# Uradni list C 285/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 285 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6029. avgust 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 285

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6029. avgust 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 24.–27. februar 2014Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 61, 19.2.2015 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2013–2014Seje: 24.–27. februar 2014Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 61, 19.2.2015 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

UL C 61, 19.2.2015

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 25. februar 2014 |
| 2017/C 285/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (2013/2004(INL)) | 2 |
| 2017/C 285/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (2012/2323(INI)) | 11 |
| 2017/C 285/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2014 (2013/2157(INI)) | 18 |
| 2017/C 285/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2014 (2013/2158(INI)) | 24 |
| 2017/C 285/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2014 (2013/2194(INI)) | 40 |
| 2017/C 285/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o žlahtnjenju rastlin: možnosti za povečanje kakovosti in donosa (2013/2099(INI)) | 47 |
| | Sreda, 26. februar 2014 |
| 2017/C 285/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (2013/2008(INI)) | 52 |
| 2017/C 285/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi EU (2013/2178(INI)) | 58 |
| 2017/C 285/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate: novo orodje za boljši postopek razrešnice Evropski komisiji (2013/2172(INI)) | 68 |
| 2017/C 285/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva (2013/2175(INI)) | 71 |
| 2017/C 285/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (2013/2103(INI)) | 78 |
| 2017/C 285/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spodbujanju razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami, vključno z vlogo ekstraktivne industrije v državah v razvoju (2013/2126(INI)) | 87 |
| | Četrtek, 27. februar 2014 |
| 2017/C 285/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o mreži SOLVIT (2013/2154(INI)) | 96 |
| 2017/C 285/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (2014/2595(RSP)) | 102 |
| 2017/C 285/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Iraku (2014/2565(RSP)) | 106 |
| 2017/C 285/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (2014/2567(RSP)) | 110 |
| 2017/C 285/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (2013/2078(INI)) | 112 |
| 2017/C 285/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 s priporočili Komisiji o reviziji evropskega naloga za prijetje (2013/2109(INL)) | 135 |
| 2017/C 285/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (2013/2990(RSP)) | 141 |
| 2017/C 285/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (2014/2600(RSP)) | 145 |
| 2017/C 285/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o prihodnosti vizumske politike Evropske unije (2014/2586(RSP)) | 147 |
| 2017/C 285/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o posebnih ukrepih v skupni ribiški politiki za razvoj vloge žensk (2013/2150(INI)) | 150 |
| 2017/C 285/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o dajatvah za zasebno kopiranje (2013/2114(INI)) | 156 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 25. februar 2014

2017/C 285/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (2013/2004(INL))

2

2017/C 285/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (2012/2323(INI))

11

2017/C 285/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2014 (2013/2157(INI))

18

2017/C 285/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2014 (2013/2158(INI))

24

2017/C 285/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2014 (2013/2194(INI))

40

2017/C 285/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o žlahtnjenju rastlin: možnosti za povečanje kakovosti in donosa (2013/2099(INI))

47

Sreda, 26. februar 2014

2017/C 285/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (2013/2008(INI))

52

2017/C 285/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi EU (2013/2178(INI))

58

2017/C 285/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate: novo orodje za boljši postopek razrešnice Evropski komisiji (2013/2172(INI))

68

2017/C 285/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva (2013/2175(INI))

71

2017/C 285/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (2013/2103(INI))

78

2017/C 285/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spodbujanju razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami, vključno z vlogo ekstraktivne industrije v državah v razvoju (2013/2126(INI))

87

Četrtek, 27. februar 2014

2017/C 285/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o mreži SOLVIT (2013/2154(INI))

96

2017/C 285/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (2014/2595(RSP))

102

2017/C 285/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Iraku (2014/2565(RSP))

106

2017/C 285/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (2014/2567(RSP))

110

2017/C 285/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (2013/2078(INI))

112

2017/C 285/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 s priporočili Komisiji o reviziji evropskega naloga za prijetje (2013/2109(INL))

135

2017/C 285/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (2013/2990(RSP))

141

2017/C 285/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (2014/2600(RSP))

145

2017/C 285/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o prihodnosti vizumske politike Evropske unije (2014/2586(RSP))

147

2017/C 285/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o posebnih ukrepih v skupni ribiški politiki za razvoj vloge žensk (2013/2150(INI))

150

2017/C 285/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o dajatvah za zasebno kopiranje (2013/2114(INI))

156

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 25. februar 2014 |
| 2017/C 285/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o zahtevi za odvzem imunitete Tadeuszu Cymańskemu (2013/2278(IMM)) | 161 |
| 2017/C 285/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o spremembi člena 136 Poslovnika Evropskega parlamenta o navzočnosti poslancev na sejah (2013/2033(REG)) | 163 |
| | Sreda, 26. februar 2014 |
| 2017/C 285/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o podaljšanju veljavnosti člena 147 Poslovnika Parlamenta do konca osmega parlamentarnega obdobja (2014/2585(RSO)) | 164 |
| 2017/C 285/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spremembi člena 166 Poslovnika Parlamenta o končnem glasovanju in členu 195(3) o glasovanju v odboru (2014/2001(REG)) | 166 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 25. februar 2014

2017/C 285/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o zahtevi za odvzem imunitete Tadeuszu Cymańskemu (2013/2278(IMM))

161

2017/C 285/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o spremembi člena 136 Poslovnika Evropskega parlamenta o navzočnosti poslancev na sejah (2013/2033(REG))

163

Sreda, 26. februar 2014

2017/C 285/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o podaljšanju veljavnosti člena 147 Poslovnika Parlamenta do konca osmega parlamentarnega obdobja (2014/2585(RSO))

164

2017/C 285/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spremembi člena 166 Poslovnika Parlamenta o končnem glasovanju in členu 195(3) o glasovanju v odboru (2014/2001(REG))

166

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 25. februar 2014 |
| 2017/C 285/28 | P7_TA(2014)0111Finančno upravljanje za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo, glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo | 167 |
| 2017/C 285/29 | P7_TA(2014)0112Prilagoditev zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člena 290 in 291 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije | 169 |
| 2017/C 285/30 | P7_TA(2014)0113Prilagoditev zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člen 290 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije | 190 |
| 2017/C 285/31 | P7_TA(2014)0114Prilagoditev zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člen 290 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije | 194 |
| 2017/C 285/32 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o imenovanju Oskarja Hericsa za člana Računskega sodišča (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE)) | 207 |
| 2017/C 285/33 | P7_TA(2014)0117Cilj za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov | 208 |
| 2017/C 285/34 | P7_TA(2014)0118Blagovna znamka Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti (
  1
  ) | 209 |
| 2017/C 285/35 | P7_TA(2014)0119Zakonodaja držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (Prenovitev) (
  1
  ) | 262 |
| 2017/C 285/36 | P7_TA(2014)0120Zamrznitev in zaplemba premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji | 287 |
| 2017/C 285/37 | P7_TA(2014)0121Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))P7_TC1-COD(2013)0091Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov
  Sklepa Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ[Sprememba 1] | 288 |
| 2017/C 285/38 | P7_TA(2014)0122Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev) | 348 |
| 2017/C 285/39 | P7_TA(2014)0123Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč – EU Aid Volunteers ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč EU Aid Volunteers (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda Prostovoljci EU za humanitarno pomoč) | 376 |
| 2017/C 285/40 | P7_TA(2014)0124Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim | 377 |
| 2017/C 285/41 | P7_TA(2014)0125Biocidni proizvodi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 528/2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov v zvezi z nekaterimi pogoji za dostop na trg (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 528/2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov v zvezi z določenimi pogoji za dostop na trg | 378 |
| | Sreda, 26. februar 2014 |
| 2017/C 285/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, z izjemo člena 49(3) Sporazuma (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE)) | 379 |
| 2017/C 285/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, kar zadeva člen 49(3) Sporazuma, v imenu Evropske unije (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE)) | 380 |
| 2017/C 285/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE)) | 381 |
| 2017/C 285/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede standardnega obračuna DDV (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS)) | 382 |
| 2017/C 285/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2009/831/ES glede njenega obdobja uporabe (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS)) | 385 |
| 2017/C 285/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2004/162/ES glede njene uporabe za Mayotte od 1. januarja 2014 (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS)) | 386 |
| 2017/C 285/48 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11250/2013– C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 387 |
| 2017/C 285/49 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE)) | 394 |
| 2017/C 285/50 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE)) | 395 |
| 2017/C 285/51 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE)) | 396 |
| 2017/C 285/52 | P7_TA(2014)0147Enotno evropsko železniško območje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta Sveta o spremembi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (
  1
  ) | 397 |
| 2017/C 285/53 | P7_TA(2014)0148Domače storitve železniškega potniškega prevoza ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza (
  1
  ) | 420 |
| 2017/C 285/54 | P7_TA(2014)0149Interoperabilnost železniškega sistema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) (
  1
  ) | 432 |
| 2017/C 285/55 | P7_TA(2014)0150Varnost na železnici ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (prenovitev) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (
  1
  ) | 485 |
| 2017/C 285/56 | P7_TA(2014)0151Agencija Evropske unije za železniški promet ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))P7_TC1-COD(2013)0014Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (
  1
  ) | 524 |
| 2017/C 285/57 | P7_TA(2014)0152Normalizacija kontov železniških podjetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1192/69 o skupnih pravilih za normalizacijo kontov železniških podjetij (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1192/69 o skupnih pravilih za normalizacijo kontov železniških podjetij (
  1
  ) | 565 |
| 2017/C 285/58 | P7_TA(2014)0153Poročanje o dogodkih v civilnem letalstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu ter spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 in razveljavitvi Direktive 2003/42/ES, Uredbe Komisije (ES) št. 1321/2007 in Uredbe Komisije (ES) št. 1330/2007 (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju, analizi in spremljanju dogodkov v civilnem letalstvu, spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 in razveljavitvi Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 1321/2007 in (ES) št. 1330/2007 | 567 |
| 2017/C 285/59 | P7_TA(2014)0154Uvedba avtomobilskega sistema eCall ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo avtomobilskega sistema eCall in spremembi Direktive 2007/46/ES (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo avtomobilskega sistema eCall na podlagi storitve številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES [Sprememba 1] (
  1
  ) | 568 |
| 2017/C 285/60 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. februarja 2014, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju (prenovitev) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) | 581 |
| 2017/C 285/61 | P7_TA(2014)0156Tretji program ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014-2020 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26 februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Zdravje za rast, tretjega večletnega programa ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES | 620 |
| 2017/C 285/62 | P7_TA(2014)0157Vseevropska telekomunikacijska omrežja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES | 622 |
| 2017/C 285/63 | P7_TA(2014)0158Dostopnost spletišč organov javnega sektorja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja in spletišč, s katerimi upravljajo subjekti, ki izvajajo javne naloge [Sprememba 1] (
  1
  ) | 623 |
| 2017/C 285/64 | P7_TA(2014)0159Skupno evropsko prodajno pravo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu | 638 |
| 2017/C 285/65 | P7_TA-PROV(2014)0160Proizvodnja, predstavitev in prodaja tobačnih in povezanih izdelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES | 725 |
| | Četrtek, 27. februar 2014 |
| 2017/C 285/66 | P7_TA(2014)0165Evropski preiskovalni nalog ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD(2010)0817Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah | 727 |
| 2017/C 285/67 | P7_TA(2014)0166Vizumske obveznosti za državljane tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve | 728 |
| 2017/C 285/68 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE)) | 729 |
| 2017/C 285/69 | P7_TA(2014)0168Kontrola oseb na zunanjih mejah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah, s katerim Hrvaška in Ciper enostransko priznata nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali načrtovano bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi Odločbe št. 895/2006/ES in Odločbe št. 582/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima nadzora oseb na zunanjih mejah, ki temelji na tem, da Bolgarija, Hrvaška, Ciper in Romunija enostransko priznajo nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali predvideno bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi odločb št. 895/2006/ES in št. 582/2008/ES | 730 |
| 2017/C 285/70 | P7_TA(2014)0169Seznam tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve | 731 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 25. februar 2014

2017/C 285/28

P7_TA(2014)0111Finančno upravljanje za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))P7_TC1-COD(2013)0200Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo, glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

167

2017/C 285/29

P7_TA(2014)0112Prilagoditev zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člena 290 in 291 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))P7_TC1-COD(2013)0365Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije

169

2017/C 285/30

P7_TA(2014)0113Prilagoditev zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člen 290 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))P7_TC1-COD(2013)0220Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

190

2017/C 285/31

P7_TA(2014)0114Prilagoditev zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člen 290 PDEU) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))P7_TC1-COD(2013)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

194

2017/C 285/32

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o imenovanju Oskarja Hericsa za člana Računskega sodišča (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

207

2017/C 285/33

P7_TA(2014)0117Cilj za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))P7_TC1-COD(2012)0190Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov

2

2

2

208

2017/C 285/34

P7_TA(2014)0118Blagovna znamka Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))P7_TC1-COD(2013)0088Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti (
  1
  )

1

209

2017/C 285/35

P7_TA(2014)0119Zakonodaja držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))P7_TC1-COD(2013)0089Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (Prenovitev) (
  1
  )

1

262

2017/C 285/36

P7_TA(2014)0120Zamrznitev in zaplemba premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))P7_TC1-COD(2012)0036Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji

287

2017/C 285/37

P7_TA(2014)0121Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))P7_TC1-COD(2013)0091Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov
  Sklepa Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ[Sprememba 1]

in usposabljanja

sklepov

Sklepa Sveta

in 2005/681/PNZ

288

2017/C 285/38

P7_TA(2014)0122Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))P7_TC1-COD(2013)0081Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev)

2013/.../EU

348

2017/C 285/39

P7_TA(2014)0123Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč – EU Aid Volunteers ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč EU Aid Volunteers (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))P7_TC1-COD(2012)0245Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda Prostovoljci EU za humanitarno pomoč)

376

2017/C 285/40

P7_TA(2014)0124Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))P7_TC1-COD(2012)0295Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim

377

2017/C 285/41

P7_TA(2014)0125Biocidni proizvodi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 528/2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov v zvezi z nekaterimi pogoji za dostop na trg (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))P7_TC1-COD(2013)0150Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 528/2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov v zvezi z določenimi pogoji za dostop na trg

378

Sreda, 26. februar 2014

2017/C 285/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, z izjemo člena 49(3) Sporazuma (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

379

2017/C 285/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, kar zadeva člen 49(3) Sporazuma, v imenu Evropske unije (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

380

2017/C 285/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

381

2017/C 285/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede standardnega obračuna DDV (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

382

2017/C 285/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2009/831/ES glede njenega obdobja uporabe (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

385

2017/C 285/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2004/162/ES glede njene uporabe za Mayotte od 1. januarja 2014 (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

386

2017/C 285/48

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11250/2013– C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

387

2017/C 285/49

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

394

2017/C 285/50

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

395

2017/C 285/51

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

396

2017/C 285/52

P7_TA(2014)0147Enotno evropsko železniško območje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))P7_TC1-COD(2013)0029Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta Sveta o spremembi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (
  1
  )

2014/.../EU

1

397

2017/C 285/53

P7_TA(2014)0148Domače storitve železniškega potniškega prevoza ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))P7_TC1-COD(2013)0028Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza (
  1
  )

1

420

2017/C 285/54

P7_TA(2014)0149Interoperabilnost železniškega sistema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))P7_TC1-COD(2013)0015Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) (
  1
  )

1

432

2017/C 285/55

P7_TA(2014)0150Varnost na železnici ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (prenovitev) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))P7_TC1-COD(2013)0016Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (
  1
  )

1

485

2017/C 285/56

P7_TA(2014)0151Agencija Evropske unije za železniški promet ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))P7_TC1-COD(2013)0014Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (
  1
  )

1

524

2017/C 285/57

P7_TA(2014)0152Normalizacija kontov železniških podjetij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1192/69 o skupnih pravilih za normalizacijo kontov železniških podjetij (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))P7_TC1-COD(2013)0013Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1192/69 o skupnih pravilih za normalizacijo kontov železniških podjetij (
  1
  )

1

565

2017/C 285/58

P7_TA(2014)0153Poročanje o dogodkih v civilnem letalstvu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu ter spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 in razveljavitvi Direktive 2003/42/ES, Uredbe Komisije (ES) št. 1321/2007 in Uredbe Komisije (ES) št. 1330/2007 (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))P7_TC1-COD(2012)0361Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju, analizi in spremljanju dogodkov v civilnem letalstvu, spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 in razveljavitvi Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 1321/2007 in (ES) št. 1330/2007

567

2017/C 285/59

P7_TA(2014)0154Uvedba avtomobilskega sistema eCall ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo avtomobilskega sistema eCall in spremembi Direktive 2007/46/ES (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))P7_TC1-COD(2013)0165Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo avtomobilskega sistema eCall na podlagi storitve številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES [Sprememba 1] (
  1
  )

na podlagi storitve številke 112

1

568

2017/C 285/60

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. februarja 2014, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju (prenovitev) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))

581

2017/C 285/61

P7_TA(2014)0156Tretji program ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014-2020 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26 februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Zdravje za rast, tretjega večletnega programa ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))P7_TC1-COD(2011)0339Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES

620

2017/C 285/62

P7_TA(2014)0157Vseevropska telekomunikacijska omrežja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))P7_TC1-COD(2011)0299Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES

622

2017/C 285/63

P7_TA(2014)0158Dostopnost spletišč organov javnega sektorja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))P7_TC1-COD(2012)0340Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja in spletišč, s katerimi upravljajo subjekti, ki izvajajo javne naloge [Sprememba 1] (
  1
  )

in spletišč, s katerimi upravljajo subjekti, ki izvajajo javne naloge

1

623

2017/C 285/64

P7_TA(2014)0159Skupno evropsko prodajno pravo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))P7_TC1-COD(2011)0284Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu

638

2017/C 285/65

P7_TA-PROV(2014)0160Proizvodnja, predstavitev in prodaja tobačnih in povezanih izdelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))P7_TC1-COD(2012)0366Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES

725

Četrtek, 27. februar 2014

2017/C 285/66

P7_TA(2014)0165Evropski preiskovalni nalog ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))P7_TC1-COD(2010)0817Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah

727

2017/C 285/67

P7_TA(2014)0166Vizumske obveznosti za državljane tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))P7_TC1-COD(2013)0415Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

728

2017/C 285/68

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

729

2017/C 285/69

P7_TA(2014)0168Kontrola oseb na zunanjih mejah ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah, s katerim Hrvaška in Ciper enostransko priznata nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali načrtovano bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi Odločbe št. 895/2006/ES in Odločbe št. 582/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))P7_TC1-COD(2013)0210Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima nadzora oseb na zunanjih mejah, ki temelji na tem, da Bolgarija, Hrvaška, Ciper in Romunija enostransko priznajo nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali predvideno bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi odločb št. 895/2006/ES in št. 582/2008/ES

730

2017/C 285/70

P7_TA(2014)0169Seznam tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))P7_TC1-COD(2012)0309Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

731

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

29.8.2017

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2013–2014

Seje: 24.–27. februar 2014

Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 61, 19.2.2015
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 25. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/2

---

P7_TA(2014)0126

Boj proti nasilju nad ženskami

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (2013/2004(INL))

(2017/C 285/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 23, 24 in 25 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 23, 24 in 25 Listine,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov (1) v EU in resolucije z dne 14. junija 2012 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov (1) v EU in resolucije z dne 14. junija 2012 o končanju pohabljanja ženskih spolnih organov (2),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 22. aprila 2009 o kampanji „Recimo NE nasilju nad ženskami“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 22. aprila 2009 o kampanji „Recimo NE nasilju nad ženskami“ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o umorih žensk v Mehiki in Srednji Ameriki ter vlogi Evropske unije v boju proti temu pojavu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o umorih žensk v Mehiki in Srednji Ameriki ter vlogi Evropske unije v boju proti temu pojavu (7),

| — | ob upoštevanju strategije za enakost žensk in moških za obdobje 2010–2015, ki jo je Komisija predstavila 21. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za enakost žensk in moških za obdobje 2010–2015, ki jo je Komisija predstavila 21. septembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa (COM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju programa za pravice, enakost in državljanstvo 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa za pravice, enakost in državljanstvo 2014–2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 8. marca 2010 o odpravi nasilja nad ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) z dne 8. marca 2010 o odpravi nasilja nad ženskami,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (8),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 o izkoreninjenju nasilja nad ženskami v družini (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2012 o izkoreninjenju nasilja nad ženskami v družini (9),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije glede nasilja nad ženskami in dekleti ter boja proti vsem vrstam diskriminacije proti njim, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije glede nasilja nad ženskami in dekleti ter boja proti vsem vrstam diskriminacije proti njim,

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z Resolucijo 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(1)(d) Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je z Resolucijo 34/180 z dne 18. decembra 1979 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju določb pravnih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti tistih, ki zadevajo pravice žensk, kot so ustanovna listina Organizacije združenih narodov, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, mednarodna pakta o državljanskih in političnih pravicah ter o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, Konvencija o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih ter Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njen izbirni protokol, Konvencija proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencija o statusu beguncev in načelu nevračanja iz leta 1951 ter Konvencija o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb pravnih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti tistih, ki zadevajo pravice žensk, kot so ustanovna listina Organizacije združenih narodov, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, mednarodna pakta o državljanskih in političnih pravicah ter o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, Konvencija o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih ter Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njen izbirni protokol, Konvencija proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Konvencija o statusu beguncev in načelu nevračanja iz leta 1951 ter Konvencija o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju drugih instrumentov OZN o nasilju nad ženskami, kot so Dunajska deklaracija in akcijski program z dne 25. junija 1993, sprejeta na svetovni konferenci o človekovih pravicah (A/CONF. 157/23), in Deklaracija o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (A/RES/48/104), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih instrumentov OZN o nasilju nad ženskami, kot so Dunajska deklaracija in akcijski program z dne 25. junija 1993, sprejeta na svetovni konferenci o človekovih pravicah (A/CONF. 157/23), in Deklaracija o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (A/RES/48/104),

| — | ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine OZN z dne 12. decembra 1997 o preprečevanju kaznivih dejanj in ukrepih kazenskega pravosodja za odpravo nasilja nad ženskami, (A/RES/52/86), z dne 18. decembra 2002 o prizadevanju za odpravo kaznivih dejanj proti ženskam v imenu časti (A/RES/57/179), z dne 22. decembra 2003 o odpravi nasilja nad ženskami v družini (A/RES/58/147) in z dne 5. marca 2013 o okrepitvi mednarodnih prizadevanj za odpravo pohabljanja ženskih spolnih organov (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine OZN z dne 12. decembra 1997 o preprečevanju kaznivih dejanj in ukrepih kazenskega pravosodja za odpravo nasilja nad ženskami, (A/RES/52/86), z dne 18. decembra 2002 o prizadevanju za odpravo kaznivih dejanj proti ženskam v imenu časti (A/RES/57/179), z dne 22. decembra 2003 o odpravi nasilja nad ženskami v družini (A/RES/58/147) in z dne 5. marca 2013 o okrepitvi mednarodnih prizadevanj za odpravo pohabljanja ženskih spolnih organov (A/RES/67/146),

| — | ob upoštevanju poročil posebnih poročevalcev visokega komisarja OZN za človekove pravice o nasilju nad ženskami in splošnega priporočila št. 19, ki ga je sprejel Odbor za odpravo diskriminacije nad ženskami (enajsto zasedanje, 1992), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnih poročevalcev visokega komisarja OZN za človekove pravice o nasilju nad ženskami in splošnega priporočila št. 19, ki ga je sprejel Odbor za odpravo diskriminacije nad ženskami (enajsto zasedanje, 1992),

| — | ob upoštevanju pekinške izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala 15. septembra 1995 v Pekingu, ter resolucij Parlamenta z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (10), z dne 10. marca 2005 o ukrepih po 4. svetovni konferenci o ženskah – Izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (11) in z dne 25. februarja 2010 o Pekingu + 15 – izhodišča Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti spolov (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala 15. septembra 1995 v Pekingu, ter resolucij Parlamenta z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (10), z dne 10. marca 2005 o ukrepih po 4. svetovni konferenci o ženskah – Izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (11) in z dne 25. februarja 2010 o Pekingu + 15 – izhodišča Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti spolov (12),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 19. decembra 2006 o povečanju prizadevanj za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami (A/RES/61/143) ter resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 in št. 1820 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 19. decembra 2006 o povečanju prizadevanj za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami (A/RES/61/143) ter resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 in št. 1820 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov 57. zasedanja komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 57. zasedanja komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke ZN za nasilje nad ženskami, njegove vzroke in posledice, Rashide Manjoo, z dne 16. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke ZN za nasilje nad ženskami, njegove vzroke in posledice, Rashide Manjoo, z dne 16. maja 2012,

| — | ob upoštevanju člena 5 mednarodnega akcijskega načrta o staranju iz Madrida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 mednarodnega akcijskega načrta o staranju iz Madrida,

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti (13),

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0075/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0075/2014),

| A. | ker je v Direktivi 2012/29/EU (14) o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj nasilje na podlagi spola opredeljeno kot nasilje nad osebo zaradi njenega spola, spolne identitete ali spolnega izražanja oziroma nasilje, ki nesorazmerno prizadeva osebe določenega spola; ker lahko zaradi njega lahko žrtev utrpi fizično, spolno, čustveno ali psihološko škodo ali ekonomsko izgubo ter gre za obliko diskriminacije in kršitev temeljnih svoboščin žrtve, vključuje pa nasilje v odnosih z bližnjimi, spolno nasilje (vključno s posilstvom, spolnim napadom in spolnim nadlegovanjem), trgovino z ljudmi, suženjstvo in druge oblike škodljivega ravnanja, kot so prisilne poroke, pohabljanje ženskih spolnih organov in t.i. kazniva dejanja, storjena iz časti; |
| --- | --- |

A.

ker je v Direktivi 2012/29/EU (14) o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj nasilje na podlagi spola opredeljeno kot nasilje nad osebo zaradi njenega spola, spolne identitete ali spolnega izražanja oziroma nasilje, ki nesorazmerno prizadeva osebe določenega spola; ker lahko zaradi njega lahko žrtev utrpi fizično, spolno, čustveno ali psihološko škodo ali ekonomsko izgubo ter gre za obliko diskriminacije in kršitev temeljnih svoboščin žrtve, vključuje pa nasilje v odnosih z bližnjimi, spolno nasilje (vključno s posilstvom, spolnim napadom in spolnim nadlegovanjem), trgovino z ljudmi, suženjstvo in druge oblike škodljivega ravnanja, kot so prisilne poroke, pohabljanje ženskih spolnih organov in t.i. kazniva dejanja, storjena iz časti;

| B. | ker nasilje na podlagi spola vključuje žrtve in storilce vseh starosti, z različno izobrazbo, prihodki in družbenim položajem ter je povezano z neenakomerno porazdelitvijo moči med ženskami in moškimi in s predstavami in ravnanjem, ki temeljijo na stereotipih v družbi in proti katerim se je treba boriti v čim zgodnejši fazi, da bi spremenili miselnost; |
| --- | --- |

B.

ker nasilje na podlagi spola vključuje žrtve in storilce vseh starosti, z različno izobrazbo, prihodki in družbenim položajem ter je povezano z neenakomerno porazdelitvijo moči med ženskami in moškimi in s predstavami in ravnanjem, ki temeljijo na stereotipih v družbi in proti katerim se je treba boriti v čim zgodnejši fazi, da bi spremenili miselnost;

| C. | ker so ženske vse bolj izpostavljene nasilju svojih sedanjih ali nekdanjih mož in partnerjev; ker v nekaterih državah število žrtev strmo narašča, posledice, ki jih utrpijo, pa postajajo veliko hujše in so lahko celo smrtne, statistika pa kaže, da ženske predstavljajo vse večji delež žrtev umorov; |
| --- | --- |

C.

ker so ženske vse bolj izpostavljene nasilju svojih sedanjih ali nekdanjih mož in partnerjev; ker v nekaterih državah število žrtev strmo narašča, posledice, ki jih utrpijo, pa postajajo veliko hujše in so lahko celo smrtne, statistika pa kaže, da ženske predstavljajo vse večji delež žrtev umorov;

| D. | ker statistični podatki v nekaterih državah kažejo, da, čeprav se število umorov na splošno ne povečuje, ženske predstavljajo vse večji delež žrtev, kar dokazuje, da nasilje nad ženskami narašča; |
| --- | --- |

D.

