller två år är för tidigt att dra några slutsatser om specifika miljöresultat. Det kommer att bli svårt att fastställa en metod på grund av avsaknaden av utgångsvärden för biologisk mångfald och markkvalitet från tiden före 2015. Även andra faktorer såsom direktstöd för miljöanpassning bidrar till jordbrukets miljöresultat.

  Kommissionen följer emellertid noga förändringarna av jordbruksmetoderna till följd av miljöanpassningen och konstaterar också att 11 % av de besökta jordbruksföretagen hade tvingats ändra sin praxis för diversifiering av grödor och 32 % sin praxis vad gäller områden med ekologiskt fokus jämfört med 2014.


  Det bör dock erinras om att metoden för att mäta ändringen av grödor och markanvändning till följd av miljöanpassningen inte räcker för att utvärdera miljöresultatet av anpassningen.


  På grundval av den nyligen genomförda bedömningen (översyn av miljöanpassningen efter ett år, arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar från juni 2016 samt kommissionens rapport om områden med ekologiskt fokus från mars 2017) kan det konstateras att direktstöd för miljöanpassning har en stor potential i fråga om geografisk utsträckning. 77 % av jordbruksarealen är föremål för villkoren om miljöanpassning under 2016, och 69 % av åkermarken är föremål för villkoren om områden med ekologiskt fokus.


  I kommissionens rapport (från mars 2017) om områden med ekologiskt fokus bedömdes de potentiella miljökonsekvenserna av de områden med ekologiskt fokus som jordbrukarna deklarerade under 2015.


  De preliminära resultaten är lovande, i synnerhet för icke produktiv mark såsom landskapselement eller åkerrenar för biologisk mångfald, men även för annan mark, såsom mark för baljväxter för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, beroende på hur områdena förvaltas.


  Ändringen av den delegerade akten (kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014) är ett viktigt steg för att ytterligare förbättra miljöresultatet genom förbud mot användning av växtskyddsmedel i odlad areal som ingår i områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

7.56.

Kommissionen följer emellertid noga förändringarna av jordbruksmetoderna till följd av miljöanpassningen och konstaterar också att 11 % av de besökta jordbruksföretagen hade tvingats ändra sin praxis för diversifiering av grödor och 32 % sin praxis vad gäller områden med ekologiskt fokus jämfört med 2014.

Det bör dock erinras om att metoden för att mäta ändringen av grödor och markanvändning till följd av miljöanpassningen inte räcker för att utvärdera miljöresultatet av anpassningen.

På grundval av den nyligen genomförda bedömningen (översyn av miljöanpassningen efter ett år, arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar från juni 2016 samt kommissionens rapport om områden med ekologiskt fokus från mars 2017) kan det konstateras att direktstöd för miljöanpassning har en stor potential i fråga om geografisk utsträckning. 77 % av jordbruksarealen är föremål för villkoren om miljöanpassning under 2016, och 69 % av åkermarken är föremål för villkoren om områden med ekologiskt fokus.

I kommissionens rapport (från mars 2017) om områden med ekologiskt fokus bedömdes de potentiella miljökonsekvenserna av de områden med ekologiskt fokus som jordbrukarna deklarerade under 2015.

De preliminära resultaten är lovande, i synnerhet för icke produktiv mark såsom landskapselement eller åkerrenar för biologisk mångfald, men även för annan mark, såsom mark för baljväxter för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, beroende på hur områdena förvaltas.

Ändringen av den delegerade akten (kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014) är ett viktigt steg för att ytterligare förbättra miljöresultatet genom förbud mot användning av växtskyddsmedel i odlad areal som ingår i områden med ekologiskt fokus.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

(2)  Med undantag av vissa medfinansierade åtgärder, till exempel säljfrämjande åtgärder och programmet för frukt i skolan.

(3)  Omfattar framför allt stöd till vin- och frukt-/grönsakssektorerna och mjölk och frukt i skolan samt åtgärder för EU:s yttersta randområden.

(4)  Europaparlamentet, rådet och kommissionen nådde en överenskommelse om GJP-reformen 2013. Ett antal lagstiftningstexter om hur den praktiskt ska genomföras godkändes sedan.

(5)  På grundval av stödansökningar som lämnats in 2015 (dvs. ansökningsåret 2015).

(6)  Frikopplade stöd beviljas för all stödberättigande jordbruksmark oavsett om den används till produktion.

(7)  Vi granskar för närvarande tillämpningen av ordningen för grundstöd och planerar att offentliggöra en särskild rapport i ämnet (se vårt arbetsprogram för 2017 – http://eca.europa.eu).

(8)  Arealrelaterade åtgärder är de åtgärder där betalningen är kopplad till antalet hektar, till exempel stöd för miljövänligt jordbruk och kompensationsstöd till jordbrukare i områden med naturbetingade svårigheter.

(9)  Icke arealrelaterade åtgärder är vanligtvis investeringar för att till exempel modernisera jordbruksföretag och eller skapa grundläggande tjänster för ekonomin på landsbygden och lokalbefolkningen.

(10)  Andra av EU:s utgiftsområden utanför rubriken i budgetramen Naturresurser finansierar också miljö- och klimatpolitik.

(11)  Vår metod bygger på ett slumpmässigt urval av poster (t.ex. skiften eller fakturor) för varje transaktion. Därför är det inte säkert att ett upptäckt fel speglar det övergripande felet för den aktuella transaktionen.

(12)  Belgien (Vallonien och Flandern), Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland (Bayern, Hamburg-Jonas, Mecklenburg-Vorpommern, Nordrhein–Westfalen, Sachsen-Anhalt, Schleswig-Holstein), Irland, Grekland, Spanien (Baskien, Andalusien, regionen Murcia, regionen Valencia, Aragonien, Kastilien-La Mancha, Extremadura och Kastilien-Léon,), Frankrike, Italien (AGEA, Kalabrien, Lombardiet, Toscana och Venetien), Lettland, Litauen, Ungern, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket (England, Nordirland och Skottland). I urvalet ingick även en transaktion med direkt förvaltning.

(13)  Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland (Niedersachsen-Bremen, Sachsen och Sachsen-Anhalt), Estland, Irland, Grekland, Spanien (Andalusien, Kastilien-La Mancha och Extremadura), Frankrike (Midi-Pyrénées och Rhône-Alpes), Kroatien, Italien (Basilicata), Litauen, Ungern, Österrike, Polen, Portugal (Azorerna och fastlandet), Rumänien, Slovakien, Finland och Förenade kungariket (England och Skottland). I urvalet ingick även sju transaktioner med direkt förvaltning, varav två gällde EU-medel som använts till partnerskapsavtal om fiske utanför EU.

(14)  GD Miljö och GD Klimatpolitik har ett gemensamt direktorat för finansiella resurser.

(15)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,5 och 3,5 % (den undre respektive övre felgränsen).

(16)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 0,8 och 2,6 % (den undre respektive övre felgränsen).

(17)  Se punkt 7.35 i årsrapporten för 2014.

(18)  Se punkt 7.17 i årsrapporten för 2015.

(19)  Information som fanns i styrkande dokumentation och databaser eller grundades på standardiserade korskontroller och andra obligatoriska kontroller.

(20)  Se punkt 7.17 i vår årsrapport för 2015 och punkterna 60–64 i särskild rapport nr 25/2016 Systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS): ett användbart verktyg för att fastställa stödberättigandet för jordbruksmark – men det skulle kunna förvaltas bättre (http://eca.europa.eu).

(21)  Se även punkterna 46–48 i vår särskilda rapport nr 25/2016.

(22)  Se punkt 7.20 i årsrapporten för 2015, punkt 7.21 i årsrapporten för 2014, punkt 3.9 i årsrapporten för 2013, punkt 3.13 i årsrapporten för 2012 och punkt 3.12 i årsrapporten för 2011.

(23)  Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Kroatien, Italien, Portugal, Sverige och Förenade kungariket.

(24)  Det är bara viss stödberättigande markanvändning på arealer med ekologiskt fokus som får ske på annan mark än åkermark (t.ex. skottskog med kort omloppstid och beskogade arealer). Permanenta element som är stödberättigande som arealer med ekologiskt fokus, såsom landskapselement och buffertområden, får finnas på mark som är direkt angränsande till åkermark.

(25)  Alla de jordbruksföretag som vi besökte omfattades inte av alla tre metoderna, utan några hade beviljats undantag från en eller flera, främst därför att de var så små.

(26)  Se även punkterna 37 och 38 i vår särskilda rapport nr 25/2016.

(27)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att den uppskattade felnivån i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 2,1 och 7,7 % (den undre respektive övre felgränsen).

(28)  Information som fanns i styrkande dokumentation och databaser eller grundades på standardiserade korskontroller och andra obligatoriska kontroller.

(29)  Se särskild rapport nr 23/2014 Fel i landsbygdsutvecklingsutgifter: Vad beror de på och hur åtgärdas de? (http://eca.europa.eu).

(30)  Den genomsnittliga felnivå som medlemsstaterna har rapporterat är 1,09 % för EGFJ och 1,78 % för Ejflu.

(31)  De attesterande organen är skyldiga att utifrån ett representativt urval försäkra sig om lagligheten och korrektheten i de kostnader för vilka de utbetalande organen har begärt ersättning från kommissionen. De attesterande organen lämnade sina första utlåtanden om korrektheten för budgetåret 2015.

(32)  För närmare uppgifter, se särskild rapport nr 7/2017 De attesterande organens nya roll när det gäller GJP-utgifter: ett positivt steg mot en modell för samordnad granskning men med betydande brister som måste åtgärdas (http://eca.europa.eu).

(33)  Vi valde 2013 års rapport för årets uppföljning eftersom det sedan den gjordes bör ha gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer i den.

(34)  Se del 2 i kapitel 7 i årsrapporterna för 2014 och 2015.

(35)  Ersättningen av kostnader är förenad med högre felnivåer. För mer information i ämnet, se punkterna 1.21–1.24 i årsrapporten för 2015.

(36)  Artikel 67.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320). Vissa former av förenklade kostnadsalternativ var tillåtna redan under programperioden 2007–2013 för några landsbygdsutvecklingsåtgärder, men inte för investeringsprojekt.

(37)  Se punkterna 58–63 i särskild rapport nr 22/2014 Att uppnå sparsamhet: att hålla kostnaderna för EU-finansierade projektbidrag inom landsbygdsutveckling under kontroll (http://eca.europa.eu).

(38)  Enligt vår erfarenhet av revision av kostnader för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning förekommer också fel i mindre utsträckning i de projekt som genomförs med hjälp av förenklade kostnadsalternativ. Se punkt 6.15 i årsrapporten för 2015.

(39)  Skäl 41 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

(40)  Se skäl 42 i förordning (EU) nr 1307/2013.

(41)  Skäl 44 i förordning (EU) nr 1307/2013.

(42)  Jordbruksföretag med mindre än 15 hektar åkermark är undantagna från kravet på arealer med ekologiskt fokus.

(43)  Vår uppskattning bygger på de faktiska förändringarna vid jordbruksföretagen i vårt urval för betalningar inom Ejflu. Enligt miljöanpassningskravet på diversifiering av grödor begränsas den första grödan till 75 % av den totala åkermarken för jordbruksföretag med mer än 10 hektar åkermark. Den största möjliga förändring som kan tillskrivas miljöanpassningskravet är alltså 25 % av åkermarken vid de jordbruksföretag som omfattas av det kravet (dvs. för de jordbruksföretag som tillämpade monokultur 2014 och uppfyllde kravet 2015). Men många jordbruksföretag uppfyllde kravet redan 2014; för dem ansåg vi att ingen förändring hade skett. Av de jordbruksföretag som måste anpassa sin diversifiering av grödor var det dessutom mycket få som tillämpade monokultur 2014.

(44)  Efter sin granskning av miljöanpassningsstödet efter ett år drog kommissionen slutsatsen att den areal som hade ställts om på grund av kravet på diversifiering uppgick till 0,8 % av åkermarken. Se arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Review of greening after one year (översyn av miljöanpassningen efter ett år), SWD(2016) 218 final, avsnitt 5.2.2 i bilaga 4.

(45)  Vår uppskattning bygger på de faktiska förändringarna vid jordbruksföretagen i vårt urval för betalningar inom Ejflu. För att uppfylla kravet på arealer med ekologiskt fokus måste jordbrukare som begär stöd för åkermark på mer än 15 hektar säkerställa att 5 % är en areal med ekologiskt fokus. Den största möjliga förändring som kan tillskrivas miljöanpassningskravet är alltså 5 % av åkermarken vid de jordbruksföretag som omfattas av det kravet (dvs. för de jordbruksföretag som inte hade någon areal med ekologiskt fokus 2014 och uppfyllde kravet 2015). Men många jordbruksföretag uppfyllde kravet redan 2014 och de flesta hade redan någon andel arealer med ekologiskt fokus 2014, om än inte 5 %.

(46)  COM(2017) 152 final.

(47)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 10 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

BILAGA 7.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – NATURRESURSER

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| |
| Jordbruk: Marknads- och direktstöd | 217 | 180 |
| Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske | 163 | 179 |
| Transaktioner totalt – Naturresurser | 380 | 359 |
| |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| | | |
| Uppskattad felnivå: Marknads- och direktstöd | 1,7  % | 2,2  % |
| Uppskattad felnivå: Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske | 4,9  % | 5,3  % |
| Uppskattad felnivå: Naturresurser | 2,5  % | 2,9  % |
| | | |
| | Övre felgräns | 3,5  % | |
| | Undre felgräns | 1,5  % | |
| Den undre och övre felgränsen inom jordbruk: marknads- och direktstöd är 0,8 och 2,6  %.
  Den undre och övre felgränsen inom landsbygdsutveckling, klimatpolitik och fiske är 2,1 och 7,7  %. |

2016

2015

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Jordbruk: Marknads- och direktstöd

217

180

Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske

163

179

Transaktioner totalt – Naturresurser

380

359

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå: Marknads- och direktstöd

1,7  %

2,2  %

Uppskattad felnivå: Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske

4,9  %

5,3  %

Uppskattad felnivå: Naturresurser

2,5  %

2,9  %

Övre felgräns

3,5  %

Undre felgräns

1,5  %

Den undre och övre felgränsen inom jordbruk: marknads- och direktstöd är 0,8 och 2,6  %.

Den undre och övre felgränsen inom landsbygdsutveckling, klimatpolitik och fiske är 2,1 och 7,7  %.

BILAGA 7.2

ÖVERSIKT ÖVER RESULTATET AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN I VARJE MEDLEMSSTAT FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING, MILJÖ, KLIMATPOLITIK OCH FISKE (1)

Image

---

(1)  De sju transaktioner med delad förvaltning som vi granskade finns inte med på kartan.

BILAGA 7.3

ÖVERSIKT ÖVER FEL MED EN INVERKAN PÅ MINST 20 % – LANDSBYGDSUTVECKLING, MILJÖ, KLIMATPOLITIK OCH FISKE

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Inledning |
| Med tillämpning av den allmänna revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna oriktigheternas omfattning inom populationen för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel för den särskilda bedömningen av landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (1). Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 1 600  euro och 1 miljon euro med ett medianvärde på precis under 100 000  euro (2). | Kommissionen noterar revisionsrättens kommentar i bilaga 7.2 att revisionsrättens översikt över transaktioner inte är en vägledning om den relativa felnivån för medlemsstaterna i urvalet. Kommissionen påpekar att de detaljerade uppgifterna från kommissionens och medlemsstaternas revisionsresultat presenteras för varje medlemsstat i de årliga verksamhetsrapporterna från de avdelningar inom kommissionen som genomför EU-stöd inom ramen för delad förvaltning och i de tekniska bilagorna till dessa rapporter. |
| Exempel på fel |
| Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske |
| Icke stödberättigad stödmottagare/icke stödberättigande kostnad |
| Exempel 1 – Stöd avsett för mikroföretag och små och medelstora företag beviljades ett kooperativ som ingick i ett stort multinationellt företag |
| I Litauen granskade vi en betalning till ett kooperativ för investeringsstöd för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Enligt EU:s regler och nationella regler ska sådant stöd endast gå till mikroföretag och små och medelstora företag, vilket avgörs av antalet anställda, årsomsättning och balansomslutning. Närstående företag, såsom moder- eller dotterbolag, ska tas med i beräkningen. Vi konstaterade att kooperativet ingick i ett stort multinationellt företag och därför inte räknades som ett mikroföretag eller litet eller medelstort företag. Stödmottagaren hade inte rätt till stöd, vilket resulterade i ett fel på 100 %. | |
| Exempel 2 – Stödmottagaren använde stödet till att köpa maskiner från ett närstående företag |
| Vi granskade en betalning till ett jordbruksföretag i Ungern för inköp av maskiner. Vi fann avgörande bevis för att stödmottagaren hade kopplingar till det företag som levererade maskinerna. Enligt nationell lagstiftning är betalningen därmed inte stödberättigande, vilket resulterade i ett fel på 100 %. | |
| Exempel 3 – Lifeprogrammets stödvillkor efterlevdes inte |
| Vi granskade en betalning till ett miljöprojekt som förvaltades direkt och finansierades av Lifeprogrammet. Vi identifierade flera överträdelser av Lifeprogrammets stödvillkor när det gäller personalkostnader. Till exempel nämndes inte Lifeprogrammet i kontrakten, tidrapporterna hade inte attesterats och kostnaderna hade inte debiterats på grundval av faktiskt arbetad tid. Vi rapporterade ett fel på 60 % i de granskade kostnaderna. | Enligt artikel 25.1 i de allmänna bestämmelserna för Life-programmet (som grundar sig på artikel 126 i budgetförordningen) ska stödberättigande kostnader baseras på faktiska kostnader som stödmottagaren har ådragit sig, och kostnader kan därmed inte baseras på en budgeterad dagskostnad.


  Den tid som personal har arbetat i projekten ska dokumenteras på vederbörligt sätt (tidrapporter). Det bör emellertid noteras att tid upp till två dagar per månad per kalenderår godtas utan tidrapporter. Om den tid som man har arbetat i projektet kan dokumenteras med hjälp av andra källor (t.ex. utdrag från ett analytiskt redovisningssystem) betraktar kommissionen kostnaderna för tiden som stödberättigande.


  Även om det inte är ett villkor att särskilt nämna projektet i avtalen med anställda bör projektet nämnas i tidrapporter eller andra verktyg för tidsredovisning. Om den tid som man har arbetat i projektet kan dokumenteras med hjälp av andra källor, såsom utdrag från ett analytiskt redovisningssystem, betraktas kostnaderna för tiden som stödberättigande.


  Om tidrapporterna inte har undertecknats av den anställde och godkänts av en arbetsledare håller de inte en godtagbar nivå och kostnaderna för tiden betraktas som icke stödberättigande. Tidrapporterna betraktas dock som icke stödberättigande bara om underlåtenheten att underteckna och godkänna dem sker systematiskt. Om tidrapporterna bara i enstaka fall inte är undertecknade och godkända betraktas det som ett administrativt misstag och de lämnas vanligtvis inte obeaktade. |
| Exempel 4 och 5 – Den regionala förvaltningen fick EU-anslag till arbeten som beräknades på grundval av alltför höga kostnader |
| Vi granskade två byggprojekt som den regionala regeringen i Andalusien i Spanien hade betalat för: det ena gällde återuppbyggnad av en landsväg och det andra en gård med en angränsande jordbruksbyggnad. I båda fallen konstaterade vi att bygg- och anläggningsarbetena hade tilldelats ett företag direkt till överpriser. Vi rapporterade fel på 33 % respektive 41 %. | |
| Exempel 6 – Gemensam stödansökan var inte tillåten |
| Vi granskade en betalning till ett jordbruksföretag i Estland för inköp av maskiner. Projektansökan lämnades in tillsammans med ett annat företag. Enligt de nationella reglerna ger gemensamma ansökningar rätt till högre stödbelopp, men de är endast tillåtna om ingen av de sökande utövar ett, direkt eller indirekt, dominerande inflytande över den andra. Vi kom dock fram till att det villkoret inte var uppfyllt, vilket resulterade i ett fel på 32 %. | |
| Vi fann fel som berodde på att stödmottagarna inte var stödberättigade eller kostnaderna inte stödberättigande (med en kvantifierad felnivå på under 20 %) i Danmark, Tyskland, Grekland, Portugal (fastlandet), Italien (Basilicata), Österrike och Polen. | |
| Överdeklarerad eller icke stödberättigande areal |
| Exempel 7 – Stöd till bevarande av traditionella fruktodlingar betalades ut för en areal med för få träd |
| I Portugal granskade vi en betalning till en jordbrukare inom ramen för landsbygdsutvecklingsåtgärden för miljö- och klimatvänligt jordbruk som skulle gå till bevarande av Azorernas traditionella fruktodlingar. Ett nationellt villkor för att få stödet var att fruktodlingen skulle ha minst en sort som är traditionell på Azorerna och som, om den odlades tillsammans med andra träd, skulle utgöra minst 80 % av trädbeståndet. Vi besökte de två skiften som den sökande hade begärt stöd för och konstaterade att de inte hade tillräckligt med stödberättigande träd. Skiftena uppfyllde inte stödvillkoren, vilket resulterade i ett fel på 100 %. | |
| Exempel 8 – Stöd betalades ut för arealer utan jordbruksverksamhet |
| Landsbygdsutvecklingsåtgärden för stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar ger stöd till jordbruksföretag i vissa definierade områden, till exempel bergsområden. Stödet betalas ut årligen per hektar stödberättigande mark för att kompensera jordbrukare helt eller delvis för merkostnader och inkomstbortfall som beror på begränsningarna av jordbruksproduktionen i sådana områden. Jordbrukarna måste bedriva jordbruk i de angivna områdena för att ha rätt till stöd. | |
| I Kroatien besökte vi ett jordbruksföretag som hade fått kompensationsstöd för bergsområden. Vi inspekterade ett urval av tre skiften som stödmottagaren hade redovisat som betesmark. På ett av skiftena fann vi inga tecken på någon jordbruksverksamhet, till exempel bete. Skiftet berättigade därför inte till stöd. Det fanns arealer på de två andra skiftena som inte var stödberättigande på grund av tät skog och buskage. Vi konstaterade att det utbetalande organet hade identifierat liknande problem som vi och sedan inlett ett återvinningsförfarande. På grundval av vårt urval uppskattar vi felet till 91 %. | Enligt kommissionens uppfattning konstaterade de kroatiska myndigheterna på grundval av kvalitetsbedömningen i LPIS att marken eventuellt inte var stödberättigande och strävade efter att göra en uppföljning i syfte att korrigera felet.


  Enligt kommissionens uppfattning uppdaterade de kroatiska myndigheterna LPIS efter ett snabbt fältbesök och inledde åtgärder för återkrav av stödet inom den tidsfrist som fastställs i EU:s lagstiftning. Överdeklarationen kommer därför inte att få några konsekvenser för budgeten. |
| Vi fann fel som berodde på att arealer hade överdeklarerats eller inte var stödberättigande (med en kvantifierad felnivå på under 20 %) i Tjeckien, Tyskland (Sachsen), Spanien (Extremadura), Frankrike (Rhône-Alpes), Kroatien, Portugal (Azorerna och fastlandet), Slovakien, Finland och Förenade kungariket (England). | |
| Bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling |
| Exempel 9 – Offentligt organ uteslöt felaktigt det lägsta anbudet |
| I Polen granskade vi en betalning till ett offentligt organ för återuppbyggnad av en vall som skulle skydda jordbruksmark mot flodöversvämningar. Bygg- och anläggningsarbetena utgjorde 97 % av de granskade kostnaderna. Vi gick igenom det förfarande för offentlig upphandling som hade använts för att välja ut det företag som utförde arbetena och konstaterade att det lägsta anbudet hade uteslutits utan giltigt skäl. Därför var kostnaderna inte stödberättigande, vilket resulterade i ett fel på 97 %. | Kommissionen anser att beslutet att utesluta det lägsta anbudet överklagades av den icke vinnande anbudsgivaren. Det nationella överklagandeorganet med behörighet i frågan (KIO) avvisade dock överklagandet. Det utbetalande organet följde det nationella överklagandeorganets beslut. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Inledning

Med tillämpning av den allmänna revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna oriktigheternas omfattning inom populationen för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel för den särskilda bedömningen av landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske (1). Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 1 600  euro och 1 miljon euro med ett medianvärde på precis under 100 000  euro (2).

Kommissionen noterar revisionsrättens kommentar i bilaga 7.2 att revisionsrättens översikt över transaktioner inte är en vägledning om den relativa felnivån för medlemsstaterna i urvalet. Kommissionen påpekar att de detaljerade uppgifterna från kommissionens och medlemsstaternas revisionsresultat presenteras för varje medlemsstat i de årliga verksamhetsrapporterna från de avdelningar inom kommissionen som genomför EU-stöd inom ramen för delad förvaltning och i de tekniska bilagorna till dessa rapporter.

Exempel på fel

Landsbygdsutveckling, miljö, klimatpolitik och fiske

Icke stödberättigad stödmottagare/icke stödberättigande kostnad

Exempel 1 – Stöd avsett för mikroföretag och små och medelstora företag beviljades ett kooperativ som ingick i ett stort multinationellt företag

I Litauen granskade vi en betalning till ett kooperativ för investeringsstöd för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Enligt EU:s regler och nationella regler ska sådant stöd endast gå till mikroföretag och små och medelstora företag, vilket avgörs av antalet anställda, årsomsättning och balansomslutning. Närstående företag, såsom moder- eller dotterbolag, ska tas med i beräkningen. Vi konstaterade att kooperativet ingick i ett stort multinationellt företag och därför inte räknades som ett mikroföretag eller litet eller medelstort företag. Stödmottagaren hade inte rätt till stöd, vilket resulterade i ett fel på 100 %.

Exempel 2 – Stödmottagaren använde stödet till att köpa maskiner från ett närstående företag

Vi granskade en betalning till ett jordbruksföretag i Ungern för inköp av maskiner. Vi fann avgörande bevis för att stödmottagaren hade kopplingar till det företag som levererade maskinerna. Enligt nationell lagstiftning är betalningen därmed inte stödberättigande, vilket resulterade i ett fel på 100 %.

Exempel 3 – Lifeprogrammets stödvillkor efterlevdes inte

Vi granskade en betalning till ett miljöprojekt som förvaltades direkt och finansierades av Lifeprogrammet. Vi identifierade flera överträdelser av Lifeprogrammets stödvillkor när det gäller personalkostnader. Till exempel nämndes inte Lifeprogrammet i kontrakten, tidrapporterna hade inte attesterats och kostnaderna hade inte debiterats på grundval av faktiskt arbetad tid. Vi rapporterade ett fel på 60 % i de granskade kostnaderna.

Enligt artikel 25.1 i de allmänna bestämmelserna för Life-programmet (som grundar sig på artikel 126 i budgetförordningen) ska stödberättigande kostnader baseras på faktiska kostnader som stödmottagaren har ådragit sig, och kostnader kan därmed inte baseras på en budgeterad dagskostnad.

Den tid som personal har arbetat i projekten ska dokumenteras på vederbörligt sätt (tidrapporter). Det bör emellertid noteras att tid upp till två dagar per månad per kalenderår godtas utan tidrapporter. Om den tid som man har arbetat i projektet kan dokumenteras med hjälp av andra källor (t.ex. utdrag från ett analytiskt redovisningssystem) betraktar kommissionen kostnaderna för tiden som stödberättigande.

Även om det inte är ett villkor att särskilt nämna projektet i avtalen med anställda bör projektet nämnas i tidrapporter eller andra verktyg för tidsredovisning. Om den tid som man har arbetat i projektet kan dokumenteras med hjälp av andra källor, såsom utdrag från ett analytiskt redovisningssystem, betraktas kostnaderna för tiden som stödberättigande.

Om tidrapporterna inte har undertecknats av den anställde och godkänts av en arbetsledare håller de inte en godtagbar nivå och kostnaderna för tiden betraktas som icke stödberättigande. Tidrapporterna betraktas dock som icke stödberättigande bara om underlåtenheten att underteckna och godkänna dem sker systematiskt. Om tidrapporterna bara i enstaka fall inte är undertecknade och godkända betraktas det som ett administrativt misstag och de lämnas vanligtvis inte obeaktade.