ker statistični podatki v nekaterih državah kažejo, da, čeprav se število umorov na splošno ne povečuje, ženske predstavljajo vse večji delež žrtev, kar dokazuje, da nasilje nad ženskami narašča;

| E. | ker skrajna revščina zvišuje tveganje nasilja in drugih oblik izkoriščanja, ki ovirajo polno udeležbo žensk na vseh življenjskih področjih in dosego enakosti spolov; |
| --- | --- |

E.

ker skrajna revščina zvišuje tveganje nasilja in drugih oblik izkoriščanja, ki ovirajo polno udeležbo žensk na vseh življenjskih področjih in dosego enakosti spolov;

| F. | ker večja neodvisnost ter socialno in ekonomsko vključevanje prispevajo k zmanjšanju ranljivosti žensk, zaradi česar se zmanjša nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

F.

ker večja neodvisnost ter socialno in ekonomsko vključevanje prispevajo k zmanjšanju ranljivosti žensk, zaradi česar se zmanjša nasilje na podlagi spola;

| G. | ker so se v zadnjem času z vse bolj razširjeno uporabo spletnih družbenih omrežij pojavili novi stereotipi in nove oblike diskriminacije in nasilja, kot so praksa nepoštenega navezovanja stikov, katere tarča so zlasti najstniki; |
| --- | --- |

G.

ker so se v zadnjem času z vse bolj razširjeno uporabo spletnih družbenih omrežij pojavili novi stereotipi in nove oblike diskriminacije in nasilja, kot so praksa nepoštenega navezovanja stikov, katere tarča so zlasti najstniki;

| H. | ker so med mlajšimi generacijami še vedno vztrajno prisotni seksistični nazori o spolnih vlogah; ker mlade ženske, ki so žrtve nasilja, vrstniki in preostala družba še vedno krivijo in stigmatizirajo; |
| --- | --- |

H.

ker so med mlajšimi generacijami še vedno vztrajno prisotni seksistični nazori o spolnih vlogah; ker mlade ženske, ki so žrtve nasilja, vrstniki in preostala družba še vedno krivijo in stigmatizirajo;

| I. | ker je nasilje zelo huda izkušnja za katerega koli moškega, žensko ali otroka, vendar nasilje na podlagi spola pogosteje izvajajo moški nad ženskami in dekleti, tovrstno nasilje pa odraža in krepi neenakosti med moškimi in ženskami in obenem ogroža zdravje, dostojanstvo, varnost in samostojnost žrtev, ki so mu izpostavljene; |
| --- | --- |

I.

ker je nasilje zelo huda izkušnja za katerega koli moškega, žensko ali otroka, vendar nasilje na podlagi spola pogosteje izvajajo moški nad ženskami in dekleti, tovrstno nasilje pa odraža in krepi neenakosti med moškimi in ženskami in obenem ogroža zdravje, dostojanstvo, varnost in samostojnost žrtev, ki so mu izpostavljene;

| J. | ker je treba upoštevati otroke, ki so priča nasilju v družini in poskrbeti zanje v smislu zagotavljanja potrebne psihološke in socialne obravnave in ker otrokom, ki so bili priča nasilju, močno grozi, da bodo imeli čustvene težave in težave v odnosih; |
| --- | --- |

J.

ker je treba upoštevati otroke, ki so priča nasilju v družini in poskrbeti zanje v smislu zagotavljanja potrebne psihološke in socialne obravnave in ker otrokom, ki so bili priča nasilju, močno grozi, da bodo imeli čustvene težave in težave v odnosih;

| K. | ker ženske, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, in njihovi otroci pogosto potrebujejo posebno podporo in zaščito zaradi velike nevarnosti sekundarne in ponovne viktimizacije, ustrahovanja in maščevanja, povezanega s tovrstnim nasiljem; |
| --- | --- |

K.

ker ženske, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, in njihovi otroci pogosto potrebujejo posebno podporo in zaščito zaradi velike nevarnosti sekundarne in ponovne viktimizacije, ustrahovanja in maščevanja, povezanega s tovrstnim nasiljem;

| L. | ker ženske in otroci, ki so žrtve nasilja, potrebujejo posebna zavetišča, kjer bi bili deležni ustreznih zdravstvenih storitev, pravne pomoči ter psihološkega svetovanja in terapije; ker bi države članice morale zagotoviti ustrezna finančna sredstva za zavetišča za ženske; |
| --- | --- |

L.

ker ženske in otroci, ki so žrtve nasilja, potrebujejo posebna zavetišča, kjer bi bili deležni ustreznih zdravstvenih storitev, pravne pomoči ter psihološkega svetovanja in terapije; ker bi države članice morale zagotoviti ustrezna finančna sredstva za zavetišča za ženske;

| M. | ker moško nasilje nad ženskami spreminja mesto žensk v družbi in njihovo možnost, da same odločajo o svojem zdravju, dostopu do zaposlitve in izobraževanja, vključitvi v družbene in kulturne dejavnosti, ekonomski neodvisnosti, sodelovanju v javnem in političnem življenju in odločanju ter odnosih z moškimi, pa tudi o pridobivanju samospoštovanja; |
| --- | --- |

M.

ker moško nasilje nad ženskami spreminja mesto žensk v družbi in njihovo možnost, da same odločajo o svojem zdravju, dostopu do zaposlitve in izobraževanja, vključitvi v družbene in kulturne dejavnosti, ekonomski neodvisnosti, sodelovanju v javnem in političnem življenju in odločanju ter odnosih z moškimi, pa tudi o pridobivanju samospoštovanja;

| N. | ker lahko nasilje nad ženskami pusti globoke telesne in psihološke rane, škoduje splošnemu zdravju žensk in deklet, vključno z njihovim reproduktivnim in spolnim zdravjem, v nekaterih primerih pa ima smrtne posledice, kar imenujemo tudi feminicid; |
| --- | --- |

N.

ker lahko nasilje nad ženskami pusti globoke telesne in psihološke rane, škoduje splošnemu zdravju žensk in deklet, vključno z njihovim reproduktivnim in spolnim zdravjem, v nekaterih primerih pa ima smrtne posledice, kar imenujemo tudi feminicid;

| O. | ker je potreba po izobraževanju in usposabljanju že v mladih letih bistvenega pomena za boj proti nasilju nad ženskami in nasilju na podlagi spola na splošno, saj pri mladih razvija veščine, kako se spoštljivo vesti do svojih partnerjev ne glede na spol, ter zavest o načelu enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

O.

ker je potreba po izobraževanju in usposabljanju že v mladih letih bistvenega pomena za boj proti nasilju nad ženskami in nasilju na podlagi spola na splošno, saj pri mladih razvija veščine, kako se spoštljivo vesti do svojih partnerjev ne glede na spol, ter zavest o načelu enakosti med spoloma;

| P. | ker nasilje nad ženskami dobiva vse bolj nesprejemljive oblike, vključno s sodelovanjem žensk v skupinah, ki organizirajo trgovino z ženskami za spolno izkoriščanje; |
| --- | --- |

P.

ker nasilje nad ženskami dobiva vse bolj nesprejemljive oblike, vključno s sodelovanjem žensk v skupinah, ki organizirajo trgovino z ženskami za spolno izkoriščanje;

| Q. | ker je bila po ocenah študij o nasilju nad ženskami petina do četrtina žensk v Evropi vsaj enkrat v odrasli dobi žrtev fizičnega nasilja, več kot desetina žensk pa je bila žrtev spolnega nasilja, pri katerem je bila uporabljena sila (15); |
| --- | --- |

Q.

ker je bila po ocenah študij o nasilju nad ženskami petina do četrtina žensk v Evropi vsaj enkrat v odrasli dobi žrtev fizičnega nasilja, več kot desetina žensk pa je bila žrtev spolnega nasilja, pri katerem je bila uporabljena sila (15);

| R. | ker so bili v skladu z oceno evropske dodane vrednosti letni stroški nasilja na podlagi spola proti ženskam v EU leta 2011 ocenjeni na 228 milijard EUR (tj. 1,8 % BDP EU), od tega 45 milijard EUR letno v javnih in državnih storitvah ter 24 milijard EUR v obliki izgubljene gospodarske proizvodnje; |
| --- | --- |

R.

ker so bili v skladu z oceno evropske dodane vrednosti letni stroški nasilja na podlagi spola proti ženskam v EU leta 2011 ocenjeni na 228 milijard EUR (tj. 1,8 % BDP EU), od tega 45 milijard EUR letno v javnih in državnih storitvah ter 24 milijard EUR v obliki izgubljene gospodarske proizvodnje;

| S. | ker je Agencija za temeljne pravice marca 2013 objavila nekaj predhodnih rezultatov svoje evropske raziskave o nasilju nad ženskami, ki med drugim kažejo, da: se štiri od petih žensk po hudih nasilnih dejanjih, ki so ga zagrešili ljudje, ki niso bili njihovi partnerji, niso obrnile na nobene službe, kot so zdravstvene in socialne službe ali službe za podporo žrtvam; so se ženske, ki so poiskale pomoč, najpogosteje obrnile na zdravstveno varstvo, kar pomeni, da je treba zagotoviti, da bodo zdravstveni delavci zmožni obravnavati potrebe žrtev nasilja; dve od petih žensk nista bili seznanjeni z zakoni ali političnimi pobudami za varstvo pred nasiljem v družini, polovica pa ni poznala nobenih zakonov ali pobud za preprečevanje; |
| --- | --- |

S.

ker je Agencija za temeljne pravice marca 2013 objavila nekaj predhodnih rezultatov svoje evropske raziskave o nasilju nad ženskami, ki med drugim kažejo, da: se štiri od petih žensk po hudih nasilnih dejanjih, ki so ga zagrešili ljudje, ki niso bili njihovi partnerji, niso obrnile na nobene službe, kot so zdravstvene in socialne službe ali službe za podporo žrtvam; so se ženske, ki so poiskale pomoč, najpogosteje obrnile na zdravstveno varstvo, kar pomeni, da je treba zagotoviti, da bodo zdravstveni delavci zmožni obravnavati potrebe žrtev nasilja; dve od petih žensk nista bili seznanjeni z zakoni ali političnimi pobudami za varstvo pred nasiljem v družini, polovica pa ni poznala nobenih zakonov ali pobud za preprečevanje;

| T. | ker je Komisija v svoji strategiji za enakost med spoloma 2010–2015 poudarila, da je nasilje na podlagi spola eden od ključnih problemov, ki jih je treba odpraviti za dosego prave enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija v svoji strategiji za enakost med spoloma 2010–2015 poudarila, da je nasilje na podlagi spola eden od ključnih problemov, ki jih je treba odpraviti za dosego prave enakosti med spoloma;

| U. | ker pravni okvir, opredeljen z Lizbonsko pogodbo, ponuja nove možnosti za okrepljeno sodelovanje na področju politike kazenskega pravosodja na ravni Unije ter institucijam in državam članicam omogoča sodelovanje na jasni podlagi in ustvarja na področju boja proti vsem vrstam nasilja nad ženskami in njihovi diskriminaciji v Uniji skupno pravno kulturo, ki spoštuje nacionalne pravne sisteme in tradicije ter jih ne nadomešča; |
| --- | --- |

U.

ker pravni okvir, opredeljen z Lizbonsko pogodbo, ponuja nove možnosti za okrepljeno sodelovanje na področju politike kazenskega pravosodja na ravni Unije ter institucijam in državam članicam omogoča sodelovanje na jasni podlagi in ustvarja na področju boja proti vsem vrstam nasilja nad ženskami in njihovi diskriminaciji v Uniji skupno pravno kulturo, ki spoštuje nacionalne pravne sisteme in tradicije ter jih ne nadomešča;

| V. | ker sta ozaveščanje in mobilizacija, tudi prek medijev in družbenih medijev, pomembni sestavini učinkovite strategije preprečevanja; |
| --- | --- |

V.

ker sta ozaveščanje in mobilizacija, tudi prek medijev in družbenih medijev, pomembni sestavini učinkovite strategije preprečevanja;

| W. | ker nasilja nad ženskami ne more odpraviti posamičen poseg, vendar pa lahko skupek infrastrukturnih, pravnih, sodnih, izvršilnih, kulturnih, izobraževalnih, socialnih, zdravstvenih in drugih s storitvami povezanih ukrepov bistveno poveča osveščenost in zmanjša nasilje in njegove posledice; |
| --- | --- |

W.

ker nasilja nad ženskami ne more odpraviti posamičen poseg, vendar pa lahko skupek infrastrukturnih, pravnih, sodnih, izvršilnih, kulturnih, izobraževalnih, socialnih, zdravstvenih in drugih s storitvami povezanih ukrepov bistveno poveča osveščenost in zmanjša nasilje in njegove posledice;

| X. | ker vsi ukrepi za boj proti nasilju nad ženskami temeljijo na šestih neločljivih ciljih, ki so politika, preprečevanje, zaščita, pregon, skrb in partnerstvo; |
| --- | --- |

X.

ker vsi ukrepi za boj proti nasilju nad ženskami temeljijo na šestih neločljivih ciljih, ki so politika, preprečevanje, zaščita, pregon, skrb in partnerstvo;

| Y. | ker je treba sprejeti ukrepe proti dejavnosti, ki mlada dekleta in ženske obravnava kot spolne predmete; |
| --- | --- |

Y.

ker je treba sprejeti ukrepe proti dejavnosti, ki mlada dekleta in ženske obravnava kot spolne predmete;

| Z. | ker ženske v Uniji zaradi različnih politik in zakonodaj držav članic niso v enaki meri zaščitene pred moškim nasiljem, med drugim zaradi različnih opredelitev kaznivih dejanj in področja, ki ga obravnava zakonodaja, in so zato bolj ranljive; |
| --- | --- |

Z.

ker ženske v Uniji zaradi različnih politik in zakonodaj držav članic niso v enaki meri zaščitene pred moškim nasiljem, med drugim zaradi različnih opredelitev kaznivih dejanj in področja, ki ga obravnava zakonodaja, in so zato bolj ranljive;

| AA. | ker imajo lahko ženske zaradi dejavnikov, kot so rasa, etnična pripadnost, vera ali prepričanje, zdravje, osebni, stanovanjski in priseljenski status, starost, invalidnost, družbeni razred, spolna usmerjenost in spolna identiteta, posebne potrebe in so bolj ranljive tarče različnih vrst diskriminacije; |
| --- | --- |

AA.

ker imajo lahko ženske zaradi dejavnikov, kot so rasa, etnična pripadnost, vera ali prepričanje, zdravje, osebni, stanovanjski in priseljenski status, starost, invalidnost, družbeni razred, spolna usmerjenost in spolna identiteta, posebne potrebe in so bolj ranljive tarče različnih vrst diskriminacije;

| AB. | ker v mnogih primerih ženske ne vložijo pritožb zaradi nasilja na podlagi spola, razlogi za to pa so zapleteni in raznoliki ter vključujejo psihološke, gospodarske, družbene in kulturne dejavnike, lahko pa gre tudi za pomanjkanje zaupanja v sposobnost policije, pravnega sistema in socialnih ter zdravstvenih služb, da jim konkretno pomagajo; ker v nekaterih primerih pristojni organi nasilje na podlagi spola štejejo za družinski problem, ki naj se zato v tem krogu tudi rešuje; |
| --- | --- |

AB.

ker v mnogih primerih ženske ne vložijo pritožb zaradi nasilja na podlagi spola, razlogi za to pa so zapleteni in raznoliki ter vključujejo psihološke, gospodarske, družbene in kulturne dejavnike, lahko pa gre tudi za pomanjkanje zaupanja v sposobnost policije, pravnega sistema in socialnih ter zdravstvenih služb, da jim konkretno pomagajo; ker v nekaterih primerih pristojni organi nasilje na podlagi spola štejejo za družinski problem, ki naj se zato v tem krogu tudi rešuje;

| AC. | ker bi morala biti politika reproduktivnega zdravja v središču te razprave; |
| --- | --- |

AC.

ker bi morala biti politika reproduktivnega zdravja v središču te razprave;

| AD. | ker je nujno zbrati primerljive kvalitativne in kvantitativne podatke, ločene po spolu, ki zadevajo vse vidike problema, da bi lahko razumeli resničen obseg nasilja nad ženskami v Uniji in na tej podlagi pripravili učinkovite politik; |
| --- | --- |

AD.

ker je nujno zbrati primerljive kvalitativne in kvantitativne podatke, ločene po spolu, ki zadevajo vse vidike problema, da bi lahko razumeli resničen obseg nasilja nad ženskami v Uniji in na tej podlagi pripravili učinkovite politik;

| AE. | ker je 12. decembra 2012 Evropski parlament zavrnil predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o varnosti pred kriminalom (16), zaradi česar je potreben nov predlog zakonodaje EU za vzpostavitev skladnega sistema za zbiranje statističnih podatkov o nasilju nad ženskami v državah članicah, in ker je Svet v svojem sklepu iz decembra 2012 pozval k izboljšanju zbiranja in razširjanja primerljivih, zanesljivih in redno posodobljenih podatkov o vseh oblikah nasilja nad ženskami tako na nacionalni ravni kot na ravni EU; |
| --- | --- |

AE.

ker je 12. decembra 2012 Evropski parlament zavrnil predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki o varnosti pred kriminalom (16), zaradi česar je potreben nov predlog zakonodaje EU za vzpostavitev skladnega sistema za zbiranje statističnih podatkov o nasilju nad ženskami v državah članicah, in ker je Svet v svojem sklepu iz decembra 2012 pozval k izboljšanju zbiranja in razširjanja primerljivih, zanesljivih in redno posodobljenih podatkov o vseh oblikah nasilja nad ženskami tako na nacionalni ravni kot na ravni EU;

| AF. | ker je pohabljanje ženskih spolnih organov mednarodno priznano kot kršitev človekovih pravic in oblika mučenja deklet in žensk ter odraža globoko zakoreninjeno neenakost med spoloma; ker pohabljanje ženskih spolnih organov predstavlja skrajno obliko diskriminacije žensk, skoraj vedno pa ga izvajajo na mladoletnicah in pomeni kršitev otrokovih pravic; |
| --- | --- |

AF.

ker je pohabljanje ženskih spolnih organov mednarodno priznano kot kršitev človekovih pravic in oblika mučenja deklet in žensk ter odraža globoko zakoreninjeno neenakost med spoloma; ker pohabljanje ženskih spolnih organov predstavlja skrajno obliko diskriminacije žensk, skoraj vedno pa ga izvajajo na mladoletnicah in pomeni kršitev otrokovih pravic;

| AG. | ker je prostitucija lahko oblika nasilja nad ženskami zaradi vplivov, ki jih ima na njihovo telesno in duševno zdravje, zlasti ko gre za prisilno prostitucijo in trgovino z ženskami za namene prostitucije; |
| --- | --- |

AG.

ker je prostitucija lahko oblika nasilja nad ženskami zaradi vplivov, ki jih ima na njihovo telesno in duševno zdravje, zlasti ko gre za prisilno prostitucijo in trgovino z ženskami za namene prostitucije;

| AH. | ker znotraj meja Evropske unije nevarno narašča število ubojev iz časti, žrtve pa so večinoma mlada dekleta; |
| --- | --- |

AH.

ker znotraj meja Evropske unije nevarno narašča število ubojev iz časti, žrtve pa so večinoma mlada dekleta;

| AI. | ker so zlorabe starejših mednarodno priznane kot kršitev človekovih pravic starejših žensk in ker je priznana tudi potreba po preprečevanju zlorab starejših in boju proti tovrstnim zlorabam v vseh državah EU; |
| --- | --- |

AI.

ker so zlorabe starejših mednarodno priznane kot kršitev človekovih pravic starejših žensk in ker je priznana tudi potreba po preprečevanju zlorab starejših in boju proti tovrstnim zlorabam v vseh državah EU;

| AJ. | ker sprejetje smernic EU glede nasilja nad ženskami in deklicami ter boja proti vsem vrstam diskriminacije proti njim in posebnega poglavja o zaščiti žensk pred nasiljem na podlagi spola v strateškem okviru in akcijskem načrtu EU za človekove pravice kaže odločenost EU, da vprašanje pravic žensk obravnava kot prednostno nalogo in sprejme dolgoročne ukrepe na tem področju; ker lahko soodvisnost med notranjimi in zunanjimi razsežnostmi politik o človekovih pravicah včasih razkrije vrzel med retoriko in vedenjem; |
| --- | --- |

AJ.

ker sprejetje smernic EU glede nasilja nad ženskami in deklicami ter boja proti vsem vrstam diskriminacije proti njim in posebnega poglavja o zaščiti žensk pred nasiljem na podlagi spola v strateškem okviru in akcijskem načrtu EU za človekove pravice kaže odločenost EU, da vprašanje pravic žensk obravnava kot prednostno nalogo in sprejme dolgoročne ukrepe na tem področju; ker lahko soodvisnost med notranjimi in zunanjimi razsežnostmi politik o človekovih pravicah včasih razkrije vrzel med retoriko in vedenjem;

| AK. | ker v skladu s poročili Komisije in Amnesty International pohabljanje ženskih spolnih organov prizadene na sto tisoče žensk in deklet v Evropi, običajno se navaja število 500 000 žrtev; ker razlike med predpisi v državah članicah vodijo v pojav tako imenovanega čezmejnega „turizma, povezanega s pohabljanjem ženskih spolnih organov“ v EU; |
| --- | --- |

AK.

ker v skladu s poročili Komisije in Amnesty International pohabljanje ženskih spolnih organov prizadene na sto tisoče žensk in deklet v Evropi, običajno se navaja število 500 000 žrtev; ker razlike med predpisi v državah članicah vodijo v pojav tako imenovanega čezmejnega „turizma, povezanega s pohabljanjem ženskih spolnih organov“ v EU;

| AL. | ker mora EU še naprej sodelovati s tretjimi državami pri odpravljanju nasilne prakse pohabljanja ženskih spolnih organov; ker bi morale tiste države članice in tretje države, katerih zakonodaja inkriminira pohabljanje ženskih spolnih organov, na podlagi te zakonodaje tudi delovati; |
| --- | --- |

AL.

ker mora EU še naprej sodelovati s tretjimi državami pri odpravljanju nasilne prakse pohabljanja ženskih spolnih organov; ker bi morale tiste države članice in tretje države, katerih zakonodaja inkriminira pohabljanje ženskih spolnih organov, na podlagi te zakonodaje tudi delovati;

| 1. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2014 na podlagi člena 84 PDEU predloži zakonodajni predlog za uvedbo ukrepov za spodbujanje in podpiranje ukrepov držav članic na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti, ob upoštevanju podrobnih priporočil iz priloge k tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2014 na podlagi člena 84 PDEU predloži zakonodajni predlog za uvedbo ukrepov za spodbujanje in podpiranje ukrepov držav članic na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti, ob upoštevanju podrobnih priporočil iz priloge k tej resoluciji;

| 2. | poziva Komisijo, naj predloži revidiran predlog uredbe o evropski statistiki, ki bi obravnaval nasilna kazniva dejanja in vključeval tudi skladen sistem za zbiranje statističnih podatkov o nasilju na podlagi spola v državah članicah; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predloži revidiran predlog uredbe o evropski statistiki, ki bi obravnaval nasilna kazniva dejanja in vključeval tudi skladen sistem za zbiranje statističnih podatkov o nasilju na podlagi spola v državah članicah;

| 3. | poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo, tako da soglasno sprejme sklep o opredelitvi nasilja nad ženskami in dekleti (in drugih oblik nasilja na podlagi spola) kot enega od področij kriminala, ki so našteta v členu 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo, tako da soglasno sprejme sklep o opredelitvi nasilja nad ženskami in dekleti (in drugih oblik nasilja na podlagi spola) kot enega od področij kriminala, ki so našteta v členu 83(1) PDEU;

| 4. | poziva Komisijo, naj spodbuja ratifikacije na ravni držav članic in začne postopek za pristop EU k Istanbulski konvenciji o nasilju nad ženskami, ko bo ocenila njen vpliv in dodano vrednost; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj spodbuja ratifikacije na ravni držav članic in začne postopek za pristop EU k Istanbulski konvenciji o nasilju nad ženskami, ko bo ocenila njen vpliv in dodano vrednost;

| 5. | poziva Komisijo, naj predstavi strategijo in akcijski načrt za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti na ravni celotne EU, kot predvideva akcijski načrt iz leta 2010 o izvajanju stockholmskega programa, katerega cilj je bil konkretna in učinkovita zaščita ženske integritete, enakosti (člen 2 PEU) in blaginje (člen 3(1) PEU) na območju svobode, ob tem pa se zlasti osredotoči na ozaveščanje žensk o njihovih pravicah ter moških in dečkov (od zgodnje starosti naprej) o tem, da je treba spoštovati telesno in psihološko nedotakljivost žensk, da bi prispevali k preprečevanju tovrstnega nasilja, ter poudarja potrebo po ustreznem usposabljanju policije in pravosodnih organov za obravnavanje posebnih izzivov nasilja na podlagi spola in spodbuja države članice, naj poskrbijo za pomoč žrtvam pri ponovni izgradnji življenja in pridobivanju samozavesti, da se bodo v prihodnosti lahko zavarovale pred ranljivostjo ali odvisnostjo; meni, da bi morala ta strategija posebno pozornost posvetiti ranljivim skupinam, kot so starejši, invalidi, priseljenci in osebe LGBT (lezbijke, homoseksualci, biseksualci, transseksualci), in da bi morala vključevati tudi ukrepe za podporo otrokom, ki so bili priča nasilju, in jih prepoznati kot žrtve nasilja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj predstavi strategijo in akcijski načrt za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti na ravni celotne EU, kot predvideva akcijski načrt iz leta 2010 o izvajanju stockholmskega programa, katerega cilj je bil konkretna in učinkovita zaščita ženske integritete, enakosti (člen 2 PEU) in blaginje (člen 3(1) PEU) na območju svobode, ob tem pa se zlasti osredotoči na ozaveščanje žensk o njihovih pravicah ter moških in dečkov (od zgodnje starosti naprej) o tem, da je treba spoštovati telesno in psihološko nedotakljivost žensk, da bi prispevali k preprečevanju tovrstnega nasilja, ter poudarja potrebo po ustreznem usposabljanju policije in pravosodnih organov za obravnavanje posebnih izzivov nasilja na podlagi spola in spodbuja države članice, naj poskrbijo za pomoč žrtvam pri ponovni izgradnji življenja in pridobivanju samozavesti, da se bodo v prihodnosti lahko zavarovale pred ranljivostjo ali odvisnostjo; meni, da bi morala ta strategija posebno pozornost posvetiti ranljivim skupinam, kot so starejši, invalidi, priseljenci in osebe LGBT (lezbijke, homoseksualci, biseksualci, transseksualci), in da bi morala vključevati tudi ukrepe za podporo otrokom, ki so bili priča nasilju, in jih prepoznati kot žrtve nasilja;

| 6. | poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med državami članicami, ženskimi organizacijami in nevladnimi organizacijami za pripravo in izvajanje učinkovite strategije za odpravo nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med državami članicami, ženskimi organizacijami in nevladnimi organizacijami za pripravo in izvajanje učinkovite strategije za odpravo nasilja nad ženskami;

| 7. | spodbuja Komisijo, naj sprejme prve korake za ustanovitev evropske opazovalnice nasilja nad ženskami in dekleti, ki bo nadgradila obstoječe institucionalne strukture (Evropski inštitut za enakost spolov) in ki jo bo vodil koordinator EU proti nasilju nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

7.

spodbuja Komisijo, naj sprejme prve korake za ustanovitev evropske opazovalnice nasilja nad ženskami in dekleti, ki bo nadgradila obstoječe institucionalne strukture (Evropski inštitut za enakost spolov) in ki jo bo vodil koordinator EU proti nasilju nad ženskami in dekleti;

| 8. | poziva Komisijo, naj v naslednjih treh letih pripravi evropsko leto za konec nasilja nad ženskami in dekleti za dvig ozaveščenosti med državljani in vsemi politiki o tem vsesplošno razširjenem problemu, ki zadeva vse države članice, da se pripravi jasen načrt ukrepanja za konec nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v naslednjih treh letih pripravi evropsko leto za konec nasilja nad ženskami in dekleti za dvig ozaveščenosti med državljani in vsemi politiki o tem vsesplošno razširjenem problemu, ki zadeva vse države članice, da se pripravi jasen načrt ukrepanja za konec nasilja nad ženskami;

| 9. | poziva države članice, naj se borijo proti ubojem iz časti z zagotavljanjem izobraževanja in zavetišč za morebitne žrtve ter pripravijo akcije ozaveščanja o tej skrajni obliki kršitve človekovih pravic ter o številu tragičnih smrti zaradi ubojev iz časti; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj se borijo proti ubojem iz časti z zagotavljanjem izobraževanja in zavetišč za morebitne žrtve ter pripravijo akcije ozaveščanja o tej skrajni obliki kršitve človekovih pravic ter o številu tragičnih smrti zaradi ubojev iz časti;

| 10. | poziva države članice in zainteresirane udeležence, ki sodelujejo s Komisijo, naj pomagajo razširjati informacije o programih EU in razpoložljivem financiranju za boj proti nasilju nad ženskami v okviru teh programov; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice in zainteresirane udeležence, ki sodelujejo s Komisijo, naj pomagajo razširjati informacije o programih EU in razpoložljivem financiranju za boj proti nasilju nad ženskami v okviru teh programov;

| 11. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

11.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 12. | meni, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti s proračunskimi sredstvi Unije, in sicer iz oddelka III (ob zagotavljanju celovitega dopolnjevanja z obstoječimi proračunskimi vrsticami, povezanimi s predmetom predloga); |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti s proračunskimi sredstvi Unije, in sicer iz oddelka III (ob zagotavljanju celovitega dopolnjevanja z obstoječimi proračunskimi vrsticami, povezanimi s predmetom predloga);

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena podrobna priporočila Komisiji in Svetu, parlamentom in vladam držav članic, Svetu Evrope in Evropskemu inštitutu za enakost spolov. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena podrobna priporočila Komisiji in Svetu, parlamentom in vladam držav članic, Svetu Evrope in Evropskemu inštitutu za enakost spolov.