Exempel 4 och 5 – Den regionala förvaltningen fick EU-anslag till arbeten som beräknades på grundval av alltför höga kostnader

Vi granskade två byggprojekt som den regionala regeringen i Andalusien i Spanien hade betalat för: det ena gällde återuppbyggnad av en landsväg och det andra en gård med en angränsande jordbruksbyggnad. I båda fallen konstaterade vi att bygg- och anläggningsarbetena hade tilldelats ett företag direkt till överpriser. Vi rapporterade fel på 33 % respektive 41 %.

Exempel 6 – Gemensam stödansökan var inte tillåten

Vi granskade en betalning till ett jordbruksföretag i Estland för inköp av maskiner. Projektansökan lämnades in tillsammans med ett annat företag. Enligt de nationella reglerna ger gemensamma ansökningar rätt till högre stödbelopp, men de är endast tillåtna om ingen av de sökande utövar ett, direkt eller indirekt, dominerande inflytande över den andra. Vi kom dock fram till att det villkoret inte var uppfyllt, vilket resulterade i ett fel på 32 %.

Vi fann fel som berodde på att stödmottagarna inte var stödberättigade eller kostnaderna inte stödberättigande (med en kvantifierad felnivå på under 20 %) i Danmark, Tyskland, Grekland, Portugal (fastlandet), Italien (Basilicata), Österrike och Polen.

Överdeklarerad eller icke stödberättigande areal

Exempel 7 – Stöd till bevarande av traditionella fruktodlingar betalades ut för en areal med för få träd

I Portugal granskade vi en betalning till en jordbrukare inom ramen för landsbygdsutvecklingsåtgärden för miljö- och klimatvänligt jordbruk som skulle gå till bevarande av Azorernas traditionella fruktodlingar. Ett nationellt villkor för att få stödet var att fruktodlingen skulle ha minst en sort som är traditionell på Azorerna och som, om den odlades tillsammans med andra träd, skulle utgöra minst 80 % av trädbeståndet. Vi besökte de två skiften som den sökande hade begärt stöd för och konstaterade att de inte hade tillräckligt med stödberättigande träd. Skiftena uppfyllde inte stödvillkoren, vilket resulterade i ett fel på 100 %.

Exempel 8 – Stöd betalades ut för arealer utan jordbruksverksamhet

Landsbygdsutvecklingsåtgärden för stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar ger stöd till jordbruksföretag i vissa definierade områden, till exempel bergsområden. Stödet betalas ut årligen per hektar stödberättigande mark för att kompensera jordbrukare helt eller delvis för merkostnader och inkomstbortfall som beror på begränsningarna av jordbruksproduktionen i sådana områden. Jordbrukarna måste bedriva jordbruk i de angivna områdena för att ha rätt till stöd.

I Kroatien besökte vi ett jordbruksföretag som hade fått kompensationsstöd för bergsområden. Vi inspekterade ett urval av tre skiften som stödmottagaren hade redovisat som betesmark. På ett av skiftena fann vi inga tecken på någon jordbruksverksamhet, till exempel bete. Skiftet berättigade därför inte till stöd. Det fanns arealer på de två andra skiftena som inte var stödberättigande på grund av tät skog och buskage. Vi konstaterade att det utbetalande organet hade identifierat liknande problem som vi och sedan inlett ett återvinningsförfarande. På grundval av vårt urval uppskattar vi felet till 91 %.

Enligt kommissionens uppfattning konstaterade de kroatiska myndigheterna på grundval av kvalitetsbedömningen i LPIS att marken eventuellt inte var stödberättigande och strävade efter att göra en uppföljning i syfte att korrigera felet.

Enligt kommissionens uppfattning uppdaterade de kroatiska myndigheterna LPIS efter ett snabbt fältbesök och inledde åtgärder för återkrav av stödet inom den tidsfrist som fastställs i EU:s lagstiftning. Överdeklarationen kommer därför inte att få några konsekvenser för budgeten.

Vi fann fel som berodde på att arealer hade överdeklarerats eller inte var stödberättigande (med en kvantifierad felnivå på under 20 %) i Tjeckien, Tyskland (Sachsen), Spanien (Extremadura), Frankrike (Rhône-Alpes), Kroatien, Portugal (Azorerna och fastlandet), Slovakien, Finland och Förenade kungariket (England).

Bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling

Exempel 9 – Offentligt organ uteslöt felaktigt det lägsta anbudet

I Polen granskade vi en betalning till ett offentligt organ för återuppbyggnad av en vall som skulle skydda jordbruksmark mot flodöversvämningar. Bygg- och anläggningsarbetena utgjorde 97 % av de granskade kostnaderna. Vi gick igenom det förfarande för offentlig upphandling som hade använts för att välja ut det företag som utförde arbetena och konstaterade att det lägsta anbudet hade uteslutits utan giltigt skäl. Därför var kostnaderna inte stödberättigande, vilket resulterade i ett fel på 97 %.

Kommissionen anser att beslutet att utesluta det lägsta anbudet överklagades av den icke vinnande anbudsgivaren. Det nationella överklagandeorganet med behörighet i frågan (KIO) avvisade dock överklagandet. Det utbetalande organet följde det nationella överklagandeorganets beslut.

---

(1)  Sådana fel står för över tre fjärdedelar av den uppskattade övergripande felnivån för denna särskilda bedömning.

(2)  Det betyder att hälften av alla fel med en inverkan på minst 20 % konstaterades i transaktioner värda mindre än 100 000 euro, medan resten av felen konstaterades i transaktioner med ett högre värde än detta belopp.

BILAGA 7.4

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – NATURRESURSER

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej längre tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | 3.46. | Till följd av granskningen och granskningsresultatet och slutsatserna för 2013 rekommenderar revisionsrätten följande: |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej längre tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

3.46.

Rekommendation 1: Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs för att se till att IACS utnyttjas till sin fulla potential. I det ingår särskilda ansträngningar för att se till att

| — | jordbruksskiftenas stödberättigande och storlek, särskilt när det gäller permanent betesmark, bedöms korrekt och registreras av medlemsstaterna utifrån gällande EU-kriterier genom en heltäckande analys av de senaste ortofotona (se punkterna 3.9, 3.10 och 3.20), |
| --- | --- |

—

jordbruksskiftenas stödberättigande och storlek, särskilt när det gäller permanent betesmark, bedöms korrekt och registreras av medlemsstaterna utifrån gällande EU-kriterier genom en heltäckande analys av de senaste ortofotona (se punkterna 3.9, 3.10 och 3.20),

| — | medlemsstaterna omedelbart vidtar korrigerande åtgärder i de fall där Iacs visar sig ha systemfel, särskilt när det gäller felaktig administrativ hantering av stödansökningar (se punkt 3.15 och ruta 3.5), |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna omedelbart vidtar korrigerande åtgärder i de fall där Iacs visar sig ha systemfel, särskilt när det gäller felaktig administrativ hantering av stödansökningar (se punkt 3.15 och ruta 3.5),

| — | medlemsstaternas fordringsliggare innehåller fullständig och tillförlitlig information om beloppen och karaktären på skulderna och att ändamålsenliga indrivningsförfaranden och rättsliga åtgärder tillämpas utan onödiga förseningar (se punkterna 3.24 och 3.25) |
| --- | --- |

—

medlemsstaternas fordringsliggare innehåller fullständig och tillförlitlig information om beloppen och karaktären på skulderna och att ändamålsenliga indrivningsförfaranden och rättsliga åtgärder tillämpas utan onödiga förseningar (se punkterna 3.24 och 3.25)

X

Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att förfarandet för förstärkt säkerhet tillämpas ändamålsenligt så att kvaliteten på och jämförbarheten i revisionsorganens arbete stärks och att korrigerande åtgärder vidtas när det gäller de italienska myndigheternas omotiverade minskning av andelen inspektioner på plats (se punkterna 3.30–3.35).

X

2013

Rekommendation 3: Kommissionen bör aktivt övervaka tillämpningen av korrigerande åtgärder med hänsyn till bristerna i det kontrollsystem som gäller för EU-stöd till producentgrupper i Polen (se punkterna 3.36–3.38).

X

| 4.37. | Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultateten och slutsatserna för 2013 rekommenderar revisionsrätten följande på området landsbygdsutveckling: |
| --- | --- |

4.37.

Rekommendation 1: Medlemsstaterna bör genomföra sina nuvarande administrativa kontroller på ett bättre sätt och använda all relevant information som är tillgänglig för de utbetalande organen, eftersom man därigenom har möjlighet att upptäcka och korrigera merparten av felen (se punkterna 4.8 och 4.20). Framför allt när det gäller investeringsåtgärder bör man vid de administrativa kontrollerna använda all tillgänglig information för att bekräfta att kostnaderna, projektet och stödmottagaren kan komma i fråga för stöd (inbegripet alla slutliga aktieägare) och att förfarandena för offentlig upphandling följer gällande EU-regler och/eller nationella regler.

X

Rekommendation 2: Kommissionen bör se till att alla de fall där revisionsrätten har upptäckt fel följs upp på lämpligt sätt (såsom anges i punkterna 4.14, 4.20 och 4.21 samt i punkt 4.16 när det gäller miljön).

X

Kommissionen anser att den har tillhandahållit revisionsrätten underlag som visar att alla fall har följts upp på lämpligt sätt. De enskilda transaktioner som beskrivs i punkterna 4.14 och 4.21 har omfattats av särskilda revisioner från kommissionen. De systematiska brister som beskrivs i punkt 4.20 rör samma problem som de som upptäcktes av kommissionens revisorer och ingår i riskbedömningen när kommissionens årliga arbetsprogram tas fram.

Beträffande punkt 4.16 bekräftade stödmottagaren skriftligen i samband med utvärderingen av slutrapporten dessutom att han inte kunde återfå mervärdesskatten, och kommissionen såg ingen anledning att ifrågasätta denna skriftliga bekräftelse.

Rekommendation 3: Medlemsstaterna bör se till att handlingsplanerna för att komma till rätta med den höga felprocenten på området för landsbygdsutveckling är fullständiga, genom att inkludera alla regioner och rikta in sig på alla åtgärder, särskilt investeringsåtgärder, och ta hänsyn till kommissionens och revisionsrättens iakttagelser (se punkt 4.30).

X

2013

När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken som helhet rekommenderar revisionsrätten följande:

Rekommendation 4: Kommissionen bör dokumentera hur den beräknar vilka kostnader som omfattas av dess revisioner av överensstämmelse (se punkt 4.24).

X

Rekommendation 5: Kommissionen bör vidta åtgärder för att ytterligare minska eftersläpningen av oavslutade revisioner, så att alla revisioner som utfördes före 2012 kan avslutas före utgången av 2015 (se punkt 4.27).

X

Rekommendation 6: Kommissionen bör ytterligare utveckla sin metod för att beräkna den kvarstående felprocenten genom att se till att den tar hänsyn till alla kostnader och utbetalande organ (se punkt 4.29).

X

| 4.38 | Revisionsrätten rekommenderar också följande: |
| --- | --- |

4.38

Rekommendation 7: Finansiella korrigeringar för medlemsstaterna när det gäller Europeiska fiskerifonden bör underbyggas med bevis för att de validerats (se punkt 4.34).

X

---

KAPITEL 8

Säkerhet och medborgarskap

INNEHÅLL

| Inledning | 8.1–8.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen | 8.2–8.5 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 8.6 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 8.7 |
| --- | --- |

| Granskning av utvalda system | 8.8–8.12 |
| --- | --- |

| Delad förvaltning | 8.8–8.10 |
| --- | --- |

| Direkt förvaltning | 8.11 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 8.12 |
| --- | --- |

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 8.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Säkerhet och medborgarskap i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 8.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

8.1.

I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Säkerhet och medborgarskap i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 8.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016.

Ruta 8.1 –   Rubrik 3 i den fleråriga budgetramen – fördelning 2016

(miljarder euro)

Image

| Totala betalningar för året | 3,1 |
| --- | --- |
| – förskott
   (8) | 2,2 |
| + regleringar av förskott
   (8) | 1,5 |
| Granskad population totalt | 2,4 |

Totala betalningar för året

3,1

– förskott
   (8)

2,2

- regleringar av förskott
   (8)

1,5

Granskad population totalt

2,4

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen

| 8.2. | Rubrik 3 omfattar en rad olika politikområden vars gemensamma mål är att stärka EU-medborgarskapet och bidra till att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser. Såsom framgår av
  ruta 8.1
  är det största utgiftsområdet migration och säkerhet. Finansiering tillhandahålls också för livsmedel och foder (som täcker livsmedel, djur- och växthälsa och djurskydd) och kulturell och kreativ verksamhet (kreativa Europa) samt program som behandlar rättsväsendet, rättigheter, jämställdhet och medborgarskap och konsument- och hälsofrågor. En betydande andel av betalningarna görs genom decentraliserade byråer (1). |
| --- | --- |

8.2.

Rubrik 3 omfattar en rad olika politikområden vars gemensamma mål är att stärka EU-medborgarskapet och bidra till att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser. Såsom framgår av
  ruta 8.1
  är det största utgiftsområdet migration och säkerhet. Finansiering tillhandahålls också för livsmedel och foder (som täcker livsmedel, djur- och växthälsa och djurskydd) och kulturell och kreativ verksamhet (kreativa Europa) samt program som behandlar rättsväsendet, rättigheter, jämställdhet och medborgarskap och konsument- och hälsofrågor. En betydande andel av betalningarna görs genom decentraliserade byråer (1).

Migration och säkerhet

| 8.3. | Merparten av utgifterna för migration och säkerhet kommer från två fonder – asyl-, migrations- och integrationsfonden (2) (Amif) och fonden för inre säkerhet (ISF). De löper från 2014 till 2020 och ersatte Solidprogrammet (ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar) som bestod av fyra instrument (3) samt de två programmen Förebyggande och bekämpande av brott och Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker. I likhet med Solidprogrammet delas förvaltningen av merparten av Amifs och ISF:s medel mellan medlemsstaterna och kommissionen (GD Migration och inrikes frågor). Målet med Amif är att bidra till en ändamålsenlig hantering av migrationsströmmar och få till stånd en gemensam EU-strategi för asyl- och invandringsfrågor. Syftet med ISF är att uppnå en hög säkerhetsnivå i EU. Den har följande två instrument (4): ISF – Gränser och viseringar och ISF – Polis. Det förstnämnda ger stöd till harmoniserade gränsförvaltningsåtgärder och framtagandet av en gemensam viseringspolitik, medan det andra är inriktat på samarbete mellan brottsbekämpande organ och stärkt kapacitet att hantera säkerhetsrelaterade risker och kriser. |
| --- | --- |

8.3.

Merparten av utgifterna för migration och säkerhet kommer från två fonder – asyl-, migrations- och integrationsfonden (2) (Amif) och fonden för inre säkerhet (ISF). De löper från 2014 till 2020 och ersatte Solidprogrammet (ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar) som bestod av fyra instrument (3) samt de två programmen Förebyggande och bekämpande av brott och Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker. I likhet med Solidprogrammet delas förvaltningen av merparten av Amifs och ISF:s medel mellan medlemsstaterna och kommissionen (GD Migration och inrikes frågor). Målet med Amif är att bidra till en ändamålsenlig hantering av migrationsströmmar och få till stånd en gemensam EU-strategi för asyl- och invandringsfrågor. Syftet med ISF är att uppnå en hög säkerhetsnivå i EU. Den har följande två instrument (4): ISF – Gränser och viseringar och ISF – Polis. Det förstnämnda ger stöd till harmoniserade gränsförvaltningsåtgärder och framtagandet av en gemensam viseringspolitik, medan det andra är inriktat på samarbete mellan brottsbekämpande organ och stärkt kapacitet att hantera säkerhetsrelaterade risker och kriser.

Övriga områden

| 8.4. | Huvudsyftet med programmet Livsmedel och foder är att säkerställa människors hälsa och djur- och växtskydd i alla steg i livsmedelskedjan. Den största utgiftsposten är ersättning av medlemsstaternas kostnader inom program mot vissa djursjukdomar som kommissionen har godkänt. |
| --- | --- |

8.4.

Huvudsyftet med programmet Livsmedel och foder är att säkerställa människors hälsa och djur- och växtskydd i alla steg i livsmedelskedjan. Den största utgiftsposten är ersättning av medlemsstaternas kostnader inom program mot vissa djursjukdomar som kommissionen har godkänt.

| 8.5. | Kreativa Europa är EU:s ramprogram för stöd till den kulturella och den kreativa sektorn. Rubrik 3 inbegriper också ett antal program som syftar till att uppfylla det gemensamma målet att stärka området säkerhet och medborgarskap, särskilt programmen om rättsväsendet och konsumentfrågor och programmet om rättigheter, jämställdhet och medborgarskap. |
| --- | --- |

8.5.

Kreativa Europa är EU:s ramprogram för stöd till den kulturella och den kreativa sektorn. Rubrik 3 inbegriper också ett antal program som syftar till att uppfylla det gemensamma målet att stärka området säkerhet och medborgarskap, särskilt programmen om rättsväsendet och konsumentfrågor och programmet om rättigheter, jämställdhet och medborgarskap.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 8.6. | För 2016 och Säkerhet och medborgarskap granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande: |
| --- | --- |

8.6.

För 2016 och Säkerhet och medborgarskap granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:

| a) | Ett urval av 15 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att vi skulle kunna uttala oss om utgifterna 2016 för budgeten som helhet – det är inte avsett att vara representativt för alla utgifter under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Skälet till att vi valde det alternativet är att betalningarna på detta politikområde 2016 var relativt låga (cirka 2 % av EU:s totala betalningar). Urvalet bestod av fem transaktioner med delad förvaltning med medlemsstaterna (5), sju som omfattades av kommissionens direkta förvaltning och tre som gällde reglering av förskott till byråer. |
| --- | --- |

a)

Ett urval av 15 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att vi skulle kunna uttala oss om utgifterna 2016 för budgeten som helhet – det är inte avsett att vara representativt för alla utgifter under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Skälet till att vi valde det alternativet är att betalningarna på detta politikområde 2016 var relativt låga (cirka 2 % av EU:s totala betalningar). Urvalet bestod av fem transaktioner med delad förvaltning med medlemsstaterna (5), sju som omfattades av kommissionens direkta förvaltning och tre som gällde reglering av förskott till byråer.

| b) | De viktigaste system som kommissionen och medlemsstaterna använde för att uppnå säkerhet om betalningar som gjorts inom Solidprogrammet, Amif och ISF. Vi utförde också en kompletterande granskning av ett urval på 35 transaktioner till stöd för systemgranskningen: 24 med delad förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna och 11 som omfattades av kommissionens direkta förvaltning. Transaktionerna med delad förvaltning var inriktade på Solidprogrammet, eftersom merparten av de utgifter som kommissionen reglerade 2016 fortsatte att uppkomma inom det programmet. Vi granskade i första hand de system i medlemsstaterna som kommissionen hade bedömt gav en rimlig säkerhet. |
| --- | --- |

b)

De viktigaste system som kommissionen och medlemsstaterna använde för att uppnå säkerhet om betalningar som gjorts inom Solidprogrammet, Amif och ISF. Vi utförde också en kompletterande granskning av ett urval på 35 transaktioner till stöd för systemgranskningen: 24 med delad förvaltning mellan kommissionen och medlemsstaterna och 11 som omfattades av kommissionens direkta förvaltning. Transaktionerna med delad förvaltning var inriktade på Solidprogrammet, eftersom merparten av de utgifter som kommissionen reglerade 2016 fortsatte att uppkomma inom det programmet. Vi granskade i första hand de system i medlemsstaterna som kommissionen hade bedömt gav en rimlig säkerhet.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| c) | Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från GD Migration och inrikes frågor och GD Kommunikation innehöll information om utgifternas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat. |
| --- | --- |

c)

Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från GD Migration och inrikes frågor och GD Kommunikation innehöll information om utgifternas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 8.7. | Av de 15 granskade transaktionerna innehöll 4 kvantifierbara fel, varav 3 låg under 2 % av det granskade transaktionsvärdet. Eftersom detta urval inte var avsett att vara representativt för utgifterna under denna rubrik i den fleråriga budgetramen, beräknar vi inte en felprocent. |
| --- | --- |

8.7.

Av de 15 granskade transaktionerna innehöll 4 kvantifierbara fel, varav 3 låg under 2 % av det granskade transaktionsvärdet. Eftersom detta urval inte var avsett att vara representativt för utgifterna under denna rubrik i den fleråriga budgetramen, beräknar vi inte en felprocent.

GRANSKNING AV UTVALDA KONTROLLSYSTEM

Delad förvaltning

Amif och ISF

| 8.8. | Vi granskade det förfarande som ledde till att kommissionen godkände tio nationella program, kommissionens bedömning av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och förfarandet för avslutande av Amifs och ISF:s räkenskaper 2016. Vi granskade samma system vid besök i fyra medlemsstater (6). Såsom framgår av
  ruta 8.2
  gick betalningarna inom Amif och ISF med delad förvaltning trögt två år in på den sjuåriga programperioden. |
| --- | --- |

8.8.

Vi granskade det förfarande som ledde till att kommissionen godkände tio nationella program, kommissionens bedömning av medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem och förfarandet för avslutande av Amifs och ISF:s räkenskaper 2016. Vi granskade samma system vid besök i fyra medlemsstater (6). Såsom framgår av
  ruta 8.2
  gick betalningarna inom Amif och ISF med delad förvaltning trögt två år in på den sjuåriga programperioden.

| 8.8. | Det är riktigt att de redovisade betalningsvolymerna för de första två räkenskapsåren (2014–2015) var små. Samtidigt vill kommissionen understryka att utbetalningar som rapporterades 2017 men som hänförde sig till 2016 års utbetalningskonton var mer än tre gånger så stora som beloppen för 2014–2015. Det bör också noteras att den andel av beloppen som omsatts i åtaganden på medlemsstatsnivå stigit till 36 % för Amif och 40 % för ISF, beräknat vid tidpunkten för 2016 års genomföranderapport. Den uppåtgående trenden i fråga om betalningar kan därför förväntas fortsätta även under de följande åren. |
| --- | --- |

8.8.

Ruta 8.2 –   Genomförandet av Amif och ISF fram till budgetåret 2015 var relativt långsamt

Image

Anm.: Genomförandegraden är en jämförelse mellan utgifterna med delad förvaltning under budgetåren 2014 och 2015 och de totala anslagen för finansieringsperioden 2014–2020 när det gäller de 13 medlemsstater för vilka kommissionen hade reglerat utgifterna för 2014 och 2015.

Källa: Kommissionens beslut om avslutande av räkenskaperna för nationella program avseende utgifter som fått stöd inom Amif och ISF budgetåren 2014 och 2015.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 8.9. | Vi konstaterade flera brister vid kommissionen (GD Migration och inrikes frågor) och i medlemsstaterna.
  Ruta 8.3
  visar de största systembristerna och deras effekter. |
| --- | --- |

8.9.

Vi konstaterade flera brister vid kommissionen (GD Migration och inrikes frågor) och i medlemsstaterna.
  Ruta 8.3
  visar de största systembristerna och deras effekter.

| 8.9. | Kommissionen understryker att dess kontrollsystem fungerat effektivt och konsekvent, och därmed svarar upp mot kravet att ge rimlig säkerhet, vilket framgår av den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

8.9.

Solidprogrammet

| 8.10. | Vår granskning av det kompletterande urvalet av transaktioner (se punkt 8.6 b) bekräftade i huvudsak kommissionens bedömningar av den grad av säkerhet som medlemsstaternas system gav. |
| --- | --- |

8.10.

Vår granskning av det kompletterande urvalet av transaktioner (se punkt 8.6 b) bekräftade i huvudsak kommissionens bedömningar av den grad av säkerhet som medlemsstaternas system gav.

| 8.10. | Kommissionen välkomnar det faktum att revisionsrätten anser att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem för Solidfonderna på det stora hela ger en tillfredsställande grad av säkerhet. Enligt kommissionens bedömning visar detta att nivån av säkerhet också i allmänhet bör anses vara trovärdig. |
| --- | --- |

8.10.

Ruta 8.3 –   Systembrister avseende Solidprogrammet, Amif och ISF

| Brist | Effekt | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- |
| Vid kommissionen | |
| 1. | Ett stort antal utkast till Amif-/ISF-program (t.ex. förekom det tio versioner av Tysklands ISF-program och nio versioner av Förenade kungarikets Amif-program) utarbetades av medlemsstaterna och granskades av kommissionen före godkännandet. |

Brist

Effekt

Kommissionens svar

Vid kommissionen

1.

Ett stort antal utkast till Amif-/ISF-program (t.ex. förekom det tio versioner av Tysklands ISF-program och nio versioner av Förenade kungarikets Amif-program) utarbetades av medlemsstaterna och granskades av kommissionen före godkännandet.

Kan försena genomförandet.

Programplaneringen var en process i flera steg, som genomfördes i nära samarbete med medlemsstaterna. Detta tillvägagångssätt var en förutsättning för att säkerställa en hög kvalitet på de nationella program som godkänts av kommissionen för programperioden 2014–2020.

| 2. | Kommissionens bedömning av medlemsstaternas system för Amif och ISF byggde ofta på otillräckligt detaljerade uppgifter, särskilt när det gällde revisionsstrategier. |
| --- | --- |

2.

Kommissionens bedömning av medlemsstaternas system för Amif och ISF byggde ofta på otillräckligt detaljerade uppgifter, särskilt när det gällde revisionsstrategier.

Begränsar kommissionens bedömning av medlemsstaternas system.

Av de skäl som förklaras nedan delar kommissionen inte revisionsrättens uppfattning på denna punkt, särskilt inte i fråga om kontrollstrategier.

Även om det inte krävs enligt den rättsliga grunden att revisionsmyndigheterna ska lämna in sina systemrevisionsrapporter, begärde kommissionen konsekvent in sådana rapporter i de fall den bedömde att det var nödvändigt. Med utgångspunkt i den modell som används för att slå vakt om rimlig säkerhet vid delad förvaltning anser kommissionen varken att det är genomförbart eller effektivt att gå igenom och analysera hela innehållet i varje systemrevisionsrapport.

Revisionsmyndigheternas revisionsrapporter är bara ett av de verktyg som hjälper myndigheterna själva och i nästa steg kommissionen att uppnå säkerhet i fråga om huruvida de tre yttranden som revisionsmyndigheten lämnat i räkenskaperna helt och fullt bekräftas av de verkliga förhållandena. Den modell för att uppnå säkerhet som används vid delad förvaltning bygger på fyra andra pelare (huvudinslag i revisionsstrategin: resultatet av systemrevisionen, resultatet av revisionen av räkenskaperna, upprepning av kontroller i de fall detta är relevant, andra eventuella revisioner som den ansvariga myndigheten varit föremål för under referensperioden, samt revisionsarbete som bedrivs internt inom GD Inrikes frågor, dvs. genom skrivbordsgranskningar, systemrevisioner samt möten som hålls inom ramen för översynen av befintliga system).

| 3. | Revisionsarbete avseende Solidprogrammet hade lagts ut på entreprenad: |
| --- | --- |

3.

Revisionsarbete avseende Solidprogrammet hade lagts ut på entreprenad:

| | — | Även om medlemsstaterna var snabba med att svara, förekom det förseningar i rapporteringen av efterhandsrevisioner av överensstämmelse (det tog i genomsnitt 20 månader att producera en slutlig revisionsrapport). |
| --- | --- | --- |

—

Även om medlemsstaterna var snabba med att svara, förekom det förseningar i rapporteringen av efterhandsrevisioner av överensstämmelse (det tog i genomsnitt 20 månader att producera en slutlig revisionsrapport).

Försenar medlemsstaternas korrigering av brister i kontrollsystem.

Även om kommissionen medger att rapporteringen från efterhandskontroller av överensstämmelse i vissa fall har lagts fram för sent anser den däremot inte att detta har orsakat några förseningar när det gällde att korrigera de aktuella bristerna i medlemsstaternas kontrollsystem.