---

(1)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 52.

(2)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 87.

(3)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 131.

(4)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 53.

(5)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 26.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0045.

(7)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 140.

(8)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(9)  UL C 351, 15.11.2012, str. 21.

(10)  UL C 59, 23.2.2001, str. 258.

(11)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

(12)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 11.

(13)  PE 504.467.

(14)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 14.11.2012, str. 57).

(15)  Delovna skupina Sveta Evrope proti nasilju nad ženskami, vključno v družini (EG-TFV), „Final Activity Report“ (Končno poročilo o dejavnosti), september 2008.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0494.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Priporočilo št. 1 o cilju in področju uporabe predvidene uredbe

Cilj uredbe bi bil vzpostavitev ukrepov za spodbujanje in podpiranje ukrepov držav članic na področju preprečevanja nasilja na podlagi spola.

Nasilje na podlagi spola bi bilo treba obravnavati (kot že določa Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ) kot nasilje nad osebo zaradi njenega spola, spolne identitete ali spolnega izražanja oziroma nasilje, ki nesorazmerno prizadeva osebe določenega spola. Zaradi njega lahko žrtev utrpi fizično, spolno, čustveno ali psihološko škodo ali ekonomsko izgubo, vključuje pa lahko nasilje v odnosih z bližnjimi, spolno nasilje (vključno s posilstvom, spolnim napadom in spolnim nadlegovanjem), trgovino z ljudmi, suženjstvo in druge oblike škodljivega ravnanja, kot so prisilne poroke, pohabljanje ženskih spolnih organov in t.i. kazniva dejanja, storjena iz časti.

Priporočilo št. 2 o preventivnih ukrepih in ukrepih za boj

Države članice bi morale razviti niz ukrepov za preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti in boj proti njemu. Morale bi zlasti:

| — | oblikovati, izvajati in vrednotiti letne celovite strategije in programe, vključno z javnimi izobraževalnimi programi in usposabljanjem učiteljev in strokovnjakov s področja rekreacije za odpravo vseh ovir, ki ženskam in dekletom preprečujejo polno uživanje njihovih pravic in svobode brez nasilja, in za korenito spremembo družbenih in kulturnih nazorov; |
| --- | --- |

—

oblikovati, izvajati in vrednotiti letne celovite strategije in programe, vključno z javnimi izobraževalnimi programi in usposabljanjem učiteljev in strokovnjakov s področja rekreacije za odpravo vseh ovir, ki ženskam in dekletom preprečujejo polno uživanje njihovih pravic in svobode brez nasilja, in za korenito spremembo družbenih in kulturnih nazorov;

| — | izvajati ustrezne raziskave o nasilju na podlagi spola, vključno z vzroki in motivi za nasilje ter zbiranjem in analizo podatkov, ob tem pa si prizadevati za standardizacijo meril za evidentiranje nasilja na podlagi spola, da bodo zbrani podatki primerljivi; |
| --- | --- |

—

izvajati ustrezne raziskave o nasilju na podlagi spola, vključno z vzroki in motivi za nasilje ter zbiranjem in analizo podatkov, ob tem pa si prizadevati za standardizacijo meril za evidentiranje nasilja na podlagi spola, da bodo zbrani podatki primerljivi;

| — | organizirati usposabljanje za uradnike in strokovnjake, ki verjetno prihajajo v stik s primeri nasilja na podlagi spola – vključno z osebjem organov pregona, socialnih služb, ustanov za zaščito otrok (za žrtve nasilja ali tiste, ki so mu priča), zdravstvenega varstva in centrov za pomoč v sili – za odkrivanje, prepoznavanje in pravilno obravnavo takih primerov s posebnim poudarkom na potrebah in pravicah žrtev; |
| --- | --- |

—

organizirati usposabljanje za uradnike in strokovnjake, ki verjetno prihajajo v stik s primeri nasilja na podlagi spola – vključno z osebjem organov pregona, socialnih služb, ustanov za zaščito otrok (za žrtve nasilja ali tiste, ki so mu priča), zdravstvenega varstva in centrov za pomoč v sili – za odkrivanje, prepoznavanje in pravilno obravnavo takih primerov s posebnim poudarkom na potrebah in pravicah žrtev;

| — | izmenjevati strokovno znanje, izkušnje, informacije in najboljše prakse v okviru Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN); |
| --- | --- |

—

izmenjevati strokovno znanje, izkušnje, informacije in najboljše prakse v okviru Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN);

| — | pripravljati kampanje za ozaveščanje, vključno s kampanjami, posebej namenjenimi moškim, s posvetovanjem in kjer je ustrezno v sodelovanju z nevladnimi organizacijami, mediji in drugimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

pripravljati kampanje za ozaveščanje, vključno s kampanjami, posebej namenjenimi moškim, s posvetovanjem in kjer je ustrezno v sodelovanju z nevladnimi organizacijami, mediji in drugimi zainteresiranimi stranmi;

| — | vzpostaviti – kjer še ne obstajajo – in podpirati nacionalne brezplačne telefonske številke za pomoč s posebej usposobljenim osebjem; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti – kjer še ne obstajajo – in podpirati nacionalne brezplačne telefonske številke za pomoč s posebej usposobljenim osebjem;

| — | zagotoviti razpoložljivost posebnih zavetišč (zasnovana kot kraj prve pomoči ter varen in opogumljajoč kraj za ženske) in jih opremiti s pripomočki in ustrezno usposobljenim osebjem, zavetišča pa naj bi nudila prostor najmanj eni ženski na 10 000 prebivalcev; |
| --- | --- |

—

zagotoviti razpoložljivost posebnih zavetišč (zasnovana kot kraj prve pomoči ter varen in opogumljajoč kraj za ženske) in jih opremiti s pripomočki in ustrezno usposobljenim osebjem, zavetišča pa naj bi nudila prostor najmanj eni ženski na 10 000 prebivalcev;

| — | zagotoviti podporo ženskim nevladnim organizacijam in civilni družbi, ki si prizadevajo preprečevati nasilje na podlagi spola nad ženskami in dekleti. |
| --- | --- |

—

zagotoviti podporo ženskim nevladnim organizacijam in civilni družbi, ki si prizadevajo preprečevati nasilje na podlagi spola nad ženskami in dekleti.

Priporočilo št. 3 o nacionalnih poročevalcih ali enakovrednih mehanizmih

V letu dni po začetku veljavnosti uredbe bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe za vzpostavitev nacionalnih poročevalcev ali enakovrednih mehanizmov. Naloge takšnih mehanizmov bi morale vključevati izvajanje ocen trendov v nasilju na podlagi spola, merjenje rezultatov ukrepov, sprejetih za boj proti tovrstnemu nasilju na nacionalni in lokalni ravni, zbiranje statističnih podatkov ter letno poročanje Komisiji in pristojnim odborom Evropskega parlamenta.

Priporočilo št. 4 o usklajevanje strategije Unije o boju proti nasilju nad ženskami

Da bi prispevale k usklajeni in konsolidirani strategiji Unije za boj proti nasilju na podlagi spola, bi morale države članice Komisiji posredovati informacije, omenjene v Priporočilu št. 3.

Priporočilo št. 5 o poročanju

Komisija do 31. decembra vsako leto, začenši od leta po začetku veljavnosti te uredbe, predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, v katerem oceni, v kolikšni meri so države članice sprejele ukrepe v skladu s to uredbo.

V poročilu se navede seznam vseh sprejetih ukrepov in izpostavijo dobre prakse.

Priporočilo št. 6 o ustanovitvi foruma civilne družbe

Komisija vzdržuje tesen dialog z ustreznimi organizacijami civilne družbe in pristojnimi organi, ki delujejo na področju boja proti nasilju na podlagi spola na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski ali mednarodni ravni, ter v ta namen vzpostavi forum civilne družbe.

Forum predstavlja mehanizem za izmenjavo informacij in zbiranje znanja, ter zagotavlja tesen dialog med institucijami Unije in ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

Forum je odprt za vse ustrezne zainteresirane strani v skladu s prvim odstavkom in se sestaja najmanj enkrat letno.

Priporočilo št. 7 o finančni podpori

Uredba bi morala vzpostaviti vir finančne podpore v okviru proračuna Unije (oddelek III) za ukrepe, navedene v priporočilu št. 3.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/11

---

P7_TA(2014)0127

Prenos zakonodajnih pooblastil in izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (2012/2323(INI))

(2017/C 285/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (1),

| — | ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2), zlasti točke 15 in Priloge I, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2), zlasti točke 15 in Priloge I,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 5. septembra 2012 v zadevi C-355/10, Evropski parlament proti Svetu (še ni objavljena), in tekoče zadeve C-427/12, Komisija proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 5. septembra 2012 v zadevi C-355/10, Evropski parlament proti Svetu (še ni objavljena), in tekoče zadeve C-427/12, Komisija proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (3),

| — | ob upoštevanju informativnega poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je bil sprejet 19. septembra 2013, o boljši pripravi zakonodaje: izvedbeni in delegirani akti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki je bil sprejet 19. septembra 2013, o boljši pripravi zakonodaje: izvedbeni in delegirani akti,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 26. novembra 2012, ki ga je predsednik Parlamenta naslovil na predsednika konference predsednikov odborov, o horizontalnih načelih za uporabo delegiranih aktov v zvezi z zakonodajnimi programi, ki jih zajema večletni finančni okvir, kakor jih je odobrila konferenca predsednikov na svoji seji dne 15. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 26. novembra 2012, ki ga je predsednik Parlamenta naslovil na predsednika konference predsednikov odborov, o horizontalnih načelih za uporabo delegiranih aktov v zvezi z zakonodajnimi programi, ki jih zajema večletni finančni okvir, kakor jih je odobrila konferenca predsednikov na svoji seji dne 15. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 8. februarja 2013, ki ga je predsednik parlamenta naslovil na predsednika Sveta in Komisije, o pomanjkanju napredka v Svetu pri usklajevanju predlogov na področju kmetijstva in ribištva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 8. februarja 2013, ki ga je predsednik parlamenta naslovil na predsednika Sveta in Komisije, o pomanjkanju napredka v Svetu pri usklajevanju predlogov na področju kmetijstva in ribištva,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0435/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0435/2013),

| A. | ker je bila z Lizbonsko pogodbo uvedena možnost, da Parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu „zakonodajalca“) del svojih pooblastil v zakonodajnem aktu („temeljnem aktu“) preneseta na Komisijo; ker je prenos pooblastila občutljivo dejanje, pri katerem je Komisiji naročeno, naj izvrši pooblastilo, ki je lastno vlogi zakonodajalca; ker je zato treba zagotoviti pravilno uporabo Pogodbe, da se zagotovi zadostna raven demokratične legitimnosti tudi za delegirane akte; ker mora biti zato izhodišče pri preučitvi prenosa vedno svoboda zakonodajalca; ker je v skladu z ustaljeno sodno prakso za sprejemanje pravil, ki so bistvena za predvideno področje, zadolžen zakonodajalec; to pomeni, da sprejetja določb, ki zahtevajo politično odločanje, ki spada v pristojnost zakonodajalca, ni možno delegirati; ker se zato pooblastilo lahko prenese le za dopolnitev ali spremembo delov zakonodajnega akta, ki niso bistveni; ker bodo delegirani akti, ki jih bo na tej podlagi sprejela Komisija, nezakonodajni akti splošnega področja uporabe; ker mora temeljni akt izrecno opredeljevati cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje prenosa pooblastila ter tudi določati pogoje tega prenosa; |
| --- | --- |

A.

ker je bila z Lizbonsko pogodbo uvedena možnost, da Parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu „zakonodajalca“) del svojih pooblastil v zakonodajnem aktu („temeljnem aktu“) preneseta na Komisijo; ker je prenos pooblastila občutljivo dejanje, pri katerem je Komisiji naročeno, naj izvrši pooblastilo, ki je lastno vlogi zakonodajalca; ker je zato treba zagotoviti pravilno uporabo Pogodbe, da se zagotovi zadostna raven demokratične legitimnosti tudi za delegirane akte; ker mora biti zato izhodišče pri preučitvi prenosa vedno svoboda zakonodajalca; ker je v skladu z ustaljeno sodno prakso za sprejemanje pravil, ki so bistvena za predvideno področje, zadolžen zakonodajalec; to pomeni, da sprejetja določb, ki zahtevajo politično odločanje, ki spada v pristojnost zakonodajalca, ni možno delegirati; ker se zato pooblastilo lahko prenese le za dopolnitev ali spremembo delov zakonodajnega akta, ki niso bistveni; ker bodo delegirani akti, ki jih bo na tej podlagi sprejela Komisija, nezakonodajni akti splošnega področja uporabe; ker mora temeljni akt izrecno opredeljevati cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje prenosa pooblastila ter tudi določati pogoje tega prenosa;

| B. | ker so za določitev praktičnih ureditev ter usklajenih pojasnil in prednostnih izbir, ki se uporabljajo za prenos zakonodajnih pooblastil v skladu s členom 290 PDEU, Parlament, Svet in Komisija sprejeli skupni dogovor o delegiranih aktih, da bi se prenesena pooblastila lažje izvajala ter da bi Evropski parlament in Svet ta pooblastila učinkovito nadzorovala; |
| --- | --- |

B.

ker so za določitev praktičnih ureditev ter usklajenih pojasnil in prednostnih izbir, ki se uporabljajo za prenos zakonodajnih pooblastil v skladu s členom 290 PDEU, Parlament, Svet in Komisija sprejeli skupni dogovor o delegiranih aktih, da bi se prenesena pooblastila lažje izvajala ter da bi Evropski parlament in Svet ta pooblastila učinkovito nadzorovala;

| C. | ker Pogodbi določata, da države članice sprejmejo vse ukrepe nacionalnega prava, ki so potrebni za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije; ker se, če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, s temi akti na Komisijo (in v nekaterih izjemnih primerih na Svet) prenesejo izvedbena pooblastila, kot je določeno v členu 291 PDEU; ker se, če temeljni akt zahteva, da morajo države članice nadzirati Komisijo pri sprejemanju izvedbenih aktov, s temeljnim aktom na Komisijo prenesejo ta izvedbena pooblastila v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011; ker je bila v izjavi, priloženi tej uredbi, ključna zaveza Komisije, da se v tekočem zakonodajnem obdobju nujno dokonča usklajevanje pravnega reda z novim sistemom delegiranih in izvedbenih aktov, vključno s temeljnimi akti, ki se nanašajo na regulativni postopek s pregledom; |
| --- | --- |

C.

ker Pogodbi določata, da države članice sprejmejo vse ukrepe nacionalnega prava, ki so potrebni za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije; ker se, če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije, s temi akti na Komisijo (in v nekaterih izjemnih primerih na Svet) prenesejo izvedbena pooblastila, kot je določeno v členu 291 PDEU; ker se, če temeljni akt zahteva, da morajo države članice nadzirati Komisijo pri sprejemanju izvedbenih aktov, s temeljnim aktom na Komisijo prenesejo ta izvedbena pooblastila v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011; ker je bila v izjavi, priloženi tej uredbi, ključna zaveza Komisije, da se v tekočem zakonodajnem obdobju nujno dokonča usklajevanje pravnega reda z novim sistemom delegiranih in izvedbenih aktov, vključno s temeljnimi akti, ki se nanašajo na regulativni postopek s pregledom;

| D. | ker je zakonodajalec tisti, ki mora za vsak posamezen primer določiti, kako podroben bo vsak zakonodajni akt, in posledično odloči, ali bo treba prenesti pooblastila na Komisijo, da sprejme delegirane akte, in ali bo potrebno, da se s pooblastili zagotovijo enaki pogoji za izvajanje zakonodajnega akta; ker prenos teh delegiranih in izvedbenih pooblastil ni nikoli obvezen; ker pa bi bilo treba možnost prenosa preučiti, kadar sta potrebni prožnost in učinkovitost ter kadar ju ni mogoče doseči z rednim zakonodajnim postopkom; ker mora odločitev o prenosu delegiranih ali izvedbenih pooblastil temeljiti na objektivnih dejavnikih, ki morajo omogočati sodno presojo sprejete rešitve; ker pomanjkanje sodne prakse v zvezi s členom 290 PDEU in merili, ki so v njem določena, otežuje Evropskemu parlamentu in Svetu, da bi dosegla soglasje o razmejitvi med izvedbenimi in delegiranimi akti; |
| --- | --- |

D.

ker je zakonodajalec tisti, ki mora za vsak posamezen primer določiti, kako podroben bo vsak zakonodajni akt, in posledično odloči, ali bo treba prenesti pooblastila na Komisijo, da sprejme delegirane akte, in ali bo potrebno, da se s pooblastili zagotovijo enaki pogoji za izvajanje zakonodajnega akta; ker prenos teh delegiranih in izvedbenih pooblastil ni nikoli obvezen; ker pa bi bilo treba možnost prenosa preučiti, kadar sta potrebni prožnost in učinkovitost ter kadar ju ni mogoče doseči z rednim zakonodajnim postopkom; ker mora odločitev o prenosu delegiranih ali izvedbenih pooblastil temeljiti na objektivnih dejavnikih, ki morajo omogočati sodno presojo sprejete rešitve; ker pomanjkanje sodne prakse v zvezi s členom 290 PDEU in merili, ki so v njem določena, otežuje Evropskemu parlamentu in Svetu, da bi dosegla soglasje o razmejitvi med izvedbenimi in delegiranimi akti;

| E. | ker prenos pooblastil na Komisijo ni le tehnična zadeva, temveč lahko vključuje politična vprašanja, ki so za državljane in potrošnike, podjetja in celotne sektorje Unije izredno pomembna zaradi svojih morebitnih socialno-gospodarskih, okoljskih in zdravstvenih posledic; |
| --- | --- |

E.

ker prenos pooblastil na Komisijo ni le tehnična zadeva, temveč lahko vključuje politična vprašanja, ki so za državljane in potrošnike, podjetja in celotne sektorje Unije izredno pomembna zaradi svojih morebitnih socialno-gospodarskih, okoljskih in zdravstvenih posledic;

| F. | ker si institucije v zakonodajnih pogajanjih o številnih dokumentih različno razlagajo določene zadeve; ker lahko v skladu s členom 37a Poslovnika parlamentarni odbori pri preučevanju predloga, ki določa delegirane akte, prosijo za mnenje Odbor za pravne zadeve; ker je konferenca predsednikov dne 13. januarja 2012 podprla skupno stališče, 19. aprila 2012 pa horizontalni pristop, ki ga morajo uporabljati posamezni odbori, da bi presegli razhajanja v mnenjih; ker mora Parlament to skupno stališče nadalje razviti, in sicer z določitvijo lastnih meril za uporabo členov 290 in 291 PDEU ter s prizadevanjem, da doseže soglasje glede teh meril s Svetom in Komisijo; |
| --- | --- |

F.

ker si institucije v zakonodajnih pogajanjih o številnih dokumentih različno razlagajo določene zadeve; ker lahko v skladu s členom 37a Poslovnika parlamentarni odbori pri preučevanju predloga, ki določa delegirane akte, prosijo za mnenje Odbor za pravne zadeve; ker je konferenca predsednikov dne 13. januarja 2012 podprla skupno stališče, 19. aprila 2012 pa horizontalni pristop, ki ga morajo uporabljati posamezni odbori, da bi presegli razhajanja v mnenjih; ker mora Parlament to skupno stališče nadalje razviti, in sicer z določitvijo lastnih meril za uporabo členov 290 in 291 PDEU ter s prizadevanjem, da doseže soglasje glede teh meril s Svetom in Komisijo;

Merila za uporabo členov 290 in 291 PDEU

| 1. | meni, da bi moral Parlament pri uporabi členov 290 in 291 PDEU upoštevati naslednja nezavezujoča merila: ta seznam meril ne bi smel šteti za izčrpnega;






  — | o tem, ali je ukrep zavezujoč ali nezavezujoč, se je treba odločiti na osnovi njegove narave in vsebine; v skladu s členom 290 PDEU je mogoče prenesti samo pooblastilo za sprejemanje pravno zavezujočih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

1.

meni, da bi moral Parlament pri uporabi členov 290 in 291 PDEU upoštevati naslednja nezavezujoča merila: ta seznam meril ne bi smel šteti za izčrpnega;

—

o tem, ali je ukrep zavezujoč ali nezavezujoč, se je treba odločiti na osnovi njegove narave in vsebine; v skladu s členom 290 PDEU je mogoče prenesti samo pooblastilo za sprejemanje pravno zavezujočih ukrepov;

| — | Komisija lahko zakonodajne akte spreminja samo z delegiranimi akti; to vključuje tudi spremembe prilog, saj so sestavni del zakonodajnega akta; priloge se ne smejo dodajati ali črtati, zato da bi sprožili uporabo delegiranih aktov ali se ji izognili; če zakonodajalec meni, da bi moralo biti besedilo sestavni del temeljnega akta, se lahko odloči, da to besedilo vključi v prilogo; to velja še zlasti za sezname ali registre odobrenih izdelkov ali snovi Unije, ki bi morali zaradi pravne varnosti ostati sestavni del osnovnega akta – po potrebi v obliki priloge; ukrepi, namenjeni podrobnejši določitvi natančne vsebine obveznosti, navedenih v zakonodajnem aktu, so zasnovani tako, da temeljni akt dopolnjujejo z nebistvenimi elementi; |
| --- | --- |

—

Komisija lahko zakonodajne akte spreminja samo z delegiranimi akti; to vključuje tudi spremembe prilog, saj so sestavni del zakonodajnega akta; priloge se ne smejo dodajati ali črtati, zato da bi sprožili uporabo delegiranih aktov ali se ji izognili; če zakonodajalec meni, da bi moralo biti besedilo sestavni del temeljnega akta, se lahko odloči, da to besedilo vključi v prilogo; to velja še zlasti za sezname ali registre odobrenih izdelkov ali snovi Unije, ki bi morali zaradi pravne varnosti ostati sestavni del osnovnega akta – po potrebi v obliki priloge; ukrepi, namenjeni podrobnejši določitvi natančne vsebine obveznosti, navedenih v zakonodajnem aktu, so zasnovani tako, da temeljni akt dopolnjujejo z nebistvenimi elementi;

| — | ukrepe, ki vodijo do izbire prednostih nalog, ciljev ali pričakovanih rezultatov, bi bilo treba sprejemati z delegiranimi akti, če se zakonodajalec odloči, da jih ne bo vključil v sam zakonodajni akt; |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki vodijo do izbire prednostih nalog, ciljev ali pričakovanih rezultatov, bi bilo treba sprejemati z delegiranimi akti, če se zakonodajalec odloči, da jih ne bo vključil v sam zakonodajni akt;

| — | ukrepi, zasnovani tako, da določajo (dodatne) pogoje, merila ali zahteve, ki jih je treba upoštevati, njihovo izpolnjevanje pa morajo zagotavljati države članice oziroma druge osebe ali subjekti, ki so neposredno povezani z zakonodajo, po definiciji spremenijo vsebino zakonodaje in dodajo nova pravila, ki se splošno uporabljajo; posledično je oblikovanje takšnih dodatnih pravil ali meril mogoče doseči samo z delegiranim aktom; nasprotno pa je izvajanje pravil ali meril, ki so že določena v temeljnem aktu (ali bodočem delegiranem aktu) ter ne spreminjajo vsebine pravic ali obveznosti, ki iz njega izhajajo, in ne sprejemajo nadaljnjih političnih odločitev, mogoče zagotoviti z izvedbenimi akti; |
| --- | --- |

—

ukrepi, zasnovani tako, da določajo (dodatne) pogoje, merila ali zahteve, ki jih je treba upoštevati, njihovo izpolnjevanje pa morajo zagotavljati države članice oziroma druge osebe ali subjekti, ki so neposredno povezani z zakonodajo, po definiciji spremenijo vsebino zakonodaje in dodajo nova pravila, ki se splošno uporabljajo; posledično je oblikovanje takšnih dodatnih pravil ali meril mogoče doseči samo z delegiranim aktom; nasprotno pa je izvajanje pravil ali meril, ki so že določena v temeljnem aktu (ali bodočem delegiranem aktu) ter ne spreminjajo vsebine pravic ali obveznosti, ki iz njega izhajajo, in ne sprejemajo nadaljnjih političnih odločitev, mogoče zagotoviti z izvedbenimi akti;

| — | Komisija lahko pod določenimi pogoji sprejme dodatna zavezujoča pravila s splošnim področjem uporabe, ki vplivajo na vsebino pravic ali obveznosti, določenih v temeljnem aktu; ti ukrepi po definiciji dopolnjujejo tiste, določene v temeljnem aktu, in dodatno opredeljujejo politiko Unije; to se lahko doseže samo z delegiranim aktom; |
| --- | --- |

—

Komisija lahko pod določenimi pogoji sprejme dodatna zavezujoča pravila s splošnim področjem uporabe, ki vplivajo na vsebino pravic ali obveznosti, določenih v temeljnem aktu; ti ukrepi po definiciji dopolnjujejo tiste, določene v temeljnem aktu, in dodatno opredeljujejo politiko Unije; to se lahko doseže samo z delegiranim aktom;

| — | Odvisno od strukture finančnega programa, za katerega gre, bi bilo možno sprejeti nebistvene elemente, ki spreminjajo ali dopolnjujejo temeljni akt, kot so tisti, ki se nanašajo na posebne tehnične zadeve, strateške interese, cilje, pričakovane rezultate itd., z delegiranimi akti, če niso vključeni v temeljni akt. Zakonodajalec se lahko odloči, da dovoli sprejetje z izvedbeni akti samo za tiste elemente, ki se ne nanašajo na kakršne koli dodatne politične usmeritve ali usmeritve politik. |
| --- | --- |

—

Odvisno od strukture finančnega programa, za katerega gre, bi bilo možno sprejeti nebistvene elemente, ki spreminjajo ali dopolnjujejo temeljni akt, kot so tisti, ki se nanašajo na posebne tehnične zadeve, strateške interese, cilje, pričakovane rezultate itd., z delegiranimi akti, če niso vključeni v temeljni akt. Zakonodajalec se lahko odloči, da dovoli sprejetje z izvedbeni akti samo za tiste elemente, ki se ne nanašajo na kakršne koli dodatne politične usmeritve ali usmeritve politik.

| — | ukrep, ki določa vrsto informacij, ki jih je treba navajati v skladu s temeljnim aktom (tj. natančno vsebino informacij), navadno dopolnjuje obveznost navajanja informacij in bi ga bilo treba izvesti z delegiranim aktom; |
| --- | --- |

—

ukrep, ki določa vrsto informacij, ki jih je treba navajati v skladu s temeljnim aktom (tj. natančno vsebino informacij), navadno dopolnjuje obveznost navajanja informacij in bi ga bilo treba izvesti z delegiranim aktom;

| — | ukrep, ki določa ureditve za navajanje informacij (tj. obliko), navadno ne dopolnjuje obveznosti navajanja informacij; takšen ukrep omogoča enotno izvajanje; zato bi ga bilo treba praviloma izvajati z izvedbenimi akti; |
| --- | --- |

—

ukrep, ki določa ureditve za navajanje informacij (tj. obliko), navadno ne dopolnjuje obveznosti navajanja informacij; takšen ukrep omogoča enotno izvajanje; zato bi ga bilo treba praviloma izvajati z izvedbenimi akti;

| — | ukrepi, ki določajo postopek (tj. način izvajanja ali uresničevanja), se lahko glede na vsebino, kontekst in naravo določb iz temeljnega akta določijo z delegiranim ali izvedbenim aktom (ali celo bistvenim elementom temeljnega akta); ukrepi, ki določajo sestavne dele postopkov, ki vključujejo nadaljnje nebistvene politične odločitve za dopolnitev zakonodajnega okvira, določenega v temeljnem aktu, bi morali biti na splošno določeni z delegiranimi akti; ukrepi, ki določajo podrobnosti postopkov z namenom zagotoviti enake pogoje za izvajanje obveznosti iz temeljnega akta, bi morali biti na splošno določeni z izvedbenimi akti; |
| --- | --- |

—

ukrepi, ki določajo postopek (tj. način izvajanja ali uresničevanja), se lahko glede na vsebino, kontekst in naravo določb iz temeljnega akta določijo z delegiranim ali izvedbenim aktom (ali celo bistvenim elementom temeljnega akta); ukrepi, ki določajo sestavne dele postopkov, ki vključujejo nadaljnje nebistvene politične odločitve za dopolnitev zakonodajnega okvira, določenega v temeljnem aktu, bi morali biti na splošno določeni z delegiranimi akti; ukrepi, ki določajo podrobnosti postopkov z namenom zagotoviti enake pogoje za izvajanje obveznosti iz temeljnega akta, bi morali biti na splošno določeni z izvedbenimi akti;

| — | enako kot pri postopkih se za določanje metod (tj. načinov, kako se nekaj redno in sistematično počne) ali metodologije (tj. pravil, ki določajo metode) uporabljajo delegirani ali izvedbeni akti, odvisno od vsebine in konteksta; |
| --- | --- |

—

enako kot pri postopkih se za določanje metod (tj. načinov, kako se nekaj redno in sistematično počne) ali metodologije (tj. pravil, ki določajo metode) uporabljajo delegirani ali izvedbeni akti, odvisno od vsebine in konteksta;

| — | na splošno bi se morali delegirani akti uporabljati, kadar temeljni akt Komisiji dopušča precej svobodnega odločanja v zvezi z dopolnjevanjem zakonodajnega okvira, določenega v temeljnem aktu; |
| --- | --- |

—

na splošno bi se morali delegirani akti uporabljati, kadar temeljni akt Komisiji dopušča precej svobodnega odločanja v zvezi z dopolnjevanjem zakonodajnega okvira, določenega v temeljnem aktu;

| — | dovoljenja so lahko ukrepi splošne uporabe; to so na primer odločitve v zvezi dovoljenjem ali prepovedjo vključitve določene snovi v hrano, kozmetične izdelke itd.; te odločitve so splošne, saj se tičejo vseh subjektov, ki želijo uporabiti to snov; če odločitev Komisije v celoti temelji na merilih iz temeljnega akta, gre v teh primerih lahko za izvedbeni akt; kadar merila še vedno omogočajo Komisiji, da sprejme dodatne nebistvene/sekundarne politične usmeritve ali odločitve, mora biti takšno dovoljenje delegirani akt, saj bi dopolnjeval temeljni akt. |
| --- | --- |

—

dovoljenja so lahko ukrepi splošne uporabe; to so na primer odločitve v zvezi dovoljenjem ali prepovedjo vključitve določene snovi v hrano, kozmetične izdelke itd.; te odločitve so splošne, saj se tičejo vseh subjektov, ki želijo uporabiti to snov; če odločitev Komisije v celoti temelji na merilih iz temeljnega akta, gre v teh primerih lahko za izvedbeni akt; kadar merila še vedno omogočajo Komisiji, da sprejme dodatne nebistvene/sekundarne politične usmeritve ali odločitve, mora biti takšno dovoljenje delegirani akt, saj bi dopolnjeval temeljni akt.

| — | zakonodajni akt lahko na Komisijo prenese samo pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo; ukrepov za posamično uporabo zato ni mogoče sprejemati z delegiranimi akti; akt se splošno uporablja, če se uporablja za objektivno določene položaje in ima pravne učinke za skupine oseb, ki so določene splošno in abstraktno; |
| --- | --- |

—

zakonodajni akt lahko na Komisijo prenese samo pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo; ukrepov za posamično uporabo zato ni mogoče sprejemati z delegiranimi akti; akt se splošno uporablja, če se uporablja za objektivno določene položaje in ima pravne učinke za skupine oseb, ki so določene splošno in abstraktno;

| — | izvedbeni akti ne bi smeli dodajati političnih usmeritev, pooblastila, dodeljena Komisiji, pa slednji ne bi smela dopuščati veliko prostora za svobodno odločanje; |
| --- | --- |

—

izvedbeni akti ne bi smeli dodajati političnih usmeritev, pooblastila, dodeljena Komisiji, pa slednji ne bi smela dopuščati veliko prostora za svobodno odločanje;

Splošne ugotovitve

| 2. | poziva Komisijo in Svet, naj začneta pogajanja s Parlamentom, da bi dosegli sporazum o zgoraj omenjenih merilih; meni, da bi bilo to mogoče doseči v okviru pregleda Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, ki bi vključeval takšna merila; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Svet, naj začneta pogajanja s Parlamentom, da bi dosegli sporazum o zgoraj omenjenih merilih; meni, da bi bilo to mogoče doseči v okviru pregleda Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, ki bi vključeval takšna merila;

| 3. | ponovno izpostavlja sklep o delegiranih in izvedbenih aktih, ki ga je konferenca predsednikov sprejela na sejah 13. januarja 2011 in 19. aprila 2012, ter poudarja, da bi moral Parlament vedno vztrajati pri uporabi delegiranih aktov za vsa pooblastila, prenesena na Komisijo, ki izpolnjujejo merila iz člena 290 PDEU, in da bi bilo treba dokumente, v katerih institucionalne pravice Parlamenta v zvezi z vključevanjem delegiranih aktov niso zaščitene, uvrstiti na dnevni red plenarnega zasedanja, da bi se o njih glasovalo in tako sprejelo dogovor; poudarja, da bi moral Parlament takoj na začetku pogajanj opredeliti vprašanje delegiranih in izvedbenih aktov kot ključno institucionalno vprašanje za Parlament; |
| --- | --- |

3.

ponovno izpostavlja sklep o delegiranih in izvedbenih aktih, ki ga je konferenca predsednikov sprejela na sejah 13. januarja 2011 in 19. aprila 2012, ter poudarja, da bi moral Parlament vedno vztrajati pri uporabi delegiranih aktov za vsa pooblastila, prenesena na Komisijo, ki izpolnjujejo merila iz člena 290 PDEU, in da bi bilo treba dokumente, v katerih institucionalne pravice Parlamenta v zvezi z vključevanjem delegiranih aktov niso zaščitene, uvrstiti na dnevni red plenarnega zasedanja, da bi se o njih glasovalo in tako sprejelo dogovor; poudarja, da bi moral Parlament takoj na začetku pogajanj opredeliti vprašanje delegiranih in izvedbenih aktov kot ključno institucionalno vprašanje za Parlament;

| 4. | poziva Komisijo, naj v prihodnje izrecno in učinkovito obrazloži, zakaj v osnutku zakona predlaga delegirani ali izvedbeni akt in zakaj meni, da je vsebina osnutka nebistvena; želi spomniti, da je iz členov 290 in 291 PDEU razvidno, da so delegirani in izvedbeni akti namenjeni obravnavi različnih potreb in se jih torej ne sme medsebojno zamenjevati; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v prihodnje izrecno in učinkovito obrazloži, zakaj v osnutku zakona predlaga delegirani ali izvedbeni akt in zakaj meni, da je vsebina osnutka nebistvena; želi spomniti, da je iz členov 290 in 291 PDEU razvidno, da so delegirani in izvedbeni akti namenjeni obravnavi različnih potreb in se jih torej ne sme medsebojno zamenjevati;

| 5. | meni, da bi bilo za okrepitev položaja poročevalcev Parlamenta v zakonodajnih pogajanjih treba pogosteje uporabiti možnost, da se v skladu s členom 37a Poslovnika zaprosi za mnenje Odbor za pravne zadeve; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo za okrepitev položaja poročevalcev Parlamenta v zakonodajnih pogajanjih treba pogosteje uporabiti možnost, da se v skladu s členom 37a Poslovnika zaprosi za mnenje Odbor za pravne zadeve;

| 6. | je zelo zaskrbljen, ker je usklajevanje pravnega reda z Lizbonsko pogodbo štiri leta po njenem začetku veljave le delno uresničeno; pozdravlja nedavne predloge, ki jih je predstavila Komisija za uskladitev preostalih zakonodajnih aktov, ki določajo uporabo regulativnega postopka s pregledom; vendar poudarja, da je treba čim prej začeti pogajanja o teh predlogih, da se ta naloga dokonča pred iztekom tekočega zakonodajnega obdobja; meni, da bi morale biti vsaj vse zadeve, ki so se predhodno obravnavale z regulativnim postopkom s pregledom, zdaj usklajene s členom 290 PDEU, ker so ukrepi, sprejeti z regulativnim postopkom s pregledom, tudi ukrepi s splošnim področjem uporabe, ki spreminjajo nebistvene elemente temeljnega akta, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih elementov ali z dopolnjevanjem temeljnega akta z dodajanjem novih nebistvenih elementov; obenem poziva Svet, naj nadaljuje s pogovori o tistih posameznih predlogih za uskladitev, ki so še vedno ustavljeni v Svetu, vključno s predlogi na področju kmetijstva in ribištva; |
| --- | --- |

6.

je zelo zaskrbljen, ker je usklajevanje pravnega reda z Lizbonsko pogodbo štiri leta po njenem začetku veljave le delno uresničeno; pozdravlja nedavne predloge, ki jih je predstavila Komisija za uskladitev preostalih zakonodajnih aktov, ki določajo uporabo regulativnega postopka s pregledom; vendar poudarja, da je treba čim prej začeti pogajanja o teh predlogih, da se ta naloga dokonča pred iztekom tekočega zakonodajnega obdobja; meni, da bi morale biti vsaj vse zadeve, ki so se predhodno obravnavale z regulativnim postopkom s pregledom, zdaj usklajene s členom 290 PDEU, ker so ukrepi, sprejeti z regulativnim postopkom s pregledom, tudi ukrepi s splošnim področjem uporabe, ki spreminjajo nebistvene elemente temeljnega akta, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih elementov ali z dopolnjevanjem temeljnega akta z dodajanjem novih nebistvenih elementov; obenem poziva Svet, naj nadaljuje s pogovori o tistih posameznih predlogih za uskladitev, ki so še vedno ustavljeni v Svetu, vključno s predlogi na področju kmetijstva in ribištva;

| 7. | izraža zaskrbljenost, ker bi lahko kljub dejstvu, da je to lahko v določenih primerih dobra rešitev, sistematično ohranjanje vseh elementov politike v temeljnem aktu sčasoma izničilo pomen člena 290 PDEU kot dragocenega sredstva za racionalizacijo zakonodajnega postopka, kar je bil njegov prvotni namen, da bi se izognili mikroupravljanju ter zapletenim in dolgotrajnim postopkom soodločanja;; poudarja, da bi bilo ta pristop v nekaterih primerih, kot so sektorji, v katerih se tehnologije še vedno razvijajo, izredno težko uporabiti; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost, ker bi lahko kljub dejstvu, da je to lahko v določenih primerih dobra rešitev, sistematično ohranjanje vseh elementov politike v temeljnem aktu sčasoma izničilo pomen člena 290 PDEU kot dragocenega sredstva za racionalizacijo zakonodajnega postopka, kar je bil njegov prvotni namen, da bi se izognili mikroupravljanju ter zapletenim in dolgotrajnim postopkom soodločanja;; poudarja, da bi bilo ta pristop v nekaterih primerih, kot so sektorji, v katerih se tehnologije še vedno razvijajo, izredno težko uporabiti;

| 8. | poudarja, da bi morala v primerih, v katerih se izbere uporaba izvedbenih aktov, pogajalska skupina Parlamenta pozorno oceniti, kakšna vrsta nadzora s strani držav članic je potrebna ter ali je treba uporabiti svetovalni postopek ali postopek pregleda; poudarja, da bi morale pogajalske skupine Parlamenta, v kolikor se uporablja postopek pregleda, sprejeti tako imenovano „določbo o odsotnosti mnenja“ samo v izjemnih dobro utemeljenih primerih, saj ta Komisiji preprečuje, da bi sprejela osnutek izvedbenega akta, če odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov držav članic in mu predseduje Komisija, nima mnenja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morala v primerih, v katerih se izbere uporaba izvedbenih aktov, pogajalska skupina Parlamenta pozorno oceniti, kakšna vrsta nadzora s strani držav članic je potrebna ter ali je treba uporabiti svetovalni postopek ali postopek pregleda; poudarja, da bi morale pogajalske skupine Parlamenta, v kolikor se uporablja postopek pregleda, sprejeti tako imenovano „določbo o odsotnosti mnenja“ samo v izjemnih dobro utemeljenih primerih, saj ta Komisiji preprečuje, da bi sprejela osnutek izvedbenega akta, če odbor, ki je sestavljen iz predstavnikov držav članic in mu predseduje Komisija, nima mnenja;

| 9. | priporoča Komisiji, naj ne zlorablja delegiranih aktov za ponovno razpravo o zadevah, dogovorjenih na politični ravni v trialogih; poudarja, da bi moralo biti po možnosti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov preneseno na Komisijo samo za omejeno obdobje; |
| --- | --- |

9.

priporoča Komisiji, naj ne zlorablja delegiranih aktov za ponovno razpravo o zadevah, dogovorjenih na politični ravni v trialogih; poudarja, da bi moralo biti po možnosti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov preneseno na Komisijo samo za omejeno obdobje;

| 10. | spodbuja svoje odbore, naj pozorno spremljajo uporabo delegiranih in izvedbenih aktov znotraj svojih področij odgovornosti; s tem namenom poziva Komisijo, naj okrepi upravne ureditve o posredovanju in vlaganju dokumentov, povezanih z delegiranimi akti, tudi pripravljalnih dokumentov, ter tako zagotovi vsaj enako raven obveščenosti in preglednosti kot za obstoječi register izvedbenih aktov in istočasen pretok informacij Evropskemu parlamentu in Svetu kot sozakonodajalcema; |
| --- | --- |

10.

spodbuja svoje odbore, naj pozorno spremljajo uporabo delegiranih in izvedbenih aktov znotraj svojih področij odgovornosti; s tem namenom poziva Komisijo, naj okrepi upravne ureditve o posredovanju in vlaganju dokumentov, povezanih z delegiranimi akti, tudi pripravljalnih dokumentov, ter tako zagotovi vsaj enako raven obveščenosti in preglednosti kot za obstoječi register izvedbenih aktov in istočasen pretok informacij Evropskemu parlamentu in Svetu kot sozakonodajalcema;

| 11. | meni, da hiter prenos delegiranih aktov glavnim odborom predstavlja pomemben napredek, saj ima pozitiven vpliv na izvrševanje pravice poslancev do nadzora; |
| --- | --- |

11.

meni, da hiter prenos delegiranih aktov glavnim odborom predstavlja pomemben napredek, saj ima pozitiven vpliv na izvrševanje pravice poslancev do nadzora;

| 12. | poudarja politično odgovornost zakonodajalcev in potrebo, da Parlament redno in pravočasno sodeluje v fazi priprave delegiranih aktov; poziva Komisijo, naj Parlament in poročevalko, pristojno za to vprašanje, v celoti obvešča o predvideni časovni razporeditvi, načrtovanih sestankih skupine strokovnjakov in vsebini predvidenih delegiranih aktov, vključno z zagotovitvijo dostopa do ustreznih podatkovnih zbirk Komisije, kot so spletna stran CIRCA; |
| --- | --- |

12.

poudarja politično odgovornost zakonodajalcev in potrebo, da Parlament redno in pravočasno sodeluje v fazi priprave delegiranih aktov; poziva Komisijo, naj Parlament in poročevalko, pristojno za to vprašanje, v celoti obvešča o predvideni časovni razporeditvi, načrtovanih sestankih skupine strokovnjakov in vsebini predvidenih delegiranih aktov, vključno z zagotovitvijo dostopa do ustreznih podatkovnih zbirk Komisije, kot so spletna stran CIRCA;

| 13. | poziva Komisijo, naj v celoti upošteva odstavek 15 okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo in med drugim poenostavi postopek, v skladu s katerim povabi strokovnjake Parlamenta na srečanja z nacionalnimi strokovnjaki, če to zahteva pristojni parlamentarni odbor; se zaveda, da se zaradi udeležbe strokovnjakov Parlamenta na teh srečanjih Komisija lahko povabi na sestanke v Parlamentu na dodatno izmenjavo mnenj o pripravi delegiranih aktov; poziva Komisijo, naj odstavek 15 okvirnega sporazuma uporablja tudi za tiste dele srečanj držav članic in Komisije, na katerih se obravnavajo zadeve, ki niso povezane z izvedbenimi akti v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v celoti upošteva odstavek 15 okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo in med drugim poenostavi postopek, v skladu s katerim povabi strokovnjake Parlamenta na srečanja z nacionalnimi strokovnjaki, če to zahteva pristojni parlamentarni odbor; se zaveda, da se zaradi udeležbe strokovnjakov Parlamenta na teh srečanjih Komisija lahko povabi na sestanke v Parlamentu na dodatno izmenjavo mnenj o pripravi delegiranih aktov; poziva Komisijo, naj odstavek 15 okvirnega sporazuma uporablja tudi za tiste dele srečanj držav članic in Komisije, na katerih se obravnavajo zadeve, ki niso povezane z izvedbenimi akti v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011;

| 14. | meni, da je obdobje med posredovanje končnega osnutka izvedbenih aktov ter njihovim sprejetjem v Komisiji pogosto prekratko, kar ne omogoča primernega nadzora Parlamenta; zato spodbuja Komisijo, naj v celoti spoštuje pravico Parlamenta do nadzora končnih osnutkov izvedbenih aktov v roku enega meseca, v skladu z dogovorom med Parlamentom in Komisijo iz leta 2008 o postopkih komitologije; |
| --- | --- |

14.

meni, da je obdobje med posredovanje končnega osnutka izvedbenih aktov ter njihovim sprejetjem v Komisiji pogosto prekratko, kar ne omogoča primernega nadzora Parlamenta; zato spodbuja Komisijo, naj v celoti spoštuje pravico Parlamenta do nadzora končnih osnutkov izvedbenih aktov v roku enega meseca, v skladu z dogovorom med Parlamentom in Komisijo iz leta 2008 o postopkih komitologije;

| 15. | poziva k dodelitvi zadostnih tehničnih in kadrovskih virov za delegirane in izvedbene akte, da se med drugim zagotovi učinkovito interno posredovanje informacij; meni, da kroženje delegiranih aktov med poslanci s pomočjo glasila poenostavlja nadzor nad temi akti in poslancem omogoča, da pravočasno vložijo ugovore; |
| --- | --- |

15.

poziva k dodelitvi zadostnih tehničnih in kadrovskih virov za delegirane in izvedbene akte, da se med drugim zagotovi učinkovito interno posredovanje informacij; meni, da kroženje delegiranih aktov med poslanci s pomočjo glasila poenostavlja nadzor nad temi akti in poslancem omogoča, da pravočasno vložijo ugovore;

| 16. | priporoča imenovanje stalnih poročevalcev za delegirane in izvedbene akte v vsakem odboru, da se zagotovi skladnost v odboru in z drugimi odbori; meni, da je treba podobna vprašanja obravnavati na skladen način, obenem pa ostati prožen; |
| --- | --- |

16.

priporoča imenovanje stalnih poročevalcev za delegirane in izvedbene akte v vsakem odboru, da se zagotovi skladnost v odboru in z drugimi odbori; meni, da je treba podobna vprašanja obravnavati na skladen način, obenem pa ostati prožen;

| 17. | pozdravlja pripravljenost strokovnjakov Komisije za udeležbo na informativnih sestankih s poslanci, saj se je pokazalo, da je priprava takšnih srečanj dovolj časa pred sprejetjem delegiranih aktov zelo koristna za razjasnitev ključnih vidikov takšnih aktov in za lažje delo Parlamenta pri ocenjevanju teh aktov; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja pripravljenost strokovnjakov Komisije za udeležbo na informativnih sestankih s poslanci, saj se je pokazalo, da je priprava takšnih srečanj dovolj časa pred sprejetjem delegiranih aktov zelo koristna za razjasnitev ključnih vidikov takšnih aktov in za lažje delo Parlamenta pri ocenjevanju teh aktov;

| 18. | poleg tega pa naprej poziva zlasti člane pogajalskih ekip, naj pri poročanju pristojnemu odboru po vsakem trialogu pogajanj v skladu s členom 70(4) Poslovnika Parlamenta namenijo posebno pozornost delegiranim in izvedbenim aktom; |
| --- | --- |

18.

poleg tega pa naprej poziva zlasti člane pogajalskih ekip, naj pri poročanju pristojnemu odboru po vsakem trialogu pogajanj v skladu s členom 70(4) Poslovnika Parlamenta namenijo posebno pozornost delegiranim in izvedbenim aktom;

Pripombe glede posebnih vprašanj

Kmetijstvo in ribištvo

| 19. | obžaluje dejstvo, da je Svet blokiral dokumentacijo za usklajevanje o bistveni kmetijski in ribiški zakonodaji po neuspelih pogajanjih v sklopu neformalnih trialogov in prve obravnave v Parlamentu; poudarja, da je razlog za tako stanje pogosto nepripravljenost Sveta, da bi uporabil delegirane akte; ugotavlja, da je bilo mogoče le v okviru celovitega zakonodajnega postopka v zvezi z reformo SKP in SRP najti rešitev za uskladitev, ki bi bila sprejemljiva za obe strani, čeprav bi se o nekaterih določbah lahko sporazumeli le pod pogojem, da te ne bi ustvarile precedensa; poziva Svet, naj pospeši obravnavanje preostale dokumentacije za usklajevanje, da bodo lahko postopki zaključeni pred koncem sedanjega zakonodajnega obdobja; |
| --- | --- |

19.

obžaluje dejstvo, da je Svet blokiral dokumentacijo za usklajevanje o bistveni kmetijski in ribiški zakonodaji po neuspelih pogajanjih v sklopu neformalnih trialogov in prve obravnave v Parlamentu; poudarja, da je razlog za tako stanje pogosto nepripravljenost Sveta, da bi uporabil delegirane akte; ugotavlja, da je bilo mogoče le v okviru celovitega zakonodajnega postopka v zvezi z reformo SKP in SRP najti rešitev za uskladitev, ki bi bila sprejemljiva za obe strani, čeprav bi se o nekaterih določbah lahko sporazumeli le pod pogojem, da te ne bi ustvarile precedensa; poziva Svet, naj pospeši obravnavanje preostale dokumentacije za usklajevanje, da bodo lahko postopki zaključeni pred koncem sedanjega zakonodajnega obdobja;

Razvojno sodelovanje

| 20. | opozarja, da je Parlament v primeru instrumenta za razvojno sodelovanje od leta 2006 izvajal postopek „demokratičnega nadzora“ v obliki političnega dialoga s Komisijo o osnutkih ukrepov; vendar ugotavlja, da so izkušnje Parlamenta s to prakso mešane in je bil njegov vpliv na odločitve Komisije omejen; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je Parlament v primeru instrumenta za razvojno sodelovanje od leta 2006 izvajal postopek „demokratičnega nadzora“ v obliki političnega dialoga s Komisijo o osnutkih ukrepov; vendar ugotavlja, da so izkušnje Parlamenta s to prakso mešane in je bil njegov vpliv na odločitve Komisije omejen;

| 21. | poudarja, da izvedbeni akti na področju razvojnega sodelovanja pogosto temeljijo na predhodnih posvetovanjih s tretjimi stranmi, zato jih je v poznejši fazi uradnega postopka komitologije težje spreminjati; zato poudarja, da bi bilo pravočasno obveščanje Parlamenta in dialog z njim pomemben korak k učinkovitejši rabi nadzornih pristojnosti Parlamenta; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da izvedbeni akti na področju razvojnega sodelovanja pogosto temeljijo na predhodnih posvetovanjih s tretjimi stranmi, zato jih je v poznejši fazi uradnega postopka komitologije težje spreminjati; zato poudarja, da bi bilo pravočasno obveščanje Parlamenta in dialog z njim pomemben korak k učinkovitejši rabi nadzornih pristojnosti Parlamenta;

Gospodarske in denarne zadeve

| 22. | poudarja, da uredbe o evropskih nadzornih organih uvajajo na področje finančnih storitev regulativne in izvedbene tehnične standarde, v skladu s katerimi evropski nadzorni organi Komisiji posredujejo osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov v sprejetje; meni, da bi moral po možnosti delegirani akti glede na tehnično strokovno znanje in izkušnje ter posebna znanja evropskih nadzornih organov raje biti v obliki regulativnih tehničnih standardov kot pa običajnih delegiranih aktov; meni, da bi morala Komisija tudi pred sprejetjem običajnih delegiranih aktov zaprositi za tehnično pomoč ustreznih evropskih nadzornih organov o njihovi vsebini; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da uredbe o evropskih nadzornih organih uvajajo na področje finančnih storitev regulativne in izvedbene tehnične standarde, v skladu s katerimi evropski nadzorni organi Komisiji posredujejo osnutke regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov v sprejetje; meni, da bi moral po možnosti delegirani akti glede na tehnično strokovno znanje in izkušnje ter posebna znanja evropskih nadzornih organov raje biti v obliki regulativnih tehničnih standardov kot pa običajnih delegiranih aktov; meni, da bi morala Komisija tudi pred sprejetjem običajnih delegiranih aktov zaprositi za tehnično pomoč ustreznih evropskih nadzornih organov o njihovi vsebini;

| 23. | poudarja, da je v skladu z nekaterimi zakonodajnimi akti rok za pregled regulativnih tehničnih standardov možno podaljšati za dodatni mesec zaradi njihovega obsega in zapletenosti in meni, da bi tovrstna prožnost morala postati splošno pravilo; poudarja tudi, da je zakonodajalec za pregled delegiranih aktov na področju finančnih storitev določil trimesečni rok, ki se lahko podaljša za tri mesece, in meni, da bi bilo treba to prakso razširiti na druga zahtevna področja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je v skladu z nekaterimi zakonodajnimi akti rok za pregled regulativnih tehničnih standardov možno podaljšati za dodatni mesec zaradi njihovega obsega in zapletenosti in meni, da bi tovrstna prožnost morala postati splošno pravilo; poudarja tudi, da je zakonodajalec za pregled delegiranih aktov na področju finančnih storitev določil trimesečni rok, ki se lahko podaljša za tri mesece, in meni, da bi bilo treba to prakso razširiti na druga zahtevna področja;

| 24. | poudarja, da bi se morala ureditev, v skladu s katero se ne sme predložiti delegiranih aktov med obdobjem, ko Parlament ne zaseda, uporabljati tudi za regulativne tehnične standarde; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi se morala ureditev, v skladu s katero se ne sme predložiti delegiranih aktov med obdobjem, ko Parlament ne zaseda, uporabljati tudi za regulativne tehnične standarde;

| 25. | meni, da bi moralo povabilo vsem zainteresiranim stranem, naj se udeležijo interesnih skupin evropskega nadzornega organa, veljati dovolj dolgo (najmanj dva meseca), da bi ga bilo treba posredovati preko različnih sredstev obveščanja, postopek pa bi moral biti jasen in usklajen, da bi zagotovili prijavo kandidatov iz široke baze; opozarja na potrebo po uravnoteženih interesnih skupinah evropskega nadzornega organa v skladu z določbami posameznih uredb; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi moralo povabilo vsem zainteresiranim stranem, naj se udeležijo interesnih skupin evropskega nadzornega organa, veljati dovolj dolgo (najmanj dva meseca), da bi ga bilo treba posredovati preko različnih sredstev obveščanja, postopek pa bi moral biti jasen in usklajen, da bi zagotovili prijavo kandidatov iz široke baze; opozarja na potrebo po uravnoteženih interesnih skupinah evropskega nadzornega organa v skladu z določbami posameznih uredb;

Zaposlovanje in socialne zadeve

| 26. | opozarja, da je moral Parlament na področju zaposlovanja in socialnih zadev izpodbijati sklep o preoblikovanju evropske mreže EURES na Sodišču, da je zaščitil svoje pristojnosti; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da je moral Parlament na področju zaposlovanja in socialnih zadev izpodbijati sklep o preoblikovanju evropske mreže EURES na Sodišču, da je zaščitil svoje pristojnosti;

Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

| 27. | poziva Komisijo, naj najkasneje v delovni program vključi predloge za spremembo vseh pravnih aktov nekdanjega tretjega stebra, jih uskladi z novo hierarhijo predpisov ter spoštuje pooblastila, pristojnosti in pravico do obveščenosti Evropskega parlamenta v zvezi s prenosom pooblastil na Komisijo, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe; poudarja, da bo potrebna ocena vsakega pravnega akta za opredelitev sklepov, ki jih kot bistvene elemente mora sprejeti zakonodajalec, zlasti ko se dotikajo temeljnih pravic zadevnih oseb, ter sklepov, ki se štejejo kot nebistveni elementi (glej sodbo Sodišča v zadevi C-355/10); |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj najkasneje v delovni program vključi predloge za spremembo vseh pravnih aktov nekdanjega tretjega stebra, jih uskladi z novo hierarhijo predpisov ter spoštuje pooblastila, pristojnosti in pravico do obveščenosti Evropskega parlamenta v zvezi s prenosom pooblastil na Komisijo, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe; poudarja, da bo potrebna ocena vsakega pravnega akta za opredelitev sklepov, ki jih kot bistvene elemente mora sprejeti zakonodajalec, zlasti ko se dotikajo temeljnih pravic zadevnih oseb, ter sklepov, ki se štejejo kot nebistveni elementi (glej sodbo Sodišča v zadevi C-355/10);

| 28. | opozarja, da Svet še naprej sprejema pravne akte na podlagi določb nekdanjega tretjega stebra, čeprav je Lizbonska pogodba že dolgo časa v veljavi, tako da je bil Parlament primoran pred Sodiščem sprožiti pravne postopke; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da Svet še naprej sprejema pravne akte na podlagi določb nekdanjega tretjega stebra, čeprav je Lizbonska pogodba že dolgo časa v veljavi, tako da je bil Parlament primoran pred Sodiščem sprožiti pravne postopke;

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(2)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(3)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 6.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/18

---

P7_TA(2014)0128

Evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2014 (2013/2157(INI))

(2017/C 285/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136 v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2012 o akcijskem načrtu za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2012 o akcijskem načrtu za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam (COM(2012)0722),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2013 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2013 (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 o letnem pregledu rasti za leto 2014 (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 o letnem pregledu rasti za leto 2014 (COM(2013)0800),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim oazam (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o boju proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in davčnim oazam (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o pozivu k merljivim in zavezujočim obvezam proti davčni utaji in izogibanju davkom v EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o pozivu k merljivim in zavezujočim obvezam proti davčni utaji in izogibanju davkom v EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o pripravah na zasedanje Evropskega sveta (19.–20. decembra 2013 (13)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o pripravah na zasedanje Evropskega sveta (19.–20. decembra 2013 (13)),

| — | ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0084/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0084/2014),

| A. | ker napoved Komisije kaže, da BDP v evroobmočju počasi spet realno raste, da bo brezposelnost upadla in da inflacija ostaja daleč pod 2 %; |
| --- | --- |

A.

ker napoved Komisije kaže, da BDP v evroobmočju počasi spet realno raste, da bo brezposelnost upadla in da inflacija ostaja daleč pod 2 %;

| B. | ker je rast na trgih v vzponu zastala, medtem ko v ZDA ostaja trdna in na Japonskem pozitivna; |
| --- | --- |

B.

ker je rast na trgih v vzponu zastala, medtem ko v ZDA ostaja trdna in na Japonskem pozitivna;

| C. | ker je Evropski parlament med 20. in 22. januarjem 2014 organiziral srečanje na visoki ravni s poslanci nacionalnih parlamentov (evropski parlamentarni teden), da bi razpravljali o letnem pregledu rasti za leto 2014 in tudi o splošnih ciljih gospodarske politike za rast in delovna mesta, da bi v večji meri upoštevali učinkovitost politik in možne vplive v EU; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski parlament med 20. in 22. januarjem 2014 organiziral srečanje na visoki ravni s poslanci nacionalnih parlamentov (evropski parlamentarni teden), da bi razpravljali o letnem pregledu rasti za leto 2014 in tudi o splošnih ciljih gospodarske politike za rast in delovna mesta, da bi v večji meri upoštevali učinkovitost politik in možne vplive v EU;

| D. | ker Komisija priznava, da večina ciljev EU 2020 ne bo izpolnjena niti po najbolj optimističnem scenariju; |
| --- | --- |

D.

ker Komisija priznava, da večina ciljev EU 2020 ne bo izpolnjena niti po najbolj optimističnem scenariju;

| E. | pozdravlja uvedbo instrumenta za konkurenčnost in konvergenco kot del prizadevanj za okrepitev okvira upravljanja; |
| --- | --- |

E.

pozdravlja uvedbo instrumenta za konkurenčnost in konvergenco kot del prizadevanj za okrepitev okvira upravljanja;

| 1. | ugotavlja, da se je v EU začelo gospodarsko oživljanje; poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja za rasti naklonjeno javnofinančno konsolidacijo, da se po eni strani vzpostavi skladnost z obstoječim okvirom za ekonomsko upravljanje, po drugi pa omogoči trajnostno srednje- in dolgoročno rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da se je v EU začelo gospodarsko oživljanje; poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja za rasti naklonjeno javnofinančno konsolidacijo, da se po eni strani vzpostavi skladnost z obstoječim okvirom za ekonomsko upravljanje, po drugi pa omogoči trajnostno srednje- in dolgoročno rast in zaposlovanje;

| 2. | pozdravlja priznanje, da je potrebna javnofinančna konsolidacija, ki bo spodbujala rast; poziva Komisijo, naj to prednostno nalogo prenese v konkretna priporočila za EU kot celoto in za države članice, tudi za tiste, ki so vključene v programe gospodarskega prilagajanja, da se ne bodo ukvarjale samo s konsolidacijo javnih financ, temveč tudi s strukturnimi reformami, ki prinašajo realno, trajnostno in socialno uravnoteženo rast, zaposlovanje, okrepljeno konkurenčnost in pospešeno konvergenco; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja priznanje, da je potrebna javnofinančna konsolidacija, ki bo spodbujala rast; poziva Komisijo, naj to prednostno nalogo prenese v konkretna priporočila za EU kot celoto in za države članice, tudi za tiste, ki so vključene v programe gospodarskega prilagajanja, da se ne bodo ukvarjale samo s konsolidacijo javnih financ, temveč tudi s strukturnimi reformami, ki prinašajo realno, trajnostno in socialno uravnoteženo rast, zaposlovanje, okrepljeno konkurenčnost in pospešeno konvergenco;

| 3. | ugotavlja, da so večje razlike v obrestni meri za državna posojila močno zmanjšale javnofinančni manevrski prostor v številnih državah članicah; ugotavlja tudi, da je monetarna politika Evropske centralne banke (ECB) te razlike pomagala zmanjšati; ugotavlja, da bo ECB to politiko prek smernic ohranila v kratko- in srednjeročnem obdobju, s tem pa prispevala k večji rasti; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so večje razlike v obrestni meri za državna posojila močno zmanjšale javnofinančni manevrski prostor v številnih državah članicah; ugotavlja tudi, da je monetarna politika Evropske centralne banke (ECB) te razlike pomagala zmanjšati; ugotavlja, da bo ECB to politiko prek smernic ohranila v kratko- in srednjeročnem obdobju, s tem pa prispevala k večji rasti;

| 4. | ugotavlja, da Komisija v priporočilih za posamezne države članice spremlja cilje Evrope 2020 na državni in evropski ravni ter tako pozorno nadzira cilje na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja, izobraževanja, odpravljanja revščine, obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da Komisija v priporočilih za posamezne države članice spremlja cilje Evrope 2020 na državni in evropski ravni ter tako pozorno nadzira cilje na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja, izobraževanja, odpravljanja revščine, obnovljivih virov energije in zmanjšanja emisij;

| 5. | meni, da mora gospodarstvo EU kot celota še bolj okrepiti svojo stroškovno in nestroškovno konkurenčnost v svetovnem gospodarstvu, zlasti s povečanjem konkurenčnosti na trgu proizvodov in storitev, da bi se povečala produktivnost in učinkovita raba virov ter znižale cene, ter z ohranjanjem uravnoteženosti stroškov dela in produktivnosti ter notranjih makroekonomskih neravnovesij; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora gospodarstvo EU kot celota še bolj okrepiti svojo stroškovno in nestroškovno konkurenčnost v svetovnem gospodarstvu, zlasti s povečanjem konkurenčnosti na trgu proizvodov in storitev, da bi se povečala produktivnost in učinkovita raba virov ter znižale cene, ter z ohranjanjem uravnoteženosti stroškov dela in produktivnosti ter notranjih makroekonomskih neravnovesij;

| 6. | je seznanjen z ambicioznimi strukturnimi reformami, ki jih izvajajo države članice, ki so v resnih težavah; te države članice spodbuja, naj nadaljujejo svoja prizadevanja; poudarja, da je treba prizadevanja za strukturne reforme odločno nadaljevati in jih spremljati, da bi zagotovili učinkovitost reform in nadgrajevali doseženi napredek; spodbuja sprejetje in izvajanje programov strukturnih reform, ki spodbujajo konvergenco in konkurenčnost na nacionalni in evropski ravni ter povečujejo trajnostno rast in zaposlovanje; poudarja pomen hitrega in učinkovitega izvajanja programov in shem za odpravljanje brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen z ambicioznimi strukturnimi reformami, ki jih izvajajo države članice, ki so v resnih težavah; te države članice spodbuja, naj nadaljujejo svoja prizadevanja; poudarja, da je treba prizadevanja za strukturne reforme odločno nadaljevati in jih spremljati, da bi zagotovili učinkovitost reform in nadgrajevali doseženi napredek; spodbuja sprejetje in izvajanje programov strukturnih reform, ki spodbujajo konvergenco in konkurenčnost na nacionalni in evropski ravni ter povečujejo trajnostno rast in zaposlovanje; poudarja pomen hitrega in učinkovitega izvajanja programov in shem za odpravljanje brezposelnosti, zlasti brezposelnosti mladih;

| 7. | poudarja, kako pomembno je začeti oziroma nadaljevati proces korenitih in trajnostnih strukturnih reform za srednje- in dolgoročno stabilnost; poudarja, da EU ne more konkurirati samo s splošnimi stroški in stroški dela, temveč mora vlagati več v raziskave, inovacije in razvoj, izobraževanje in veščine ter učinkovito rabo virov, tako na nacionalni kot na evropski ravni; |
| --- | --- |

7.

poudarja, kako pomembno je začeti oziroma nadaljevati proces korenitih in trajnostnih strukturnih reform za srednje- in dolgoročno stabilnost; poudarja, da EU ne more konkurirati samo s splošnimi stroški in stroški dela, temveč mora vlagati več v raziskave, inovacije in razvoj, izobraževanje in veščine ter učinkovito rabo virov, tako na nacionalni kot na evropski ravni;

| 8. | znova zahteva, da se v rednem zakonodajnem postopku sprejme zakonodajni akt o smernicah za zbliževanje, ki bo za določeno obdobje opredelil zelo omejeno število ciljev za najnujnejše reforme, in da države članice uvedejo nacionalne programe reform na podlagi omenjenih smernic za konvergenco, ki jih bo preverila Komisija; poziva države članice EU, naj se obvežejo, da bodo v celoti izvedle svoje nacionalne programe reform; na podlagi tega predlaga, naj države članice vstopijo v konvergenčno partnerstvo z institucijami EU z možnostjo pogojnega financiranja reformnih ukrepov; znova poudarja, da bi moralo biti takšno okrepljeno gospodarsko sodelovanje tesno povezano s finančnim mehanizmom, ki temelji na spodbudah; meni, da mora biti vsako dodatno financiranje ali instrument, kot je mehanizem solidarnosti, sestavni del proračuna EU, ne sme pa biti omejen z zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

8.

znova zahteva, da se v rednem zakonodajnem postopku sprejme zakonodajni akt o smernicah za zbliževanje, ki bo za določeno obdobje opredelil zelo omejeno število ciljev za najnujnejše reforme, in da države članice uvedejo nacionalne programe reform na podlagi omenjenih smernic za konvergenco, ki jih bo preverila Komisija; poziva države članice EU, naj se obvežejo, da bodo v celoti izvedle svoje nacionalne programe reform; na podlagi tega predlaga, naj države članice vstopijo v konvergenčno partnerstvo z institucijami EU z možnostjo pogojnega financiranja reformnih ukrepov; znova poudarja, da bi moralo biti takšno okrepljeno gospodarsko sodelovanje tesno povezano s finančnim mehanizmom, ki temelji na spodbudah; meni, da mora biti vsako dodatno financiranje ali instrument, kot je mehanizem solidarnosti, sestavni del proračuna EU, ne sme pa biti omejen z zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira;

| 9. | je zaskrbljen zaradi splošne javne in zasebne zadolženosti držav članic v evroobmočju; opozarja, da mora EU preseči model rasti, ki temelji na pretiranem kopičenju dolgov in porabi virov; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi splošne javne in zasebne zadolženosti držav članic v evroobmočju; opozarja, da mora EU preseči model rasti, ki temelji na pretiranem kopičenju dolgov in porabi virov;

| 10. | zato poziva države članice, naj pri oblikovanju gospodarskih politik in reform namenijo posebno pozornost vplivu na mlade generacije Evropejcev ter na prihodnje generacije, tako da mladi ne bodo že v začetku prikrajšani za priložnosti; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za odpravljanje dolgoročnih učinkov brezposelnosti in zlasti brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

10.

zato poziva države članice, naj pri oblikovanju gospodarskih politik in reform namenijo posebno pozornost vplivu na mlade generacije Evropejcev ter na prihodnje generacije, tako da mladi ne bodo že v začetku prikrajšani za priložnosti; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za odpravljanje dolgoročnih učinkov brezposelnosti in zlasti brezposelnosti mladih;

| 11. | priznava delo tistih organov držav članic, ki so uspešno izvedli programe makroekonomskega prilagajanja ali programe v finančnem sektorju; |
| --- | --- |

11.

priznava delo tistih organov držav članic, ki so uspešno izvedli programe makroekonomskega prilagajanja ali programe v finančnem sektorju;

| 12. | poudarja, da so solidarnost in pogojenost ter visoka raven odgovornosti in zavezanosti reformam nujni pogoji za uspešnost programov finančne pomoči; vseeno poziva Komisijo in države članice, naj finančno pomoč in priložnostni sistem trojke vključijo v izboljšano pravno strukturo, ki bo v skladu z okvirom EU za ekonomsko upravljanje in zakonodajo Unije, s čimer bodo zagotovile demokratično odgovornost; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so solidarnost in pogojenost ter visoka raven odgovornosti in zavezanosti reformam nujni pogoji za uspešnost programov finančne pomoči; vseeno poziva Komisijo in države članice, naj finančno pomoč in priložnostni sistem trojke vključijo v izboljšano pravno strukturo, ki bo v skladu z okvirom EU za ekonomsko upravljanje in zakonodajo Unije, s čimer bodo zagotovile demokratično odgovornost;

| 13. | poudarja, da ekonomska in monetarna unija še zdaleč ni dokončno vzpostavljena, ter opominja Komisijo na njene obveznosti in zaveze za povečanje rasti in gospodarske konvergence ter krepitev konkurenčnosti v EU; meni, da bi to najlažje dosegli, če bi Komisija končno predložila predloge za dokončno vzpostavitev ekonomske in monetarne unije v skladu z vsemi smernicami iz svojega načrta za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo; ugotavlja, da bi moralo dokončanje EMU temeljiti na metodi Skupnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da ekonomska in monetarna unija še zdaleč ni dokončno vzpostavljena, ter opominja Komisijo na njene obveznosti in zaveze za povečanje rasti in gospodarske konvergence ter krepitev konkurenčnosti v EU; meni, da bi to najlažje dosegli, če bi Komisija končno predložila predloge za dokončno vzpostavitev ekonomske in monetarne unije v skladu z vsemi smernicami iz svojega načrta za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo; ugotavlja, da bi moralo dokončanje EMU temeljiti na metodi Skupnosti;

| 14. | priznava dosežke novih in revidiranih finančnih pravil EU pri premagovanju finančne krize; ugotavlja, da dokončanje treh stebrov bančne unije in izvajanje novih pravil o kapitalskih zahtevah za banke prispevata k ponovni vzpostavitvi zaupanja v odpornost evropskega bančnega sektorja; |
| --- | --- |

14.

priznava dosežke novih in revidiranih finančnih pravil EU pri premagovanju finančne krize; ugotavlja, da dokončanje treh stebrov bančne unije in izvajanje novih pravil o kapitalskih zahtevah za banke prispevata k ponovni vzpostavitvi zaupanja v odpornost evropskega bančnega sektorja;

| 15. | pozdravlja izjavo Komisije, da je prva prednostna naloga letnega pregleda rasti za leto 2014 krepitev trajnostne, pametne in vključujoče rasti in konkurenčnosti, ki bosta vodili k novim delovnim mestom; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja izjavo Komisije, da je prva prednostna naloga letnega pregleda rasti za leto 2014 krepitev trajnostne, pametne in vključujoče rasti in konkurenčnosti, ki bosta vodili k novim delovnim mestom;

| 16. | se strinja s Komisijo, da morajo države članice nadaljevati konsolidacijo javnih financ, ki bo spodbujala rast; poziva države članice, naj poenostavijo davčne sisteme, znižajo davke in prispevke za socialno varnost, zlasti v nizkem in srednjem dohodkovnem razredu, prenesejo davčno obremenitev z dela na potrošnjo in okolju škodljive dejavnosti, da bi spodbudile rast, zasebne naložbe in ustvarjanje delovnih mest, povečale učinkovitost konsolidacije, okrepile naložbe v izobraževanje, raziskave in razvoj ter aktivne politike trga dela; |
| --- | --- |

16.

se strinja s Komisijo, da morajo države članice nadaljevati konsolidacijo javnih financ, ki bo spodbujala rast; poziva države članice, naj poenostavijo davčne sisteme, znižajo davke in prispevke za socialno varnost, zlasti v nizkem in srednjem dohodkovnem razredu, prenesejo davčno obremenitev z dela na potrošnjo in okolju škodljive dejavnosti, da bi spodbudile rast, zasebne naložbe in ustvarjanje delovnih mest, povečale učinkovitost konsolidacije, okrepile naložbe v izobraževanje, raziskave in razvoj ter aktivne politike trga dela;

| 17. | spodbuja države članice, kjer poteka program prilagajanja, naj začnejo izvajati oziroma nadaljujejo rasti prijazne trajnostne strukturne reforme, hkrati pa si bolj prizadevajo za uresničevanje ciljev Evropa 2020; izraža zaskrbljenost, ker se države članice, ki imajo čezmeren proračunski primanjkljaj ali primanjkljaj na tekočem računu, niso poistovetile z določenimi reformami; meni, da bi bilo treba načelo financiranja v začetnem obdobju in takojšnjega razporejanja uporabljati za vsa sredstva za obdobje 2014–2020, ki so namenjena spodbujanju gospodarske rasti, zaposlovanja in strateških naložb, zlasti pobudi za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

17.

spodbuja države članice, kjer poteka program prilagajanja, naj začnejo izvajati oziroma nadaljujejo rasti prijazne trajnostne strukturne reforme, hkrati pa si bolj prizadevajo za uresničevanje ciljev Evropa 2020; izraža zaskrbljenost, ker se države članice, ki imajo čezmeren proračunski primanjkljaj ali primanjkljaj na tekočem računu, niso poistovetile z določenimi reformami; meni, da bi bilo treba načelo financiranja v začetnem obdobju in takojšnjega razporejanja uporabljati za vsa sredstva za obdobje 2014–2020, ki so namenjena spodbujanju gospodarske rasti, zaposlovanja in strateških naložb, zlasti pobudi za zaposlovanje mladih;

| 18. | poudarja pomen spremljanja in izvajanja priporočil za posamezne države članice, večstranskega nadzora, izmenjave izkušenj in najboljših praks ter medsebojnih strokovnih pregledov kot sredstev za spodbujanje razprave in medsebojnega pritiska, da se zagotovi usmeritev, ki bo pripomogla k potrebnemu zagonu in sprejetju reform; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen spremljanja in izvajanja priporočil za posamezne države članice, večstranskega nadzora, izmenjave izkušenj in najboljših praks ter medsebojnih strokovnih pregledov kot sredstev za spodbujanje razprave in medsebojnega pritiska, da se zagotovi usmeritev, ki bo pripomogla k potrebnemu zagonu in sprejetju reform;

| 19. | ponovno poudarja, da bodo zaradi pomanjkanja ambicioznih reform za povečanje konkurenčnosti evropskih gospodarstev in tudi za ohranitev vzdržnosti sistemov socialnega in zdravstvenega varstva čezmerno obremenjene prihodnje generacije; opozarja, da je treba odpraviti čezmerne primanjkljaje in neravnovesja na tekočih računih; |
| --- | --- |

19.

ponovno poudarja, da bodo zaradi pomanjkanja ambicioznih reform za povečanje konkurenčnosti evropskih gospodarstev in tudi za ohranitev vzdržnosti sistemov socialnega in zdravstvenega varstva čezmerno obremenjene prihodnje generacije; opozarja, da je treba odpraviti čezmerne primanjkljaje in neravnovesja na tekočih računih;

| 20. | ponovno poudarja, da države in finančne institucije kažejo stalno ranljivost v okolju nizke stopnje rasti; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, da države in finančne institucije kažejo stalno ranljivost v okolju nizke stopnje rasti;

| 21. | poudarja, da je treba strukturne reforme dopolniti z dolgoročnejšimi naložbami v izobraževanje, raziskave, inovacije in trajnostno energijo; meni, da se javno-zasebna partnerstva lahko obravnavajo tudi kot orodje za spodbujanje naložb ter pametne in trajnostne rasti, ki dopolnjuje javne investicijske programe; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba strukturne reforme dopolniti z dolgoročnejšimi naložbami v izobraževanje, raziskave, inovacije in trajnostno energijo; meni, da se javno-zasebna partnerstva lahko obravnavajo tudi kot orodje za spodbujanje naložb ter pametne in trajnostne rasti, ki dopolnjuje javne investicijske programe;

| 22. | poziva, naj se sprejmejo odločnejši in doslednejši ukrepi na podlagi celovitega akcijskega načrta Komisije, da se okrepi boj proti davčnim utajam; poziva Komisijo, naj v strategijo Evropa 2020 vključi oprijemljive in merljive cilje; |
| --- | --- |

22.

poziva, naj se sprejmejo odločnejši in doslednejši ukrepi na podlagi celovitega akcijskega načrta Komisije, da se okrepi boj proti davčnim utajam; poziva Komisijo, naj v strategijo Evropa 2020 vključi oprijemljive in merljive cilje;

| 23. | poudarja, da je dostop do finančnih sredstev, zlasti za mala in srednja podjetja, ena največjih ovir za rast v EU; meni, da je potrebnih več alternativ bančnemu financiranju z izboljšanjem učinkovite razporeditve kapitala prek kapitalskih trgov, spodbujanjem dolgoročnih naložb in polnim izkoriščanjem inovativnih finančnih instrumentov EU, zasnovanih za podporo malim in srednjim podjetjem pri dostopu do kapitalskih trgov; meni, da bo dokončanje bančne unije povečalo dostop do financiranja in ustvarilo enake konkurenčne pogoje za dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; poudarja, da je treba dodatno omejiti upravna bremena za mala in srednja podjetja in stalno upoštevati načelo sorazmernosti pri oblikovanju regulativnih ureditev; meni, da ima Evropska investicijska banka (EIB) lahko še dejavnejšo vlogo pri dostopu realnega gospodarstva do financiranja; meni, da bi predlogi o financiranju EIB, podani na zadnjih zasedanjih Sveta, zlasti predlogi o financiranju malih in srednjih podjetij, lahko bili in bi tudi morali biti bolj ambiciozni; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je dostop do finančnih sredstev, zlasti za mala in srednja podjetja, ena največjih ovir za rast v EU; meni, da je potrebnih več alternativ bančnemu financiranju z izboljšanjem učinkovite razporeditve kapitala prek kapitalskih trgov, spodbujanjem dolgoročnih naložb in polnim izkoriščanjem inovativnih finančnih instrumentov EU, zasnovanih za podporo malim in srednjim podjetjem pri dostopu do kapitalskih trgov; meni, da bo dokončanje bančne unije povečalo dostop do financiranja in ustvarilo enake konkurenčne pogoje za dostop malih in srednjih podjetij do financiranja; poudarja, da je treba dodatno omejiti upravna bremena za mala in srednja podjetja in stalno upoštevati načelo sorazmernosti pri oblikovanju regulativnih ureditev; meni, da ima Evropska investicijska banka (EIB) lahko še dejavnejšo vlogo pri dostopu realnega gospodarstva do financiranja; meni, da bi predlogi o financiranju EIB, podani na zadnjih zasedanjih Sveta, zlasti predlogi o financiranju malih in srednjih podjetij, lahko bili in bi tudi morali biti bolj ambiciozni;

| 24. | ponovno poudarja pomen dokončne vzpostavitve enotnega trga za rast v EU; meni, da države članice in Komisija ne izpolnjujejo svoje zaveze glede dokončne vzpostavitve enotnega trga; |
| --- | --- |

24.

ponovno poudarja pomen dokončne vzpostavitve enotnega trga za rast v EU; meni, da države članice in Komisija ne izpolnjujejo svoje zaveze glede dokončne vzpostavitve enotnega trga;

| 25. | poudarja, da nedelujoč notranji trg dela in netrajnostni pristop do priseljevanja ovirata rast v EU; poudarja, da bi imela modernizacija trga delovne sile za države članice makroekonomske koristi, zato spodbuja Komisijo in države članice, naj preučijo posebne ukrepe za okrepitev skupnega trga dela na osnovi prostega gibanja delavcev, učinkovitega konkurenčnega okolja ter načela zbliževanja in izboljševanja socialnih standardov, pa tudi za sodobno in vključujočo politiko priseljevanja na državni in evropski ravni; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da nedelujoč notranji trg dela in netrajnostni pristop do priseljevanja ovirata rast v EU; poudarja, da bi imela modernizacija trga delovne sile za države članice makroekonomske koristi, zato spodbuja Komisijo in države članice, naj preučijo posebne ukrepe za okrepitev skupnega trga dela na osnovi prostega gibanja delavcev, učinkovitega konkurenčnega okolja ter načela zbliževanja in izboljševanja socialnih standardov, pa tudi za sodobno in vključujočo politiko priseljevanja na državni in evropski ravni;

| 26. | poziva Komisijo, naj Parlamentu pojasni posebne ukrepe, ki jih namerava sprejeti, da bi omogočila in uresničila cilja višje trajnostne rasti in večje konkurenčnosti; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj Parlamentu pojasni posebne ukrepe, ki jih namerava sprejeti, da bi omogočila in uresničila cilja višje trajnostne rasti in večje konkurenčnosti;

| 27. | meni, da letni pregled rasti na splošno ni dovolj natančen in ne ponuja načina za uresničitev ciljev; |
| --- | --- |

27.

meni, da letni pregled rasti na splošno ni dovolj natančen in ne ponuja načina za uresničitev ciljev;

| 28. | je seznanjen s poročilom o mehanizmu opozarjanja; ugotavlja, da se notranja neravnotežja v gospodarstvu EU postopno zmanjšujejo; opozarja tudi na zunanja neravnovesja, vključno s čezmernimi zunanjetrgovinskimi presežki in zmanjšanjem izvoznih tržnih deležev v večini držav članic; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen s poročilom o mehanizmu opozarjanja; ugotavlja, da se notranja neravnotežja v gospodarstvu EU postopno zmanjšujejo; opozarja tudi na zunanja neravnovesja, vključno s čezmernimi zunanjetrgovinskimi presežki in zmanjšanjem izvoznih tržnih deležev v večini držav članic;

| 29. | poudarja, da je namen postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem preprečiti, da bi se učinki slabo zasnovanih nacionalnih politik prelili v druge države članice evroobmočja; je zaskrbljen, ker Komisija pri razlagi preglednice premalo upošteva dejstvo, da so evroobmočje in njegove države članice neodvisna in odprta gospodarstva; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je namen postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem preprečiti, da bi se učinki slabo zasnovanih nacionalnih politik prelili v druge države članice evroobmočja; je zaskrbljen, ker Komisija pri razlagi preglednice premalo upošteva dejstvo, da so evroobmočje in njegove države članice neodvisna in odprta gospodarstva;

| 30. | je seznanjen z oceno Komisije, da se številna pomembna makroekonomska neravnotežja popravljajo; poudarja, da mora Komisija, če želi prispevati k splošni konkurenčnosti EU, upoštevati trenutni presežek plačilne bilance posamezne države članice v razmerju do preostalega dela evroobmočja; |
| --- | --- |