Det främsta syftet med en kontroll i efterhand är att fastställa den kvarstående felnivån inom det granskade programmet. Kommissionens arbete för att uppnå rimlig säkerhet bygger också på revisioner av medlemsstaternas system, vilka utförs löpande under hela programperioden och utgör det viktigaste underlaget för medlemsstaterna när de ska korrigera brister i systemen.

| | — | Förfarandena för kvalitetskontroll av revisionsarbete som lagts ut på entreprenad var otillräckligt dokumenterade. |
| --- | --- | --- |

—

Förfarandena för kvalitetskontroll av revisionsarbete som lagts ut på entreprenad var otillräckligt dokumenterade.

Riskerar att leda till ojämn kvalitet på efterhandsrevisionerna av överensstämmelse.

GD Inrikes frågor anlitade de externa uppdragstagarna som stöd vid genomförandet av revisioner, i linje med den årliga arbetsplanen.

GD Inrikes frågor övervakar och granskar uppdragstagarnas arbete utifrån ett antal centrala kriterier. De nuvarande rutinerna ger en mer fullständig bild än vad som skulle kunna åstadkommas genom obligatoriska checklistor i efterhand – något som dessutom skulle ge upphov till ytterligare administrativa bördor (i de nuvarande rutinerna ingår vägledning om riskkällor, särskilt riktad till de högre tjänstemän som ska samordna översynen, samt standardchecklistor för projektrevision, vilka ska säkerställa att samma revisionsmetoder används i alla medlemsstater; dessutom anordnas möten mellan den ansvariga interna revisorn och den externa uppdragstagaren, för att informera den senare om omfattningen av revisionsuppdraget, vilka risker som särskilt ska observeras osv.).

Medlemsstatsnivå

| 4. | I Österrike och Spanien var dokumentationen av de kontroller på plats som de ansvariga myndigheterna utförde otillräcklig, och i Spanien gjordes inte urvalen för kontroll från hela populationen. |
| --- | --- |

4.

I Österrike och Spanien var dokumentationen av de kontroller på plats som de ansvariga myndigheterna utförde otillräcklig, och i Spanien gjordes inte urvalen för kontroll från hela populationen.

Ökad risk avseende de finansierade åtgärdernas stödberättigande och förvaltningen och kontrollen av dem.

| 5. | Spanien och Frankrike har inget särskilt it-verktyg för förvaltningen och kontrollen av medel. |
| --- | --- |

5.

Spanien och Frankrike har inget särskilt it-verktyg för förvaltningen och kontrollen av medel.

I fråga om it-verktyg för förvaltning av fonderna har Frankrike infört systemet Presage, vilket inte var fullt operativt vid tidpunkten för den första redovisningen. Den ansvariga myndigheten har åtagit sig att registrera alla projekt i databasen senast i mitten av 2017. Dessa omständigheter har dock inte haft någon inverkan på bedömningen av stödberättigande kostnader eller medfört några finansiella risker, eftersom den ansvariga myndigheten enbart gjorde förskottsbetalningar under motsvarande period.

| 6. | Brister förekom i den revision som hade utförts av revisionsmyndigheter:
  I Tyskland och Österrike fanns det otillräckliga bevis för att den ansvariga myndigheten uppfyllde kriterierna för att utses. |
| --- | --- |

6.

Brister förekom i den revision som hade utförts av revisionsmyndigheter:

I Tyskland och Österrike fanns det otillräckliga bevis för att den ansvariga myndigheten uppfyllde kriterierna för att utses.

| | I Frankrike tog urvalsmetoderna inte hänsyn till skillnaderna mellan Amif och ISF när det gällde inneboende risker.
  I Tyskland var granskningen av administrativa kontroller begränsad. |
| --- | --- |

I Frankrike tog urvalsmetoderna inte hänsyn till skillnaderna mellan Amif och ISF när det gällde inneboende risker.

I Tyskland var granskningen av administrativa kontroller begränsad.

Den franska revisionsmyndigheten har nu ändrat den urvalsmetod som revisionsrätten tar upp i rapporten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Direkt förvaltning

| 8.11. | Vad beträffar utgifter som förvaltades direkt av kommissionen visade vår granskning av urvalet av transaktioner att omkring hälften inte innehöll något fel. De fel som vi upptäckte var till största delen inte allvarliga och gällde kostnadernas stödberättigande och upphandlingsförfaranden. I
  ruta 8.4
  ges ett exempel på en granskningsiakttagelse om EU-finansiering till ett katastrofhjälpsprojekt. |
| --- | --- |

8.11.

Vad beträffar utgifter som förvaltades direkt av kommissionen visade vår granskning av urvalet av transaktioner att omkring hälften inte innehöll något fel. De fel som vi upptäckte var till största delen inte allvarliga och gällde kostnadernas stödberättigande och upphandlingsförfaranden. I
  ruta 8.4
  ges ett exempel på en granskningsiakttagelse om EU-finansiering till ett katastrofhjälpsprojekt.

| 8.11. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens konstaterande att de upptäckta felen som regel inte var allvarliga. |
| --- | --- |

8.11.

Ruta 8.4 –   Exempel på en granskningsiakttagelse

Ruta 8.4 – Exempel på en granskningsiakttagelse

Vi granskade en betalning av kommissionen (GD Migration och inrikes frågor) till Grekland för katastrofhjälp avseende transport av migranter från länder utanför EU från grekiska öar till det grekiska fastlandet mellan augusti och november 2015, när flyktingkrisen kulminerade.

Det faktum att hundratusentals migranter anlände till Grekland under perioden i fråga krävde omedelbara och verkningsfulla humanitära insatser från EU:s sida. Syftet med insatsen var att migranter skulle kunna ta sig från öarna till fastlandet, för att undvika en humanitär katastrof. För detta ändamål ingick Grekland kontrakt med rederier om att använda ett antal fartyg, vilka därmed inte kunde användas för turism eller för reguljär trafik. Insatsen var synnerligen brådskande, absolut nödvändig och mycket effektiv, och genomfördes också med full respekt för principen om sund ekonomisk förvaltning.

De grekiska myndigheterna betalade 8 miljoner euro för att chartra fartyg som skulle användas till att transportera migranter och ge dem kost och logi. Enligt en överenskommelse som ingicks med de grekiska myndigheterna i november 2015 skulle kommissionen bidra med 6 miljoner euro till denna åtgärd.

Det kontrakt som de grekiska myndigheterna ingick hade följande syften:

| 1. | Se till att alla fartyg som inte redan var uppbundna för regelbunden trafik, framför allt för turistnäringen under sommaren, skulle hållas tillgängliga för de transportbehov som migrationsströmmarna gav upphov till. |
| --- | --- |

1.

Se till att alla fartyg som inte redan var uppbundna för regelbunden trafik, framför allt för turistnäringen under sommaren, skulle hållas tillgängliga för de transportbehov som migrationsströmmarna gav upphov till.

| 2. | Garantera migranterna tillgång till nödvändiga tjänster i form av transport, inkvartering och livsmedel. |
| --- | --- |

2.

Garantera migranterna tillgång till nödvändiga tjänster i form av transport, inkvartering och livsmedel.

De utvalda rederierna transporterade över 150 000  migranter, gav dem kost och logi och lät vuxna betala 60 euro per biljett (barn fick betala upp till 30 euro) för resan, vilket innebar att de tjänade upp till 9 miljoner euro. När fartygen gick från fastlandet för att hämta migranter på öarna medförde de inga passagerare.

I den anbudsinfordran som offentliggjordes av de grekiska myndigheterna angavs tydligt att uppdragstagaren måste förbinda sig att tillhandahålla tjänster utöver vad som normalt ingår i biljettpriset. Detta skulle bland annat innefatta mat och inkvartering, och i de anbud som kom in angavs också tydligt att prisförslaget anpassats till det faktum att fartygen skulle återvända tomma. I anbudsinfordran från de grekiska myndigheterna angavs också att uppdragstagaren skulle ha rätt att ta betalt av migranterna för biljetterna till de aktuella transporterna. Även detta återspeglades i prissättningen på anbuden.

Kommissionen informerades om att rederierna tog betalt av migranterna. Men när kommissionen bedömde den föreslagna åtgärden i oktober 2015 och utvärderade resultatet av den innan slutbetalningen av bidraget gjordes i mars 2016 nämnde den inte de potentiella intäkterna från migranter. Kontraktsdokumentationen mellan de grekiska myndigheterna och rederierna nämnde avgifter för migranterna men innehöll ingen beräkning av dessa intäkter. I fråga om denna nödåtgärd brister därför insynen i hur finansieringen fördelas mellan offentliga medel och intäkterna från migranter.

Kommissionen delar inte revisionsrättens bedömning och slutsats på denna punkt.

Det finansiella genomförandet av åtgärden uppfyller helt och hållet villkoren i bidragsöverenskommelsen med de grekiska myndigheterna samt alla relevanta bestämmelser, och måste därmed betraktas som lagligt och korrekt.

Biljettpriset kan inte anses vara relevant i fråga om det aktuella avtalet, eftersom avtalet också omfattade tjänster som normalt inte ingår i biljettpriset.

Kommissionen anser att anbudsförfarandena, bedömningen av anbuden och det slutliga urvalet av uppdragstagare var lagliga, korrekta och transparenta, liksom det sätt på vilket tjänsterna tillhandahölls av rederierna och betalades av de grekiska myndigheterna.

Det genomsnittliga marknadspriset under högsäsong för en tur-och-returbiljett i ekonomiklass på de berörda sträckorna låg på upp till 90 euro. Intäkterna från migranter, på upp till 60 euro per biljett, bidrog till inkomsterna och därmed till rederiernas eventuella vinster. EU:s lagstiftning tillåter inte att mottagare av EU-bidrag får göra vinst på genomförandet av ett projekt, och de grekiska myndigheterna gjorde, i egenskap av bidragsmottagare, inte heller någon vinst.

Med tanke på att migranterna hade tillgång till alla faciliteter ombord, inklusive anläggningar i första klass och hytter, samt att det inte fanns några inkomster för rederierna t.ex. från transport av fordon eller andra tjänster såsom matservering, anser kommissionen att de grekiska myndigheterna betalade ett skäligt pris för fartygstransporterna.

Som förklarats ovan ingick det i avtalet att tillhandahålla tjänster utöver vad som normalt ingår i biljettpriset, och de inkomster eller vinster som biljetterna eventuellt skulle ha inbringat är varken relevanta för bidragsöverenskommelsen eller i praktiken möjliga att mäta.

Enligt de grekiska myndigheternas kontrakt med rederierna skulle fartygen användas under perioder på upp till 20 dagar, till en kostnad av mellan 30 000 och 40 000  euro per dag och fartyg, under totalt 228 transportdagar. Vissa dagar när fartygen inte utnyttjades låg de i hamn, men rederierna fick betalt i enlighet med kontraktet. Tre fartyg låg outnyttjade i hamn tre, fyra respektive fem dagar, och för det fick rederierna 415 500  euro betalt.

Revisionsrätten konstaterar att fartygen låg oanvända några dagar. Detta måste dock bedömas vara en rimlig följd av att fartygen enligt kontraktet måste finnas till hands och snabbt kunna tas i trafik oavsett tidpunkt och till vilken destination som helst, med tanke på de mycket brådskande behov som Grekland stod inför under den aktuella perioden. Enligt kommissionens beräkningar var det totalt sju dagar som fartygen inte alls togs i bruk.

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

| 8.12. | De årliga verksamhetsrapporterna från GD Migration och inrikes frågor och GD Kommunikation utarbetades i enlighet med GD Budgets anvisningar, och de metoder som användes för att beräkna felprocentsatserna tyder inte på några metodproblem. Det antal transaktioner som vi granskade för 2016 är statistiskt för litet för att vi ska kunna jämföra de uppgifter om utgifternas korrekthet som dessa generaldirektorat har rapporterat med våra granskningsresultat. |
| --- | --- |

8.12.

De årliga verksamhetsrapporterna från GD Migration och inrikes frågor och GD Kommunikation utarbetades i enlighet med GD Budgets anvisningar, och de metoder som användes för att beräkna felprocentsatserna tyder inte på några metodproblem. Det antal transaktioner som vi granskade för 2016 är statistiskt för litet för att vi ska kunna jämföra de uppgifter om utgifternas korrekthet som dessa generaldirektorat har rapporterat med våra granskningsresultat.

---

(1)  Tolv sådana organ är för närvarande aktiva på de olika politikområdena under denna rubrik.

(2)  Den rättsakt som inrättar Amif finns på webbplatsen EUR-Lex.

(3)  De rättsakter som inrättar dessa instrument finns på webbplatsen EUR-Lex: Fonden för yttre gränser, Europeiska återvändandefonden, Europeiska flyktingfonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare.

(4)  De rättsakter som inrättar dessa instrument finns på webbplatsen EUR-Lex: ISF – Gränser och viseringar och ISF – Polis.

(5)  Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Litauen.

(6)  I Spanien och Österrike när det gällde Amif och i Tyskland och Frankrike när det gällde ISF.

(7)  Inbegriper kostnader avseende konsumentfrågor, rättsväsendet, rättigheter, jämställdhet och medborgarskap.

(8)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 10 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

---

KAPITEL 9

Europa i världen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 9.1–9.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Europa i världen | 9.2–9.4 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 9.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 9.6–9.23 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 9.24–9.33 |
| --- | --- |

| Bedömning av GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars system | 9.24–9.27 |
| --- | --- |

| Brister hos revisionsmyndigheterna | 9.24 |
| --- | --- |

| Undersökning av den kvarstående felprocenten 2016 | 9.25–9.27 |
| --- | --- |

| Bedömning av GD Internationellt samarbete och utvecklings system | 9.28 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter | 9.29–9.33 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 9.34–9.37 |
| --- | --- |

| Slutsats | 9.34–9.35 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 9.36–9.37 |
| --- | --- |

| Bilaga 9.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Europa i världen |
| --- | --- |

Bilaga 9.1 –

| Bilaga 9.2 – | Översikt över fel med en inverkan på minst 20 % – Europa i världen |
| --- | --- |

Bilaga 9.2 –

| Bilaga 9.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Europa i världen |
| --- | --- |

Bilaga 9.3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 9.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Europa i världen i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 9.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

9.1.

I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Europa i världen i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 9.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2016.

Ruta 9.1 –   Rubriken Europa i världen i den fleråriga budgetramen – fördelning 2016

(miljarder euro)

Image

| Totala betalningar för året | 10,3 |
| --- | --- |
| – förskott
   (20)
   (21) | 6,6 |
| + regleringar av förskott
   (20) | 4,6 |
| Granskad population totalt | 8,3 |

Totala betalningar för året

10,3

– förskott
   (20)
   (21)

6,6

- regleringar av förskott
   (20)

4,6

Granskad population totalt

8,3

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Kort beskrivning av Europa i världen

| 9.2. | Europa i världen omfattar kostnader för alla yttre åtgärder (utrikespolitik) som finansieras genom EU:s allmänna budget. Åtgärderna syftar till att






  — | främja EU:s värderingar utomlands, såsom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- | --- |

9.2.

Europa i världen omfattar kostnader för alla yttre åtgärder (utrikespolitik) som finansieras genom EU:s allmänna budget. Åtgärderna syftar till att

—

främja EU:s värderingar utomlands, såsom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen,

| — | hantera de stora globala utmaningarna, såsom klimatförändringen och förlusten av biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

hantera de stora globala utmaningarna, såsom klimatförändringen och förlusten av biologisk mångfald,

| — | öka verkan av EU:s utvecklingssamarbete, med främsta syfte att utrota fattigdom, |
| --- | --- |

—

öka verkan av EU:s utvecklingssamarbete, med främsta syfte att utrota fattigdom,

| — | investera i långsiktigt välstånd och långsiktig stabilitet hos EU:s grannar, både genom att förbereda kandidatländer för medlemskap och genom grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

investera i långsiktigt välstånd och långsiktig stabilitet hos EU:s grannar, både genom att förbereda kandidatländer för medlemskap och genom grannskapspolitiken,

| — | öka den europeiska solidariteten efter naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor, |
| --- | --- |

—

öka den europeiska solidariteten efter naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor,

| — | förbättra krishantering och krislösning, bevara freden och stärka den internationella säkerheten. |
| --- | --- |

—

förbättra krishantering och krislösning, bevara freden och stärka den internationella säkerheten.

| 9.3. | De generaldirektorat som framför allt deltar i genomförandet av budgeten för yttre åtgärder är generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling (GD Internationellt samarbete och utveckling), generaldirektoratet för grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar (GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar), generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo) (GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder [Echo]) och tjänsten för utrikespolitiska instrument. |
| --- | --- |

9.3.

De generaldirektorat som framför allt deltar i genomförandet av budgeten för yttre åtgärder är generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling (GD Internationellt samarbete och utveckling), generaldirektoratet för grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar (GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar), generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo) (GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder [Echo]) och tjänsten för utrikespolitiska instrument.

| 9.4. | År 2016 uppgick betalningarna för Europa i världen till 10,3  miljarder euro som verkställdes med hjälp av flera olika instrument (se
  ruta 9.1
  ) och genomförandemetoder (1) i över 150 länder. |
| --- | --- |

9.4.

År 2016 uppgick betalningarna för Europa i världen till 10,3  miljarder euro som verkställdes med hjälp av flera olika instrument (se
  ruta 9.1
  ) och genomförandemetoder (1) i över 150 länder.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 9.5. | För 2016 och Europa i världen granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:






  a) | Ett urval av 156 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Det bestod av 68 transaktioner som godkänts av EU-delegationerna i tolv mottagarländer och 88 transaktioner som godkänts av kommissionens huvudkontor, varav 24 genomfördes via Echo-partnerna i områden med en humanitär kris. |
| --- | --- | --- |

9.5.

För 2016 och Europa i världen granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:

a)

Ett urval av 156 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Det bestod av 68 transaktioner som godkänts av EU-delegationerna i tolv mottagarländer och 88 transaktioner som godkänts av kommissionens huvudkontor, varav 24 genomfördes via Echo-partnerna i områden med en humanitär kris.

| b) | De berörda systemen för att identifiera systembrister när fel hade konstaterats. |
| --- | --- |

b)

De berörda systemen för att identifiera systembrister när fel hade konstaterats.

| c) | Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat. |
| --- | --- |

c)

Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar innehöll information om kostnadernas korrekthet som i stort överensstämde med våra resultat.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 9.6. | Bilaga 9.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 48 (31 %) av de 156 transaktioner som vi granskade innehöll fel (2). På grundval av de 24 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 2,1  % (3). |
| --- | --- |

9.6.

Bilaga 9.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 48 (31 %) av de 156 transaktioner som vi granskade innehöll fel (2). På grundval av de 24 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 2,1  % (3).

| 9.7. | Kommissionen hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade 13 av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för detta kapitel med 0,3 procentenheter. |
| --- | --- |

9.7.

Kommissionen hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade 13 av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för detta kapitel med 0,3 procentenheter.

| 9.8. | När det gällde fem kvantifierbara fel hade kommissionen tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan den godkände kostnaderna. Om kommissionen hade använt all den information som den hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 0,7  procentenheter lägre (4). Vi hittade sex andra transaktioner med fel som borde ha upptäckts av de revisorer som stödmottagarna hade utsett. Dessa fall bidrar med 0,2 procentenheter till den uppskattade felnivån. |
| --- | --- |

9.8.

När det gällde fem kvantifierbara fel hade kommissionen tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan den godkände kostnaderna. Om kommissionen hade använt all den information som den hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 0,7  procentenheter lägre (4). Vi hittade sex andra transaktioner med fel som borde ha upptäckts av de revisorer som stödmottagarna hade utsett. Dessa fall bidrar med 0,2 procentenheter till den uppskattade felnivån.

| 9.9. | Ruta 9.2
  visar fördelningen av den övergripande felnivån mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016. |
| --- | --- |

9.9.

Ruta 9.2
  visar fördelningen av den övergripande felnivån mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016.

Figur 9.2 –   Europa i världen – Fördelning av den uppskattade felnivån

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 9.10. | Betalningsvillkoren på två områden begränsar risken för fel i transaktionerna. Det gäller budgetstöd
   (5) och de områden där den så kallade hypotetiska strategin tillämpas i projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (6). |
| --- | --- |

9.10.

Betalningsvillkoren på två områden begränsar risken för fel i transaktionerna. Det gäller budgetstöd
   (5) och de områden där den så kallade hypotetiska strategin tillämpas i projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (6).

| 9.11. | Budgetstöd är ett bidrag till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Vi granskade huruvida kommissionen hade uppfyllt de särskilda villkoren för utbetalning av budgetstöd till partnerländer och kontrollerat att de allmänna stödvillkoren (till exempel nöjaktiga framsteg i förvaltningen av de offentliga finanserna) var uppfyllda. |
| --- | --- |

9.11.

Budgetstöd är ett bidrag till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Vi granskade huruvida kommissionen hade uppfyllt de särskilda villkoren för utbetalning av budgetstöd till partnerländer och kontrollerat att de allmänna stödvillkoren (till exempel nöjaktiga framsteg i förvaltningen av de offentliga finanserna) var uppfyllda.

| 9.12. | Med hänsyn till att de rättsliga bestämmelserna ger stort tolkningsutrymme kan kommissionen emellertid vara mycket flexibel när den beslutar huruvida dessa allmänna villkor har uppfyllts. Vår granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas till partnerlandet eftersom medlen sedan slås ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i mottagarlandets ekonomiska förvaltning som leder till felaktig användning på nationell nivå leder inte till fel i vår granskning (7). |
| --- | --- |

9.12.

Med hänsyn till att de rättsliga bestämmelserna ger stort tolkningsutrymme kan kommissionen emellertid vara mycket flexibel när den beslutar huruvida dessa allmänna villkor har uppfyllts. Vår granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas till partnerlandet eftersom medlen sedan slås ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i mottagarlandets ekonomiska förvaltning som leder till felaktig användning på nationell nivå leder inte till fel i vår granskning (7).

| 9.13. | När kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares bidrag och inte öronmärks för specifika identifierbara kostnadsposter, förutsätter kommissionen att EU:s stödregler följs så länge det sammanslagna beloppet innefattar tillräckligt med stödberättigande kostnader för att täcka EU-bidraget. Detta tillvägagångssätt, såsom det tillämpas av kommissionen, har vi även tagit hänsyn till i våra substansgranskningar (8). |
| --- | --- |

9.13.

När kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares bidrag och inte öronmärks för specifika identifierbara kostnadsposter, förutsätter kommissionen att EU:s stödregler följs så länge det sammanslagna beloppet innefattar tillräckligt med stödberättigande kostnader för att täcka EU-bidraget. Detta tillvägagångssätt, såsom det tillämpas av kommissionen, har vi även tagit hänsyn till i våra substansgranskningar (8).

| 9.14. | När de 7 budgetstödtransaktionerna och de 17 transaktioner som gjorts enligt den hypotetiska strategin inte tas med i det granskade urvalet är den uppskattade felnivån 2,8  % (9). |
| --- | --- |

9.14.

När de 7 budgetstödtransaktionerna och de 17 transaktioner som gjorts enligt den hypotetiska strategin inte tas med i det granskade urvalet är den uppskattade felnivån 2,8  % (9).

| 9.15. | 37 % av den uppskattade felnivån kan anses bero på kostnader för vilka grundläggande styrkande handlingar inte tillhandahölls (se exemplen 1–3 i
  bilaga 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.15.

37 % av den uppskattade felnivån kan anses bero på kostnader för vilka grundläggande styrkande handlingar inte tillhandahölls (se exemplen 1–3 i
  bilaga 9.2
  ).

| 9.16. | 28 % av den uppskattade felnivån beror på två fall där kommissionen godkände kostnader som i praktiken inte hade uppkommit (se exempel 4 i
  bilaga 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.16.

28 % av den uppskattade felnivån beror på två fall där kommissionen godkände kostnader som i praktiken inte hade uppkommit (se exempel 4 i
  bilaga 9.2
  ).

| 9.17. | Den vanligaste feltypen, motsvarande 26 % av den uppskattade felnivån, är icke stödberättigande kostnader. Det handlar bland annat om kostnader för verksamhet som inte omfattas av ett kontrakt eller kostnader som uppkommit utanför stödperioden liksom även kostnader där ursprungsregeln inte följts, icke stödberättigande skatter och användning av fel växelkurser (se exempel 5 i
  bilaga 9.2
  ). |
| --- | --- |

9.17.

Den vanligaste feltypen, motsvarande 26 % av den uppskattade felnivån, är icke stödberättigande kostnader. Det handlar bland annat om kostnader för verksamhet som inte omfattas av ett kontrakt eller kostnader som uppkommit utanför stödperioden liksom även kostnader där ursprungsregeln inte följts, icke stödberättigande skatter och användning av fel växelkurser (se exempel 5 i
  bilaga 9.2
  ).

| 9.18. | Kommissionen och dess genomförandepartner begick fler fel i transaktioner som gällde bidrag och bidragsöverenskommelser med internationella organisationer än i andra former av stöd. 19 (21 %) av de 91 transaktioner av de två typer som granskades innehöll kvantifierbara fel. |
| --- | --- |

9.18.

Kommissionen och dess genomförandepartner begick fler fel i transaktioner som gällde bidrag och bidragsöverenskommelser med internationella organisationer än i andra former av stöd. 19 (21 %) av de 91 transaktioner av de två typer som granskades innehöll kvantifierbara fel.

| 9.19. | Utöver de fel som vi har kvantifierat identifierade vi 32 icke kvantifierbara fel som gällde bristande efterlevnad av rättsliga eller kontraktsenliga skyldigheter. |
| --- | --- |

9.19.

Utöver de fel som vi har kvantifierat identifierade vi 32 icke kvantifierbara fel som gällde bristande efterlevnad av rättsliga eller kontraktsenliga skyldigheter.

| 9.20. | De sju granskade budgetstödtransaktionerna innehöll inga fel. |
| --- | --- |

9.20.

De sju granskade budgetstödtransaktionerna innehöll inga fel.

| 9.21. | Vår transaktionsgranskning visade på vissa kontrollbrister i kommissionens generaldirektorats system för Europa i världen. Som påpekades i punkt 9.8 förekom det i några fall att de revisorer som stödmottagarna hade utsett inte upptäckte fel i kostnaderna, vilket ledde till att kommissionen godkände icke stödberättigande kostnader (10). |
| --- | --- |

9.21.

Vår transaktionsgranskning visade på vissa kontrollbrister i kommissionens generaldirektorats system för Europa i världen. Som påpekades i punkt 9.8 förekom det i några fall att de revisorer som stödmottagarna hade utsett inte upptäckte fel i kostnaderna, vilket ledde till att kommissionen godkände icke stödberättigande kostnader (10).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.22. | Vi granskade tre transaktioner som reglerades av partnersamverkanskontrakt (11). Eftersom kommissionens nya regler om enhetskostnader, enhetsbelopp och finansiering till en schablonsats inom partnersamverkansinstrumentet inte hade antagits vid tidpunkten för revisionen, kvarstod de problem som vi upptäckte 2015 (12). Eftersom partnersamverkanskontrakt är utformade enligt modellen för bidragskontrakt får de inte generera en vinst (13). Om det inte sätts en övre gräns för indirekt kostnadsfinansiering kan genomförandepartner generera en vinst. |
| --- | --- |

9.22.

Vi granskade tre transaktioner som reglerades av partnersamverkanskontrakt (11). Eftersom kommissionens nya regler om enhetskostnader, enhetsbelopp och finansiering till en schablonsats inom partnersamverkansinstrumentet inte hade antagits vid tidpunkten för revisionen, kvarstod de problem som vi upptäckte 2015 (12). Eftersom partnersamverkanskontrakt är utformade enligt modellen för bidragskontrakt får de inte generera en vinst (13). Om det inte sätts en övre gräns för indirekt kostnadsfinansiering kan genomförandepartner generera en vinst.

| 9.22. | Kommissionen har nu infört (i enlighet med artikel 124 i budgetförordningen) ett reviderat system med schablonbelopp och enhetskostnader för genomförandet av partnersamverkansprojekt. Det gör åtskillnad mellan direkta och indirekta kostnader där de indirekta kostnaderna får vara högst 6 % av de totala bidragsberättigande kostnaderna. Detta nya system tillämpas för partnersamverkansbidrag. |
| --- | --- |

9.22.

| 9.23. | Merparten av transaktionerna (108 [69 %]) innehöll inga fel. |
| --- | --- |

9.23.

Merparten av transaktionerna (108 [69 %]) innehöll inga fel.

ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTER OCH ANDRA FÖRVALTNINGSVERKTYG

Bedömning av GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars system

Brister hos revisionsmyndigheterna

| 9.24. | När vi granskade GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars systembedömningar fann vi bevis för att dess revisorer hade upptäckt brister i den indirekta förvaltningen av det andra instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) vid revisionsmyndigheterna i tre länder som tar emot IPA II-stöd (Albanien, Turkiet och Serbien). Bristerna handlade om allt från att cheferna för revisionsmyndigheterna saknade kvalifikationer till att väsentliga metodbrister och organisatoriska problem förekom, till exempel otillräcklig tillsyn eller bristande planering, utbildning och rekrytering av personal. De albanska och serbiska revisionsmyndigheterna har vidtagit åtgärder för att lösa de upptäckta problemen, men i de turkiska revisionsmyndigheternas system finns det några viktiga områden som fortfarande kan begränsa den säkerhet som myndigheten kan ge kommissionen. |
| --- | --- |

9.24.

När vi granskade GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars systembedömningar fann vi bevis för att dess revisorer hade upptäckt brister i den indirekta förvaltningen av det andra instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) vid revisionsmyndigheterna i tre länder som tar emot IPA II-stöd (Albanien, Turkiet och Serbien). Bristerna handlade om allt från att cheferna för revisionsmyndigheterna saknade kvalifikationer till att väsentliga metodbrister och organisatoriska problem förekom, till exempel otillräcklig tillsyn eller bristande planering, utbildning och rekrytering av personal. De albanska och serbiska revisionsmyndigheterna har vidtagit åtgärder för att lösa de upptäckta problemen, men i de turkiska revisionsmyndigheternas system finns det några viktiga områden som fortfarande kan begränsa den säkerhet som myndigheten kan ge kommissionen.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Undersökning av procentsatsen för kvarstående fel 2016

| 9.25. | År 2016 gjorde GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar sin andra undersökning av den kvarstående felprocenten för att uppskatta den felnivå som undgått alla förvaltningskontroller som ska förhindra eller upptäcka och korrigera fel inom hela dess ansvarsområde. |
| --- | --- |

9.25.

År 2016 gjorde GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar sin andra undersökning av den kvarstående felprocenten för att uppskatta den felnivå som undgått alla förvaltningskontroller som ska förhindra eller upptäcka och korrigera fel inom hela dess ansvarsområde.

| 9.26. | Man undersökte ett representativt urval av transaktioner som gjorts enligt kontrakt som avslutats mellan september 2015 och augusti 2016 och tillämpade en metod som GD Internationellt samarbete och utveckling använt sedan 2012. Vi bedömde metoden och konstaterade att den i stort sett var ändamålsenlig. Vid granskningen av undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel konstaterade vi dock att många olika förbättringar kan göras, särskilt vad beträffar det utrymme för bedömningar som revisorerna har för skattningar av fel i enskilda transaktioner. |
| --- | --- |

9.26.

Man undersökte ett representativt urval av transaktioner som gjorts enligt kontrakt som avslutats mellan september 2015 och augusti 2016 och tillämpade en metod som GD Internationellt samarbete och utveckling använt sedan 2012. Vi bedömde metoden och konstaterade att den i stort sett var ändamålsenlig. Vid granskningen av undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel konstaterade vi dock att många olika förbättringar kan göras, särskilt vad beträffar det utrymme för bedömningar som revisorerna har för skattningar av fel i enskilda transaktioner.

| 9.27. | GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar presenterar resultatet av undersökningen av den kvarstående felprocenten 2016 i sin årliga verksamhetsrapport (14). Den övergripande kvarstående felprocenten uppskattades i undersökningen till 0,93  %, det vill säga under den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt. |
| --- | --- |

9.27.

GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar presenterar resultatet av undersökningen av den kvarstående felprocenten 2016 i sin årliga verksamhetsrapport (14). Den övergripande kvarstående felprocenten uppskattades i undersökningen till 0,93  %, det vill säga under den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt.

Bedömning av GD Internationellt samarbete och utvecklings system

| 9.28. | Vi bedömde också GD Internationellt samarbete och utvecklings system. Resultatet av det arbetet presenteras närmare i årsrapporten om åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (punkterna 28–33). |
| --- | --- |

9.28.

Vi bedömde också GD Internationellt samarbete och utvecklings system. Resultatet av det arbetet presenteras närmare i årsrapporten om åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (punkterna 28–33).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Årliga verksamhetsrapporter

| 9.29. | Vi granskade GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars årliga verksamhetsrapport för 2016. |
| --- | --- |

9.29.

Vi granskade GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars årliga verksamhetsrapport för 2016.

| 9.30. | GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar uppskattade det totala riskbeloppet vid betalningstillfället (15) för kostnader som hade godkänts 2016 (2 543  miljoner euro) till 29 miljoner euro (1,14  % av 2016 års kostnader). Av det beloppet uppskattade det att 10 miljoner euro (35 %) skulle komma att korrigeras genom dess kontroller under efterföljande år (16). Generaldirektören för GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar förklarade att generaldirektoratets finansiella exponering med hänsyn till riskbeloppet vid avslutandet låg under väsentlighetsgränsen på 2 %. Vi har visserligen identifierat en väsentlig felnivå för budgetramens rubrik Europa i världen, men generaldirektörens påstående står inte i strid med resultatet av vårt revisionsarbete, eftersom endast en mindre del av felprocenten gäller transaktioner som ingår i GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars ansvarsområde. |
| --- | --- |

9.30.

GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar uppskattade det totala riskbeloppet vid betalningstillfället (15) för kostnader som hade godkänts 2016 (2 543  miljoner euro) till 29 miljoner euro (1,14  % av 2016 års kostnader). Av det beloppet uppskattade det att 10 miljoner euro (35 %) skulle komma att korrigeras genom dess kontroller under efterföljande år (16). Generaldirektören för GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar förklarade att generaldirektoratets finansiella exponering med hänsyn till riskbeloppet vid avslutandet låg under väsentlighetsgränsen på 2 %. Vi har visserligen identifierat en väsentlig felnivå för budgetramens rubrik Europa i världen, men generaldirektörens påstående står inte i strid med resultatet av vårt revisionsarbete, eftersom endast en mindre del av felprocenten gäller transaktioner som ingår i GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars ansvarsområde.

| 9.30. | Det totala riskbeloppet vid avslutandet härrör från undersökningen av den kvarstående felprocenten. |
| --- | --- |

9.30.

| 9.31. | När det gäller GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars korrigerande kapacitet konstaterade vi att uppgiften för 2016 (10 miljoner euro), trots generaldirektoratets ansträngningar för att undanta återvinning av förfinansiering, annullerade betalningskrav och upplupna räntor från beräkningen, innehöll vissa belopp som skulle ha undantagits (17), vilket ledde till att den korrigerande kapaciteten och därmed också det totala riskbeloppet vid betalningen angavs för högt. Det är visserligen svårt att kvantifiera den totala omfattningen av denna brist, men den påverkar inte den säkerhet som generaldirektoratet har gett. |
| --- | --- |

9.31.

När det gäller GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars korrigerande kapacitet konstaterade vi att uppgiften för 2016 (10 miljoner euro), trots generaldirektoratets ansträngningar för att undanta återvinning av förfinansiering, annullerade betalningskrav och upplupna räntor från beräkningen, innehöll vissa belopp som skulle ha undantagits (17), vilket ledde till att den korrigerande kapaciteten och därmed också det totala riskbeloppet vid betalningen angavs för högt. Det är visserligen svårt att kvantifiera den totala omfattningen av denna brist, men den påverkar inte den säkerhet som generaldirektoratet har gett.

| 9.32. | Som generaldirektören medgav kan den positiva bedömningen av kontrollförfarandena, som till stor del bygger på undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel 2016, dölja svårigheter i vissa delar av portföljen. GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar har därför tagit fram mallar för internkontroll för att upptäcka större brister (18). Men riskindex för att öka mallarnas användbarhet har ännu inte tagits fram. Den nuvarande bedömningen av mallarna för internkontroll är därför begränsad till en analys av revisionsrättens revisionsförklaring och den kvarstående felprocenten och behöver vidareutvecklas så att de totala effekterna av felen kan mätas. Vi noterar också att den årliga verksamhetsrapporten inte på vederbörligt sätt upplyser om begränsningarna i inriktningen och omfattningen hos undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel jämfört med ett revisionsuppdrag. |
| --- | --- |

9.32.

Som generaldirektören medgav kan den positiva bedömningen av kontrollförfarandena, som till stor del bygger på undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel 2016, dölja svårigheter i vissa delar av portföljen. GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar har därför tagit fram mallar för internkontroll för att upptäcka större brister (18). Men riskindex för att öka mallarnas användbarhet har ännu inte tagits fram. Den nuvarande bedömningen av mallarna för internkontroll är därför begränsad till en analys av revisionsrättens revisionsförklaring och den kvarstående felprocenten och behöver vidareutvecklas så att de totala effekterna av felen kan mätas. Vi noterar också att den årliga verksamhetsrapporten inte på vederbörligt sätt upplyser om begränsningarna i inriktningen och omfattningen hos undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel jämfört med ett revisionsuppdrag.

| 9.32. | Kommissionen skulle vilja understryka att 2016 var det första år som undersökningen av den kvarstående felprocenten täckte alla dess transaktioner.

  Kommissionen kommer att utveckla sin riskdifferentierade segmentindelning under 2017. |
| --- | --- |

9.32.

Kommissionen kommer att utveckla sin riskdifferentierade segmentindelning under 2017.

| 9.33. | Vi har även granskat GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2016. Resultatet presenteras i årsrapporten om åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (punkterna 34–37). |
| --- | --- |

9.33.

Vi har även granskat GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2016. Resultatet presenteras i årsrapporten om åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (punkterna 34–37).

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsats

| 9.34. | De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i kostnaderna för Europa i världen var väsentlig. |
| --- | --- |

9.34.

De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i kostnaderna för Europa i världen var väsentlig.

| 9.35. | För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad felnivå på 2,1  % (se
  bilaga 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.35.

För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad felnivå på 2,1  % (se
  bilaga 9.1
  ).

Rekommendationer

| 9.36. | Bilaga 9.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de två rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (19). Av dem hade kommissionen genomfört en fullt ut, medan den andra hade genomförts i vissa avseenden. |
| --- | --- |

9.36.

Bilaga 9.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de två rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (19). Av dem hade kommissionen genomfört en fullt ut, medan den andra hade genomförts i vissa avseenden.

| 9.36. | Kommissionen vill betona att genomförandet av den rekommendation som revisionsrätten bedömt som ”hade genomförts i vissa avseenden” är mycket långt framskridet.

  Vid tidpunkten för offentliggörandet av denna rapport har fem av tio uppdrag förklarats uppfylla kraven vilket utgör den största delen (75 % av de betalningar som gjordes 2016) av GSFP-uppdragen (Eulex Kosovo, Eupol Afghanistan, EUMM Georgien och Eupol Copps i de ockuperade palestinska territorierna och EUAM Ukraina). Uppfyllandet av kraven för EU BAM Rafah kommer att formaliseras under de närmaste veckorna.


  Eucap Sahel Mali håller för närvarande på att utvärderas i syfte att uppfylla kraven senast i november 2017. Bedömningarna av Eucap Sahel Niger och Eucap Nestor före 2016 uppfyllde inte kraven och en färdplan upprättades. Arbetet har gjort framsteg mot uppfyllande av kraven för dessa två uppdrag, som kommer att bedömas på nytt i enlighet med färdplanen för 2018.


  Revisionen av EU BAM Libyen är planerad till slutet av 2017 (uppdraget har flyttats från Tripoli till Tunis och skalats ner). |
| --- | --- |

9.36.

Vid tidpunkten för offentliggörandet av denna rapport har fem av tio uppdrag förklarats uppfylla kraven vilket utgör den största delen (75 % av de betalningar som gjordes 2016) av GSFP-uppdragen (Eulex Kosovo, Eupol Afghanistan, EUMM Georgien och Eupol Copps i de ockuperade palestinska territorierna och EUAM Ukraina). Uppfyllandet av kraven för EU BAM Rafah kommer att formaliseras under de närmaste veckorna.

Eucap Sahel Mali håller för närvarande på att utvärderas i syfte att uppfylla kraven senast i november 2017. Bedömningarna av Eucap Sahel Niger och Eucap Nestor före 2016 uppfyllde inte kraven och en färdplan upprättades. Arbetet har gjort framsteg mot uppfyllande av kraven för dessa två uppdrag, som kommer att bedömas på nytt i enlighet med färdplanen för 2018.

Revisionen av EU BAM Libyen är planerad till slutet av 2017 (uppdraget har flyttats från Tripoli till Tunis och skalats ner).

| 9.37. | Baserat på denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar följande: |
| --- | --- |

9.37.

Baserat på denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar följande:

| — | Rekommendation 1: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör arbeta tillsammans med revisionsmyndigheterna i länder som tar emot IPA II-stöd för att höja deras kompetens, särskilt genom att anordna seminarier, inrätta nätverk och använda tillgängliga verktyg, såsom partnersamverkan eller tekniskt stöd. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör arbeta tillsammans med revisionsmyndigheterna i länder som tar emot IPA II-stöd för att höja deras kompetens, särskilt genom att anordna seminarier, inrätta nätverk och använda tillgängliga verktyg, såsom partnersamverkan eller tekniskt stöd.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

| — | Rekommendation 2: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör ta fram riskindex för att förbättra den bedömning som bygger på mallarna för internkontroll, så att effekterna av fel kan mätas bättre. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör ta fram riskindex för att förbättra den bedömning som bygger på mallarna för internkontroll, så att effekterna av fel kan mätas bättre.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

| — | Rekommendation 3: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör i nästa årliga verksamhetsrapport på vederbörligt sätt upplysa om inriktningen och omfattningen hos undersökningen av den kvarstående felprocenten och om den uppskattade undre och övre felgränsen. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör i nästa årliga verksamhetsrapport på vederbörligt sätt upplysa om inriktningen och omfattningen hos undersökningen av den kvarstående felprocenten och om den uppskattade undre och övre felgränsen.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

| — | Rekommendation 4: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör förbättra beräkningen av den korrigerande kapaciteten 2017 genom att åtgärda de brister som konstaterats i denna årsrapport. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör förbättra beräkningen av den korrigerande kapaciteten 2017 genom att åtgärda de brister som konstaterats i denna årsrapport.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

---

(1)  Såsom, framför allt, för att finansiera upphandlingskontrakt, bidrag, särskilda lån, lånegarantier samt ekonomiskt stöd, budgetstöd och andra särskilda former av budgetstöd.

(2)  Vissa transaktioner innehöll mer än ett fel. Totalt rapporterade vi 56 fel.

(3)  Vi baserar vår beräkning av det felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 0,6 och 3,6 % (den undre respektive övre felgränsen).

(4)  Kommissionen begick själv fel (i två fall) som stod för 0,6 % av felprocenten, medan stödmottagarna begick fel (i tre fall) som stod för 0,1 % av felprocenten.

(5)  De budgetstödbetalningar som finansierades genom den allmänna budgeten under 2016 uppgick till 1,1 miljarder euro.

(6)  Betalningarna till internationella organisationer från den allmänna budgeten under 2016 uppgick till 3,0 miljarder euro. Vi kan inte ange på hur stor del av det beloppet som den hypotetiska strategin tillämpades eftersom kommissionen inte övervakar det separat.

(7)  Budgetstödets effektivitet och ändamålsenlighet behandlas i ett antal av revisionsrättens särskilda rapporter, varav de senaste är särskild rapport nr 32/2016 EU:s stöd till Ukraina, särskild rapport nr 30/2016 Ändamålsenligheten i EU:s bistånd till prioriterade sektorer i Honduras och särskild rapport nr 13/2016 EU-stöd för att stärka den offentliga förvaltningen i Moldavien (http://eca.europa.eu).

(8)  Vi kontrollerade inte underliggande kostnadsposter om kommissionens bidrag var lägre än 75 % av åtgärdens budget. Om bidraget ligger mellan 75 och 90 % bedömde vi behovet av att kontrollera underliggande kostnadsposter från fall till fall.

(9)  132 transaktioner: den undre felgränsen = 1,1 % och den övre felgränsen = 4,5 % med 95 % sannolikhet.

(10)  Av de sex fall som rapporteras i punkt 9.8 gäller fem GD Internationellt samarbete och utveckling och ett GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar.

(11)  Partnersamverkan är ett EU-instrument för institutionsuppbyggnad som har tagits fram av kommissionen och grundas på partnerskapssamarbete mellan offentliga förvaltningar i EU:s medlemsstater och ett stödmottagande land för att man ska uppnå de obligatoriska resultat som man har enats om med kommissionen.

(12)  Se punkterna 8.30 och 8.31 i kapitel 8 i årsrapporten för 2015.

(13)  Principen att EU-bidrag inte får generera en vinst, som fastställs i artikel 125.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 966/2012 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

(14)  Se GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars årliga verksamhetsrapport för 2016, s. 36 och 37.

(15)  Den bästa försiktiga beräkningen av beloppet för de kostnader som godkänts under året men som inte uppfyllde de bestämmelser i kontraktet och lagstiftningen som gällde vid tidpunkten för betalningen.

(16)  Se GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars årliga verksamhetsrapport för 2016, s. 51.

(17)  Under granskningen konstaterade vi fel i sex av de 25 fallen i urvalet som inte hade beaktats i beräkningen.

(18)  Se GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars årliga verksamhetsrapport för 2016, s. 38–48.

(19)  Vi valde 2013 års rapport för årets uppföljning eftersom det sedan den gjordes bör ha gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer i den.

(20)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 10 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

(21)  Inbegripet 0,3 miljarder euro i betalningar till garantifonden för åtgärder avseende tredjeland.

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

BILAGA 9.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – EUROPA I VÄRLDEN

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| |
| Totalt antal transaktioner | 156 | 156 |
| |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| | | |
| Uppskattad felnivå | 2,1  % | 2,8  % |
| | | |
| | Övre felgräns | 3,6  % | |
| | Undre felgräns | 0,6  % | |

2016

2015

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

156

156

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

2,1  %

2,8  %

Övre felgräns

3,6  %

Undre felgräns

0,6  %

BILAGA 9.2

ÖVERSIKT ÖVER FEL MED EN INVERKAN PÅ MINST 20 % – EUROPA I VÄRLDEN

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Inledning |
| Med tillämpning av den allmänna revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna oriktigheternas omfattning inom populationen för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel (1). Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 281 000 euro och 19,0  miljoner euro med ett medianvärde (2) på över 1,3  miljoner euro. | |
| Exempel på fel |
| Avsaknad av grundläggande styrkande handlingar |
| Exempel 1 – Styrkande handlingar ej tillgängliga |
| GD Internationellt samarbete och utveckling – Indonesien
  Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för en bidragsöverenskommelse som ingåtts med en internationell organisation som arbetade med att förbättra säkerhetskapaciteten för lokalt anställda.
  Stödmottagarens partner kunde inte tillhandahålla (allt eller visst) underlag för att styrka flera granskade kostnader, särskilt konsultkostnader, resekostnader och andra driftskostnader, som därför ansågs icke stödberättigande. Icke stödberättigande kostnader ledde till en felprocent på 41 %. | Återkravsförfarandet pågår. |
| Exempel 2 – Styrkande handlingar ej tillgängliga |
| GD Internationellt samarbete och utveckling – Niger
  Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för ett bidrag som tilldelats en icke-statlig organisation som arbetade med tillgång till sexuella och reproduktiva hälsotjänster.
  Stödmottagaren kunde inte tillhandahålla underlag för att styrka vissa av de granskade kostnaderna, särskilt personalens löner, försäkringar, nationell inkomstskatt och hyra för fordon och klassrum. De kostnaderna ansågs därför icke stödberättigande. Felprocentsatsen uppgick till 50 %. | Bidragsmottagaren har formellt förklarat att handlingarna inte kunde lämnas eftersom de kommit bort i samband med kontorsflytten efter det att projektet avslutats. Kommissionen anser därför att detta inte är ett fall av dålig förvaltning eller vägran att bevilja åtkomst. Kommissionen har dock redan börjat återkräva det berörda beloppet. |
| Exempel 3 – Styrkande handlingar ej tillgängliga |
| GD Internationellt samarbete och utveckling
  Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för ett bidrag till en förvaltningsfond som förvaltades av en internationell organisation som arbetade med beredskapsåtgärder för en influensapandemi i Asien.
  Stödmottagaren kunde inte tillhandahålla underlag för att styrka vissa av de granskade kostnaderna, särskilt när det gällde läkemedel och medicinsk utrustning. De kostnaderna ansågs därför icke stödberättigande i undersökningen av den kvarstående felprocenten, en slutsats som vi godtog. Felprocentsatsen uppgick till 35 %. | Denna transaktion är del av GD Internationell utveckling och samarbetes undersökning av den kvarstående felprocenten. Efter det att undersökningen slutförts försåg den internationella organisationen kommissionen med bevis på anledningarna till den bristande tillgången till handlingarna.


  Till följd av en virusinfektion vid en offentlig byggnad i Kambodja och de pågående arbeten i en annan byggnad som delvis hade förstörts i jordbävningen i Nepal 2015 kunde mottagaren inte lämna styrkande handlingar för vissa av de granskade kostnaderna, särskilt för läkemedel och medicinsk utrustning. |
| Kostnader som inte hade uppkommit |
| Exempel 4 – Reglering av förfinansiering redovisad för högt |
| GD Internationellt samarbete och utveckling
  Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för en bidragsöverenskommelse som ingåtts med en internationell organisation för bevarande och hållbart utnyttjande av animaliska genetiska resurser i Afrika.
  Kommissionen hade godkänt och bokfört ett belopp som var högre än det totala belopp för uppkomna kostnader som stödmottagaren hade redovisat i den enda finansiella rapport som fanns tillgänglig. Det för högt redovisade och icke stödberättigande beloppet ledde till en felprocent på 82 %. | Till följd av revisionsrättens skrivbordsgranskning har relevanta regleringar annullerats. |
| Icke stödberättigande kostnader |
| Exempel 5 – Varors ursprung inte bevisat |
| Utrikespolitiska instrument – Niger
  Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för ett bidrag till ett offentligt organ som arbetade med att stärka de fredsbevarande styrkornas roll i vissa regioner i landet.
  Stödmottagaren hade köpt motorcyklar på den lokala marknaden utan tillräckliga bevis för att de hade sitt ursprung i ett stödberättigande land. Bristande efterlevnad av ”ursprungsregeln” gör kostnaderna icke stödberättigande. I detta fall hade kommissionen dock felaktigt godkänt dem. Vi konstaterade att två betalningar (en förskottsbetalning på 40 % och slutbetalningen för samma inköp) var icke stödberättigande. Felprocentsatserna för dessa två transaktioner var 27 respektive 20 %. | Kommissionen är medveten om de icke bidragsberättigande utgifterna på grund av bristande efterlevnad av regeln om ursprung. Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera sådana fel i framtiden. För att stärka tillsynen över delegationer kommer kommissionen att införa regionala team från och med 2017. Delegationen i Niger ingår också i övervakningsuppdragets plan för 2017.


  Kommissionen håller på att återkräva de icke bidragsberättigande medlen i syfte att effektivt skydda EU:s ekonomiska intressen. |
| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| Allvarlig underlåtenhet att följa reglerna för offentlig upphandling |
| Exempel 6 – Avsaknad av konkurrens |
| GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar – Turkiet
  Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för en överenskommelse med en regional organisation som levererade kapacitetsuppbyggnad på miljöområdet.
  Stödmottagren hade inte följt de upphandlingsregler som kräver att minst tre leverantörer ska tävla mot varandra för att man ska vara säker på att få ett konkurrenskraftigt anbud. Icke stödberättigande kostnader ledde till en felprocent på 20 %. | |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Inledning

Med tillämpning av den allmänna revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna oriktigheternas omfattning inom populationen för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel (1). Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 281 000 euro och 19,0  miljoner euro med ett medianvärde (2) på över 1,3  miljoner euro.

Exempel på fel

Avsaknad av grundläggande styrkande handlingar

Exempel 1 – Styrkande handlingar ej tillgängliga

GD Internationellt samarbete och utveckling – Indonesien

Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för en bidragsöverenskommelse som ingåtts med en internationell organisation som arbetade med att förbättra säkerhetskapaciteten för lokalt anställda.

Stödmottagarens partner kunde inte tillhandahålla (allt eller visst) underlag för att styrka flera granskade kostnader, särskilt konsultkostnader, resekostnader och andra driftskostnader, som därför ansågs icke stödberättigande. Icke stödberättigande kostnader ledde till en felprocent på 41 %.

Återkravsförfarandet pågår.

Exempel 2 – Styrkande handlingar ej tillgängliga

GD Internationellt samarbete och utveckling – Niger

Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för ett bidrag som tilldelats en icke-statlig organisation som arbetade med tillgång till sexuella och reproduktiva hälsotjänster.

Stödmottagaren kunde inte tillhandahålla underlag för att styrka vissa av de granskade kostnaderna, särskilt personalens löner, försäkringar, nationell inkomstskatt och hyra för fordon och klassrum. De kostnaderna ansågs därför icke stödberättigande. Felprocentsatsen uppgick till 50 %.

Bidragsmottagaren har formellt förklarat att handlingarna inte kunde lämnas eftersom de kommit bort i samband med kontorsflytten efter det att projektet avslutats. Kommissionen anser därför att detta inte är ett fall av dålig förvaltning eller vägran att bevilja åtkomst. Kommissionen har dock redan börjat återkräva det berörda beloppet.

Exempel 3 – Styrkande handlingar ej tillgängliga

GD Internationellt samarbete och utveckling

Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för ett bidrag till en förvaltningsfond som förvaltades av en internationell organisation som arbetade med beredskapsåtgärder för en influensapandemi i Asien.

Stödmottagaren kunde inte tillhandahålla underlag för att styrka vissa av de granskade kostnaderna, särskilt när det gällde läkemedel och medicinsk utrustning. De kostnaderna ansågs därför icke stödberättigande i undersökningen av den kvarstående felprocenten, en slutsats som vi godtog. Felprocentsatsen uppgick till 35 %.

Denna transaktion är del av GD Internationell utveckling och samarbetes undersökning av den kvarstående felprocenten. Efter det att undersökningen slutförts försåg den internationella organisationen kommissionen med bevis på anledningarna till den bristande tillgången till handlingarna.

Till följd av en virusinfektion vid en offentlig byggnad i Kambodja och de pågående arbeten i en annan byggnad som delvis hade förstörts i jordbävningen i Nepal 2015 kunde mottagaren inte lämna styrkande handlingar för vissa av de granskade kostnaderna, särskilt för läkemedel och medicinsk utrustning.

Kostnader som inte hade uppkommit

Exempel 4 – Reglering av förfinansiering redovisad för högt

GD Internationellt samarbete och utveckling

Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för en bidragsöverenskommelse som ingåtts med en internationell organisation för bevarande och hållbart utnyttjande av animaliska genetiska resurser i Afrika.

Kommissionen hade godkänt och bokfört ett belopp som var högre än det totala belopp för uppkomna kostnader som stödmottagaren hade redovisat i den enda finansiella rapport som fanns tillgänglig. Det för högt redovisade och icke stödberättigande beloppet ledde till en felprocent på 82 %.

Till följd av revisionsrättens skrivbordsgranskning har relevanta regleringar annullerats.

Icke stödberättigande kostnader

Exempel 5 – Varors ursprung inte bevisat

Utrikespolitiska instrument – Niger

Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för ett bidrag till ett offentligt organ som arbetade med att stärka de fredsbevarande styrkornas roll i vissa regioner i landet.

Stödmottagaren hade köpt motorcyklar på den lokala marknaden utan tillräckliga bevis för att de hade sitt ursprung i ett stödberättigande land. Bristande efterlevnad av ”ursprungsregeln” gör kostnaderna icke stödberättigande. I detta fall hade kommissionen dock felaktigt godkänt dem. Vi konstaterade att två betalningar (en förskottsbetalning på 40 % och slutbetalningen för samma inköp) var icke stödberättigande. Felprocentsatserna för dessa två transaktioner var 27 respektive 20 %.

Kommissionen är medveten om de icke bidragsberättigande utgifterna på grund av bristande efterlevnad av regeln om ursprung. Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera sådana fel i framtiden. För att stärka tillsynen över delegationer kommer kommissionen att införa regionala team från och med 2017. Delegationen i Niger ingår också i övervakningsuppdragets plan för 2017.

Kommissionen håller på att återkräva de icke bidragsberättigande medlen i syfte att effektivt skydda EU:s ekonomiska intressen.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Allvarlig underlåtenhet att följa reglerna för offentlig upphandling

Exempel 6 – Avsaknad av konkurrens

GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar – Turkiet

Vi granskade kostnader som kommissionen hade godkänt för en överenskommelse med en regional organisation som levererade kapacitetsuppbyggnad på miljöområdet.

Stödmottagren hade inte följt de upphandlingsregler som kräver att minst tre leverantörer ska tävla mot varandra för att man ska vara säker på att få ett konkurrenskraftigt anbud. Icke stödberättigande kostnader ledde till en felprocent på 20 %.

---

(1)  Sådana fel står för över hälften av den uppskattade övergripande felnivån för Europa i världen.

(2)  Det betyder att hälften av alla fel med en inverkan på minst 20 % konstaterades i transaktioner värda mindre än 1,3 miljoner euro, medan resten av felen konstaterades i transaktioner över detta belopp.

BILAGA 9.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATONER – EUROPA I VÄRLDEN

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Håller på att genomföras | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | Revisionsrätten lämnar följande rekommendationer: | | | | | | | |
| Rekommendation 1:

  Kommissionen, och särskilt GD Utvidgning, bör se till att det framgår av instruktionerna till personalen att avräkning endast ska göras på grundval av faktiska utgifter och inte på grundval av egna uppskattningar. | X | | | | | | |
| Rekommendation 2:

  FPI bör godkänna alla Guspuppdrag i enlighet med bedömningar grundade på de sex pelarna. | | | X | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Har genomförts fullt ut

Håller på att genomföras

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

Revisionsrätten lämnar följande rekommendationer:

Rekommendation 1:

Kommissionen, och särskilt GD Utvidgning, bör se till att det framgår av instruktionerna till personalen att avräkning endast ska göras på grundval av faktiska utgifter och inte på grundval av egna uppskattningar.

X

Rekommendation 2:

FPI bör godkänna alla Guspuppdrag i enlighet med bedömningar grundade på de sex pelarna.

X

---

KAPITEL 10

Administration

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen | 10.3 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 10.6 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 10.7 |
| --- | --- |

| Iakttagelser om institutioner och organ | 10.8-10.16 |
| --- | --- |

| Iakttagelser som är gemensamma för flera institutioner och organ | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Genomförandet av principen om budgetens ettårighet | 10.8 |
| --- | --- |

| Genomförandet av minskningen av antalet anställda med 5 % | 10.9-10.13 |
| --- | --- |

| Iakttagelser om specifika institutioner och organ | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Europaparlamentet | 10.15 |
| --- | --- |

| Europeiska revisionsrätten | 10.16 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 10.17-10.19 |
| --- | --- |

| Slutsats | 10.17 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 10.18-10.19 |
| --- | --- |

| Bilaga 10.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Administration |
| --- | --- |

Bilaga 10.1 –

| Bilaga 10.2 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Administration |
| --- | --- |

Bilaga 10.2 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 10.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för den fleråriga budgetramens rubrik 5 Administration (1).
  Ruta 10.1
  innehåller en översikt över kostnaderna per institution under denna rubrik 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

10.1.

I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för den fleråriga budgetramens rubrik 5 Administration (1).
  Ruta 10.1
  innehåller en översikt över kostnaderna per institution under denna rubrik 2016.

Ruta 10.1 –   Rubrik 5 i den fleråriga budgetramen – fördelning 2016

(miljarder euro)

Image

| Totala betalningar för året | 9,3 |
| --- | --- |
| – förskott
   (22) | 0,1 |
| + regleringar av förskott
   (22) | 0,2 |
| Granskad population totalt | 9,4 |

Totala betalningar för året

9,3

– förskott
   (22)

0,1

- regleringar av förskott
   (22)

0,2

Granskad population totalt

9,4

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 10.2. | Vi redovisar revisionen av EU:s byråer och andra organ separat (2). Vårt mandat omfattar inte den finansiella revisionen av Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

10.2.

Vi redovisar revisionen av EU:s byråer och andra organ separat (2). Vårt mandat omfattar inte den finansiella revisionen av Europeiska centralbanken.

Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen

| 10.3. | I de administrativa kostnaderna ingår personalkostnader, som utgör cirka 60 % av de totala kostnaderna, samt kostnader för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och it. Vårt arbete har under många år visat att dessa kostnader är förknippade med låg risk. |
| --- | --- |

10.3.

I de administrativa kostnaderna ingår personalkostnader, som utgör cirka 60 % av de totala kostnaderna, samt kostnader för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och it. Vårt arbete har under många år visat att dessa kostnader är förknippade med låg risk.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 10.4. | För rubrik 5 i den fleråriga budgetramen granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande: |
| --- | --- |

10.4.

För rubrik 5 i den fleråriga budgetramen granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande:

| a) | Ett urval av 100 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen (se
  ruta 10.1
  och punkt 10.3). |
| --- | --- |

a)

Ett urval av 100 transaktioner, i enlighet med punkt 7 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen (se
  ruta 10.1
  och punkt 10.3).

| b) | Ett riskbaserat urval av 20 åtaganden
   (3) som hade godkänts i slutet av budgetåret baserat på anslag för 2016 och som automatiskt överfördes till 2017, för att kontrollera att institutionerna hade använt budgeten i enlighet med principen om ettårighet (4). |
| --- | --- |

b)

Ett riskbaserat urval av 20 åtaganden
   (3) som hade godkänts i slutet av budgetåret baserat på anslag för 2016 och som automatiskt överfördes till 2017, för att kontrollera att institutionerna hade använt budgeten i enlighet med principen om ettårighet (4).

| c) | Hur institutionerna och övriga organ hade genomfört den planerade personalminskningen med 5 % (5) fram till 2017 (6). |
| --- | --- |

c)

Hur institutionerna och övriga organ hade genomfört den planerade personalminskningen med 5 % (5) fram till 2017 (6).

| d) | Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från EU:s institutioner och organ, och framför allt från de av kommissionens generaldirektorat och kontor som i första hand ansvarar för de administrativa kostnaderna (7), innehöll information om korrektheten i EU:s kostnader som i stort överensstämde med våra egna resultat. |
| --- | --- |

d)

Huruvida de årliga verksamhetsrapporterna från EU:s institutioner och organ, och framför allt från de av kommissionens generaldirektorat och kontor som i första hand ansvarar för de administrativa kostnaderna (7), innehöll information om korrektheten i EU:s kostnader som i stort överensstämde med våra egna resultat.

| 10.5. | Europeiska revisionsrättens egna räkenskaper granskas av en extern firma (8). Resultatet av revisionen av vår årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2016 redovisas i punkt 10.16. |
| --- | --- |

10.5.

Europeiska revisionsrättens egna räkenskaper granskas av en extern firma (8). Resultatet av revisionen av vår årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2016 redovisas i punkt 10.16.

TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET

| 10.6. | Bilaga 10.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 12 (12 %) av de 100 transaktioner som vi granskade innehöll fel. De fel som vi har kvantifierat (betalningar som inte omfattas av kontrakt upprättade efter ett upphandlingsförfarande – se punkt 10.15) ledde till en uppskattad felnivå på 0,2  % (9). |
| --- | --- |

10.6.

Bilaga 10.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 12 (12 %) av de 100 transaktioner som vi granskade innehöll fel. De fel som vi har kvantifierat (betalningar som inte omfattas av kontrakt upprättade efter ett upphandlingsförfarande – se punkt 10.15) ledde till en uppskattad felnivå på 0,2  % (9).

ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTER OCH ANDRA FÖRVALTNINGSVERKTYG

| 10.7. | I de årliga verksamhetsrapporter som vi har granskat har inga väsentliga felnivåer identifierats. Detta överensstämmer med våra egna granskningsresultat. |
| --- | --- |

10.7.

I de årliga verksamhetsrapporter som vi har granskat har inga väsentliga felnivåer identifierats. Detta överensstämmer med våra egna granskningsresultat.

IAKTTAGELSER OM INSTITUTIONER OCH ORGAN

Iakttagelser som är gemensamma för flera institutioner och organ

Genomförandet av principen om budgetens ettårighet

EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTENS SVAR

| 10.8. | Vi granskade 20 åtaganden som hade godkänts i slutet av budgetåret 2016. När det gäller 15 av dessa skulle tjänsterna i fråga helt eller till största del tillhandahållas under 2017 och betalningarna skulle också göras 2017. De bestämmelser i budgetförordningen som gäller genomförandet av principen om budgetens ettårighet ger utrymme för att rättsliga åtaganden på detta sätt görs före årets slut medan leveransen av varor och tjänster och motsvarande betalningar sker påföljande år. Vi noterar dock att sådana överföringar bör ses som undantag från principen om budgetens ettårighet och återspegla faktiska behov snarare än att användas som ett sätt att maximera förbrukningen av anslag före årets slut. |
| --- | --- |

10.8.

Vi granskade 20 åtaganden som hade godkänts i slutet av budgetåret 2016. När det gäller 15 av dessa skulle tjänsterna i fråga helt eller till största del tillhandahållas under 2017 och betalningarna skulle också göras 2017. De bestämmelser i budgetförordningen som gäller genomförandet av principen om budgetens ettårighet ger utrymme för att rättsliga åtaganden på detta sätt görs före årets slut medan leveransen av varor och tjänster och motsvarande betalningar sker påföljande år. Vi noterar dock att sådana överföringar bör ses som undantag från principen om budgetens ettårighet och återspegla faktiska behov snarare än att användas som ett sätt att maximera förbrukningen av anslag före årets slut.

| 10.8. | Utrikestjänsten anser, som revisionsrätten påpekar, att det är helt i överensstämmelse med budgetförordningens bestämmelser att göra rättsliga åtaganden och budgetmässiga åtaganden mot slutet av budgetåret för varor och tjänster som levereras påföljande budgetår. Budgetförordningen innehåller ingen bestämmelse som ger bestämmelserna i fråga undantagskaraktär. |
| --- | --- |

10.8.

Genomförandet av minskningen av antalet anställda med 5 %

| 10.9. | År 2013, i samband med ökningen av antalet arbetstimmar per vecka för EU-tjänstemän (från 37,5 till 40 – en ökning med 6,6  %), enades budgetmyndigheten om målet att minska antalet tjänster i EU:s institutioners och organs tjänsteförteckningar med 5 % under perioden 2013–2017. Om målet nås innebär det i princip att det totala antalet arbetstimmar förblir konstant. |
| --- | --- |

10.9.

År 2013, i samband med ökningen av antalet arbetstimmar per vecka för EU-tjänstemän (från 37,5 till 40 – en ökning med 6,6  %), enades budgetmyndigheten om målet att minska antalet tjänster i EU:s institutioners och organs tjänsteförteckningar med 5 % under perioden 2013–2017. Om målet nås innebär det i princip att det totala antalet arbetstimmar förblir konstant.

PARLAMENTETS SVAR

| 10.10. | Vi konstaterade att institutionerna (10) tillsammans hade minskat antalet tjänster i tjänsteförteckningarna med 4,0  % under perioden 2013–2017 (från 39 649 till 38 072 tjänster). Institutionerna hade minskat antalet anställda (dvs. tjänster som faktiskt är tillsatta) med 1,4  % mellan 2013 och 2017 (från 37 153 till 36 657 tjänster – se
  ruta 10.2
  ). |
| --- | --- |

10.10.

Vi konstaterade att institutionerna (10) tillsammans hade minskat antalet tjänster i tjänsteförteckningarna med 4,0  % under perioden 2013–2017 (från 39 649 till 38 072 tjänster). Institutionerna hade minskat antalet anställda (dvs. tjänster som faktiskt är tillsatta) med 1,4  % mellan 2013 och 2017 (från 37 153 till 36 657 tjänster – se
  ruta 10.2
  ).

| 10.10. | Parlamentet är fortfarande fast beslutet att genomföra de överenskomna minskningarna. 60 tjänster kommer att utgå under 2018 och 59 under 2019, enligt vad som fastställdes 2015 (11). |
| --- | --- |

10.10.

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.10. | Inom kommissionen inleddes processen för att minska antalet anställda i början av 2012, och fortsatte fram till den 1 januari 2017. Under denna femårsperiod, som alltså löpte från den 1 januari 2012 till den 1 januari 2017, reducerades antalet anställda med tjänster inom kommissionen med 4,0  %, från 24 016 till 23 045 . |
| --- | --- |

10.10.

Ruta 10.2 –   Utveckling av antalet tjänster i tjänsteförteckningen och tillsatta tjänster mellan 2013 och 2017

Image

Källa: Revisionsrätten, baserat på uppgifter från institutionerna.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.11. | De viktigaste förändringarna i antalet tjänster i tjänsteförteckningen anges i
  ruta 10.3
  . Förutom minskningen av antalet tjänster med 5 % (12) och de tjänster som tillkommit till följd av Kroatiens anslutning, ligger bland annat följande förändringar bakom nettominskningen med 230 tjänster under ”Övriga ökningar och minskningar”: |
| --- | --- |

10.11.

De viktigaste förändringarna i antalet tjänster i tjänsteförteckningen anges i
  ruta 10.3
  . Förutom minskningen av antalet tjänster med 5 % (12) och de tjänster som tillkommit till följd av Kroatiens anslutning, ligger bland annat följande förändringar bakom nettominskningen med 230 tjänster under ”Övriga ökningar och minskningar”:

| 10.11. | Den faktiska minskingen av antalet anställda uppgår till 1 844 (se ruta 10.3), vilket är 54 fler än vad kommissionen angav i den tabell som presenterades som uppföljning av 5 %-målet för personalminskning i alla institutioner. Detta beror på den metod som kommissionen tillämpat, enligt vilken ”icke-strukturella tjänster” som beviljas en institution räknas av när framstegen mot 5 %-målet ska mätas. Enligt kommissionens metod behöver det totala antalet tjänster därmed minskas med ytterligare 189. |
| --- | --- |

10.11.

| — | Europeiska kommissionen drog in 359 tjänster för att kompensera för ökningen av antalet tjänster och extern personal vid genomförandeorganen (13) liksom för ökningen av antalet anställda vid Europeiska byrån för GNSS. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen drog in 359 tjänster för att kompensera för ökningen av antalet tjänster och extern personal vid genomförandeorganen (13) liksom för ökningen av antalet anställda vid Europeiska byrån för GNSS.

| — | Europaparlamentet inrättade 93 tjänster för utförandet av nya uppgifter och uppgifter som tidigare utförts av externa uppdragstagare och kontraktsanställda och drog in 76 tjänster för att kompensera för en ökning av antalet tjänster som tilldelades de politiska grupperna (14). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet inrättade 93 tjänster för utförandet av nya uppgifter och uppgifter som tidigare utförts av externa uppdragstagare och kontraktsanställda och drog in 76 tjänster för att kompensera för en ökning av antalet tjänster som tilldelades de politiska grupperna (14).

| — | Europeiska unionens domstol tilldelades ytterligare 137 tjänster främst till följd av en ökning av antalet domare och generaladvokater. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens domstol tilldelades ytterligare 137 tjänster främst till följd av en ökning av antalet domare och generaladvokater.

| — | Institutionerna inrättade 53 tjänster i samband med utfasningen av undantaget gällande översättning till iriska. |
| --- | --- |

—

Institutionerna inrättade 53 tjänster i samband med utfasningen av undantaget gällande översättning till iriska.

Ruta 10.3 –   Genomförandet av minskningen av antalet anställda med 5 % (2013–2017)

Image

Källa: Revisionsrätten, baserat på uppgifter från institutionerna.

| 10.12. | Vi undersökte också hur det budgeterade antalet kontraktsanställda hade förändrats. Antalet steg från 4 517 till 5 417 mellan 2013 och 2017 – en ökning med 19,9  %. Kontraktsanställda utgjorde 11,4  % av antalet anställda enligt tjänsteförteckningen 2013 och 14,2  % 2017. Europaparlamentets användning av kontraktsanställda för uppgifter som tidigare utförts av externa uppdragstagare ligger bakom den största delen av denna ökning. |
| --- | --- |

10.12.

Vi undersökte också hur det budgeterade antalet kontraktsanställda hade förändrats. Antalet steg från 4 517 till 5 417 mellan 2013 och 2017 – en ökning med 19,9  %. Kontraktsanställda utgjorde 11,4  % av antalet anställda enligt tjänsteförteckningen 2013 och 14,2  % 2017. Europaparlamentets användning av kontraktsanställda för uppgifter som tidigare utförts av externa uppdragstagare ligger bakom den största delen av denna ökning.

| 10.13. | Institutionerna uppnår minskningsmålet på 5 % (15) genom att dra in tjänster i tjänsteförteckningen som inte är tillsatta och genom att inte ersätta anställda vid pensionsavgångar eller sjukskrivningar eller då tillfälliga kontrakt löper ut. |
| --- | --- |

10.13.

Institutionerna uppnår minskningsmålet på 5 % (15) genom att dra in tjänster i tjänsteförteckningen som inte är tillsatta och genom att inte ersätta anställda vid pensionsavgångar eller sjukskrivningar eller då tillfälliga kontrakt löper ut.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Iakttagelser om specifika institutioner och organ

| 10.14. | Utöver de frågor som diskuterats i punkterna 10.8–10.13 fann vi inga specifika problem rörande rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen eller Europeiska datatillsynsmannen. Vi noterade vissa brister i upphandlingsförfaranden som organiserats av utrikestjänsten i länder utanför EU och har uppmärksammat utrikestjänstens ledning på dem. Vi upptäckte liknade brister 2015 (16). |
| --- | --- |

10.14.

Utöver de frågor som diskuterats i punkterna 10.8–10.13 fann vi inga specifika problem rörande rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska unionens domstol, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen eller Europeiska datatillsynsmannen. Vi noterade vissa brister i upphandlingsförfaranden som organiserats av utrikestjänsten i länder utanför EU och har uppmärksammat utrikestjänstens ledning på dem. Vi upptäckte liknade brister 2015 (16).

Europaparlamentet

PARLAMENTETS SVAR

| 10.15. | För en betalning till en politisk grupp (17) fann vi brister i kontrollerna av godkännandet och regleringen av kostnader som uppkom under 2015 men reglerades 2016 (18). Vi konstaterade också att betalningar hade gjorts utan stöd i kontrakt som upprättats efter ett upphandlingsförfarande (se även punkt 10.6). Vi upptäckte liknande brister i en transaktion som rörde en annan politisk grupp 2015 (19). |
| --- | --- |

10.15.

För en betalning till en politisk grupp (17) fann vi brister i kontrollerna av godkännandet och regleringen av kostnader som uppkom under 2015 men reglerades 2016 (18). Vi konstaterade också att betalningar hade gjorts utan stöd i kontrakt som upprättats efter ett upphandlingsförfarande (se även punkt 10.6). Vi upptäckte liknande brister i en transaktion som rörde en annan politisk grupp 2015 (19).

| 10.15. | Parlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse och har underrättat den berörda politiska gruppen. Enligt artikel 1.4 i de relevanta bestämmelser som antagits av presidiet är de politiska grupperna ”ansvariga gentemot institutionen för utnyttjandet av anslagen i enlighet med de befogenheter som de tilldelats av presidiet för att tillämpa dessa bestämmelser. De ska se till att anslagen utnyttjas med iakttagande av föreliggande bestämmelser och ska vidta de åtgärder som behövs för att förhindra utgifter som inte är förenliga med bestämmelserna. Den politiska gruppen, företrädd av sin ordförande, är utanordnare ...”

  På grundval av rapporten från gruppens externa revisor kommer parlament att besluta om punkt 2.7.4 i ovannämnda bestämmelser ska tillämpas: Om presidiet anser att anslagen inte har utnyttjats i enlighet med föreliggande bestämmelser, ska dessa anslag betalas tillbaka. |
| --- | --- |

10.15.

På grundval av rapporten från gruppens externa revisor kommer parlament att besluta om punkt 2.7.4 i ovannämnda bestämmelser ska tillämpas: Om presidiet anser att anslagen inte har utnyttjats i enlighet med föreliggande bestämmelser, ska dessa anslag betalas tillbaka.

Europeiska revisionsrätten

| 10.16. | I den externa revisorns rapport (20) uppges att ”årsredovisningen ger en sann och rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2016 och av det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna under det år som slutade vid samma datum”. |
| --- | --- |

10.16.

I den externa revisorns rapport (20) uppges att ”årsredovisningen ger en sann och rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2016 och av det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna under det år som slutade vid samma datum”.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsats

| 10.17. | De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i kostnaderna för Administration inte var väsentlig. För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 0,2  % (se
  bilaga 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.17.

De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i kostnaderna för Administration inte var väsentlig. För denna rubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 0,2  % (se
  bilaga 10.1
  ).

Rekommendationer

KOMMISSIONENS SVAR

| 10.18. | Bilaga 10.2
  visar resultatet av vår uppföljning av de tre rekommendationerna i årsrapporten för 2013 (21). De berörda institutionerna och organen hade genomfört två rekommendationer i de flesta avseenden och en i vissa avseenden. |
| --- | --- |

10.18.

Bilaga 10.2
  visar resultatet av vår uppföljning av de tre rekommendationerna i årsrapporten för 2013 (21). De berörda institutionerna och organen hade genomfört två rekommendationer i de flesta avseenden och en i vissa avseenden.

| 10.18. | När det gäller rekommendationen om uppdatering av anställdas personliga situation och förvaltning av familjetillägg har kommissionen redan vidtagit åtgärder för att förbättra sina övervakningssystem, och bedömer att denna rekommendation kommer att vara genomförd fullt ut senast i slutet av 2017. |
| --- | --- |

10.18.

PARLAMENTETS SVAR

| 10.19. | Baserat på denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

10.19.

Baserat på denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande:

| — | Rekommendation 1: Europaparlamentet bör se över sin ram för övervakning av genomförandet av budgetanslag till de politiska grupperna. Parlamentet bör också ge bättre vägledning till de politiska grupperna och på ett mer ändamålsenligt sätt övervaka hur de tillämpar bestämmelserna om godkännande och reglering av kostnader samt hur de genomför upphandlingsförfaranden (se punkt 10.15). |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: Europaparlamentet bör se över sin ram för övervakning av genomförandet av budgetanslag till de politiska grupperna. Parlamentet bör också ge bättre vägledning till de politiska grupperna och på ett mer ändamålsenligt sätt övervaka hur de tillämpar bestämmelserna om godkännande och reglering av kostnader samt hur de genomför upphandlingsförfaranden (se punkt 10.15).

Parlamentet noterar rekommendationen och kommer att sträva efter förbättringar samtidigt som de nuvarande bestämmelserna efterlevs.

Generalsekretariatet kommer att fortsätta de extra insatser som inleddes 2016 för att hjälpa de politiska grupperna att förbättra sin interna ekonomiska förvaltning. Framför allt har kurser om de allmänna principerna för budgetförvaltning och upphandling anordnats i samarbete med grupperna, och en vägledning om de politiska gruppernas upphandlingar har utarbetats. Grupperna har också själva vidtagit åtgärder för ytterligare harmonisering och förbättring.

---

(1)  Här ingår de administrativa kostnaderna för alla EU-institutioner, pensioner och betalningar till Europaskolorna. Vi offentliggör en särskild årsrapport om Europaskolorna som lämnas till Europaskolornas styrelse. En kopia av rapporten översänds till Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen.

(2)  Våra särskilda årsrapporter om byråer och andra organ offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

(3)  Varav 3 avsåg Europaparlamentet, 1 rådet, 12 Europeiska kommissionen, 1 Europeiska unionens domstol och 3 Europeiska utrikestjänsten.

(4)  Enligt artiklarna 9, 13, 202 och 203 i budgetförordningen.

(5)  Minskningen syftade till ”att neutralisera den extra kapacitet som skapas när arbetstiden höjs till 40 timmar i veckan” och skulle utföras mellan 2013 och 2017 baserat på antalet tjänster som tilldelats var och en av institutionerna – sett till ”tjänsteförteckningen” som den förelåg den 1 januari 2013. Minskningen antogs i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 (punkt 27 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 373, 20.12.2013, s. 1)).

(6)  Vår granskning omfattade Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Europeiska unionens domstol, revisionsrätten, ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och utrikestjänsten. Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen togs inte med eftersom deras tjänsteförteckningar var för små.

(7)  Generaldirektoratet för personal och säkerhet, byrån för löneadministration och individuella ersättningar, infrastruktur- och logistikbyråerna i Bryssel och Luxemburg, publikationsbyrån samt generaldirektoratet för informationsteknik.

(8)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises.

(9)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 0,0 och 0,8 % (den undre respektive övre felgränsen).

(10)  Minskningen av antalet anställda inom Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen och EU:s byråer omfattas inte av denna årsrapport.

(11)  Se det gemensamma uttalandet 3.3 i Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 november 2015 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet.

(12)  De planerade minskningarna rör utrikestjänsten (2018) och Europaparlamentet (2018 och 2019).

(13)  Till följd av att uppgifter delegerats till genomförandeorganen.

(14)  Europaparlamentet har beslutat att de politiska grupperna inte ska omfattas av personalminskningen med 5 %.

(15)  Det mål som fastställdes i det interinstitutionella avtalet var strikt begränsat till att minska antalet anställda enligt tjänsteförteckningen.

(16)  Se punkt 9.14 och rekommendation 4 i punkt 9.18 i årsrapporten för 2015.

(17)  Den tillämpliga rättsliga ramen är presidiets beslut av den 30 juni 2003 om ibruktagande av anslag från budgetpunkt 4 0 0 (senast ändrat den 14 april 2014 och den 27 april 2015). De politiska grupperna ska förvalta de medel som de tilldelas i enlighet med principen om indirekt förvaltning av medel, i analog tillämpning av artikel 60 i budgetförordningen, med beaktande av gruppernas specifika förutsättningar.

(18)  Kostnader år n regleras år n+1 baserat på en rapport om räkenskaperna från en oberoende extern revision. Parlamentets presidium kan begära att anslag återbetalas till parlamentet om det anses att de inte har använts i enlighet med beslutet.

(19)  Se punkt 9.11 och rekommendation 1 i punkt 9.18 i årsrapporten för 2015.

(20)  Se den externa revisorns rapport om revisionsrättens årsredovisning som nämns i punkt 10.5.

(21)  Vi valde 2013 års rapport för uppföljning detta år, eftersom det bör ha gått tillräckligt lång tid för att institutionerna och organen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer.

(22)  I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 10 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

Källa: Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2016.