30.

je seznanjen z oceno Komisije, da se številna pomembna makroekonomska neravnotežja popravljajo; poudarja, da mora Komisija, če želi prispevati k splošni konkurenčnosti EU, upoštevati trenutni presežek plačilne bilance posamezne države članice v razmerju do preostalega dela evroobmočja;

| 31. | je zaskrbljen, ker večina držav članic še vedno izgublja svetovni tržni delež in ima izrazito negativen saldo mednarodnih naložb; obžaluje, da druge pomembne značilnosti, ki močno vplivajo na konkurenčnost, kot so stroški kapitala na enoto, še zdaj niso vključene v preglednico za nadzor makroekonomskih neravnotežij, čeprav je Parlament to večkrat zahteval; |
| --- | --- |

31.

je zaskrbljen, ker večina držav članic še vedno izgublja svetovni tržni delež in ima izrazito negativen saldo mednarodnih naložb; obžaluje, da druge pomembne značilnosti, ki močno vplivajo na konkurenčnost, kot so stroški kapitala na enoto, še zdaj niso vključene v preglednico za nadzor makroekonomskih neravnotežij, čeprav je Parlament to večkrat zahteval;

| 32. | je še vedno zaskrbljen zaradi premajhnega napredka pri zmanjševanju čezmernega zasebnega dolga; poudarja, da to ni le problem za finančno stabilnost, temveč tudi omejuje potencial rasti EU; |
| --- | --- |

32.

je še vedno zaskrbljen zaradi premajhnega napredka pri zmanjševanju čezmernega zasebnega dolga; poudarja, da to ni le problem za finančno stabilnost, temveč tudi omejuje potencial rasti EU;

| 33. | poudarja, da sedanje izjemno nizke obrestne mere v celotni krivulji donosa zbujajo skrbi glede zasebnega varčevanja in pokojninskega zavarovanja za evropske državljane; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da sedanje izjemno nizke obrestne mere v celotni krivulji donosa zbujajo skrbi glede zasebnega varčevanja in pokojninskega zavarovanja za evropske državljane;

| 34. | je seznanjen s prvo oceno Komisije o osnutkih proračunskih načrtov držav članic; poudarja, da preučitev osnutkov proračunskih načrtov izboljšuje večstranski nadzor in spremljanje proračunskega stanja v državah članicah; |
| --- | --- |

34.

je seznanjen s prvo oceno Komisije o osnutkih proračunskih načrtov držav članic; poudarja, da preučitev osnutkov proračunskih načrtov izboljšuje večstranski nadzor in spremljanje proračunskega stanja v državah članicah;

| 35. | je zaskrbljen, da sta samo dve državi članici dosegli svoje srednjeročne cilje; poziva države članice, naj nadaljujejo in po potrebi okrepijo svoja prizadevanja za konsolidacijo javnih financ, ki bo spodbujala rast, saj je ta v državah, ki niso izpolnile zahtev, nujna; |
| --- | --- |

35.

je zaskrbljen, da sta samo dve državi članici dosegli svoje srednjeročne cilje; poziva države članice, naj nadaljujejo in po potrebi okrepijo svoja prizadevanja za konsolidacijo javnih financ, ki bo spodbujala rast, saj je ta v državah, ki niso izpolnile zahtev, nujna;

| 36. | poudarja, da evropski semester nikakor ne sme ogrožati pristojnosti nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta; poudarja, da bi morale biti pristojnosti na ravni EU in na državni ravni jasno razdeljene in da je Evropski parlament sedež odgovornosti na ravni Unije; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno formalno sodelovanje Parlamenta v celotnem procesu evropskega semestra, s čimer bi povečali demokratično legitimnost odločitev; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da evropski semester nikakor ne sme ogrožati pristojnosti nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta; poudarja, da bi morale biti pristojnosti na ravni EU in na državni ravni jasno razdeljene in da je Evropski parlament sedež odgovornosti na ravni Unije; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno formalno sodelovanje Parlamenta v celotnem procesu evropskega semestra, s čimer bi povečali demokratično legitimnost odločitev;

| 37. | poudarja, da je treba okrepiti demokratično odgovornost bistvenih elementov delovanja evroobmočja – kot so evropski mehanizem za stabilnost, odločitve evroskupine ter spremljanje in vrednotenje programov finančne pomoči – do Evropskega parlamenta in državnih parlamentov; poziva Evropsko komisijo, naj izvede in objavi notranjo naknadno oceno svojih priporočil in sodelovanja v trojki; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba okrepiti demokratično odgovornost bistvenih elementov delovanja evroobmočja – kot so evropski mehanizem za stabilnost, odločitve evroskupine ter spremljanje in vrednotenje programov finančne pomoči – do Evropskega parlamenta in državnih parlamentov; poziva Evropsko komisijo, naj izvede in objavi notranjo naknadno oceno svojih priporočil in sodelovanja v trojki;

| 38. | poudarja, da je v nekaterih državah članicah glavna težava razdrobljenost finančnih trgov, ki povzroča pomanjkanje finančnih sredstev in višje stroške financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja; meni, da bi morali EIB in ECB ohraniti proaktivno vlogo pri odpravljanju razdrobljenosti in da bi lahko EIB še bolj podprla financiranje malih in srednjih podjetij, podjetništva, izvoza in inovacij, ki so temeljnega pomena za oživitev gospodarstva; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je v nekaterih državah članicah glavna težava razdrobljenost finančnih trgov, ki povzroča pomanjkanje finančnih sredstev in višje stroške financiranja, zlasti za mala in srednja podjetja; meni, da bi morali EIB in ECB ohraniti proaktivno vlogo pri odpravljanju razdrobljenosti in da bi lahko EIB še bolj podprla financiranje malih in srednjih podjetij, podjetništva, izvoza in inovacij, ki so temeljnega pomena za oživitev gospodarstva;

Proračun EU

| 39. | ugotavlja, da se letni pregled rasti za leto 2014 le nekoliko razlikuje od pregleda za leto 2013; zato ponovno obžaluje, da Komisija ni podala novih predlogov o vlogi, ki bi jo lahko imel proračun Evropske unije pri spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest za doseganje ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da se letni pregled rasti za leto 2014 le nekoliko razlikuje od pregleda za leto 2013; zato ponovno obžaluje, da Komisija ni podala novih predlogov o vlogi, ki bi jo lahko imel proračun Evropske unije pri spodbujanju rasti in ustvarjanju delovnih mest za doseganje ciljev strategije Evropa 2020;

| 40. | obžaluje, da Komisija Parlamentu ni predložila izčrpnega poročila o izvajanju pakta za rast in delovna mesta, ki je bil sprejet junija 2012; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da Komisija Parlamentu ni predložila izčrpnega poročila o izvajanju pakta za rast in delovna mesta, ki je bil sprejet junija 2012;

| 41. | poziva Komisijo, naj redno posodablja pregled stanja v zvezi z izvajanjem novih programov ter tako omogoči primerjave med državami članicami, s tem pa bolj ozaveščene odločitve o prednostnih področjih porabe glede na pomembne trende, ki jih sporočajo proračunski organi; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj redno posodablja pregled stanja v zvezi z izvajanjem novih programov ter tako omogoči primerjave med državami članicami, s tem pa bolj ozaveščene odločitve o prednostnih področjih porabe glede na pomembne trende, ki jih sporočajo proračunski organi;

| 42. | opozarja, da ostajata nizka raven sredstev za plačila in nizka zgornja meja plačil glavni problem proračuna Evropske unije in da ima to izjemno negativen učinek na gospodarsko okrevanje, saj so zamude pri izplačilih škodljive zlasti za neposredne prejemnike; poudarja, da je omenjena nizka raven plačil v proračunu EU za leto 2014 v popolnem nasprotju z ukrepi, o katerih sta se dogovorila sozakonodajalca in s katerimi želita zagotoviti začasno povečanje sofinanciranja EU v programih EU v okviru deljenega upravljanja v državah članicah, ki imajo hude težave s finančno stabilnostjo oziroma jim te grozijo; opozarja, da je treba zaradi izvajanja zagotoviti skladen razvoj plačil, da bi preprečili izredni prenos neporavnanih obveznosti v proračun za leto 2015, in v zvezi s tem po potrebi uporabiti različne mehanizme prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru; namerava še naprej pozorno spremljati splošno stanje plačil, zlasti visok znesek plačil, ki so še potrebna za dokončanje programov iz prejšnjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da ostajata nizka raven sredstev za plačila in nizka zgornja meja plačil glavni problem proračuna Evropske unije in da ima to izjemno negativen učinek na gospodarsko okrevanje, saj so zamude pri izplačilih škodljive zlasti za neposredne prejemnike; poudarja, da je omenjena nizka raven plačil v proračunu EU za leto 2014 v popolnem nasprotju z ukrepi, o katerih sta se dogovorila sozakonodajalca in s katerimi želita zagotoviti začasno povečanje sofinanciranja EU v programih EU v okviru deljenega upravljanja v državah članicah, ki imajo hude težave s finančno stabilnostjo oziroma jim te grozijo; opozarja, da je treba zaradi izvajanja zagotoviti skladen razvoj plačil, da bi preprečili izredni prenos neporavnanih obveznosti v proračun za leto 2015, in v zvezi s tem po potrebi uporabiti različne mehanizme prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru; namerava še naprej pozorno spremljati splošno stanje plačil, zlasti visok znesek plačil, ki so še potrebna za dokončanje programov iz prejšnjega večletnega finančnega okvira;

| 43. | ponovno obžaluje, da države članice svoje prispevke v proračun EU še vedno obravnavajo kot prilagodljivo spremenljivko, odvisno od njihovih prizadevanj za konsolidacijo, kar vodi v umetno zniževanje razpoložljivih plačil v proračunu EU; Komisijo poziva, naj ta ponavljajoči se in nevarni trend v celoti upošteva pri oceni proračunskih načrtov držav članic in predlaga konkretne ukrepe za njegovo ustavitev; |
| --- | --- |

43.

ponovno obžaluje, da države članice svoje prispevke v proračun EU še vedno obravnavajo kot prilagodljivo spremenljivko, odvisno od njihovih prizadevanj za konsolidacijo, kar vodi v umetno zniževanje razpoložljivih plačil v proračunu EU; Komisijo poziva, naj ta ponavljajoči se in nevarni trend v celoti upošteva pri oceni proračunskih načrtov držav članic in predlaga konkretne ukrepe za njegovo ustavitev;

| 44. | ponavlja svoje stališče, da se lahko javnofinančni položaj v državah članicah ublaži z novim sistemom lastnih sredstev za financiranje proračuna Unije, ki bo zmanjšal prispevke iz bruto nacionalnega dohodka in tako državam članicam omogočil, da bodo uspešne v prizadevanjih za konsolidacijo, ne da bi to ogrozilo financiranje EU v podporo naložbam v gospodarsko okrevanje in reformne ukrepe; zato poudarja pomembnost nove skupine na visoki ravni za lastna sredstva, ki bo pripomogla k resnični reformi financiranja Evropske unije; |
| --- | --- |

44.

ponavlja svoje stališče, da se lahko javnofinančni položaj v državah članicah ublaži z novim sistemom lastnih sredstev za financiranje proračuna Unije, ki bo zmanjšal prispevke iz bruto nacionalnega dohodka in tako državam članicam omogočil, da bodo uspešne v prizadevanjih za konsolidacijo, ne da bi to ogrozilo financiranje EU v podporo naložbam v gospodarsko okrevanje in reformne ukrepe; zato poudarja pomembnost nove skupine na visoki ravni za lastna sredstva, ki bo pripomogla k resnični reformi financiranja Evropske unije;

| 45. | znova poudarja, da bi moralo biti okrepljeno gospodarsko sodelovanje tesno povezano z mehanizmom, ki temelji na spodbudah; meni, da mora biti vsako dodatno financiranje ali instrument, kot je mehanizem solidarnosti, sestavni del proračuna EU, ne sme pa biti omejen z zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

45.

znova poudarja, da bi moralo biti okrepljeno gospodarsko sodelovanje tesno povezano z mehanizmom, ki temelji na spodbudah; meni, da mora biti vsako dodatno financiranje ali instrument, kot je mehanizem solidarnosti, sestavni del proračuna EU, ne sme pa biti omejen z zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira;

o

o o

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0036.

(8)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

(9)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0447.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0205.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0593.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0597.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/24

---

P7_TA(2014)0129

Evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2014 (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 145, 148, 152 in 153(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 145, 148, 152 in 153(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2014“ (COM(2013)0800) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2014“ (COM(2013)0800) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2013 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (COM(2013)0690),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji O-000122/2013 – B7-0524/2013 in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 21. novembra 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji O-000122/2013 – B7-0524/2013 in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 21. novembra 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor O-000120/2012 Komisiji in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor O-000120/2012 Komisiji in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 14. junija 2012 o okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 26. oktobra 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2010 z naslovom „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta: evropski prispevek k polni zaposlenosti“ (COM(2010)0682) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 26. oktobra 2011 (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 15. novembra 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 15. novembra 2011 (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe – odgovor na krizo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2012 o paktu za socialne naložbe – odgovor na krizo (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji O-000057/2013 – B7-0207/2013 in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji O-000057/2013 – B7-0207/2013 in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (9),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0091/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0091/2014),

| A. | ker se je – gledano v številkah – recesija v euroobmočju v drugem četrtletju leta 2013 končala, vendar pa bo letna rast v tem območju letos kljub temu ostala šibka, zelo visoka pa je tudi brezposelnost; ker je treba trajnostno rast znatno okrepiti, da bo na ta razvoj mogoče gledati kot na dolgotrajno okrevanje in da se ustvari potreben zagon, s katerim bi EU razbremenili njenih socialno-gospodarskih izzivov; |
| --- | --- |

A.

ker se je – gledano v številkah – recesija v euroobmočju v drugem četrtletju leta 2013 končala, vendar pa bo letna rast v tem območju letos kljub temu ostala šibka, zelo visoka pa je tudi brezposelnost; ker je treba trajnostno rast znatno okrepiti, da bo na ta razvoj mogoče gledati kot na dolgotrajno okrevanje in da se ustvari potreben zagon, s katerim bi EU razbremenili njenih socialno-gospodarskih izzivov;

| B. | ker je število brezposelnih v EU doseglo skrb zbujajočo številko 26,6 milijona in ker se je v večini držav članic povečala dolgoročna brezposelnost, ki je v EU kot celoti dosegla najvišjo vrednost doslej; ker je upad števila zaposlenih izrazitejši v državah, ki so morale izvesti intenzivno fiskalno reformo; |
| --- | --- |

B.

ker je število brezposelnih v EU doseglo skrb zbujajočo številko 26,6 milijona in ker se je v večini držav članic povečala dolgoročna brezposelnost, ki je v EU kot celoti dosegla najvišjo vrednost doslej; ker je upad števila zaposlenih izrazitejši v državah, ki so morale izvesti intenzivno fiskalno reformo;

| C. | ker je stopnja brezposelnosti mladih dosegla najvišjo raven doslej in v povprečju znaša 23 % za EU kot celoto in ker je v nekaterih državah članicah stopnja brezposelnosti med mladimi, starimi od 16 do 25 let, višja od 50 %; ker je stanje na trgu dela zlasti kritično za mlade, saj se ne glede na stopnjo izobrazbe pogosto znajdejo v negotovih delovnih razmerjih ali neplačanih pripravništvih ali pa so brezposelni oziroma se izselijo iz države; ker je bila leta 2011 gospodarska izguba zaradi izključenosti mladih s trga dela v državah članicah ocenjena na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP EU; ker zaradi toge ureditve trgov dela v več državah članicah primanjkuje prožnosti, s katero bi učinkovito ublažili šoke; ker lahko sedanja zakonodaja na področju trga dela v nekaterih primerih nesorazmerno ščiti že vključene delavce in negativno vpliva na vključevanje mladih v delovno silo; |
| --- | --- |

C.

ker je stopnja brezposelnosti mladih dosegla najvišjo raven doslej in v povprečju znaša 23 % za EU kot celoto in ker je v nekaterih državah članicah stopnja brezposelnosti med mladimi, starimi od 16 do 25 let, višja od 50 %; ker je stanje na trgu dela zlasti kritično za mlade, saj se ne glede na stopnjo izobrazbe pogosto znajdejo v negotovih delovnih razmerjih ali neplačanih pripravništvih ali pa so brezposelni oziroma se izselijo iz države; ker je bila leta 2011 gospodarska izguba zaradi izključenosti mladih s trga dela v državah članicah ocenjena na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP EU; ker zaradi toge ureditve trgov dela v več državah članicah primanjkuje prožnosti, s katero bi učinkovito ublažili šoke; ker lahko sedanja zakonodaja na področju trga dela v nekaterih primerih nesorazmerno ščiti že vključene delavce in negativno vpliva na vključevanje mladih v delovno silo;

| D. | ker je to najhujša in najdaljša recesija v gospodarski zgodovini zadnjih 100 let, vendar je bila katastrofa preprečena, učinki krize pa so se porazdelili na več let, celo desetletij; ker ti učinki vključujejo tudi dolgoročno brezposelnost, ki se še vedno povečuje in katere posledica je lahko strukturna brezposelnost; ker se segmentacija trga dela še naprej povečuje, povprečni prihodki gospodinjstev v vseh državah članicah zmanjšujejo, kazalniki pa še za več prihodnjih let prikazujejo trend nekoliko višjih stopenj in globljih oblik revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino zaposlenih; |
| --- | --- |

D.

ker je to najhujša in najdaljša recesija v gospodarski zgodovini zadnjih 100 let, vendar je bila katastrofa preprečena, učinki krize pa so se porazdelili na več let, celo desetletij; ker ti učinki vključujejo tudi dolgoročno brezposelnost, ki se še vedno povečuje in katere posledica je lahko strukturna brezposelnost; ker se segmentacija trga dela še naprej povečuje, povprečni prihodki gospodinjstev v vseh državah članicah zmanjšujejo, kazalniki pa še za več prihodnjih let prikazujejo trend nekoliko višjih stopenj in globljih oblik revščine in socialne izključenosti, vključno z revščino zaposlenih;

| E. | ker je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; ker je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo; |
| --- | --- |

E.

ker je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; ker je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo;

| F. | ker so učinki krize povzročili največje razlike v proizvodnji in zaposlenosti med osrednjimi in obrobnimi državami doslej, ki se še povečujejo; ker je leta 2012 razlika v stopnji brezposelnosti med osrednjimi in obrobnimi državami dosegla 10 odstotnih točk v primerjavi s samo 3,5 odstotne točke leta 2000; ker naj bi ta razlika letos dosegla najvišjo vrednost; |
| --- | --- |

F.

ker so učinki krize povzročili največje razlike v proizvodnji in zaposlenosti med osrednjimi in obrobnimi državami doslej, ki se še povečujejo; ker je leta 2012 razlika v stopnji brezposelnosti med osrednjimi in obrobnimi državami dosegla 10 odstotnih točk v primerjavi s samo 3,5 odstotne točke leta 2000; ker naj bi ta razlika letos dosegla najvišjo vrednost;

| G. | ker je treba nadaljevati z rasti naklonjeno in diferencirano fiskalno konsolidacijo, da se zagotovi dolgoročna vzdržnost socialne države in javnih financ; |
| --- | --- |

G.

ker je treba nadaljevati z rasti naklonjeno in diferencirano fiskalno konsolidacijo, da se zagotovi dolgoročna vzdržnost socialne države in javnih financ;

| H. | ker bi moralo biti izboljšanje gospodarstva spodbuda za odločno nadaljevanje prizadevanj, da bi se tako osredotočili na rast in zaposlovanje in nadaljevali s programi reform za izboljšanje konkurenčnosti in zagotovitev trajnega okrevanja; |
| --- | --- |

H.

ker bi moralo biti izboljšanje gospodarstva spodbuda za odločno nadaljevanje prizadevanj, da bi se tako osredotočili na rast in zaposlovanje in nadaljevali s programi reform za izboljšanje konkurenčnosti in zagotovitev trajnega okrevanja;

| I. | ker je zaradi napak v gospodarskih napovedih Komisije glede rasti in brezposelnosti v zadnjih letih očitno, da je treba izboljšati model napovedovanja in strategijo za izhod iz krize; ker se je fiskalna konsolidacija upočasnila; ker je ustvarjanje delovnih mest v euroobmočju še zmeraj šibko; ker je po podatkih Eurostata inflacija v euroobmočju nižja od ciljev ECB; |
| --- | --- |

I.

ker je zaradi napak v gospodarskih napovedih Komisije glede rasti in brezposelnosti v zadnjih letih očitno, da je treba izboljšati model napovedovanja in strategijo za izhod iz krize; ker se je fiskalna konsolidacija upočasnila; ker je ustvarjanje delovnih mest v euroobmočju še zmeraj šibko; ker je po podatkih Eurostata inflacija v euroobmočju nižja od ciljev ECB;

| J. | ker prihaja do pritiskov demografskega razvoja na nacionalne proračuna in pokojninske sisteme; ker se pričakovana življenjska doba še naprej podaljšuje; |
| --- | --- |

J.

ker prihaja do pritiskov demografskega razvoja na nacionalne proračuna in pokojninske sisteme; ker se pričakovana življenjska doba še naprej podaljšuje;

| K. | ker je treba pri zagotavljanju vzdržnosti pokojninskih sistemov upoštevati količnik pričakovane življenjske dobe; |
| --- | --- |

K.

ker je treba pri zagotavljanju vzdržnosti pokojninskih sistemov upoštevati količnik pričakovane življenjske dobe;

| L. | ker so se države članice nesomerno osredotočale na hitrost in intenzivnost izvajanja strukturnih reform, ki je bilo za obrobne države veliko zahtevnejše kot za osrednje; ker bi morale biti vse države članice enako zavzete in uvesti potrebne strukturne reforme za spodbujanje trajnostne in uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest na tem področju; |
| --- | --- |

L.

ker so se države članice nesomerno osredotočale na hitrost in intenzivnost izvajanja strukturnih reform, ki je bilo za obrobne države veliko zahtevnejše kot za osrednje; ker bi morale biti vse države članice enako zavzete in uvesti potrebne strukturne reforme za spodbujanje trajnostne in uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest na tem področju;

| M. | ker morajo vse države članice izboljšati svojo uspešnost in konkurenčnost, vse večje socialno-gospodarske razlike pa so velik izziv, s katerim se trenutno spopada euroobmočje; ker je v interesu vseh držav članic, da zagotovijo pravočasno in učinkovito reševanje izzivov na področju zaposlovanja in socialnih izzivov ter se tako izognejo gospodarskemu nazadovanju; |
| --- | --- |

M.

ker morajo vse države članice izboljšati svojo uspešnost in konkurenčnost, vse večje socialno-gospodarske razlike pa so velik izziv, s katerim se trenutno spopada euroobmočje; ker je v interesu vseh držav članic, da zagotovijo pravočasno in učinkovito reševanje izzivov na področju zaposlovanja in socialnih izzivov ter se tako izognejo gospodarskemu nazadovanju;

| N. | ker so naložbe v izobraževanje in usposabljanje, raziskave in inovacije, ki so ključna področja za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, v EU še vedno manjše kot pri njenih gospodarskih partnerjih in tekmecih po svetu; ker so produktivne naložbe na teh področjih bistvene za trajen izhod iz krize; |
| --- | --- |

N.

ker so naložbe v izobraževanje in usposabljanje, raziskave in inovacije, ki so ključna področja za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest, v EU še vedno manjše kot pri njenih gospodarskih partnerjih in tekmecih po svetu; ker so produktivne naložbe na teh področjih bistvene za trajen izhod iz krize;

| O. | ker bi moralo biti zagotavljanje podpore podjetnikom prednostna naloga držav članic; |
| --- | --- |

O.

ker bi moralo biti zagotavljanje podpore podjetnikom prednostna naloga držav članic;

| P. | ker je za blaženje cikličnih šokov bistvenega pomena usklajena kombinacija različnih makroekonomskih in strukturnih politik, trdnih institucij trga dela, nesegmentiranih trgov dela, kolektivnih pogajanj in sistemov socialnega varstva z zadostnimi viri; ker je za blaženje cikličnih šokov pomemben sistem na podlagi hitre ponovne vključitve na trg dela in spremljevalnih ukrepov na podlagi prožne varnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je za blaženje cikličnih šokov bistvenega pomena usklajena kombinacija različnih makroekonomskih in strukturnih politik, trdnih institucij trga dela, nesegmentiranih trgov dela, kolektivnih pogajanj in sistemov socialnega varstva z zadostnimi viri; ker je za blaženje cikličnih šokov pomemben sistem na podlagi hitre ponovne vključitve na trg dela in spremljevalnih ukrepov na podlagi prožne varnosti;

| Q. | ker od leta 2007 stopnje revščine naraščajo, tako da je tveganju revščine ali socialne izključenosti trenutno izpostavljenih 24,2 % prebivalstva EU; ker so se izdatki za socialno zaščito zmanjšali skoraj v vseh državah članicah in ker Odbor za socialno zaščito opozarja, da vse večje število ljudi ogrožajo revščina zaradi prenizkih dohodkov, revščina otrok, neizpolnjene zdravstvene potrebe, hudo materialno pomanjkanje in socialna izključenost; |
| --- | --- |

Q.

ker od leta 2007 stopnje revščine naraščajo, tako da je tveganju revščine ali socialne izključenosti trenutno izpostavljenih 24,2 % prebivalstva EU; ker so se izdatki za socialno zaščito zmanjšali skoraj v vseh državah članicah in ker Odbor za socialno zaščito opozarja, da vse večje število ljudi ogrožajo revščina zaradi prenizkih dohodkov, revščina otrok, neizpolnjene zdravstvene potrebe, hudo materialno pomanjkanje in socialna izključenost;

| R. | ker je EU neuspešna pri uresničevanju skoraj vseh ciljev strategije Evropa 2020 in ker je napredek držav članic pri uresničevanju teh ciljev nezadovoljiv; ker zaveze, določene v nacionalnih programih reform za leto 2013, ne zadostujejo za uresničevanje večine ciljev na ravni EU; |
| --- | --- |

R.

ker je EU neuspešna pri uresničevanju skoraj vseh ciljev strategije Evropa 2020 in ker je napredek držav članic pri uresničevanju teh ciljev nezadovoljiv; ker zaveze, določene v nacionalnih programih reform za leto 2013, ne zadostujejo za uresničevanje večine ciljev na ravni EU;

| S. | ker je bistveno, da se spodbujajo demokratična odgovornost, zavezanost in legitimnost vseh udeležencev v evropskem semestru; ker je ustrezna vključenost Parlamenta bistven del tega procesa; ker nacionalni parlamenti zastopajo in zagotavljajo pridobljene in prenesene pravice državljanov; ker je treba pri uvedbi evropskega semestra dosledno upoštevati pristojnosti teh parlamentov; |
| --- | --- |

S.

ker je bistveno, da se spodbujajo demokratična odgovornost, zavezanost in legitimnost vseh udeležencev v evropskem semestru; ker je ustrezna vključenost Parlamenta bistven del tega procesa; ker nacionalni parlamenti zastopajo in zagotavljajo pridobljene in prenesene pravice državljanov; ker je treba pri uvedbi evropskega semestra dosledno upoštevati pristojnosti teh parlamentov;

| T. | ker ni ustrezne ureditve, s katero bi zagotovili, da Evropski svet upošteva stališče Parlamenta, preden vsako leto sprejme prednostne naloge, ki jih v letnem pregledu rasti predlaga Evropska komisija; |
| --- | --- |

T.

ker ni ustrezne ureditve, s katero bi zagotovili, da Evropski svet upošteva stališče Parlamenta, preden vsako leto sprejme prednostne naloge, ki jih v letnem pregledu rasti predlaga Evropska komisija;

| U. | ker je 20.–22. januarja 2014 organiziral srečanja na visoki ravni s člani nacionalnih parlamentov (evropski parlamentarni teden), da bi razpravljali o letnem pregledu rasti za leto 2014, vključno z zaposlovanjem in socialnimi vidiki; |
| --- | --- |

U.

ker je 20.–22. januarja 2014 organiziral srečanja na visoki ravni s člani nacionalnih parlamentov (evropski parlamentarni teden), da bi razpravljali o letnem pregledu rasti za leto 2014, vključno z zaposlovanjem in socialnimi vidiki;