BILAGA 10.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – ADMINISTRATION

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| |
| Totalt antal transaktioner | 100 | 151 |
| |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| | | |
| Uppskattad felnivå | 0,2  % | 0,6  % |
| | | |
| | Övre felgräns | 0,8  % | |
| | Undre felgräns | 0,0  % | |

2016

2015

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

100

151

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

0,2  %

0,6  %

Övre felgräns

0,8  %

Undre felgräns

0,0  %

BILAGA 10.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – ADMINISTRATION

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | Rekommendation 1 (kommissionen):


  Uppdatering av den personliga situationen och förvaltningen av familjetillägg

  Kommissionen bör vidta ytterligare åtgärder för att se till att de anställda med jämna mellanrum lämnar in handlingar som styrker deras personliga situation och även förbättra systemen för att snabbt kunna behandla de handlingar som påverkar beräkningen av familjetillägg (se punkterna 9.11 och 9.20 i årsrapporten för 2013). | | X | | | | | |
| Rekommendation 2 (utrikestjänsten):


  Uppdatering av den personliga situationen och förvaltningen av familjetillägg

  Utrikestjänsten bör vidta ytterligare åtgärder för att se till att de anställda med jämna mellanrum lämnar in handlingar som styrker deras personliga situation och även förbättra systemen för att snabbt kunna behandla de handlingar som påverkar beräkningen av familjetillägg (se punkterna 9.13 och 9.20 i årsrapporten för 2013). | | X | | | | | Vad beträffar rubriken ”Uppdatering av den personliga situationen och förvaltningen av familjetillägg” påminns utrikestjänstens anställda regelbundet om att de är skyldiga att utan dröjsmål meddela varje förändring i familjesituationen, och återvinning av felaktigt utbetalda bidrag är gängse praxis. Utrikestjänsten anser att den har genomfört denna rekommendation. |
| Rekommendation 3 (utrikestjänsten):


  Upphandling

  Utrikestjänstens huvudkontor bör ge mer stöd och vägledning till delegationerna så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfarandena (se punkterna 9.14, 9.15 och 9.20 i årsrapporten för 2013). | | | X | | | | När det gäller upphandling vid delegationerna (se även punkt 10.14) försöker vi aktivt tillämpa denna rekommendation. Utrikestjänsten fortsätter att investera i bättre utbildning, stöd och råd till upphandlingsansvarig delegationspersonal. Nyttiga lärdomar kommer dessutom att kunna dras i framtiden av ett pilotprojekt om regionalisering av administrativt stöd (till 27 delegationer i grannländer). |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Institutionens svar

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

Rekommendation 1 (kommissionen):

Uppdatering av den personliga situationen och förvaltningen av familjetillägg

Kommissionen bör vidta ytterligare åtgärder för att se till att de anställda med jämna mellanrum lämnar in handlingar som styrker deras personliga situation och även förbättra systemen för att snabbt kunna behandla de handlingar som påverkar beräkningen av familjetillägg (se punkterna 9.11 och 9.20 i årsrapporten för 2013).

X

Rekommendation 2 (utrikestjänsten):

Uppdatering av den personliga situationen och förvaltningen av familjetillägg

Utrikestjänsten bör vidta ytterligare åtgärder för att se till att de anställda med jämna mellanrum lämnar in handlingar som styrker deras personliga situation och även förbättra systemen för att snabbt kunna behandla de handlingar som påverkar beräkningen av familjetillägg (se punkterna 9.13 och 9.20 i årsrapporten för 2013).

X

Vad beträffar rubriken ”Uppdatering av den personliga situationen och förvaltningen av familjetillägg” påminns utrikestjänstens anställda regelbundet om att de är skyldiga att utan dröjsmål meddela varje förändring i familjesituationen, och återvinning av felaktigt utbetalda bidrag är gängse praxis. Utrikestjänsten anser att den har genomfört denna rekommendation.

Rekommendation 3 (utrikestjänsten):

Upphandling

Utrikestjänstens huvudkontor bör ge mer stöd och vägledning till delegationerna så att de kan förbättra utformningen, samordningen och genomförandet av upphandlingsförfarandena (se punkterna 9.14, 9.15 och 9.20 i årsrapporten för 2013).

X

När det gäller upphandling vid delegationerna (se även punkt 10.14) försöker vi aktivt tillämpa denna rekommendation. Utrikestjänsten fortsätter att investera i bättre utbildning, stöd och råd till upphandlingsansvarig delegationspersonal. Nyttiga lärdomar kommer dessutom att kunna dras i framtiden av ett pilotprojekt om regionalisering av administrativt stöd (till 27 delegationer i grannländer).

---

| 28.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 322/281 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 322/281

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM ÅTTONDE, NIONDE, TIONDE OCH ELFTE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN FÖR BUDGETÅRET 2016

(2017/C 322/02)

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2016

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 1–5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Europeiska utvecklingsfonden | 2–5 |
| --- | --- |

| Kapitel I – Det finansiella genomförandet av åttonde, nionde, tionde och elfte EUF | 6–9 |
| --- | --- |

| Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF | 10–36 |
| --- | --- |

| Revisionsrättens revisionsförklaring avseende åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | I–XVIII |
| --- | --- |

| Information till stöd för revisionsförklaringen | 10–36 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning omfattning och samt revisionsmetod | 10–13 |
| --- | --- |

| Räkenskapernas tillförlitlighet | 14 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 15–26 |
| --- | --- |

| Den årliga verksamhetsrapporten och andra förvaltningsverktyg | 27–36 |
| --- | --- |

| Slutsatser och rekommendationer | 37–40 |
| --- | --- |

| Slutsats | 37–38 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 39–40 |
| --- | --- |

| Bilaga 1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Europeiska utvecklingsfonden |
| --- | --- |

Bilaga 1 –

| Bilaga 2 – | Översikt över fel med en inverkan på minst 20 % |
| --- | --- |

Bilaga 2 –

| Bilaga 3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Europeiska utvecklingsfonden |
| --- | --- |

Bilaga 3 –

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 1. | I denna årsrapport redovisar vi granskningsresultatet för åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I
  ruta 1
  finns en översikt över verksamheterna och kostnaderna inom detta område 2016. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INLEDNING

1.

I denna årsrapport redovisar vi granskningsresultatet för åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I
  ruta 1
  finns en översikt över verksamheterna och kostnaderna inom detta område 2016.

Ruta 1 –   Europeiska utvecklingsfonden – finansiell översikt 2016

Image

Tabell 1 – Europeiska utvecklingsfonden – Nyckelinformation 2016

| (miljoner euro) |
| --- |
| Totala driftsbetalningar (projekt) | 2 676 |
| Totala driftsbetalningar (budgetstöd) | 644 |
| Totala administrativa betalningar (42) | 96 |
| Totala betalningar | 3 416 |
| - förskott och EUF:s bidrag till EU:s förvaltningsfonder | 2 057 |
| + regleringar av förskott och EU:s förvaltningsfonder | 1 477 |
| Granskad population | 2 836 |
| | |
| Totala enskilda åtaganden
   (43) | 4 234 |
| | |
| Totala övergripande åtaganden
   (43) | 6 491 |

(miljoner euro)

Totala driftsbetalningar (projekt)

2 676

Totala driftsbetalningar (budgetstöd)

644

Totala administrativa betalningar (42)

96

Totala betalningar

3 416

- förskott och EUF:s bidrag till EU:s förvaltningsfonder

2 057

- regleringar av förskott och EU:s förvaltningsfonder

1 477

Granskad population

2 836

Totala enskilda åtaganden
   (43)

4 234

Totala övergripande åtaganden
   (43)

6 491

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Kort beskrivning av Europeiska utvecklingsfonden

| 2. | EUF inrättades 1959 och är det främsta instrumentet för Europeiska unionens bistånd för utvecklingssamarbete till staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och till utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Det partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år (nedan kallat Cotonouavtalet) utgör den nuvarande ramen för EU:s förbindelser med AVS-länderna och utomeuropeiska länder och territorier. Det främsta målet med Cotonouavtalet är att minska och på sikt utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

2.

EUF inrättades 1959 och är det främsta instrumentet för Europeiska unionens bistånd för utvecklingssamarbete till staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och till utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Det partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år (nedan kallat Cotonouavtalet) utgör den nuvarande ramen för EU:s förbindelser med AVS-länderna och utomeuropeiska länder och territorier. Det främsta målet med Cotonouavtalet är att minska och på sikt utrota fattigdomen.

| 3. | EUF har en särskild ställning:






  a) | Den finansieras av medlemsstaterna enligt kvoter eller ”fördelningsnycklar” som fastställts av medlemsstaternas regeringar i Europeiska unionens råd. |
| --- | --- | --- |

3.

EUF har en särskild ställning:

a)

Den finansieras av medlemsstaterna enligt kvoter eller ”fördelningsnycklar” som fastställts av medlemsstaternas regeringar i Europeiska unionens råd.

| b) | Den förvaltas av kommissionen, utanför ramen för EU:s allmänna budget, och Europeiska investeringsbanken (EIB). |
| --- | --- |

b)

Den förvaltas av kommissionen, utanför ramen för EU:s allmänna budget, och Europeiska investeringsbanken (EIB).

| c) | På grund av EUF:s mellanstatliga karaktär har Europaparlament en mer begränsad roll i dess tillämpning än det har i fråga om de instrument för utvecklingssamarbete som finansieras genom EU:s allmänna budget. Framför allt deltar det inte när EUF:s resurser fastställs och fördelas. Men Europaparlamentet är ändå den myndighet som beviljar ansvarsfrihet, utom när det gäller det investeringsanslag som förvaltas av EIB och därför inte ingår i vår revision (1)
   (2). |
| --- | --- |

c)

På grund av EUF:s mellanstatliga karaktär har Europaparlament en mer begränsad roll i dess tillämpning än det har i fråga om de instrument för utvecklingssamarbete som finansieras genom EU:s allmänna budget. Framför allt deltar det inte när EUF:s resurser fastställs och fördelas. Men Europaparlamentet är ändå den myndighet som beviljar ansvarsfrihet, utom när det gäller det investeringsanslag som förvaltas av EIB och därför inte ingår i vår revision (1)
   (2).

| d) | Principen om ettårighet gäller inte EUF. EUF-överenskommelser ingås i allmänhet för en åtagandeperiod på fem till sju år, och betalningarna kan göras under en mycket längre tidsperiod. |
| --- | --- |

d)

Principen om ettårighet gäller inte EUF. EUF-överenskommelser ingås i allmänhet för en åtagandeperiod på fem till sju år, och betalningarna kan göras under en mycket längre tidsperiod.

| 4. | EUF förvaltas nästan helt av kommissionens generaldirektorat för internationellt samarbete och utveckling (GD Internationellt samarbete och utveckling) (3). |
| --- | --- |

4.

EUF förvaltas nästan helt av kommissionens generaldirektorat för internationellt samarbete och utveckling (GD Internationellt samarbete och utveckling) (3).

| 5. | De kostnader som behandlas i denna rapport verkställs genom en mängd olika metoder i 79 länder. Reglerna och förfarandena är ofta komplexa, bland annat dem som gäller upphandling och tilldelning av kontrakt. |
| --- | --- |

5.

De kostnader som behandlas i denna rapport verkställs genom en mängd olika metoder i 79 länder. Reglerna och förfarandena är ofta komplexa, bland annat dem som gäller upphandling och tilldelning av kontrakt.

KAPITEL I – DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV ÅTTONDE, NIONDE, TIONDE OCH ELFTE EUF

| 6. | Budgeten för åttonde EUF (1995–2000) uppgick till 12 840  miljoner euro, nionde EUF (2000–2007) till 13 800  miljoner euro och tionde EUF (2008–2013) till 22 682  miljoner euro. |
| --- | --- |

6.

Budgeten för åttonde EUF (1995–2000) uppgick till 12 840  miljoner euro, nionde EUF (2000–2007) till 13 800  miljoner euro och tionde EUF (2008–2013) till 22 682  miljoner euro.

| 7. | Det interna avtalet om inrättande av elfte EUF (4) (2015–2020) trädde i kraft den 1 mars 2015. Elfte EUF:s budget uppgår till totalt 30 506  miljoner euro (5), varav 29 089  miljoner euro fördelas till AVS-länder och 364,5  miljoner euro till ULT-länder. |
| --- | --- |

7.

Det interna avtalet om inrättande av elfte EUF (4) (2015–2020) trädde i kraft den 1 mars 2015. Elfte EUF:s budget uppgår till totalt 30 506  miljoner euro (5), varav 29 089  miljoner euro fördelas till AVS-länder och 364,5  miljoner euro till ULT-länder.

| 8. | Ruta 2
  visar utnyttjandet av EUF-medlen under 2016 och det ackumulerade utnyttjandet. |
| --- | --- |

8.

Ruta 2
  visar utnyttjandet av EUF-medlen under 2016 och det ackumulerade utnyttjandet.

Ruta 2 –   Utnyttjandet av EUF-medel per den 31 december 2016

| (miljoner euro) |
| --- |
| | Läget vid utgången av 2015 | Budgetgenomförandet under budgetåret 2016 (nettobelopp) (49) | Läget vid utgången av 2016 |
| | Totalt belopp | Genomförandegrad (45) | Åttonde EUF (46) | Nionde EUF (46) | Tionde EUF | Elfte EUF (46) | Totalt belopp | Åttonde EUF | Nionde EUF | Tionde EUF | Elfte EUF | Totalt belopp | Genomförandegrad (45) |
| A – | MEDEL
   (44) |

(miljoner euro)

Läget vid utgången av 2015

Budgetgenomförandet under budgetåret 2016 (nettobelopp) (49)

Läget vid utgången av 2016

Totalt belopp

Genomförandegrad (45)

Åttonde EUF (46)

Nionde EUF (46)

Tionde EUF

Elfte EUF (46)

Totalt belopp

Åttonde EUF

Nionde EUF

Tionde EUF

Elfte EUF

Totalt belopp

Genomförandegrad (45)

A –

76 880

- 20

- 163

223

- 24

16

10 392

15 467

21 607

29 430

76 896

| B – | UTNYTTJANDE |
| --- | --- |

B –

| 1. | Övergripande åtaganden
   (47) |
| --- | --- |

1.

53 607

69,7  %

- 13

- 104

- 80

6 688

6 491

10 391

15 429

21 058

13 220

60 097

78,15  %

| 2. | Enskilda åtaganden
   (48) |
| --- | --- |

2.

48 797

63,5  %

- 6

- 46

541

3 745

4 234

10 378

15 309

19 576

7 769

53 032

68,97  %

| 3. | Betalningar |
| --- | --- |

3.

41 989

54,6  %

0

68

1 466

1 816

3 350

10 376

15 053

16 476

3 435

45 339

58,96  %

| C – | Utestående åtaganden (B1-B3) |
| --- | --- |

C –

11 618

15,1  %

15

376

4 582

9 785

14 758

19,19  %

| D – | Disponibelt belopp (A-B1) |
| --- | --- |

D –

23 273

30,3  %

1

38

549

16 210

16 799

21,85  %

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 9. | Inom hela sitt ansvarsområde fortsatte GD Internationellt samarbete och utveckling arbetet för att minska gammal förfinansiering i form av betalningar och åtaganden och överträffade sina mål med god marginal (6). Man försökte även minska antalet oavslutade kontrakt som löpt ut (7). Liksom de två senaste åren uppnådde GD Internationellt samarbete och utveckling nästan målet för 2016 när det gällde de utgångna kontraktens andel av hela portföljen (8), men framstegen var mindre tillfredsställande för EUF (9). |
| --- | --- |

9.

Inom hela sitt ansvarsområde fortsatte GD Internationellt samarbete och utveckling arbetet för att minska gammal förfinansiering i form av betalningar och åtaganden och överträffade sina mål med god marginal (6). Man försökte även minska antalet oavslutade kontrakt som löpt ut (7). Liksom de två senaste åren uppnådde GD Internationellt samarbete och utveckling nästan målet för 2016 när det gällde de utgångna kontraktens andel av hela portföljen (8), men framstegen var mindre tillfredsställande för EUF (9).

| 9. | De främsta problem som hindrar avslutandet av kontrakt som löpt ut för EUF är betalningskrav som inte betalats in, rättsfall och pågående revisionsförfaranden. Även om dessa aspekter inte fullständigt står under kommissionens kontroll kommer den att fortsätta sina ansträngningar för att skynda på avslutandet av kontrakt som löpt ut. |
| --- | --- |

9.

KAPITEL II – REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

Uttalande

| I. | Vi har granskat






  a) | årsredovisningen för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF som består av balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och rapporten om det finansiella genomförandet för det budgetår som slutade den 31 december 2016 och som godkändes av kommissionen den 23 juni 2017, |
| --- | --- | --- |

I.

Vi har granskat

a)

årsredovisningen för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF som består av balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och rapporten om det finansiella genomförandet för det budgetår som slutade den 31 december 2016 och som godkändes av kommissionen den 23 juni 2017,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna och för vilka kommissionen sköter det finansiella genomförandet (10), |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna och för vilka kommissionen sköter det finansiella genomförandet (10),

i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 49 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden, som också gäller för tidigare EUF.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| II. | Vi anser att årsredovisningarna för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna för året i enlighet med EUF:s budgetförordning och med internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

II.

Vi anser att årsredovisningarna för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning per den 31 december 2016, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna för året i enlighet med EUF:s budgetförordning och med internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Intäkter

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna

| III. | Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Betalningar

Uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| IV. | På grund av betydelsen av de förhållanden som beskrivs i punkten om grunden för uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna anser vi att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 innehåller väsentliga fel. |
| --- | --- |

IV.

På grund av betydelsen av de förhållanden som beskrivs i punkten om grunden för uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna anser vi att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2016 innehåller väsentliga fel.

Grund för uttalande

| V. | Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet Revisorns ansvar beskrivs vilket ansvar vi har enligt dessa standarder. Vi är oberoende, i överensstämmelse med de etiska riktlinjerna från International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA:s etikkod) och de etiska krav som är relevanta för vår revision, och vi har fullgjort vårt etiska ansvar i övrigt i enlighet med dessa krav och IESBA:s etikkod. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. |
| --- | --- |

V.

Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet Revisorns ansvar beskrivs vilket ansvar vi har enligt dessa standarder. Vi är oberoende, i överensstämmelse med de etiska riktlinjerna från International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA:s etikkod) och de etiska krav som är relevanta för vår revision, och vi har fullgjort vårt etiska ansvar i övrigt i enlighet med dessa krav och IESBA:s etikkod. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande.

Grund för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| VI. | De kostnader som bokförts för 2016 inom åttonde, nionde, tionde och elfte EUF innehåller väsentliga fel. Vår uppskattning av felnivån för de kostnader som ligger till grund för räkenskaperna är 3,3  %. |
| --- | --- |

VI.

De kostnader som bokförts för 2016 inom åttonde, nionde, tionde och elfte EUF innehåller väsentliga fel. Vår uppskattning av felnivån för de kostnader som ligger till grund för räkenskaperna är 3,3  %.

Områden av särskild betydelse för revisionen

| VII. | Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av räkenskaperna som helhet, och när vi bildade oss en uppfattning om dem, men vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden. |
| --- | --- |

VII.

Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av räkenskaperna som helhet, och när vi bildade oss en uppfattning om dem, men vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden.

Upplupna kostnader

| VIII. | Vi bedömde de upplupna kostnader som redovisas i årsredovisningen (se not 2.9) vilka i hög grad bygger på en uppskattning. Vid utgången av 2016 uppskattade kommissionen att de stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat uppgick till 3 903  miljoner euro (vid utgången av 2015: 3 797  miljoner euro). |
| --- | --- |

VIII.

Vi bedömde de upplupna kostnader som redovisas i årsredovisningen (se not 2.9) vilka i hög grad bygger på en uppskattning. Vid utgången av 2016 uppskattade kommissionen att de stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat uppgick till 3 903  miljoner euro (vid utgången av 2015: 3 797  miljoner euro).

| IX. | Vi granskade den beräkning som låg till grund för uppskattningen av upplupna kostnader och gick igenom ett urval av 30 enskilda kontrakt för att bedöma risken för att de upplupna kostnaderna redovisades felaktigt. Utifrån vår granskning drog vi slutsatsen att de upplupna kostnader som redovisades i årsredovisningen var riktiga när kommissionen hade gjort alla korrigeringar som vi konstaterade var nödvändiga. |
| --- | --- |

IX.

Vi granskade den beräkning som låg till grund för uppskattningen av upplupna kostnader och gick igenom ett urval av 30 enskilda kontrakt för att bedöma risken för att de upplupna kostnaderna redovisades felaktigt. Utifrån vår granskning drog vi slutsatsen att de upplupna kostnader som redovisades i årsredovisningen var riktiga när kommissionen hade gjort alla korrigeringar som vi konstaterade var nödvändiga.

Ledningens ansvar

| X. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och med elfte EUF:s budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram EUF:s årsredovisning på grundval av internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för EUF:s räkenskaper är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

X.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och med elfte EUF:s budgetförordning ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram EUF:s årsredovisning på grundval av internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för EUF:s räkenskaper är lagliga och korrekta.

| XI. | När EUF:s räkenskaper upprättas är det kommissionens ansvar att bedöma EUF:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida ledningen inte har för avsikt att antingen avveckla EUF eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta. |
| --- | --- |

XI.

När EUF:s räkenskaper upprättas är det kommissionens ansvar att bedöma EUF:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om frågor som rör dess status när det gäller fortsatt drift och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida ledningen inte har för avsikt att antingen avveckla EUF eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta.

| XII. | Kommissionen ansvarar för tillsynen över EUF:s process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

XII.

Kommissionen ansvarar för tillsynen över EUF:s process för finansiell rapportering.

Revisorns ansvar för revisionen av EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna

| XIII. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EUF:s räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i EUF:s räkenskaper. |
| --- | --- |

XIII.

Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EUF:s räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka de ekonomiska beslut som användare fattar med grund i EUF:s räkenskaper.

| XIV. | Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:






  — | Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i EUF:s räkenskaper och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EUF:s rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel, utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Risken för att väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter inte upptäcks är större än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning eller uppsåtlig underlåtenhet eller att man har satt sig över den interna kontrollen. |
| --- | --- | --- |

XIV.

Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:

—

Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i EUF:s räkenskaper och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EUF:s rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel, utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Risken för att väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter inte upptäcks är större än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning eller uppsåtlig underlåtenhet eller att man har satt sig över den interna kontrollen.

| — | Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

—

Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen.

| — | Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar. |
| --- | --- |

—

Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar.

| — | Med grund i de inhämtade revisionsbevisen komma fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om EUF:s förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att hänvisa till därmed sammanhängande upplysningar i de konsoliderade räkenskaperna i vår granskningsrapport eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för granskningsrapporten. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten. |
| --- | --- |

—

Med grund i de inhämtade revisionsbevisen komma fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om EUF:s förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att hänvisa till därmed sammanhängande upplysningar i de konsoliderade räkenskaperna i vår granskningsrapport eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för granskningsrapporten. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten.

| — | Utvärderar årsredovisningens och de tillhörande upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och om årsredovisningen återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett sätt som gör att en rättvisande bild erhålls. |
| --- | --- |

—

Utvärderar årsredovisningens och de tillhörande upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och om årsredovisningen återger de underliggande transaktionerna och händelserna på ett sätt som gör att en rättvisande bild erhålls.

| XV. | Vi informerar ledningen om revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkt för revisionen och viktiga granskningsresultat, inbegripet betydande brister i den interna kontrollen som vi har identifierat under vår revision. |
| --- | --- |

XV.

Vi informerar ledningen om revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkt för revisionen och viktiga granskningsresultat, inbegripet betydande brister i den interna kontrollen som vi har identifierat under vår revision.

| XVI. | När det gäller intäkter granskar vi alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av intäktstransaktioner. |
| --- | --- |

XVI.

När det gäller intäkter granskar vi alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av intäktstransaktioner.

| XVII. | När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även dem som avser inköp av tillgångar) som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare. |
| --- | --- |

XVII.

När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (även dem som avser inköp av tillgångar) som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat underlag som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt underlagen och reglerat förskottsbetalningen, antingen under samma år eller senare.

| XVIII. | Bland de områden som vi har informerat kommissionen om fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid vår revision av EUF:s räkenskaper och som därför utgör områden av särskild betydelse för revisionen. Vi beskriver dessa frågor i vår granskningsrapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande av upplysningar om frågan, eller vi, under extremt ovanliga omständigheter, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än fördelarna för allmänintresset med offentliggörandet. |
| --- | --- |

XVIII.

Bland de områden som vi har informerat kommissionen om fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid vår revision av EUF:s räkenskaper och som därför utgör områden av särskild betydelse för revisionen. Vi beskriver dessa frågor i vår granskningsrapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande av upplysningar om frågan, eller vi, under extremt ovanliga omständigheter, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än fördelarna för allmänintresset med offentliggörandet.

13 juli 2017.

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 10. | I bilaga 1.1 till kapitel 1 i revisionsrättens årsrapport för 2016 om genomförandet av budgeten beskriver vi vår revisionsmetod. Följande bör särskilt noteras när det gäller årets revision av EUF: |
| --- | --- |

10.

I bilaga 1.1 till kapitel 1 i revisionsrättens årsrapport för 2016 om genomförandet av budgeten beskriver vi vår revisionsmetod. Följande bör särskilt noteras när det gäller årets revision av EUF:

| 11. | Våra iakttagelser om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper baseras på årsredovisningen för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF (11) som har godkänts av kommissionen i enlighet med EUF:s budgetförordning (12) samt räkenskapsförarens skriftliga uttalande som vi tog emot den 27 juni 2017. Vid revisionen granskade vi beloppen och upplysningarna och gjorde en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats och av kommissionens viktigaste beräkningar och den övergripande presentationen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

Våra iakttagelser om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper baseras på årsredovisningen för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF (11) som har godkänts av kommissionen i enlighet med EUF:s budgetförordning (12) samt räkenskapsförarens skriftliga uttalande som vi tog emot den 27 juni 2017. Vid revisionen granskade vi beloppen och upplysningarna och gjorde en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats och av kommissionens viktigaste beräkningar och den övergripande presentationen av räkenskaperna.

| 12. | Vid revisionen av transaktionernas korrekthet vidtog vi följande granskningsåtgärder: |
| --- | --- |

12.

Vid revisionen av transaktionernas korrekthet vidtog vi följande granskningsåtgärder:

| a) | Vi granskade alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av intäktstransaktioner. |
| --- | --- |

a)

Vi granskade alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av intäktstransaktioner.

| b) | Vi granskade ett urval av 143 transaktioner som utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av betalningar inom EUF och som bestod av 108 betalningar som hade godkänts av 16 EU-delegationer (13) och 35 betalningar som hade godkänts av kommissionens huvudkontor (14). |
| --- | --- |

b)

Vi granskade ett urval av 143 transaktioner som utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av betalningar inom EUF och som bestod av 108 betalningar som hade godkänts av 16 EU-delegationer (13) och 35 betalningar som hade godkänts av kommissionens huvudkontor (14).

| c) | När fel hade konstaterats i transaktionerna analyserade vi de berörda kontrollsystemen för att kartlägga de specifika bristerna. |
| --- | --- |

c)

När fel hade konstaterats i transaktionerna analyserade vi de berörda kontrollsystemen för att kartlägga de specifika bristerna.

| d) | Vi bedömde systemen vid GD Internationellt samarbete och utveckling och EU-delegationerna. Bedömningen omfattade följande: i) förhandskontroller som utfördes av kommissionspersonal, externa revisorer eller tillsynsmän innan utbetalningarna gjordes och ii) uppföljning och övervakning, särskilt uppföljningen av externa revisioner och GD Internationellt samarbete och utvecklings undersökning av den kvarstående felprocenten 2016. |
| --- | --- |

d)

Vi bedömde systemen vid GD Internationellt samarbete och utveckling och EU-delegationerna. Bedömningen omfattade följande: i) förhandskontroller som utfördes av kommissionspersonal, externa revisorer eller tillsynsmän innan utbetalningarna gjordes och ii) uppföljning och övervakning, särskilt uppföljningen av externa revisioner och GD Internationellt samarbete och utvecklings undersökning av den kvarstående felprocenten 2016.

| e) | Vi granskade den årliga verksamhetsrapporten från GD Internationellt samarbete och utveckling. |
| --- | --- |

e)

Vi granskade den årliga verksamhetsrapporten från GD Internationellt samarbete och utveckling.

| f) | Vi följde upp våra tidigare rekommendationer. |
| --- | --- |

f)

Vi följde upp våra tidigare rekommendationer.

Ruta 3 –   Revisorer undersöker om vägens tjocklek hade uppmätts korrekt för en betalning inom ett vägprojekt i Zambia

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 13. | Som anges i punkt 4 genomför GD Internationellt samarbete och utveckling de flesta av de instrument för externt bistånd som finansieras genom både den allmänna budgeten och EUF. Våra iakttagelser om systemen, tillförlitligheten i den årliga verksamhetsrapporten och generaldirektörens förklaring för 2016 avser GD Internationellt samarbete och utvecklings hela ansvarsområde. |
| --- | --- |

13.