Socialni kazalniki

| 1. | pozdravlja dejstvo, da osnutek skupnega poročila o zaposlovanju, ki je priložen letnemu pregledu rasti, letos prvič vključuje pregled dosežkov politik zaposlovanja in socialnih politik, kar bo pomagalo okrepiti spremljanje dogajanj na področju zaposlovanja in socialne varnosti kot del makroekonomskega nadzora v okviru evropskega semestra; meni, da bi to moralo vplivati na smernice politike v okviru evropskega semestra, da bi okrepili socialno razsežnost ekonomske in monetarne unije, ki je ne samo zaželena, ampak tudi potrebna za odpravo krize in preprečevanje resnih socialno-gospodarskih razlik v euroobmočju ter s tem za krepitev njegove trajnostnosti; izraža globoko zaskrbljenost zaradi omejene vloge Parlamenta v evropskem semestru; obžaluje skromen napredek Komisije in Sveta pri krepitvi demokratičnega nadzora smernic gospodarske politike; meni, da v okviru veljavnih pogodb člen 136 PDEU omogoča Svetu, da na priporočilo Komisije in z glasom držav članic, ki uporabljajo euro, v okviru evropskega semestra sprejme zavezujoče smernice gospodarske politike za države euroobmočja; poudarja, da bi mehanizem spodbud okrepil zavezujočo naravo usklajevanja gospodarske politike; poziva k sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi Parlamentu omogočil, da sodeluje pri pripravi in odobritvi letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da osnutek skupnega poročila o zaposlovanju, ki je priložen letnemu pregledu rasti, letos prvič vključuje pregled dosežkov politik zaposlovanja in socialnih politik, kar bo pomagalo okrepiti spremljanje dogajanj na področju zaposlovanja in socialne varnosti kot del makroekonomskega nadzora v okviru evropskega semestra; meni, da bi to moralo vplivati na smernice politike v okviru evropskega semestra, da bi okrepili socialno razsežnost ekonomske in monetarne unije, ki je ne samo zaželena, ampak tudi potrebna za odpravo krize in preprečevanje resnih socialno-gospodarskih razlik v euroobmočju ter s tem za krepitev njegove trajnostnosti; izraža globoko zaskrbljenost zaradi omejene vloge Parlamenta v evropskem semestru; obžaluje skromen napredek Komisije in Sveta pri krepitvi demokratičnega nadzora smernic gospodarske politike; meni, da v okviru veljavnih pogodb člen 136 PDEU omogoča Svetu, da na priporočilo Komisije in z glasom držav članic, ki uporabljajo euro, v okviru evropskega semestra sprejme zavezujoče smernice gospodarske politike za države euroobmočja; poudarja, da bi mehanizem spodbud okrepil zavezujočo naravo usklajevanja gospodarske politike; poziva k sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi Parlamentu omogočil, da sodeluje pri pripravi in odobritvi letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

| 2. | poudarja, da so družbene in gospodarske prednostne naloge, dogovorjene v okviru strategije EU 2020, medsebojno zelo povezane. meni, da ekonomske trajnosti in makroekonomskega ravnovesja – na srednji in dolgi rok – ni mogoče doseči brez izboljšanja in varovanja socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije; meni, da sta socialni in ekonomski vidik Unije dve plati iste medalje, saj oba igrata ključno vlogo pri razvoju EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so družbene in gospodarske prednostne naloge, dogovorjene v okviru strategije EU 2020, medsebojno zelo povezane. meni, da ekonomske trajnosti in makroekonomskega ravnovesja – na srednji in dolgi rok – ni mogoče doseči brez izboljšanja in varovanja socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije; meni, da sta socialni in ekonomski vidik Unije dve plati iste medalje, saj oba igrata ključno vlogo pri razvoju EU;

| 3. | ugotavlja pa, da ti kazalniki – za razliko od pregleda dosežkov postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem – niso zavezujoči; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo razmere glede na vse večje socialno neravnovesje in neravnovesje na področju zaposlovanja v EU; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja pa, da ti kazalniki – za razliko od pregleda dosežkov postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem – niso zavezujoči; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo razmere glede na vse večje socialno neravnovesje in neravnovesje na področju zaposlovanja v EU;

| 4. | izraža obžalovanje, ker kazalniki zaposlovanja in socialni kazalniki, ki jih je predlagala Komisija, ne zadoščajo za celovito zajetje razmer na področju zaposlovanja in socialnih razmer v državah članicah; poziva k vključitvi dodatnih kazalnikov v pregled dosežkov, zlasti stopnje revščine otrok, dostopa do zdravstvenega varstva, brezdomstva in indeksa dostojnega dela, ki bi omogočili ustrezno oceno socialnih razmer v državah članicah; meni, da bi bilo treba po posvetovanju s Parlamentom kazalnike redno pregledovati; poudarja, da ni ustrezne ureditve, s katero bi zagotovili, da Evropski svet upošteva stališče Parlamenta, preden vsako leto sprejme prednostne naloge, ki jih v letnem pregledu rasti predlaga Evropska komisija; |
| --- | --- |

4.

izraža obžalovanje, ker kazalniki zaposlovanja in socialni kazalniki, ki jih je predlagala Komisija, ne zadoščajo za celovito zajetje razmer na področju zaposlovanja in socialnih razmer v državah članicah; poziva k vključitvi dodatnih kazalnikov v pregled dosežkov, zlasti stopnje revščine otrok, dostopa do zdravstvenega varstva, brezdomstva in indeksa dostojnega dela, ki bi omogočili ustrezno oceno socialnih razmer v državah članicah; meni, da bi bilo treba po posvetovanju s Parlamentom kazalnike redno pregledovati; poudarja, da ni ustrezne ureditve, s katero bi zagotovili, da Evropski svet upošteva stališče Parlamenta, preden vsako leto sprejme prednostne naloge, ki jih v letnem pregledu rasti predlaga Evropska komisija;

Srečanja ministrov euroskupine za zaposlovanje in socialne zadeve

| 5. | poudarja, kako pomembno je, da se pred vrhunskimi srečanji držav euroobmočja po potrebi sestanejo ministri euroskopine za zaposlovanje in socialne zadeve; meni, da so enako pomembna tudi skupna srečanja, na katerih Svet EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) in Ekonomsko-finančni svet (ECOFIN) dosežeta usklajeno stališče, da se zagotovi popolnejša obravnava socialnih problematik in problematik zaposlovanja v razpravah organov euroobmočja in pri njihovem odločanju ter z namenom prispevati k srečanjem voditeljev držav in vlad euroobmočja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, kako pomembno je, da se pred vrhunskimi srečanji držav euroobmočja po potrebi sestanejo ministri euroskopine za zaposlovanje in socialne zadeve; meni, da so enako pomembna tudi skupna srečanja, na katerih Svet EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) in Ekonomsko-finančni svet (ECOFIN) dosežeta usklajeno stališče, da se zagotovi popolnejša obravnava socialnih problematik in problematik zaposlovanja v razpravah organov euroobmočja in pri njihovem odločanju ter z namenom prispevati k srečanjem voditeljev držav in vlad euroobmočja;

Potreba po ponovni spodbuditvi domačega povpraševanja in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest s pomočjo produktivnih naložb in povečane produktivnosti

Pakt za povečanje naložb in produktivnosti v EU

| 6. | opozarja, da strukturne reforme srednje- do dolgoročno sicer lahko obrodijo sadove, vendar pa morata Komisija in Svet za spodbuditev domačega povpraševanja v EU okrepiti naložbe, da se kratkoročno podprejo rast in kakovostna delovna mesta, srednjeročno pa okrepi potencial; ugotavlja, da so bili glavni cilji opredeljeni že v strategiji Evropa 2020 in Paktu za rast in delovna mesta, sprejetem junija 2012, da pa je treba okrepiti financiranje; zato spodbuja države članice, naj pripravijo paket naložb, da se doseže znatno izboljšanje kratkoročnih gospodarskih razmer in stanja na trgih dela v državah članicah, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (10); |
| --- | --- |

6.

opozarja, da strukturne reforme srednje- do dolgoročno sicer lahko obrodijo sadove, vendar pa morata Komisija in Svet za spodbuditev domačega povpraševanja v EU okrepiti naložbe, da se kratkoročno podprejo rast in kakovostna delovna mesta, srednjeročno pa okrepi potencial; ugotavlja, da so bili glavni cilji opredeljeni že v strategiji Evropa 2020 in Paktu za rast in delovna mesta, sprejetem junija 2012, da pa je treba okrepiti financiranje; zato spodbuja države članice, naj pripravijo paket naložb, da se doseže znatno izboljšanje kratkoročnih gospodarskih razmer in stanja na trgih dela v državah članicah, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (10);

| 7. | poudarja, da se bo konkurenčnost EU povečala predvsem z naložbami, ki povečujejo produktivnost, usmerjenimi v izobraževanje, raziskave in razvoj, nenehne inovacije, nadaljnjo digitalizacijo in storitve v oblaku; meni, da so to gonila, s pomočjo katerih bi EU postala prednostni cilj za svetovna podjetja, izvoznica izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo ter ponudnica visoko kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da se bo konkurenčnost EU povečala predvsem z naložbami, ki povečujejo produktivnost, usmerjenimi v izobraževanje, raziskave in razvoj, nenehne inovacije, nadaljnjo digitalizacijo in storitve v oblaku; meni, da so to gonila, s pomočjo katerih bi EU postala prednostni cilj za svetovna podjetja, izvoznica izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo ter ponudnica visoko kakovostnih delovnih mest;

| 8. | je zaskrbljen, ker je več kot 20 držav članic relativno (glede na odstotek BDP) zmanjšalo izdatke za izobraževanje, s čimer so ogrozile svojo rast in konkurenčnost, na kar vpliva tudi neskladje med potrebami na trgu dela in dejanskimi kvalifikacijami delovne sile; opozarja, da bo zmanjšanje tovrstnih naložb povečalo strukturne slabosti EU zaradi vse večje potrebe po visokokvalificiranih delavcih in dejstva, da je v številnih državah članicah visok delež delovne sile sedaj nizkokvalificiran; opozarja, da je po navedbah Eurostata leta 2011 v EU-27 skoraj polovici vseh otrok staršev z nizko izobrazbo grozila revščina – v primerjavi z 22 % otrok staršev s srednješolsko izobrazbo in 7 % otrok staršev z visokošolsko izobrazbo, pri čemer je Eurostat največje razlike odkril v Romuniji (78 % otrok v gospodinjstvih z osnovnošolsko izobrazbo v primerjavi z 2 % v gospodinjstvih z visokošolsko izobrazbo), v Češki republiki (76 % in 5 %), na Slovaškem (77 % in 7 %), v Bolgariji (71 % in 2 %) in na Madžarskem (68 % in 3 %); |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen, ker je več kot 20 držav članic relativno (glede na odstotek BDP) zmanjšalo izdatke za izobraževanje, s čimer so ogrozile svojo rast in konkurenčnost, na kar vpliva tudi neskladje med potrebami na trgu dela in dejanskimi kvalifikacijami delovne sile; opozarja, da bo zmanjšanje tovrstnih naložb povečalo strukturne slabosti EU zaradi vse večje potrebe po visokokvalificiranih delavcih in dejstva, da je v številnih državah članicah visok delež delovne sile sedaj nizkokvalificiran; opozarja, da je po navedbah Eurostata leta 2011 v EU-27 skoraj polovici vseh otrok staršev z nizko izobrazbo grozila revščina – v primerjavi z 22 % otrok staršev s srednješolsko izobrazbo in 7 % otrok staršev z visokošolsko izobrazbo, pri čemer je Eurostat največje razlike odkril v Romuniji (78 % otrok v gospodinjstvih z osnovnošolsko izobrazbo v primerjavi z 2 % v gospodinjstvih z visokošolsko izobrazbo), v Češki republiki (76 % in 5 %), na Slovaškem (77 % in 7 %), v Bolgariji (71 % in 2 %) in na Madžarskem (68 % in 3 %);

| 9. | pozdravlja dejstvo, da Komisija v letnem pregledu rasti 2014 poziva države članice, naj zaščitijo ali spodbujajo dolgoročne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije, energijo in ukrepe na področju podnebnih sprememb; kljub temu meni, da to ni dovolj, da bi države članice z že tako omejenimi proračuni lahko dosegle ta cilj; poziva Komisijo, naj pripravi načrt, ki bi tem državam članicam pomagal pri potrebnih produktivnih naložbah, na primer v izobraževanje ter raziskave in razvoj, saj imata ta sektorja potencial za ustvarjanje rasti in delovnih mest; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da Komisija v letnem pregledu rasti 2014 poziva države članice, naj zaščitijo ali spodbujajo dolgoročne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije, energijo in ukrepe na področju podnebnih sprememb; kljub temu meni, da to ni dovolj, da bi države članice z že tako omejenimi proračuni lahko dosegle ta cilj; poziva Komisijo, naj pripravi načrt, ki bi tem državam članicam pomagal pri potrebnih produktivnih naložbah, na primer v izobraževanje ter raziskave in razvoj, saj imata ta sektorja potencial za ustvarjanje rasti in delovnih mest;

Evropski skladi

| 10. | poudarja, da so evropski skladi temeljni vzvod, ki državam članicam omogoča spodbujanje gospodarstva in doseganje ciljev iz strategije Evropa 2020 na področju rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so evropski skladi temeljni vzvod, ki državam članicam omogoča spodbujanje gospodarstva in doseganje ciljev iz strategije Evropa 2020 na področju rasti in zaposlovanja;

| 11. | meni, da je kohezijska politika bistvenega pomena, saj pripomore k zmanjšanju notranjih konkurenčnih neskladij in strukturnih neravnotežij; poziva Komisijo, naj neporabljena strukturna sredstva nujno prerazporedi v korist programom za zaposlovanje mladih in MSP; poziva Komisijo, naj poišče posebne rešitve za države članice z zelo visokimi stopnjami brezposelnosti, ki bodo prisiljene vrniti sredstva EU zaradi težav s sofinanciranjem; |
| --- | --- |

11.

meni, da je kohezijska politika bistvenega pomena, saj pripomore k zmanjšanju notranjih konkurenčnih neskladij in strukturnih neravnotežij; poziva Komisijo, naj neporabljena strukturna sredstva nujno prerazporedi v korist programom za zaposlovanje mladih in MSP; poziva Komisijo, naj poišče posebne rešitve za države članice z zelo visokimi stopnjami brezposelnosti, ki bodo prisiljene vrniti sredstva EU zaradi težav s sofinanciranjem;

| 12. | poziva Komisijo, naj uporabi načelo zagotovitve sredstev na začetku obdobja za sklade, ki so bistveni za okrevanje po krizi, kot je Evropski socialni sklad za obdobje 2014–2020, pri čemer naj pozorno spremlja neželene učinke takšnega predhodnega financiranja, na primer tveganje samodejne razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev in vpliv na razdelitve plačil za države članice, ki imajo najvišje stopnje brezposelnosti in so v procesih globoke fiskalne konsolidacije, zlasti za programe za povečanje gospodarske rasti, zaposlovanja in strateških naložb; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj uporabi načelo zagotovitve sredstev na začetku obdobja za sklade, ki so bistveni za okrevanje po krizi, kot je Evropski socialni sklad za obdobje 2014–2020, pri čemer naj pozorno spremlja neželene učinke takšnega predhodnega financiranja, na primer tveganje samodejne razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev in vpliv na razdelitve plačil za države članice, ki imajo najvišje stopnje brezposelnosti in so v procesih globoke fiskalne konsolidacije, zlasti za programe za povečanje gospodarske rasti, zaposlovanja in strateških naložb;

| 13. | meni, da bi bilo treba v državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti in revščine vsaj 25 % nacionalnih kohezijskih sredstev uporabiti za posebne programe v okviru Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba v državah članicah z najvišjimi stopnjami brezposelnosti in revščine vsaj 25 % nacionalnih kohezijskih sredstev uporabiti za posebne programe v okviru Evropskega socialnega sklada;

Kakovostna delovna mesta in dostojne plače za povečanje produktivnosti

| 14. | poziva k bolj prilagodljivim in dinamičnim trgom dela, ki se znajo brez odpuščanja presežnih delavcev in čezmernega prilagajanja plač prilagoditi motnjam v gospodarskih razmerah; opozarja, da se je kupna moč številnih delavcev EU močno zmanjšala, gospodinjski prihodki znižali, domače povpraševanje pa upadlo, kar je dodatno prispevalo k brezposelnosti in socialni izključenosti, zlasti v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela; poudarja, da zmanjševanje stroškov dela, ki neposredno vplivajo na plače, ne more biti edina strategija za ponovno pridobitev konkurenčnosti; ugotavlja, da sporočilo o letnem pregledu rasti 2014 poudarja, da bi lahko osrednje države, ki imajo potreben manevrski prostor, povišale plače, kar je eden od načinov za povečanje potrošnje; zahteva, morajo priporočila izražati ambicije za spodbujanje bolj uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest v euroobmočju; |
| --- | --- |

14.

poziva k bolj prilagodljivim in dinamičnim trgom dela, ki se znajo brez odpuščanja presežnih delavcev in čezmernega prilagajanja plač prilagoditi motnjam v gospodarskih razmerah; opozarja, da se je kupna moč številnih delavcev EU močno zmanjšala, gospodinjski prihodki znižali, domače povpraševanje pa upadlo, kar je dodatno prispevalo k brezposelnosti in socialni izključenosti, zlasti v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela; poudarja, da zmanjševanje stroškov dela, ki neposredno vplivajo na plače, ne more biti edina strategija za ponovno pridobitev konkurenčnosti; ugotavlja, da sporočilo o letnem pregledu rasti 2014 poudarja, da bi lahko osrednje države, ki imajo potreben manevrski prostor, povišale plače, kar je eden od načinov za povečanje potrošnje; zahteva, morajo priporočila izražati ambicije za spodbujanje bolj uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest v euroobmočju;

| 15. | ugotavlja, da Komisija v svojem osnutku skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2014 opozarja, da so se znižanja stroškov dela na enoto ter prilagajanja plač odrazila v gibanju cen, kar je deloma mogoče razložiti s hkratnim povišanjem posrednih davkov in cen pod vladnim nadzorom; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da Komisija v svojem osnutku skupnega poročila o zaposlovanju za leto 2014 opozarja, da so se znižanja stroškov dela na enoto ter prilagajanja plač odrazila v gibanju cen, kar je deloma mogoče razložiti s hkratnim povišanjem posrednih davkov in cen pod vladnim nadzorom;

| 16. | ugotavlja, da so dostojna delovna mesta in plače pomembni ne le za socialno kohezijo in poštenost v družbi, ampak tudi za ohranjanje močnega gospodarstva; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s svojimi pristojnostmi predlagajo ukrepe za odpravo neenakosti in zagotavljanje dostojnega plačila; poziva države članice, naj se borijo proti revščini zaposlenih z izvajanjem politik trga dela, namenjenih zagotavljanju dostojnih plač zaposlenim; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so dostojna delovna mesta in plače pomembni ne le za socialno kohezijo in poštenost v družbi, ampak tudi za ohranjanje močnega gospodarstva; poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s svojimi pristojnostmi predlagajo ukrepe za odpravo neenakosti in zagotavljanje dostojnega plačila; poziva države članice, naj se borijo proti revščini zaposlenih z izvajanjem politik trga dela, namenjenih zagotavljanju dostojnih plač zaposlenim;

| 17. | ugotavlja, da so ženske gonilna sila rasti zaposlovanja v Evropi, zato je treba bolje izkoristiti produktivni potencial delavk z boljšim izvajanjem politik enakosti spolov in učinkovitejšo porabo sredstev EU v ta namen; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so ženske gonilna sila rasti zaposlovanja v Evropi, zato je treba bolje izkoristiti produktivni potencial delavk z boljšim izvajanjem politik enakosti spolov in učinkovitejšo porabo sredstev EU v ta namen;

| 18. | poudarja, kako pomembno je preučiti možnost zmanjšanja pritiska na plače prek sistemov minimalnih plač v skladu s prakso posameznih držav; |
| --- | --- |

18.

poudarja, kako pomembno je preučiti možnost zmanjšanja pritiska na plače prek sistemov minimalnih plač v skladu s prakso posameznih držav;

| 19. | poudarja, da je kakovost delovnih mest v gospodarstvu, ki temelji na znanju, bistvena za spodbujanje visoke produktivnosti dela in hitrih inovacij na podlagi usposobljene, prilagodljive in zavzete delovne sile v okolju z dostojnimi zdravstvenimi in varnostnimi standardi, ki zbuja občutek varnosti in zagotavlja razumen delovni čas; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je kakovost delovnih mest v gospodarstvu, ki temelji na znanju, bistvena za spodbujanje visoke produktivnosti dela in hitrih inovacij na podlagi usposobljene, prilagodljive in zavzete delovne sile v okolju z dostojnimi zdravstvenimi in varnostnimi standardi, ki zbuja občutek varnosti in zagotavlja razumen delovni čas;

Reforme za kakovostnejšo udeležbo na trgu dela

| 20. | poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform za 2014 predstavijo nacionalne splošne načrte zaposlovanja in nacionalne načrte zaposlovanja mladih; obžaluje, da precejšnje število držav članic leta 2013 takšnih načrtov kljub večkratnim zahtevam Parlamenta ni predstavilo; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj v nacionalnih programih reform za 2014 predstavijo nacionalne splošne načrte zaposlovanja in nacionalne načrte zaposlovanja mladih; obžaluje, da precejšnje število držav članic leta 2013 takšnih načrtov kljub večkratnim zahtevam Parlamenta ni predstavilo;

| 21. | obžaluje, da Svet ni upošteval poziva Parlamenta, naj se v svojih smernicah za leto 2013 osredotoči na kakovost delovnih mest; poziva Komisijo, naj v priporočila za posamezne države, ki temeljijo na letnem pregledu rasti za leto 2014, vključi kakovost delovnih mest, usposabljanje, dualne sisteme učenja, dostopnost vseživljenjskega učenja, temeljne pravice delavcev ter podpiranje mobilnosti na trgu dela in samozaposlovanja z okrepitvijo varnosti za delavce; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da Svet ni upošteval poziva Parlamenta, naj se v svojih smernicah za leto 2013 osredotoči na kakovost delovnih mest; poziva Komisijo, naj v priporočila za posamezne države, ki temeljijo na letnem pregledu rasti za leto 2014, vključi kakovost delovnih mest, usposabljanje, dualne sisteme učenja, dostopnost vseživljenjskega učenja, temeljne pravice delavcev ter podpiranje mobilnosti na trgu dela in samozaposlovanja z okrepitvijo varnosti za delavce;

| 22. | poudarja, da bi se morale reforme trga dela osredotočati na povečanje produktivnosti in učinkovitosti dela ter tako okrepiti konkurenčnost gospodarstva EU in omogočiti trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa dosledno spoštovati črko in duha evropskega socialnega pravnega reda in njegova načela; meni, da bi bilo treba reforme trga dela izvajati tako, da bi spodbujale notranjo prožnost in kakovost delovnih mest; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi se morale reforme trga dela osredotočati na povečanje produktivnosti in učinkovitosti dela ter tako okrepiti konkurenčnost gospodarstva EU in omogočiti trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa dosledno spoštovati črko in duha evropskega socialnega pravnega reda in njegova načela; meni, da bi bilo treba reforme trga dela izvajati tako, da bi spodbujale notranjo prožnost in kakovost delovnih mest;

| 23. | meni, da bi morale strukturne reforme trga dela uvesti notranjo prožnost za ohranjanje zaposlitev v času gospodarskih motenj ter zagotoviti kakovost delovnih mest, varnost pri prehodih med zaposlitvami in programe nadomestil za primer brezposelnosti, ki so osnovani na zahtevah za uveljavljanje te pravice in povezani s politikami ponovnega vključevanja, ki ohranjajo spodbude za delo, obenem pa zagotavljajo zadostne dohodke, kakor tudi zagotoviti vzpostavitev pogodbenih dogovorov, ki se spopadajo s segmentacijo trga dela, predvidevajo prestrukturiranje gospodarstva in zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja; meni, da lahko le ravnovesje med prožnostjo in varnostjo zagotovi konkurenčen trg dela; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morale strukturne reforme trga dela uvesti notranjo prožnost za ohranjanje zaposlitev v času gospodarskih motenj ter zagotoviti kakovost delovnih mest, varnost pri prehodih med zaposlitvami in programe nadomestil za primer brezposelnosti, ki so osnovani na zahtevah za uveljavljanje te pravice in povezani s politikami ponovnega vključevanja, ki ohranjajo spodbude za delo, obenem pa zagotavljajo zadostne dohodke, kakor tudi zagotoviti vzpostavitev pogodbenih dogovorov, ki se spopadajo s segmentacijo trga dela, predvidevajo prestrukturiranje gospodarstva in zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja; meni, da lahko le ravnovesje med prožnostjo in varnostjo zagotovi konkurenčen trg dela;

| 24. | poudarja pomen aktivnih, celovitih in vključujočih politik trga dela v sedanjih razmerah; je globoko zaskrbljen, ker je več držav članic kljub rastočim stopnjam brezposelnosti znižalo proračunska sredstva za financiranje teh politik; poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji povečajo obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen aktivnih, celovitih in vključujočih politik trga dela v sedanjih razmerah; je globoko zaskrbljen, ker je več držav članic kljub rastočim stopnjam brezposelnosti znižalo proračunska sredstva za financiranje teh politik; poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji povečajo obseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela;

| 25. | poziva države članice, naj v sodelovanju z zasebnim sektorjem in socialnimi partnerji v skladu z nacionalnimi praksami pripravijo in predstavijo načrte za zaposlovanje s posebnimi ukrepi za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za sektorje, za katere Komisija meni, da imajo velik potencial, na primer sektor zdravstva in socialnega skrbstva, nizkoogljično gospodarstvo z učinkovito uporabo virov ter sektor IKT; poziva države članice, naj prek teh načrtov podpirajo ustvarjanje delovnih mest, zlasti za dolgotrajno brezposelne, starejše brezposelne ljudi, ženske in druge prednostne skupine, ki jih je kriza posebej močno prizadela, kot so priseljenci in invalidi; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj v sodelovanju z zasebnim sektorjem in socialnimi partnerji v skladu z nacionalnimi praksami pripravijo in predstavijo načrte za zaposlovanje s posebnimi ukrepi za ustvarjanje delovnih mest, zlasti za sektorje, za katere Komisija meni, da imajo velik potencial, na primer sektor zdravstva in socialnega skrbstva, nizkoogljično gospodarstvo z učinkovito uporabo virov ter sektor IKT; poziva države članice, naj prek teh načrtov podpirajo ustvarjanje delovnih mest, zlasti za dolgotrajno brezposelne, starejše brezposelne ljudi, ženske in druge prednostne skupine, ki jih je kriza posebej močno prizadela, kot so priseljenci in invalidi;

| 26. | poudarja pomen programa Erasmus+ in dejstvo, da lahko Evropski program za izobraževanje, usposabljanje, mlade, šport in jezike znatno prispeva k izboljšanju razmer na trgu dela, zlasti položaja mladih; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen programa Erasmus+ in dejstvo, da lahko Evropski program za izobraževanje, usposabljanje, mlade, šport in jezike znatno prispeva k izboljšanju razmer na trgu dela, zlasti položaja mladih;

| 27. | poudarja pomen boljšega sodelovanja med javnimi zavodi za zaposlovanje, da bi po vsej Evropi razvili in izvajali sisteme z dokazi podprtega primerjalnega presojanja na podlagi vzajemnega učenja ter izvajali pobude na evropskem trgu dela; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen boljšega sodelovanja med javnimi zavodi za zaposlovanje, da bi po vsej Evropi razvili in izvajali sisteme z dokazi podprtega primerjalnega presojanja na podlagi vzajemnega učenja ter izvajali pobude na evropskem trgu dela;

Brezposelnost mladih

| 28. | je globoko zaskrbljen, ker je brezposelnost mladih še vedno zelo visoka; ugotavlja, da je položaj brezposelnih mladih še posebej zaskrbljujoč; zato poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma ukrepajo, da bi mlade vključile na trg dela; poziva države članice, naj začnejo izvajati že pred časom dogovorjene ali nove ukrepe, s čimer bi zmanjšali število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo in ne usposabljajo, ob upoštevanju kvalitativnega vidika dostojnega dela, pri katerem se v celoti spoštujejo temeljni delovni standardi; |
| --- | --- |

28.