Som anges i punkt 4 genomför GD Internationellt samarbete och utveckling de flesta av de instrument för externt bistånd som finansieras genom både den allmänna budgeten och EUF. Våra iakttagelser om systemen, tillförlitligheten i den årliga verksamhetsrapporten och generaldirektörens förklaring för 2016 avser GD Internationellt samarbete och utvecklings hela ansvarsområde.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 14. | Förra året rapporterade vi om återvinning av outnyttjad förfinansiering som felaktigt hade bokförts som rörelseintäkter. GD Internationellt samarbete och utvecklings stickprovsgranskningar av bokföringen och vår genomgång av ett urval av betalningskrav (15) visade också på liknande fall 2016. Även om korrigeringar på 3,2  miljoner euro (16) gjordes i EUF:s slutliga räkenskaper har liknande fel troligen uppstått i den ogranskade populationen. I slutet av 2016 utfärdade GD Internationellt samarbete och utveckling detaljerade instruktioner till sin personal om hur denna typ av betalningskrav ska bokföras. |
| --- | --- |

14.

Förra året rapporterade vi om återvinning av outnyttjad förfinansiering som felaktigt hade bokförts som rörelseintäkter. GD Internationellt samarbete och utvecklings stickprovsgranskningar av bokföringen och vår genomgång av ett urval av betalningskrav (15) visade också på liknande fall 2016. Även om korrigeringar på 3,2  miljoner euro (16) gjordes i EUF:s slutliga räkenskaper har liknande fel troligen uppstått i den ogranskade populationen. I slutet av 2016 utfärdade GD Internationellt samarbete och utveckling detaljerade instruktioner till sin personal om hur denna typ av betalningskrav ska bokföras.

| 14. | Instruktioner från GD Internationellt samarbete och utveckling om registreringen av betalningskrav och korrigeringar som GD Internationellt samarbete och utveckling gjort på grundval av kontroller av betalningskrav som utfärdades 2016 ledde till en betydande minskning av antalet fel i registreringen av betalningskrav och/eller i beskrivningen av återvinningssammanhang (från 9,6  miljoner euro som upptäcktes av revisionsrätten under 2015 till 3,2  miljoner euro som upptäcktes av GD Internationellt samarbete och utveckling och/eller revisionsrätten under 2016). GD Internationellt samarbete och utveckling kommer att fortsätta sitt arbete under 2017. |
| --- | --- |

14.

Transaktionernas korrekthet

Intäkter

| 15. | Intäktstransaktionerna innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- |

15.

Intäktstransaktionerna innehöll inte några väsentliga fel.

Betalningar

| 16. | Bilaga 1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 35 (24 %) av de 143 betalningstransaktioner som vi granskade innehöll fel. På grundval av de 26 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 3,3  % (17). |
| --- | --- |

16.

Bilaga 1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. 35 (24 %) av de 143 betalningstransaktioner som vi granskade innehöll fel. På grundval av de 26 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån till 3,3  % (17).

| 17. | Ruta 4
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016. |
| --- | --- |

17.

Ruta 4
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2016.

Ruta 4 –   Fördelning av den uppskattade felnivån

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 18. | 35 (27 %) av de 130 projektrelaterade transaktioner som vi granskade innehöll fel. Av de 26 (74 %) betalningstransaktioner som innehöll kvantifierbara fel var 9 slutliga transaktioner som hade godkänts efter alla förhandskontroller. |
| --- | --- |

18.

35 (27 %) av de 130 projektrelaterade transaktioner som vi granskade innehöll fel. Av de 26 (74 %) betalningstransaktioner som innehöll kvantifierbara fel var 9 slutliga transaktioner som hade godkänts efter alla förhandskontroller.

| 19. | Liksom tidigare år begick kommissionen och dess genomförandepartner fler fel i transaktioner som gällde programkostnadsförslag, bidrag och bidragsöverenskommelser med internationella organisationer än i andra former av stöd. 23 (34 %) av de 67 transaktioner av denna typ som vi granskade innehöll kvantifierbara fel, och de stod för 85 % av den uppskattade felnivån. |
| --- | --- |

19.

Liksom tidigare år begick kommissionen och dess genomförandepartner fler fel i transaktioner som gällde programkostnadsförslag, bidrag och bidragsöverenskommelser med internationella organisationer än i andra former av stöd. 23 (34 %) av de 67 transaktioner av denna typ som vi granskade innehöll kvantifierbara fel, och de stod för 85 % av den uppskattade felnivån.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Ruta 5 – Exempel på kvantifierbara fel i transaktioner som gällde projekt

Ruta 5 – Exempel på kvantifierbara fel i transaktioner som gällde projekt

Stödmottagaren hade inte följt reglerna för upphandling

Vi granskade kommissionens reglering av kostnader på 3 489 416  euro inom ett bidragskontrakt till stöd för utveckling av handelskapaciteten i AVS-länder som genomfördes av en internationell organisation. Av de tio kostnadsposterna i vårt urval fann vi fel i sex, däribland fem transaktioner där avgifter och ersättningar hade betalats till handelsrådgivare på grundval av tjänstekontrakt. Kontrakten (med ett totalt värde på 570 500 euro) hade inte tilldelats efter ett konkurrensutsatt urvalsförfarande, såsom krävs enligt bidragsöverenskommelsen. I stället hade rådgivare som tidigare hade arbetat i ett föregående projekt tilldelats kontrakten direkt.

Stödmottagaren hade inte följt reglerna för upphandling

Projektet bestod nästan enbart av rekryteringen av regionala och nationella handelsrådgivare. Oberoende av typen av urvalsförfarande var deras rekrytering föremål för standardförfaranden för rekrytering av internationell personal, inbegripet offentliggörande av meddelandet om ledig tjänst.

Icke stödberättigande kostnader – verksamhet som inte omfattas av kontraktet

Vi granskade kommissionens slutliga reglering av kostnader på 10 875 375  euro inom arbetsprogrammet för 2012 vid ett internationellt organ som stödjer företag i AVS-länderna. Tre av de tio kostnadsposterna i urvalet gällde underkontrakt som hade beviljats tredjepartsmottagare (till ett värde av 147 990  euro). Det fanns inga bestämmelser om underkontrakt i de särskilda villkoren för bidraget, vilket innebär att den verksamheten var ett brott mot kontraktet. Underkontrakten tilldelades dessutom direkt utan något konkurrensutsatt urvalsförfarande.

Icke stödberättigande kostnader – verksamhet som inte omfattas av kontraktet

Kommissionen inledde kravförfarandet.

| 20. | När det gällde två kvantifierbara fel hade kommissionen tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan den godkände kostnaderna. Om kommissionen hade använt all den information som den hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 0,7  % lägre. Vi hittade fem andra transaktioner med fel som borde ha upptäckts av de externa revisorerna och tillsynsmännen. Dessa fall bidrog med 0,1  % till den uppskattade felnivån (18). |
| --- | --- |

20.

När det gällde två kvantifierbara fel hade kommissionen tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan den godkände kostnaderna. Om kommissionen hade använt all den information som den hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 0,7  % lägre. Vi hittade fem andra transaktioner med fel som borde ha upptäckts av de externa revisorerna och tillsynsmännen. Dessa fall bidrog med 0,1  % till den uppskattade felnivån (18).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 21. | Ytterligare tio transaktioner som innehöll kvantifierbara fel (19) hade dessutom varit föremål för revision eller utgiftskontroll. Utifrån informationen i gransknings- eller kontrollrapporterna om vilket granskningsarbete som hade utförts kunde vi inte bedöma om felen hade kunnat upptäckas och korrigeras vid förhandskontrollerna. |
| --- | --- |

21.

Ytterligare tio transaktioner som innehöll kvantifierbara fel (19) hade dessutom varit föremål för revision eller utgiftskontroll. Utifrån informationen i gransknings- eller kontrollrapporterna om vilket granskningsarbete som hade utförts kunde vi inte bedöma om felen hade kunnat upptäckas och korrigeras vid förhandskontrollerna.

| 22. | På två områden begränsar finansieringens karaktär och betalningsvillkoren risken för fel i transaktionerna. Det gäller dels budgetstöd
   (20), dels där den så kallade hypotetiska strategin tillämpas i projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (21). |
| --- | --- |

22.

På två områden begränsar finansieringens karaktär och betalningsvillkoren risken för fel i transaktionerna. Det gäller dels budgetstöd
   (20), dels där den så kallade hypotetiska strategin tillämpas i projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (21).

| 23. | Budgetstöd är ett bidrag till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Vi undersökte om kommissionen hade uppfyllt de särskilda villkoren för utbetalning av budgetstöd till partnerländer och kontrollerat att de allmänna stödvillkoren (till exempel nöjaktiga framsteg i förvaltningen av de offentliga finanserna) var uppfyllda. |
| --- | --- |

23.

Budgetstöd är ett bidrag till en stats allmänna budget eller dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Vi undersökte om kommissionen hade uppfyllt de särskilda villkoren för utbetalning av budgetstöd till partnerländer och kontrollerat att de allmänna stödvillkoren (till exempel nöjaktiga framsteg i förvaltningen av de offentliga finanserna) var uppfyllda.

| 24. | Med hänsyn till att de rättsliga bestämmelserna ger stort tolkningsutrymme kan kommissionen emellertid vara mycket flexibel när den beslutar huruvida de allmänna villkoren har uppfyllts. Vår granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas till partnerlandet eftersom medlen sedan slås ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i mottagarlandets ekonomiska förvaltning som leder till felaktig användning på nationell nivå leder inte till fel i vår granskning av korrekthet (22). |
| --- | --- |

24.

Med hänsyn till att de rättsliga bestämmelserna ger stort tolkningsutrymme kan kommissionen emellertid vara mycket flexibel när den beslutar huruvida de allmänna villkoren har uppfyllts. Vår granskning av korrekthet kan inte sträcka sig längre än till det skede när biståndet betalas till partnerlandet eftersom medlen sedan slås ihop med mottagarlandets budgetmedel. Eventuella brister i mottagarlandets ekonomiska förvaltning som leder till felaktig användning på nationell nivå leder inte till fel i vår granskning av korrekthet (22).

| 25. | När kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares bidrag och inte öronmärks för specifika identifierbara kostnadsposter, förutsätter kommissionen att EU:s stödregler följs så länge det sammanslagna beloppet innefattar tillräckligt med stödberättigande kostnader för att täcka EU-bidraget. Detta tillvägagångssätt, såsom det tillämpas av kommissionen, har vi även tagit hänsyn till i våra substansgranskningar (23). |
| --- | --- |

25.

När kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares bidrag och inte öronmärks för specifika identifierbara kostnadsposter, förutsätter kommissionen att EU:s stödregler följs så länge det sammanslagna beloppet innefattar tillräckligt med stödberättigande kostnader för att täcka EU-bidraget. Detta tillvägagångssätt, såsom det tillämpas av kommissionen, har vi även tagit hänsyn till i våra substansgranskningar (23).

| 26. | När de 13 budgetstödtransaktioner och 6 transaktioner som gjorts enligt den hypotetiska strategin som anges i punkterna 22–25 inte tas med i det granskade urvalet är den uppskattade felnivån 4,4  % (24). |
| --- | --- |

26.

När de 13 budgetstödtransaktioner och 6 transaktioner som gjorts enligt den hypotetiska strategin som anges i punkterna 22–25 inte tas med i det granskade urvalet är den uppskattade felnivån 4,4  % (24).

Den årliga verksamhetsrapporten och andra förvaltningsverktyg

| 27. | I alla årliga verksamhetsrapporter sedan 2012 har GD Internationellt samarbete och utveckling gjort ett uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas korrekthet. En handlingsplan har sedan antagits för att avhjälpa bristerna i genomförandet av generaldirektoratets kontrollsystem.
  Ruta 6
  visar vilka åtgärder som har vidtagits de fyra senaste åren. |
| --- | --- |

27.

I alla årliga verksamhetsrapporter sedan 2012 har GD Internationellt samarbete och utveckling gjort ett uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas korrekthet. En handlingsplan har sedan antagits för att avhjälpa bristerna i genomförandet av generaldirektoratets kontrollsystem.
  Ruta 6
  visar vilka åtgärder som har vidtagits de fyra senaste åren.

Ruta 6 – Åtgärder som GD Internationellt samarbete och utveckling har vidtagit för att avhjälpa bristerna i genomförandet av sitt kontrollsystem

Förra året rapporterade vi om de stora framstegen med handlingsplanerna för 2013 och 2014. 19 åtgärder hade genomförts helt och hållet medan de resterande 4 överfördes till handlingsplanen för 2015.

Utformningen av handlingsplanen för 2015 förbättrades ytterligare genom att man lade till åtgärder som är inriktade på högriskområden: medel som förvaltas indirekt via internationella organisationer och bidrag med direkt förvaltning. Samtliga åtgärder skulle enligt planeringen ursprungligen avslutas senast i juni 2016. Vid utgången av 2016 hade tio åtgärder genomförts fullt ut medan fem hade genomförts delvis och en ännu pågick.

Fyra nya åtgärder lades till i handlingsplanen för 2016, och framstegen med dem kommer vi att bedöma i nästa årsrapport.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 28. | GD Internationellt samarbete och utvecklings kontrollsystem är uppbyggt kring förhandskontroller som utförs innan de kostnader som redovisas av stödmottagare har godkänts. Även i år visar den felfrekvens som vi konstaterade – bland annat några fel i de slutgiltiga kostnadsredovisningar som hade granskats vid externa revisioner och utgiftskontroller i förväg – på brister i de kontrollerna. |
| --- | --- |

28.

GD Internationellt samarbete och utvecklings kontrollsystem är uppbyggt kring förhandskontroller som utförs innan de kostnader som redovisas av stödmottagare har godkänts. Även i år visar den felfrekvens som vi konstaterade – bland annat några fel i de slutgiltiga kostnadsredovisningar som hade granskats vid externa revisioner och utgiftskontroller i förväg – på brister i de kontrollerna.

| 29. | I årsrapporterna för 2014 och 2015 rapporterade vi om de åtgärder (25) som GD Internationellt samarbete och utveckling redan hade vidtagit för att förbättra kvaliteten på dessa revisioner och kontroller (26). GD Internationellt samarbete och utveckling reviderar för närvarande kravspecifikationen för revisioner och kontroller i syfte att få information som möjliggör en kvalitetsbedömning, i enlighet med vad vi rekommenderade i förra årets rapport. Denna mycket viktiga revidering skulle vara klar senast i juni 2017 (27) men har ännu inte avslutats. |
| --- | --- |

29.

I årsrapporterna för 2014 och 2015 rapporterade vi om de åtgärder (25) som GD Internationellt samarbete och utveckling redan hade vidtagit för att förbättra kvaliteten på dessa revisioner och kontroller (26). GD Internationellt samarbete och utveckling reviderar för närvarande kravspecifikationen för revisioner och kontroller i syfte att få information som möjliggör en kvalitetsbedömning, i enlighet med vad vi rekommenderade i förra årets rapport. Denna mycket viktiga revidering skulle vara klar senast i juni 2017 (27) men har ännu inte avslutats.

| 29. | Arbetet med att se över kravspecifikationen för revisioner och kontroller pågår. Kommissionen räknar med att arbetet ska vara slutfört, även om det inte fungerar fullt ut, senast i slutet av 2017. |
| --- | --- |

29.

Undersökning av procentsatsen för kvarstående fel 2016

| 30. | År 2016 gjorde GD Internationellt samarbete och utveckling sin femte undersökning av den kvarstående felprocenten för att uppskatta omfattningen av de fel som undgått alla de förvaltningskontroller som ska förhindra eller upptäcka och korrigera fel inom hela dess ansvarsområde (28). Den årliga verksamhetsrapporten innehåller upplysningar om räckvidden av och begränsningarna i undersökningen av den kvarstående felprocenten till följd av en rekommendation som vi lämnade i vår årsrapport för 2013 (29). |
| --- | --- |

30.

År 2016 gjorde GD Internationellt samarbete och utveckling sin femte undersökning av den kvarstående felprocenten för att uppskatta omfattningen av de fel som undgått alla de förvaltningskontroller som ska förhindra eller upptäcka och korrigera fel inom hela dess ansvarsområde (28). Den årliga verksamhetsrapporten innehåller upplysningar om räckvidden av och begränsningarna i undersökningen av den kvarstående felprocenten till följd av en rekommendation som vi lämnade i vår årsrapport för 2013 (29).

| 31. | Vid undersökningen granskade man ett representativt urval av transaktioner som avsåg kontrakt som hade avslutats mellan september 2015 och augusti 2016. Vi gick igenom undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel 2016 och kom fram till att den hade genomförts i enlighet med metoden för denna undersökning. Alla brister som vi rapporterade i vår rapport för 2013 hade åtgärdats utom den specifika metod som används för att uppskatta den kvarstående felprocenten, vilken fortfarande lämnade alltför stort utrymme för bedömning vid uppskattningen av enskilda felprocentsatser. |
| --- | --- |

31.

Vid undersökningen granskade man ett representativt urval av transaktioner som avsåg kontrakt som hade avslutats mellan september 2015 och augusti 2016. Vi gick igenom undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel 2016 och kom fram till att den hade genomförts i enlighet med metoden för denna undersökning. Alla brister som vi rapporterade i vår rapport för 2013 hade åtgärdats utom den specifika metod som används för att uppskatta den kvarstående felprocenten, vilken fortfarande lämnade alltför stort utrymme för bedömning vid uppskattningen av enskilda felprocentsatser.

| 31. | Antalet prognoser har fallit genom åren från 43 år 2012 till 6 år 2016. Varje prognos granskas på direktörs- och partnernivå för att säkerställa enhetlighet. Detta förfarande begränsar bedömningsmarginalen vid uppskattningen av enskilda felprocentsatser. Prognoser görs när det finns juridiska eller logistiska skäl till att revisorn för den kvarstående felprocenten inte har tillgång till handlingarna före tidsfristen för slutförandet av arbetet i slutet av studien. De transaktioner, för vilka det inte finns några handlingar, är förknippade med en större risk för fel, och prognoser ökar därmed felnivån. |
| --- | --- |

31.

| 32. | För första gången uppskattades 2016 den övergripande kvarstående felprocenten till under den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt (30). Det är resultatet av kombinationen av följande huvudfaktorer: |
| --- | --- |

32.

För första gången uppskattades 2016 den övergripande kvarstående felprocenten till under den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt (30). Det är resultatet av kombinationen av följande huvudfaktorer:

| 32. | Kommissionen anser att den lägre felprocenten genom åren är kopplad till ett antal faktorer, varav den viktigaste är de åtgärder som vidtagits för att förstärka det interna kontrollsystemet vid GD Internationellt samarbete och utveckling. |
| --- | --- |

32.

| a) | De åtgärder som GD Internationellt samarbete och utveckling har vidtagit för att förbättra genomförandet av sitt kontrollsystem (se punkterna 27–29 och
  ruta 6
  ). |
| --- | --- |

a)

De åtgärder som GD Internationellt samarbete och utveckling har vidtagit för att förbättra genomförandet av sitt kontrollsystem (se punkterna 27–29 och
  ruta 6
  ).

| b) | GD Internationellt samarbete och utvecklings ansträngningar att skaffa styrkande handlingar vilket har resulterat i en minskning av antalet uppskattade belopp i urvalet för undersökningen av den kvarstående felprocenten, eftersom den kvarstående felprocenten är högre i dem än i övriga populationen på grund av deras högre inneboende risk (31). |
| --- | --- |

b)

GD Internationellt samarbete och utvecklings ansträngningar att skaffa styrkande handlingar vilket har resulterat i en minskning av antalet uppskattade belopp i urvalet för undersökningen av den kvarstående felprocenten, eftersom den kvarstående felprocenten är högre i dem än i övriga populationen på grund av deras högre inneboende risk (31).

| c) | En större andel budgetstödtransaktioner i urvalet för undersökningen av den kvarstående felprocenten (32), för vilka den kvarstående felprocenten uppskattas vara 0 % (se även punkterna 22–24). |
| --- | --- |

c)

En större andel budgetstödtransaktioner i urvalet för undersökningen av den kvarstående felprocenten (32), för vilka den kvarstående felprocenten uppskattas vara 0 % (se även punkterna 22–24).

| c) | Ur kommissionens synvinkel finns det inget direkt samband mellan andelen budgetstödtransaktioner i urvalet av kvarstående felprocent och felfrekvensen. Antalet budgetstödposter i urvalet är helt beroende av vilken MUS-metod som används. Det stämmer att kontrakt om budgetstöd knappt är behäftade med fel tack vare betydande ansträngningar från kommissionens sida att förbättra vägledningen och hantera riskerna i linje med era rekommendationer. Den nedåtgående trenden när det gäller felprocenten har dock inte åtföljts av en motsvarande stigande andel budgetstödtransaktioner i urvalet under årens lopp. Detta skulle kunna vara en av faktorerna bakom den nuvarande situationen med felprocenten. |
| --- | --- |

c)

Ur kommissionens synvinkel finns det inget direkt samband mellan andelen budgetstödtransaktioner i urvalet av kvarstående felprocent och felfrekvensen. Antalet budgetstödposter i urvalet är helt beroende av vilken MUS-metod som används. Det stämmer att kontrakt om budgetstöd knappt är behäftade med fel tack vare betydande ansträngningar från kommissionens sida att förbättra vägledningen och hantera riskerna i linje med era rekommendationer. Den nedåtgående trenden när det gäller felprocenten har dock inte åtföljts av en motsvarande stigande andel budgetstödtransaktioner i urvalet under årens lopp. Detta skulle kunna vara en av faktorerna bakom den nuvarande situationen med felprocenten.

Ruta 7 –   Utvecklingen av GD Internationellt samarbete och utvecklings kvarstående felprocent från 2012 till 2016

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på undersökningarna av den kvarstående felprocenten 2012–2016.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

Granskning av den årliga verksamhetsrapporten för 2016

| 33. | För åren 2012–2014 lämnade generaldirektören en allmän reservation om transaktionernas laglighet och korrekthet när det gällde alla GD Internationellt samarbete och utvecklings- insatser. Generaldirektören lämnade för första gången 2015 en riskdifferentierad revisionsförklaring och lämnade en reservation där två utgiftsområden identifierades som högriskområden. i) bidrag med direkt förvaltning och ii) indirekt förvaltning via internationella organisationer. |
| --- | --- |

33.

För åren 2012–2014 lämnade generaldirektören en allmän reservation om transaktionernas laglighet och korrekthet när det gällde alla GD Internationellt samarbete och utvecklings- insatser. Generaldirektören lämnade för första gången 2015 en riskdifferentierad revisionsförklaring och lämnade en reservation där två utgiftsområden identifierades som högriskområden. i) bidrag med direkt förvaltning och ii) indirekt förvaltning via internationella organisationer.

| 34. | För 2016 utvidgade GD Internationellt samarbete och utveckling reservationen till att gälla även bidrag och programkostnadsförslag som omfattas av indirekt förvaltning. Trots att den kvarstående felprocenten för 2016 låg under väsentlighetsgränsen på 2 % gjordes detta med beaktande av alla delar i GD Internationellt samarbete och utvecklings arbete för att uppnå säkerhet (33). Reservationen är i linje med våra rekommendationer och iakttagelser i både årets och tidigare års årsrapporter. |
| --- | --- |

34.

För 2016 utvidgade GD Internationellt samarbete och utveckling reservationen till att gälla även bidrag och programkostnadsförslag som omfattas av indirekt förvaltning. Trots att den kvarstående felprocenten för 2016 låg under väsentlighetsgränsen på 2 % gjordes detta med beaktande av alla delar i GD Internationellt samarbete och utvecklings arbete för att uppnå säkerhet (33). Reservationen är i linje med våra rekommendationer och iakttagelser i både årets och tidigare års årsrapporter.

Ruta 8 –   GD Internationellt samarbete och utvecklings framsteg mot en riskdifferentierad revisionsförklaring

Image

Källa: Europeiska revisionsrätten baserat på GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapporter.

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

| 35. | GD Internationellt samarbete och utveckling uppskattade det totala riskbeloppet vid betalningstillfället (34) för kostnader som hade godkänts 2016 (5 393  miljoner euro) till 105 miljoner euro (1,9  % av 2016 års kostnader). Av det beloppet uppskattade det att 25 miljoner euro (24 %) skulle komma att korrigeras genom dess kontroller under efterföljande år (35). |
| --- | --- |

35.

GD Internationellt samarbete och utveckling uppskattade det totala riskbeloppet vid betalningstillfället (34) för kostnader som hade godkänts 2016 (5 393  miljoner euro) till 105 miljoner euro (1,9  % av 2016 års kostnader). Av det beloppet uppskattade det att 25 miljoner euro (24 %) skulle komma att korrigeras genom dess kontroller under efterföljande år (35).

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

| 36. | Beloppet för 2106 (36) (25 miljoner euro) var hälften så stort som beloppet enligt uppskattningen 2015 på grund av GD Internationellt samarbete och utvecklings ansträngningar för att undanta återvinning av förfinansiering, annullerade betalningskrav och upplupna räntor från beräkningen, i enlighet med vad vi rekommenderade förra året. Tillförlitligheten i uppgiften för 2016 minskar dock på grund av i) att upptäckta fel inte extrapolerades fullt ut till den ogranskade populationen av betalningskrav 2016 och tidigare år (37) och ii) att beräkningen inte stämdes av mot EUF:s årsredovisning (38). Det är svårt att kvantifiera den totala omfattningen av dessa brister (39). |
| --- | --- |

36.

Beloppet för 2106 (36) (25 miljoner euro) var hälften så stort som beloppet enligt uppskattningen 2015 på grund av GD Internationellt samarbete och utvecklings ansträngningar för att undanta återvinning av förfinansiering, annullerade betalningskrav och upplupna räntor från beräkningen, i enlighet med vad vi rekommenderade förra året. Tillförlitligheten i uppgiften för 2016 minskar dock på grund av i) att upptäckta fel inte extrapolerades fullt ut till den ogranskade populationen av betalningskrav 2016 och tidigare år (37) och ii) att beräkningen inte stämdes av mot EUF:s årsredovisning (38). Det är svårt att kvantifiera den totala omfattningen av dessa brister (39).

| 36. | De åtgärder som GD Internationellt samarbete och utveckling har vidtagit för att förhindra och korrigera felaktig registrering av betalningskrav redovisas i punkt 14. Arbetet kommer att fortsätta under 2017. Dessutom kommer GD Internationellt samarbete och utveckling att se till att potentiella fel i framtiden extrapoleras fullt ut till den oprövade populationen av betalningskrav, som beaktas i beräkningen av den korrigerande kapaciteten.

  Det systemfel som orsakade att betalningskraven registrerades utan en beskrivning av sammanhanget för återkraven (ingen eller begränsad) kommer att åtgärdas under 2017 och var således en engångsföreteelse. Detta kommer att uppnås genom en korrekt användning av funktionen för beskrivning av sammanhanget för återkrav i enlighet med anvisningarna (t.ex. handboken för beskrivning av sammanhanget för återkrav, recovery context manual) och via genomförandet av nödvändiga affärsregler i kommissionens bokföringssystem. |
| --- | --- |

36.

Det systemfel som orsakade att betalningskraven registrerades utan en beskrivning av sammanhanget för återkraven (ingen eller begränsad) kommer att åtgärdas under 2017 och var således en engångsföreteelse. Detta kommer att uppnås genom en korrekt användning av funktionen för beskrivning av sammanhanget för återkrav i enlighet med anvisningarna (t.ex. handboken för beskrivning av sammanhanget för återkrav, recovery context manual) och via genomförandet av nödvändiga affärsregler i kommissionens bokföringssystem.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsats

| 37. | De samlade revisionsbevisen visar att räkenskaperna för EUF för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna för året i enlighet med bestämmelserna i EUF:s budgetförordning och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit. |
| --- | --- |

37.

De samlade revisionsbevisen visar att räkenskaperna för EUF för det budgetår som slutade den 31 december 2016 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna för året i enlighet med bestämmelserna i EUF:s budgetförordning och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit.

| 38. | De samlade revisionsbevisen visar följande för det budgetår som slutade den 31 december 2016:






  a) | EUF:s intäkter innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- | --- |

38.

De samlade revisionsbevisen visar följande för det budgetår som slutade den 31 december 2016:

a)

EUF:s intäkter innehöll inte några väsentliga fel.

| b) | EUF:s betalningstransaktioner innehöll väsentliga fel (se punkterna 16–26). Vår transaktionsgranskning resulterade i en uppskattad felnivå på 3,3  % (se
  bilaga 1
  ). |
| --- | --- |

b)

EUF:s betalningstransaktioner innehöll väsentliga fel (se punkterna 16–26). Vår transaktionsgranskning resulterade i en uppskattad felnivå på 3,3  % (se
  bilaga 1
  ).

Rekommendationer

| 39. | Bilaga 3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fem rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (40), vilka GD Internationellt samarbete och utveckling hade genomfört fullt ut (41). |
| --- | --- |

39.

Bilaga 3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fem rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2013 (40), vilka GD Internationellt samarbete och utveckling hade genomfört fullt ut (41).

| 40. | Baserat på denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

40.

Baserat på denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2016 rekommenderar vi följande:

| — | Rekommendation 1: GD Internationellt samarbete och utveckling bör förbättra sin övervakning av gamla oavslutade kontrakt som har löpt ut i syfte att minska deras antal. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 1: GD Internationellt samarbete och utveckling bör förbättra sin övervakning av gamla oavslutade kontrakt som har löpt ut i syfte att minska deras antal.

Kommissionen godtar denna rekommendation.

| — | Rekommendation 2: GD Internationellt samarbete och utveckling bör avsluta revideringen av kravspecifikationen för revisioner och kontroller senast vid utgången av 2017. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 2: GD Internationellt samarbete och utveckling bör avsluta revideringen av kravspecifikationen för revisioner och kontroller senast vid utgången av 2017.

Kommissionen godtar denna rekommendation. Arbetet pågår redan.

| — | Rekommendation 3: GD Internationellt samarbete och utveckling bör utvidga sina åtgärder i handlingsplanen för 2017 till att täcka även de bidrag och programkostnadsförslag med indirekt förvaltning som omfattas av reservationen i den årliga verksamhetsrapporten. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 3: GD Internationellt samarbete och utveckling bör utvidga sina åtgärder i handlingsplanen för 2017 till att täcka även de bidrag och programkostnadsförslag med indirekt förvaltning som omfattas av reservationen i den årliga verksamhetsrapporten.

Kommissionen godtar denna rekommendation. En reservation avseende dessa två områden innebär redan att det fastställs särskilda åtgärder för dem.

| — | Rekommendation 4: GD Internationellt samarbete och utveckling bör när det gäller den kvarstående felprocenten överväga att minska omfattningen av substansgranskningen av enskilda lågrisktransaktioner avseende budgetstöd och omfördela de insparade resurserna till en ökad substansgranskning av projektrelaterade transaktioner. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 4: GD Internationellt samarbete och utveckling bör när det gäller den kvarstående felprocenten överväga att minska omfattningen av substansgranskningen av enskilda lågrisktransaktioner avseende budgetstöd och omfördela de insparade resurserna till en ökad substansgranskning av projektrelaterade transaktioner.

Rekommendationen godtas. Kommissionen kommer att överväga det tillvägagångssätt som föreslås av revisionsrätten och, i tillämpliga fall, införa den i metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten.

| — | Rekommendation 5: GD Internationellt samarbete och utveckling bör ytterligare förbättra beräkningen av den korrigerande kapaciteten 2017 genom att åtgärda de brister som konstaterats i denna årsrapport. |
| --- | --- |

—

Rekommendation 5: GD Internationellt samarbete och utveckling bör ytterligare förbättra beräkningen av den korrigerande kapaciteten 2017 genom att åtgärda de brister som konstaterats i denna årsrapport.

Rekommendationen godtas.

---

(1)  Se artiklarna 43, 48–50 och 58 i rådets förordning (EU) 2015/323 av den 2 mars 2015 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 58, 3.3.2015, s. 17).

(2)  Ett trepartsavtal från 2012 mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 134 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 (EUT L 78, 19.3.2008, s. 1)) reglerar revisionsrättens revision av denna verksamhet. Investeringsanslaget omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring.

(3)  Med undantag av de 3 % av EUF:s kostnader 2016 som förvaltades av generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo).

(4)  EUT L 210, 6.8.2013, s. 1.

(5)  Inbegripet 1 139 miljoner euro som förvaltas av EIB.

(6)  Minskning av gammal utestående förfinansiering för EUF: uppnått: 28 % (mål: 25 %). Minskning av gamla utestående åtaganden för EUF: uppnått: 36 % (mål: 25 %).

(7)  Ett kontrakt anses ha löpt ut om det inte har avslutats 18 månader efter löptidens slut. Förseningar i kontraktsavslutandet ökar risken för fel avseende korrekthet eftersom det kan vara svårt att få fram verifierande underlag om det inte har arkiverats korrekt och nyckelpersoner i projektet har slutat. En sen kontraktsavslutning kan också försena återvinningen av outnyttjad förfinansiering och icke stödberättigande kostnader.

(8)  De utgångna kontraktens andel av GD Internationellt samarbete och utvecklings portfölj minskade från 18,62 % i slutet av 2013 till 15,15 % i slutet av 2016 (målet var 15 %).

(9)  Av 1 896 kontrakt som hade löpt ut gällde 1 058 (56 %) EUF. De utgångna kontraktens andel av samtliga oavslutade EUF-kontrakt var 19 %, jämfört med 12 % för GD Internationellt samarbete och utvecklings hela portfölj. Löptiden för 156 (323 miljoner euro) av de 1 058 EUF-kontrakt som löpt ut (14,7 % av antalet och 11,4 % av värdet) hade löpt ut för mer än fem år sedan.

(10)  I enlighet med artiklarna 43, 48–50 och 58 i budgetförordningen för elfte EUF innebär detta att revisionsförklaringen inte omfattar de EUF-medel som förvaltas av EIB.

(11)  Se artikel 44 i förordning (EU) 2015/323.

(12)  Se artikel 43 i förordning (EU) 2015/323.

(13)  Barbados, Benin, Burkina Faso, Kap Verde, Demokratiska republiken Kongo, Fiji, Gambia, Ghana, Elfenbenskusten, Niger, Nigeria, Madagaskar, Rwanda, Senegal, Tanzania och Zambia.

(14)  GD Internationellt samarbete och utveckling: 31 betalningar. Echo: 4 betalningar för humanitärt bistånd.

(15)  Vi granskade 15 betalningskrav (totalt värde 7,6 miljoner euro) och konstaterade att 3 betalningskrav (0,5 miljoner euro) hade bokförts felaktigt som intäkter i stället för som återvinning av outnyttjad förfinansiering.

(16)  2,7 miljoner euro i korrigeringar som GD Internationellt samarbete och utveckling identifierade och 0,5 miljoner euro som sedan revisionsrättens revisorer identifierade.

(17)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att den uppskattade felnivån i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,0 och 5,6 % (den undre respektive övre felgränsen).

(18)  När det gäller 0,7 procentenheter (ett fall) var det kommissionen själv som begick felet och när det gäller 0,2 procentenheter (sex fall) var det stödmottagarna.

(19)  De bidrog med 1,4 procentenheter till den uppskattade felnivån.

(20)  De budgetstödbetalningar som finansierades genom EUF under 2016 uppgick till 644 miljoner euro.

(21)  De EUF-betalningar under 2016 till projekt med flera givare som genomfördes av internationella organisationer uppgick till 914 miljoner euro. Vi kan inte ange på hur stor del av det beloppet som den hypotetiska strategin tillämpades eftersom kommissionen inte övervakar det separat.

(22)  Effektiviteten och ändamålsenligheten i budgetstöd behandlas i revisionsrättens särskilda rapporter, varav de senaste är särskild rapport nr 32/2016 EU:s stöd till Ukraina, särskild rapport nr 30/2016 Ändamålsenligheten i EU:s bistånd till prioriterade sektorer i Honduras och särskild rapport nr 13/2016 EU-stöd för att stärka den offentliga förvaltningen i Moldavien.

(23)  Vi kontrollerade inte underliggande kostnadsposter om kommissionens bidrag var lägre än 75 % av åtgärdens budget. Om bidraget låg mellan 75 och 90 % bedömde vi behovet av att kontrollera underliggande kostnadsposter från fall till fall.

(24)  Den angivna siffran är den bästa uppskattningen utifrån ett representativt urval på 124 transaktioner. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,8 och 7,1 % (den undre respektive övre felgränsen).

(25)  a) Riskanalyser har gjorts obligatoriska för EU-delegationerna och GD Internationellt samarbete och utvecklings avdelningar när de upprättar årliga granskningsplaner. b) Mallar för bidragsavtal har reviderats så att GD Internationellt samarbete och utveckling kan välja ut eller kontraktera revisorer direkt. c) Insatser har gjorts för ökad medvetenhet om de vanligaste feltyperna och för utbildning och förstärkning av den finansiella kompetensen och kontrollkompetensen hos GD Internationellt samarbete och utvecklings personal och stödmottagarna. d) En kvalitetsmatris ska användas för att bedöma kvaliteten på en revision eller utgiftskontroll.

(26)  I punkt 41 i årsrapporten för 2015 rapporterade vi också om åtgärder som är avsedda att förbättra dokumenthanteringen och upphandlingen hos både kommissionen och stödmottagarna.

(27)  I december 2016 för indirekt förvaltning via internationella organisationer och juni 2017 för bidrag med direkt förvaltning enligt handlingsplanen för 2016.

(28)  EUF och EU:s allmänna budget.

(29)  Fotnot 24 i den årliga verksamhetsrapporten för 2016.

(30)  2014: 2,8 %; 2015: 2,2 %; 2016: 1,7 %.

(31)  2014: 14 uppskattningar; 2015: 10; 2016: 6. Enligt metoden för undersökningen av den kvarstående felprocenten ska uppskattningar endast användas om det finns ett giltigt rättsligt eller logistiskt skäl till att dokumentationen inte finns tillgänglig innan tidsfristen för att avsluta arbetet med undersökningen löper ut. De transaktioner för vilka ingen dokumentation har tillhandahållits medför en inneboende större risk för fel, och det måste beaktas när man gör uppskattningen.

(32)  2014: 35 budgetstödtransaktioner; 2015: 50; 2016: 73, som valts ut utifrån deras respektive vikt i population.

(33)  Här ingår en riskanalys av tidigare kvarstående felprocent och felprocent enligt revisionsrättens bedömning.

(34)  Den bästa försiktiga beräkningen av beloppet för de kostnader som godkänts under året men som inte uppfyllde de bestämmelser i kontraktet och lagstiftningen som gällde vid tidpunkten för betalningen.

(35)  Se GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2016, s. 50.

(36)  Den korrigerande kapaciteten för 2016 räknades fram som det genomsnittliga beloppet för de betalningskrav som utfärdades för fel och oriktigheter mellan 2010 och 2016.

(37)  GD Internationellt samarbete och utveckling granskade ett omfattande urval betalningskrav 2016 och kom fram till att ungefär 50 % av alla betalningskrav som påverkade den korrigerande kapaciteten hade bokförts felaktigt. De betalningskrav från 2010–2015 som användes i beräkningen justerades därför med samma procentsats. Under vår granskning fann vi andra fel som inte hade tagits med i beräkningen och som skulle öka procentandelen felaktigt bokförda återvinningar till minst 62 %.

(38)  På grund av ett tekniskt problem i kommissionens bokföringssystem innehöll populationen av betalningskrav från 2016 inga betalningskrav som saknade beskrivning av sammanhanget för återkraven.

(39)  Den största potentiella inverkan av dessa brister påverkar inte vårt uttalande om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper.

(40)  Vi valde 2013 års rapport för årets uppföljning eftersom det sedan den gjordes bör ha gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer i den.

(41)  Syftet med uppföljningen var att kontrollera att korrigerande åtgärder har införts och genomförts som svar på våra rekommendationer och inte att bedöma om genomförandet var ändmålsenligt.

(42)  Bidrag från EUF för att täcka kostnader som både kommissionen och EU-delegationerna haft för det administrativa stöd som behövts för att förvalta åtgärder som finansierats inom EUF.

(43)  Övergripande åtaganden avser finansieringsbeslut. Enskilda åtaganden avser enskilda kontrakt.

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2016.

(44)  Innefattar de ursprungliga anslagen till åttonde, nionde, tionde och elfte EUF, medfinansiering, räntor, övriga medel och medel som förts över från tidigare EUF.

(45)  I procent av medlen.

(46)  Negativa belopp motsvarar anslag som dragits tillbaka.

(47)  Övergripande åtaganden avser finansieringsbeslut.

(48)  Enskilda åtaganden avser enskilda kontrakt.

(49)  Nettoåtaganden efter tillbakadraganden. Nettobetalningar efter återvinningar.

Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2016. De siffror som presenteras omfattar inte den del av EUF:s medel som förvaltas av EIB.

---

BILAGA 1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

| | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- |
| |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| |
| Totalt antal transaktioner | 143 | 140 |
| |
| BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| | | |
| Uppskattad felnivå | 3,3  % | 3,8  % |
| | | |
| | Övre felgräns | 5,6  % | |
| | Undre felgräns | 1 % | |

2016

2015

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

143

140

BERÄKNAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

3,3  %

3,8  %

Övre felgräns

5,6  %

Undre felgräns

1 %

---

BILAGA 2

ÖVERSIKT ÖVER FEL MED EN INVERKAN PÅ MINST 20 %

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Inledning |
| Med tillämpning av de allmänna revisionsmetoder som beskrivs i bilaga 1.1 till kapitel 1 i revisionsrättens årsrapport för 2016 om genomförandet av budgeten granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna omfattningen av oriktigheter inom populationen för EUF. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel (1). Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 128 000  euro och 11,8  miljoner euro med ett medianvärde (2) på över 4,8  miljoner euro. | |
| Exempel på fel
   (3) |
| Bristande efterlevnad av upphandlingsregler |
| Exempel 1 – Felaktig utvärdering av anbud för byggarbeten |
| Vi granskade kommissionens reglering av kostnader för arbetet med att bygga en sjukvårdsmottagning i Västindien. Upphandlingen för projektet följde inte principerna om öppenhet och likabehandling och inte heller kommissionens egna upphandlingsregler. Trots att det lägsta anbudet enligt vår uppfattning uppfyllde alla urvalskriterier förkastades det på grund av att man tvivlade på anbudsgivarens tekniska kapacitet att utföra arbetet. Vi kunde inte se någon riktig motivering till beslutet. Fel skäl till avslag lämnades i brevet till anbudsgivaren. När vi gjorde vår granskning förklarade kommissionen att den som lämnade det lägsta anbudet inte hade lämnat tillräckliga bevis för att den hade tillräcklig finansiering för att kunna utföra arbetet. Men också den som lämnade det näst lägsta anbudet, och som tilldelades kontraktet, låg 10 % under minimikreditkravet. Utvärderingskommittén gav den som lämnade det näst lägsta anbudet möjlighet att lämna mer information om detta urvalskriterium. Den möjligheten gavs inte till anbudsgivaren med det lägsta anbudet. Sammantaget utgör alla dessa brister ett allvarligt fel avseende offentlig upphandling (kvantifiering 100 %). | Enligt slutsatserna i utvärderingsrapporten fann utvärderingskommittén att det lägsta anbudet inte uppfyllde kraven, eftersom det inte fanns tillräcklig teknisk kapacitet att fullgöra kontraktet tillsammans med de två andra kontrakt som redan hade tilldelats av den upphandlande myndigheten. Det lägsta anbudet uppfyllde inte heller minimikreditkravet. |
| Exempel 2 – Avsaknad av dokumentation om förfarande för offentlig upphandling |
| Vi granskade kommissionens slutliga reglering av kostnaderna för ett projekt som tillhandahöll tekniskt stöd för att förbättra förvaltningen av EU-finansierade projekt i Grenada. Ersättningsanspråket innehöll flera poster som gällde ett kontrakt om konsulttjänster. Vi fick inte de fullständiga upphandlingshandlingarna för kontraktet och kunde därför inte kontrollera att upphandlingsreglerna hade följts i enlighet med projektets allmänna villkor. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 30 % av de totala granskade kostnaderna. | Kommissionen följer upp revisionsrättens iakttagelse. |
| Kostnader som inte hade uppkommit |
| Exempel 3 – Kostnader som stödmottagaren inte hade haft |
| Vi granskade kommissionens reglering av kostnaderna för ett projekt som genomfördes av en internationell organisation till stöd för utveckling i den privata sektorn i AVS-länderna. När vi kontrollerade det totala beloppet för de godkända kostnaderna såg vi att det bestod av garantibrev från den internationella organisationen och förvaltningsavgifter för bidragsöverenskommelsens hela varaktighetsperiod. Investerarna hade inte begärt att bankgarantierna skulle tas i anspråk, varför stödmottagaren inte hade några faktiska kostnader. Dessutom är kontraktets verkställandeperiod 20 år, och framtida förvaltningsavgifter kan inte tas ut i förväg. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 98 % av de totala granskade kostnaderna. | Kommissionen har vidtagit relevanta korrigerande åtgärder: det ifrågasatta avslutandet har annullerats. |
| Viktiga styrkande underlag tillhandahölls inte |
| Exempel 4 – Otillräckliga styrkande handlingar |
| Vi granskade kommissionens reglering av mellanliggande betalningar för ett projekt till stöd för handel och jordbruk i Tanzania. För merparten av de granskade kostnadsposterna kunde vi antingen inte få några styrkande handlingar eller också var de handlingar vi fick otillräckliga, till exempel för att de inte täckte hela beloppet i posten. Vi kunde därför inte kontrollera dessa posters stödberättigande. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 45 % av de totala granskade kostnaderna. | Efter revisionsrättens besök är kommissionen fortfarande i färd med att få fram ytterligare handlingar innan det slutliga beloppet fastställs. |
| Exempel 5 – Otillräckliga styrkande handlingar – icke stödberättigande kostnader |
| Vi granskade kommissionens slutliga reglering av kostnader inom en bidragsöverenskommelse om finansiella tjänster till landsbygdsområden som genomfördes av en icke-vinstdrivande organisation i Malawi. Vi fann flera problem i ersättningsanspråket. Alla styrkande handlingar tillhandahölls inte för revisionen av löneutbetalningar (t.ex. lönespecifikationer och betalningsbevis), och icke stödberättigande kostnader, såsom importavgifter, hade tagits med i ersättningsanspråket. Dessutom följde upphandlingsförfarandet i vissa fall inte principerna om öppenhet och icke-diskriminering. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 44 % av de totala granskade kostnaderna. | Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att återkräva dessa belopp som inte är stödberättigande. |
| Felaktigt beräknade kostnader i ersättningsanspråket |
| Exempel 6 – Fel i beräkningen av arvoden |
| Vi granskade kommissionens kostnader för en förvaltningsfond som förvaltades av ett internationellt organ. Ersättningsanspråket innehöll arvoden för teknisk rådgivning. Enligt kontraktet för dessa tjänster skulle konsultfirman räkna om arbetade timmar till månader baserat på en månad med 30 arbetsdagar. I stället använde företaget en månad med 21 arbetsdagar, vilket resulterade i att de fakturerade högre arvoden. Dessutom begärde de ersättning för restid och övertid, i strid med kontraktsbestämmelserna. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 25 % av de totala granskade kostnaderna. | Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att återkräva dessa belopp som inte är stödberättigande. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

Inledning

Med tillämpning av de allmänna revisionsmetoder som beskrivs i bilaga 1.1 till kapitel 1 i revisionsrättens årsrapport för 2016 om genomförandet av budgeten granskade vi ett representativt urval av transaktioner för att beräkna omfattningen av oriktigheter inom populationen för EUF. De fel som vi upptäckte vid granskningen utgör inte en uttömmande uppräkning av vare sig enskilda fel eller möjliga feltyper. De granskningsresultat som beskrivs nedan och som rör fel med en inverkan på minst 20 % av det granskade transaktionsvärdet presenteras som exempel (1). Dessa fel konstaterades i transaktioner värda mellan 128 000  euro och 11,8  miljoner euro med ett medianvärde (2) på över 4,8  miljoner euro.

Exempel på fel
   (3)

Bristande efterlevnad av upphandlingsregler

Exempel 1 – Felaktig utvärdering av anbud för byggarbeten

Vi granskade kommissionens reglering av kostnader för arbetet med att bygga en sjukvårdsmottagning i Västindien. Upphandlingen för projektet följde inte principerna om öppenhet och likabehandling och inte heller kommissionens egna upphandlingsregler. Trots att det lägsta anbudet enligt vår uppfattning uppfyllde alla urvalskriterier förkastades det på grund av att man tvivlade på anbudsgivarens tekniska kapacitet att utföra arbetet. Vi kunde inte se någon riktig motivering till beslutet. Fel skäl till avslag lämnades i brevet till anbudsgivaren. När vi gjorde vår granskning förklarade kommissionen att den som lämnade det lägsta anbudet inte hade lämnat tillräckliga bevis för att den hade tillräcklig finansiering för att kunna utföra arbetet. Men också den som lämnade det näst lägsta anbudet, och som tilldelades kontraktet, låg 10 % under minimikreditkravet. Utvärderingskommittén gav den som lämnade det näst lägsta anbudet möjlighet att lämna mer information om detta urvalskriterium. Den möjligheten gavs inte till anbudsgivaren med det lägsta anbudet. Sammantaget utgör alla dessa brister ett allvarligt fel avseende offentlig upphandling (kvantifiering 100 %).

Enligt slutsatserna i utvärderingsrapporten fann utvärderingskommittén att det lägsta anbudet inte uppfyllde kraven, eftersom det inte fanns tillräcklig teknisk kapacitet att fullgöra kontraktet tillsammans med de två andra kontrakt som redan hade tilldelats av den upphandlande myndigheten. Det lägsta anbudet uppfyllde inte heller minimikreditkravet.

Exempel 2 – Avsaknad av dokumentation om förfarande för offentlig upphandling

Vi granskade kommissionens slutliga reglering av kostnaderna för ett projekt som tillhandahöll tekniskt stöd för att förbättra förvaltningen av EU-finansierade projekt i Grenada. Ersättningsanspråket innehöll flera poster som gällde ett kontrakt om konsulttjänster. Vi fick inte de fullständiga upphandlingshandlingarna för kontraktet och kunde därför inte kontrollera att upphandlingsreglerna hade följts i enlighet med projektets allmänna villkor. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 30 % av de totala granskade kostnaderna.

Kommissionen följer upp revisionsrättens iakttagelse.

Kostnader som inte hade uppkommit

Exempel 3 – Kostnader som stödmottagaren inte hade haft

Vi granskade kommissionens reglering av kostnaderna för ett projekt som genomfördes av en internationell organisation till stöd för utveckling i den privata sektorn i AVS-länderna. När vi kontrollerade det totala beloppet för de godkända kostnaderna såg vi att det bestod av garantibrev från den internationella organisationen och förvaltningsavgifter för bidragsöverenskommelsens hela varaktighetsperiod. Investerarna hade inte begärt att bankgarantierna skulle tas i anspråk, varför stödmottagaren inte hade några faktiska kostnader. Dessutom är kontraktets verkställandeperiod 20 år, och framtida förvaltningsavgifter kan inte tas ut i förväg. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 98 % av de totala granskade kostnaderna.

Kommissionen har vidtagit relevanta korrigerande åtgärder: det ifrågasatta avslutandet har annullerats.

Viktiga styrkande underlag tillhandahölls inte

Exempel 4 – Otillräckliga styrkande handlingar

Vi granskade kommissionens reglering av mellanliggande betalningar för ett projekt till stöd för handel och jordbruk i Tanzania. För merparten av de granskade kostnadsposterna kunde vi antingen inte få några styrkande handlingar eller också var de handlingar vi fick otillräckliga, till exempel för att de inte täckte hela beloppet i posten. Vi kunde därför inte kontrollera dessa posters stödberättigande. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 45 % av de totala granskade kostnaderna.

Efter revisionsrättens besök är kommissionen fortfarande i färd med att få fram ytterligare handlingar innan det slutliga beloppet fastställs.

Exempel 5 – Otillräckliga styrkande handlingar – icke stödberättigande kostnader

Vi granskade kommissionens slutliga reglering av kostnader inom en bidragsöverenskommelse om finansiella tjänster till landsbygdsområden som genomfördes av en icke-vinstdrivande organisation i Malawi. Vi fann flera problem i ersättningsanspråket. Alla styrkande handlingar tillhandahölls inte för revisionen av löneutbetalningar (t.ex. lönespecifikationer och betalningsbevis), och icke stödberättigande kostnader, såsom importavgifter, hade tagits med i ersättningsanspråket. Dessutom följde upphandlingsförfarandet i vissa fall inte principerna om öppenhet och icke-diskriminering. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 44 % av de totala granskade kostnaderna.

Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att återkräva dessa belopp som inte är stödberättigande.

Felaktigt beräknade kostnader i ersättningsanspråket

Exempel 6 – Fel i beräkningen av arvoden

Vi granskade kommissionens kostnader för en förvaltningsfond som förvaltades av ett internationellt organ. Ersättningsanspråket innehöll arvoden för teknisk rådgivning. Enligt kontraktet för dessa tjänster skulle konsultfirman räkna om arbetade timmar till månader baserat på en månad med 30 arbetsdagar. I stället använde företaget en månad med 21 arbetsdagar, vilket resulterade i att de fakturerade högre arvoden. Dessutom begärde de ersättning för restid och övertid, i strid med kontraktsbestämmelserna. De icke stödberättigande kostnaderna resulterade i en felprocent på 25 % av de totala granskade kostnaderna.

Kommissionen kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att återkräva dessa belopp som inte är stödberättigande.

---

(1)  Sådana fel står för över hälften av den uppskattade övergripande felnivån.

(2)  Det betyder att hälften av alla fel med en inverkan på minst 20 % konstaterades i transaktioner värda mindre än 4,8 miljoner euro, medan resten av felen konstaterades i transaktioner över detta belopp.

(3)  Ytterligare två exempel på fel presenteras i
  ruta 5
  i huvudtexten.

---

BILAGA 3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2013 | Rekommendation 1: EuropeAid bör se till att alla vidaredelegerade utanordnare årligen inkasserar intäktsräntor som genereras av förfinansiering på mer än 750 000  euro (se rekommendation 1 i punkt 51 i årsrapporten för 2013). | x | | | | | | |
| Rekommendation 2: EuropeAid bör till slutet av 2014 slutföra utvecklingen av Crissystemet så att den intäktsränta som avser förfinansiering på mellan 250 000 och 750 000  euro kan redovisas som intäkt i årsredovisningen (se rekommendation 2 i punkt 51 i årsrapporten för 2013). | x | | | | | | |
| Rekommendation 3: EuropeAid bör se över kvantifieringen av fördelarna med de kontroller som görs (se rekommendation 3 i punkt 51 i årsrapporten för 2013). | x | | | | | | |
| Rekommendation 4: EuropeAid bör rapportera i den årliga verksamhetsrapporten om framstegen med genomförandet av handlingsplanen för att avhjälpa bristerna i kontrollsystemet (se rekommendation 4 i punkt 51 i årsrapporten för 2013). | x | | | | | | |
| Rekommendation 5: EuropeAid bör lämna upplysningar i den årliga verksamhetsrapporten om räckvidden av undersökningen av den kvarstående felprocenten samt den lägsta och högsta uppskattade sannolika felprocenten (se rekommendation 5 i punkt 51 i årsrapporten för 2013). | x | | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Kommissionens svar

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2013

Rekommendation 1: EuropeAid bör se till att alla vidaredelegerade utanordnare årligen inkasserar intäktsräntor som genereras av förfinansiering på mer än 750 000  euro (se rekommendation 1 i punkt 51 i årsrapporten för 2013).

x

Rekommendation 2: EuropeAid bör till slutet av 2014 slutföra utvecklingen av Crissystemet så att den intäktsränta som avser förfinansiering på mellan 250 000 och 750 000  euro kan redovisas som intäkt i årsredovisningen (se rekommendation 2 i punkt 51 i årsrapporten för 2013).

x

Rekommendation 3: EuropeAid bör se över kvantifieringen av fördelarna med de kontroller som görs (se rekommendation 3 i punkt 51 i årsrapporten för 2013).

x

Rekommendation 4: EuropeAid bör rapportera i den årliga verksamhetsrapporten om framstegen med genomförandet av handlingsplanen för att avhjälpa bristerna i kontrollsystemet (se rekommendation 4 i punkt 51 i årsrapporten för 2013).

x

Rekommendation 5: EuropeAid bör lämna upplysningar i den årliga verksamhetsrapporten om räckvidden av undersökningen av den kvarstående felprocenten samt den lägsta och högsta uppskattade sannolika felprocenten (se rekommendation 5 i punkt 51 i årsrapporten för 2013).

x

---