je globoko zaskrbljen, ker je brezposelnost mladih še vedno zelo visoka; ugotavlja, da je položaj brezposelnih mladih še posebej zaskrbljujoč; zato poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma ukrepajo, da bi mlade vključile na trg dela; poziva države članice, naj začnejo izvajati že pred časom dogovorjene ali nove ukrepe, s čimer bi zmanjšali število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo in ne usposabljajo, ob upoštevanju kvalitativnega vidika dostojnega dela, pri katerem se v celoti spoštujejo temeljni delovni standardi;

| 29. | pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel jamstvo za mlade in za pobudo za zaposlovanje mladih v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira dodelil 6 milijard EUR; poziva države članice, naj čim prej začnejo z izvajanjem programov jamstva za mlade in učinkovito uporabijo razpoložljiva sredstva, pri čemer naj se osredotočijo predvsem na mlade, ki so v najtežjem položaju; vendar je zaskrbljen, da nekatere vlade za to niso zagotovile potrebnega financiranja; poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezen sistem za spremljanje učinkovitosti izvedenih ukrepov in uporabljenih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel jamstvo za mlade in za pobudo za zaposlovanje mladih v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira dodelil 6 milijard EUR; poziva države članice, naj čim prej začnejo z izvajanjem programov jamstva za mlade in učinkovito uporabijo razpoložljiva sredstva, pri čemer naj se osredotočijo predvsem na mlade, ki so v najtežjem položaju; vendar je zaskrbljen, da nekatere vlade za to niso zagotovile potrebnega financiranja; poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezen sistem za spremljanje učinkovitosti izvedenih ukrepov in uporabljenih finančnih sredstev;

| 30. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se lahko ta sredstva porabijo v prvih dveh letih naslednjega finančnega okvira; vendar opozarja, da je ta znesek povsem nezadosten za trajno odpravo brezposelnosti mladih in da bi moral predstavljati prvo tranšo v boju proti brezposelnosti mladih; poudarja, da je po izračunih Mednarodne organizacije dela samo v euroobmočju potrebnih 21 milijard EUR, da bi izvedli učinkovit program za boj proti brezposelnosti mladih, medtem ko je bila gospodarska izguba zaradi izključenosti mladih s trga dela leta 2011 v državah članicah ocenjena na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP v EU; poziva Komisijo, naj jamstvo za mlade določi za prednostno nalogo in v okviru obljubljenega vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira poveča razpoložljivi proračun; |
| --- | --- |

30.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se lahko ta sredstva porabijo v prvih dveh letih naslednjega finančnega okvira; vendar opozarja, da je ta znesek povsem nezadosten za trajno odpravo brezposelnosti mladih in da bi moral predstavljati prvo tranšo v boju proti brezposelnosti mladih; poudarja, da je po izračunih Mednarodne organizacije dela samo v euroobmočju potrebnih 21 milijard EUR, da bi izvedli učinkovit program za boj proti brezposelnosti mladih, medtem ko je bila gospodarska izguba zaradi izključenosti mladih s trga dela leta 2011 v državah članicah ocenjena na 153 milijard EUR, kar ustreza 1,2 % BDP v EU; poziva Komisijo, naj jamstvo za mlade določi za prednostno nalogo in v okviru obljubljenega vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira poveča razpoložljivi proračun;

| 31. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo tudi države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, imele manevrski prostor na fiskalnem področju, da bodo lahko začele izvajati programe jamstva za mlade; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo tudi države članice, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, imele manevrski prostor na fiskalnem področju, da bodo lahko začele izvajati programe jamstva za mlade;

| 32. | pozdravlja predlog Komisije o kakovostnem okviru za pripravništva, s katerim bi povečali zaposljivost mladih in izboljšali delovne pogoje zanje; ugotavlja pa, da se ne zahteva ustrezna raven plačil; poziva Komisijo, države članice in evropske socialne partnerje, naj na ambiciozen način izvajajo koalicijo za vajeništva; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja predlog Komisije o kakovostnem okviru za pripravništva, s katerim bi povečali zaposljivost mladih in izboljšali delovne pogoje zanje; ugotavlja pa, da se ne zahteva ustrezna raven plačil; poziva Komisijo, države članice in evropske socialne partnerje, naj na ambiciozen način izvajajo koalicijo za vajeništva;

Mobilnost delavcev

| 33. | meni, da je glede na število delavcev, zlasti mladih, ki zapuščajo svoje matične države in iščejo zaposlitvene priložnosti v drugih državah članicah, treba nujno razviti primerne ukrepe; ugotavlja, da je zakonodaja EU trenutno v postopku spreminjanja, da bi zagotovili prenosljivost pokojninskih pravic in upravičenost iskalca zaposlitve do dajatev iz naslova zaposlitve še najmanj tri mesece med iskanjem dela v drugi državi članici; ugotavlja tudi, da sta Svet in Parlament dosegla dogovor o čezmejni prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja; |
| --- | --- |

33.

meni, da je glede na število delavcev, zlasti mladih, ki zapuščajo svoje matične države in iščejo zaposlitvene priložnosti v drugih državah članicah, treba nujno razviti primerne ukrepe; ugotavlja, da je zakonodaja EU trenutno v postopku spreminjanja, da bi zagotovili prenosljivost pokojninskih pravic in upravičenost iskalca zaposlitve do dajatev iz naslova zaposlitve še najmanj tri mesece med iskanjem dela v drugi državi članici; ugotavlja tudi, da sta Svet in Parlament dosegla dogovor o čezmejni prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja;

| 34. | poudarja pomen dualnega sistema izobraževanja, ki se izvaja v nekaterih državah članicah; meni, da je dualno izobraževanje mogoče izvajati tudi v številnih drugih državah članicah ob upoštevanju nacionalnih značilnosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen dualnega sistema izobraževanja, ki se izvaja v nekaterih državah članicah; meni, da je dualno izobraževanje mogoče izvajati tudi v številnih drugih državah članicah ob upoštevanju nacionalnih značilnosti;

| 35. | pozdravlja namen Komisije, da nadgradi Evropski portal za zaposlitveno mobilnost (EURES) s krepitvijo in širitvijo njegovih dejavnosti, zlasti s spodbujanjem mobilnosti mladih; poziva k pripravi posebne strategije v ta namen v sodelovanju z državami članicami; prav tako pa ugotavlja, da mora mobilnost ostati prostovoljna in ne sme omejevati prizadevanj za ustvarjanje delovnih mest in mest za usposabljanje na kraju samem, da ne bi povečala problema bega možganov, ki se je že pojavil v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja namen Komisije, da nadgradi Evropski portal za zaposlitveno mobilnost (EURES) s krepitvijo in širitvijo njegovih dejavnosti, zlasti s spodbujanjem mobilnosti mladih; poziva k pripravi posebne strategije v ta namen v sodelovanju z državami članicami; prav tako pa ugotavlja, da mora mobilnost ostati prostovoljna in ne sme omejevati prizadevanj za ustvarjanje delovnih mest in mest za usposabljanje na kraju samem, da ne bi povečala problema bega možganov, ki se je že pojavil v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela;

Bolj pošteni sistemi obdavčitve

| 36. | ugotavlja, da se dohodkovna neenakost med državami članicami in znotraj njih povečuje, zlasti na jugu in obrobju EU; poleg tega ugotavlja, da je v številnih državah kriza poglobila dolgoročne trende polarizacije plač in segmentacije trga dela; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da se dohodkovna neenakost med državami članicami in znotraj njih povečuje, zlasti na jugu in obrobju EU; poleg tega ugotavlja, da je v številnih državah kriza poglobila dolgoročne trende polarizacije plač in segmentacije trga dela;

| 37. | ugotavlja, da je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; poudarja, da je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; poudarja, da je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo;

| 38. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, kot so reforme davka na dohodke od dela, ki zagotavljajo spodbude za zaposlovanje, podpirajo prostovoljno samozaposlovanje in spodbujajo poslovanje v strateških sektorjih; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, ki spodbujajo ustvarjanje delovnih mest, kot so reforme davka na dohodke od dela, ki zagotavljajo spodbude za zaposlovanje, podpirajo prostovoljno samozaposlovanje in spodbujajo poslovanje v strateških sektorjih;

| 39. | ugotavlja, kako pomembno je zmanjšati davčno obremenitev dela, zlasti z dobro usmerjenim začasnim zmanjšanjem prispevkov za socialno varnost ali s subvencijskimi shemami za nova delovna mesta, predvsem za mlade, za slabo plačane in nizkokvalificirane delavce, dolgotrajno brezposelne ter druge ranljive skupine, ob zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, kako pomembno je zmanjšati davčno obremenitev dela, zlasti z dobro usmerjenim začasnim zmanjšanjem prispevkov za socialno varnost ali s subvencijskimi shemami za nova delovna mesta, predvsem za mlade, za slabo plačane in nizkokvalificirane delavce, dolgotrajno brezposelne ter druge ranljive skupine, ob zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih pokojninskih sistemov;

| 40. | poudarja pomen izvajanja učinkovitih ukrepov za preprečevanje neprijavljenega dela, navidezne samozaposlitve, davčnih goljufij in davčnih utaj, zlasti v sedanjih razmerah fiskalne konsolidacije, da bi tako zaščitili delavce in prihodke ter ohranili zaupanje javnosti v pravičnost in učinkovitost davčnih sistemov; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen izvajanja učinkovitih ukrepov za preprečevanje neprijavljenega dela, navidezne samozaposlitve, davčnih goljufij in davčnih utaj, zlasti v sedanjih razmerah fiskalne konsolidacije, da bi tako zaščitili delavce in prihodke ter ohranili zaupanje javnosti v pravičnost in učinkovitost davčnih sistemov;

Socialni trendi in vzdržnost sistemov socialne zaščite

Potreba po zmanjševanju revščine in socialne izključenosti

| 41. | je zaskrbljen zaradi povečanja revščine v vseh starostnih skupinah; ugotavlja, da sta se revščina in socialna izključenost med osebami v starosti od 18 do 64 let v zadnjih letih bistveno povečali v dveh tretjinah držav članic, v glavnem zaradi rastočih stopenj gospodinjstev brez delovno aktivnih članov ali z nizko delovno intenzivnostjo ter revščine zaposlenih; ugotavlja, da je bilo tveganje revščine in socialne izključenosti v letu 2012 precej višje (48,8 %) za državljane tretjih držav (v starosti od 18 do 64 let) kot pa za državljane EU; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za izpolnitev cilja strategije EU 2020 o boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo ukrepe za boj proti revščini otrok, saj je revščina ali socialna izključenost leta 2011 ogrožala 27 % otrok, mlajših od 18 let; poziva Komisijo, naj izda priporočila, zlasti za države članice z največjim deležem oseb, mlajšim od 18 let, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost; |
| --- | --- |

41.

je zaskrbljen zaradi povečanja revščine v vseh starostnih skupinah; ugotavlja, da sta se revščina in socialna izključenost med osebami v starosti od 18 do 64 let v zadnjih letih bistveno povečali v dveh tretjinah držav članic, v glavnem zaradi rastočih stopenj gospodinjstev brez delovno aktivnih članov ali z nizko delovno intenzivnostjo ter revščine zaposlenih; ugotavlja, da je bilo tveganje revščine in socialne izključenosti v letu 2012 precej višje (48,8 %) za državljane tretjih držav (v starosti od 18 do 64 let) kot pa za državljane EU; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za izpolnitev cilja strategije EU 2020 o boju proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma sprejmejo ukrepe za boj proti revščini otrok, saj je revščina ali socialna izključenost leta 2011 ogrožala 27 % otrok, mlajših od 18 let; poziva Komisijo, naj izda priporočila, zlasti za države članice z največjim deležem oseb, mlajšim od 18 let, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost;

| 42. | pozdravlja priznanje potrebe po odpravi socialnih posledic krize in zagotavljanju finančne vzdržnosti socialne zaščite v letnem pregledu rasti 2014; poziva države članice, naj okrepijo varnostne mreže, zagotovijo učinkovitost sistemov socialnega varstva in vlagajo v preventivne ukrepe; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja priznanje potrebe po odpravi socialnih posledic krize in zagotavljanju finančne vzdržnosti socialne zaščite v letnem pregledu rasti 2014; poziva države članice, naj okrepijo varnostne mreže, zagotovijo učinkovitost sistemov socialnega varstva in vlagajo v preventivne ukrepe;

| 43. | pozdravlja sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, ki bo pri osnovnih potrebah pomagal tistim, ki jih revščina najbolj ogroža; poziva države članice, naj ustrezno uporabijo zadevna sredstva in jih namenijo najbolj ogroženim; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, ki bo pri osnovnih potrebah pomagal tistim, ki jih revščina najbolj ogroža; poziva države članice, naj ustrezno uporabijo zadevna sredstva in jih namenijo najbolj ogroženim;

Vzdržne pokojnine

| 44. | je seznanjen s predlogom priporočil za mnoge države članice, kar zadeva pokojninske reforme; obžaluje, da so bila priporočila Komisije oblikovana brez sklicevanja na priporočila Parlamenta v zeleni in beli knjigi o pokojninah; poudarja, da pokojninske reforme zahtevajo nacionalno politično in socialno kohezijo in morajo biti oblikovane v pogajanjih s socialnimi partnerji, da bi bile uspešne; |
| --- | --- |

44.

je seznanjen s predlogom priporočil za mnoge države članice, kar zadeva pokojninske reforme; obžaluje, da so bila priporočila Komisije oblikovana brez sklicevanja na priporočila Parlamenta v zeleni in beli knjigi o pokojninah; poudarja, da pokojninske reforme zahtevajo nacionalno politično in socialno kohezijo in morajo biti oblikovane v pogajanjih s socialnimi partnerji, da bi bile uspešne;

| 45. | poudarja, da bi morale biti temeljite reforme pokojninskega sistema v državah članicah zasnovane in sprejete tako, da bi zagotovili njihovo vzdržnost, hkrati pa ne bi ogrozili ustrezne ravni pokojnin, kar je v celoti v skladu z gospodarskimi in socialnimi prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi morale biti temeljite reforme pokojninskega sistema v državah članicah zasnovane in sprejete tako, da bi zagotovili njihovo vzdržnost, hkrati pa ne bi ogrozili ustrezne ravni pokojnin, kar je v celoti v skladu z gospodarskimi in socialnimi prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020;

| 46. | poudarja, da je treba izvesti potrebne reforme, da bi zagotovili vzdržnost pokojninskih sistemov; meni, da morajo, če želimo uspešno zvišati dejansko upokojitveno starost, reforme pokojninskih sistemov spremljati politike, ki omejujejo dostop do sistemov zgodnjega upokojevanja in drugih načinov predčasnega umika s trga dela, razvijajo zaposlitvene možnosti za starejše delavce, zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja, uvajajo davčne ugodnosti, ki spodbujajo delavce, da delajo dlje, ter podpirajo dejavno in zdravo staranje; poudarja, da je pritisk demografskega razvoja na nacionalne proračune in pokojninske sisteme vse večji, saj se zdaj upokojuje prva skupina generacije „baby boom“; ugotavlja neenakomeren napredek in ravni prizadevanja v državah članicah pri oblikovanju in izvajanju strukturnih reform, katerih cilj je povečati zaposlenost, postopoma odpraviti predčasno upokojevanje ter na ravni držav članic in skupaj s socialnimi partnerji oceniti potrebo po zagotovitvi vzdržnosti zakonsko določene in dejanske upokojitvene starosti v skladu s pričakovano daljšo življenjsko dobo; poudarja, da se lahko države članice, ki ne bodo izvedle postopnih reform, znajdejo v položaju, ko bodo morale izvesti nagle reforme, ki bodo imele precejšnje družbene posledice; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba izvesti potrebne reforme, da bi zagotovili vzdržnost pokojninskih sistemov; meni, da morajo, če želimo uspešno zvišati dejansko upokojitveno starost, reforme pokojninskih sistemov spremljati politike, ki omejujejo dostop do sistemov zgodnjega upokojevanja in drugih načinov predčasnega umika s trga dela, razvijajo zaposlitvene možnosti za starejše delavce, zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja, uvajajo davčne ugodnosti, ki spodbujajo delavce, da delajo dlje, ter podpirajo dejavno in zdravo staranje; poudarja, da je pritisk demografskega razvoja na nacionalne proračune in pokojninske sisteme vse večji, saj se zdaj upokojuje prva skupina generacije „baby boom“; ugotavlja neenakomeren napredek in ravni prizadevanja v državah članicah pri oblikovanju in izvajanju strukturnih reform, katerih cilj je povečati zaposlenost, postopoma odpraviti predčasno upokojevanje ter na ravni držav članic in skupaj s socialnimi partnerji oceniti potrebo po zagotovitvi vzdržnosti zakonsko določene in dejanske upokojitvene starosti v skladu s pričakovano daljšo življenjsko dobo; poudarja, da se lahko države članice, ki ne bodo izvedle postopnih reform, znajdejo v položaju, ko bodo morale izvesti nagle reforme, ki bodo imele precejšnje družbene posledice;

| 47. | je zaskrbljen zaradi nevarnosti neustreznih pokojnin za generacijo mladih Evropejcev, ki so trenutno brezposelni ali na negotovih delovnih mestih in ki se bodo soočali s čedalje višjo upokojitveno starostjo in vse daljšimi obdobji za izračun pokojnine; |
| --- | --- |

47.

je zaskrbljen zaradi nevarnosti neustreznih pokojnin za generacijo mladih Evropejcev, ki so trenutno brezposelni ali na negotovih delovnih mestih in ki se bodo soočali s čedalje višjo upokojitveno starostjo in vse daljšimi obdobji za izračun pokojnine;

Evropski socialni stabilizatorji

| 48. | ugotavlja, da je politika socialnega varstva, zlasti nadomestila za brezposelnost, minimalna dohodkovna podpora in progresivno obdavčevanje, prvotno prispevala k zmanjšanju globine recesije in stabilizirala trge dela in potrošnjo; poudarja pa, da se je zmogljivost teh ključnih gospodarskih in socialnih stabilizatorjev zaskrbljujoče zmanjšala v državah, v katerih so ti stabilizatorji najbolj potrebni; ugotavlja, da so bili prihodki gospodinjstev in domače povpraševanje posledično slabše zaščiteni; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da je politika socialnega varstva, zlasti nadomestila za brezposelnost, minimalna dohodkovna podpora in progresivno obdavčevanje, prvotno prispevala k zmanjšanju globine recesije in stabilizirala trge dela in potrošnjo; poudarja pa, da se je zmogljivost teh ključnih gospodarskih in socialnih stabilizatorjev zaskrbljujoče zmanjšala v državah, v katerih so ti stabilizatorji najbolj potrebni; ugotavlja, da so bili prihodki gospodinjstev in domače povpraševanje posledično slabše zaščiteni;

| 49. | meni, da je uvedeni sistem bonus-malus koristen za vse udeležene strani; |
| --- | --- |

49.

meni, da je uvedeni sistem bonus-malus koristen za vse udeležene strani;

| 50. | poudarja, da se socialne politike in socialni standardi v nekaterih primerih uporabljajo kot prilagoditveni faktorji na račun zahtev za fiskalno konsolidacijo; poziva Komisijo, naj oceni posledice, ki so jih imeli ti procesi za sisteme socialne varnosti v državah in državljane; poziva države članice, naj izboljšajo ustreznost in učinkovitost sistemov socialne zaščite ter zagotovijo, da bodo še naprej opravljali nalogo zaščite pred revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da se socialne politike in socialni standardi v nekaterih primerih uporabljajo kot prilagoditveni faktorji na račun zahtev za fiskalno konsolidacijo; poziva Komisijo, naj oceni posledice, ki so jih imeli ti procesi za sisteme socialne varnosti v državah in državljane; poziva države članice, naj izboljšajo ustreznost in učinkovitost sistemov socialne zaščite ter zagotovijo, da bodo še naprej opravljali nalogo zaščite pred revščino in socialno izključenostjo;

| 51. | poudarja, da mora Komisija priznati, kako pomembni so skrbniki za izvajanje oskrbe, pa tudi za gospodarstvo in družbo na splošno, in opozarja, da so njihovi interesi redko upoštevani v politikah, ki v vseh pogledih ves čas vplivajo nanje; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da mora Komisija priznati, kako pomembni so skrbniki za izvajanje oskrbe, pa tudi za gospodarstvo in družbo na splošno, in opozarja, da so njihovi interesi redko upoštevani v politikah, ki v vseh pogledih ves čas vplivajo nanje;

| 52. | meni, da bi lahko financiranje EU prispevalo h krepitvi zmogljivosti skrbnikov v zvezi z zagotavljanjem podpore (npr. čustvena podpora, izmenjave in informacije) in zagovorništvom, prav tako pa bi lahko podpiralo izmenjavo informacij, raziskave in mreženje; meni tudi, bi lahko ob upoštevanju nacionalnih pristojnosti in načela solidarnosti preučili tudi zakonodajne ukrepe ter na podlagi tega oblikovali na primer direktivo o skrbniškem dopustu; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi lahko financiranje EU prispevalo h krepitvi zmogljivosti skrbnikov v zvezi z zagotavljanjem podpore (npr. čustvena podpora, izmenjave in informacije) in zagovorništvom, prav tako pa bi lahko podpiralo izmenjavo informacij, raziskave in mreženje; meni tudi, bi lahko ob upoštevanju nacionalnih pristojnosti in načela solidarnosti preučili tudi zakonodajne ukrepe ter na podlagi tega oblikovali na primer direktivo o skrbniškem dopustu;

| 53. | poudarja prihodnje potrebe po kvalificiranih skrbnikih zaradi demografskih sprememb in potrebe po zagotovitvi usposabljanja in izobraževanja za prihodnje skrbnike, da se prepreči propad celotnega sistema oskrbe in socialne varnosti; meni tudi, da je treba omogočiti čim več podpore skrbnikom (zlasti neformalnim skrbnikom), katerih prispevek je treba priznati; |
| --- | --- |

53.

poudarja prihodnje potrebe po kvalificiranih skrbnikih zaradi demografskih sprememb in potrebe po zagotovitvi usposabljanja in izobraževanja za prihodnje skrbnike, da se prepreči propad celotnega sistema oskrbe in socialne varnosti; meni tudi, da je treba omogočiti čim več podpore skrbnikom (zlasti neformalnim skrbnikom), katerih prispevek je treba priznati;

| 54. | poudarja pomen oskrbe umirajočih in paliativnih storitev pri dolgotrajni oskrbi; poudarja, da imajo skrbniki in uporabniki mobilnih paliativnih ekip zaradi večpoklicne sestave, prilagodljivosti in sodelovanja z drugimi strokovnimi sektorji možnost za premostitev največjih vrzeli v sistemih dolgotrajne oskrbe; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomen oskrbe umirajočih in paliativnih storitev pri dolgotrajni oskrbi; poudarja, da imajo skrbniki in uporabniki mobilnih paliativnih ekip zaradi večpoklicne sestave, prilagodljivosti in sodelovanja z drugimi strokovnimi sektorji možnost za premostitev največjih vrzeli v sistemih dolgotrajne oskrbe;

Potreba po okrepitvi demokratične legitimnosti in socialnega dialoga

| 55. | poudarja, da bi morale vse reforme trga dela temeljiti na okrepljenem usklajevanju socialnega dialoga; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da bi morale vse reforme trga dela temeljiti na okrepljenem usklajevanju socialnega dialoga;

| 56. | poudarja, da je trojka potrdila, da sta visoko kakovostno sodelovanje socialnih partnerjev in močan socialni dialog, tudi na nacionalni ravni, bistvena za uspeh vseh reform, in da bi zlasti pri reformi EMU bilo treba okrepiti vlogo socialnih partnerjev v novem postopku gospodarskega upravljanja, zlasti evropskem semestru; pozdravlja predlog Komisije za okrepljeno sodelovanje socialnih partnerjev v evropskem semestru, med drugim v okviru Odbora za socialni dialog pred sprejetjem letnega pregleda rasti; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je trojka potrdila, da sta visoko kakovostno sodelovanje socialnih partnerjev in močan socialni dialog, tudi na nacionalni ravni, bistvena za uspeh vseh reform, in da bi zlasti pri reformi EMU bilo treba okrepiti vlogo socialnih partnerjev v novem postopku gospodarskega upravljanja, zlasti evropskem semestru; pozdravlja predlog Komisije za okrepljeno sodelovanje socialnih partnerjev v evropskem semestru, med drugim v okviru Odbora za socialni dialog pred sprejetjem letnega pregleda rasti;

| 57. | poziva Evropski svet in države članice, naj zagotovijo tesno udeležbo nacionalnih in regionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, javnih organov in civilne družbe pri izvajanju in spremljanju smernic politike v okviru strategije Evropa 2020 in procesa gospodarskega upravljanja, da bi zagotovili njihovo zavezanost; poziva Evropski svet in Komisijo, naj učinkoviteje vključita spremljanje in ocenjevanje ciljev glede zaposlovanja in izobraževanja ter socialnih ciljev strategije Evropa 2020 v evropski semester 2014; |
| --- | --- |

57.

poziva Evropski svet in države članice, naj zagotovijo tesno udeležbo nacionalnih in regionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, javnih organov in civilne družbe pri izvajanju in spremljanju smernic politike v okviru strategije Evropa 2020 in procesa gospodarskega upravljanja, da bi zagotovili njihovo zavezanost; poziva Evropski svet in Komisijo, naj učinkoviteje vključita spremljanje in ocenjevanje ciljev glede zaposlovanja in izobraževanja ter socialnih ciljev strategije Evropa 2020 v evropski semester 2014;

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0447.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0515.

(3)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 116.

(4)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 81.

(5)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 87.

(6)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 57.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0419.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0266.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0036.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0365.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

KONKRETNA PRIPOROČILA, KI NAJ JIH EVROPSKI SVET VKLJUČI V SMERNICE POLITIKE

Priporočilo št. 1: o socialnih kazalnikih

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

pozdravlja dejstvo, da osnutek skupnega poročila o zaposlovanju, ki je priložen letnemu pregledu rasti, letos prvič vključuje pregled dosežkov politik zaposlovanja in socialnih politik, kar bo pomagalo okrepiti spremljanje dogajanj na področju zaposlovanja in socialne varnosti kot del makroekonomskega nadzora v okviru evropskega semestra; meni, da bi to moralo vplivati na smernice politike v okviru evropskega semestra, da bi okrepili socialno razsežnost ekonomske in monetarne unije, ki je ne samo zaželena, ampak tudi potrebna za odpravo krize in preprečevanje resnih socialno-gospodarskih razlik v euroobmočju ter s tem za krepitev njegove trajnostnosti;

izraža globoko zaskrbljenost zaradi omejene vloge Parlamenta v evropskem semestru; obžaluje skromen napredek Komisije in Sveta pri krepitvi demokratičnega nadzora smernic gospodarske politike; meni, da v okviru veljavnih pogodb člen 136 PDEU omogoča Svetu, da na priporočilo Komisije in z glasom držav članic, ki uporabljajo euro, v okviru evropskega semestra sprejme zavezujoče smernice gospodarske politike za države euroobmočja; poudarja, da bi mehanizem spodbud okrepil zavezujočo naravo usklajevanja gospodarske politike; poziva k sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi Parlamentu omogočil, da sodeluje pri pripravi in odobritvi letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

ugotavlja pa, da ti kazalniki – za razliko od pregleda dosežkov postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem – niso zavezujoči; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo razmere glede na vse večje socialno neravnovesje in neravnovesje na področju zaposlovanja v EU;

izraža obžalovanje, ker kazalniki zaposlovanja in socialni kazalniki, ki jih je predlagala Komisija, ne zadoščajo za celovito zajetje razmer na področju zaposlovanja in socialnih razmer v državah članicah; poziva k vključitvi dodatnih kazalnikov v pregled dosežkov, zlasti stopnje revščine otrok, dostopa do zdravstvenega varstva, brezdomstva in indeksa dostojnega dela, ki bi omogočili ustrezno oceno socialnih razmer v državah članicah; meni, da bi bilo treba po posvetovanju s Parlamentom kazalnike redno pregledovati; ker ni ustrezne ureditve, s katero bi zagotovili, da Evropski svet upošteva stališče Evropskega parlamenta, preden vsako leto sprejme prednostne naloge, ki jih v letnem pregledu rasti predlaga Evropska komisija;

Priporočilo št. 2: euroskupina na ravni ministrov za zaposlovanje in socialne zadeve

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

poudarja, kako pomembno je, da se pred vrhunskimi srečanji držav euroobmočja po potrebi sestanejo ministri euroskupine za zaposlovanje in socialne zadeve; meni, da so enako pomembna tudi skupna srečanja, na katerih Svet EU za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO) in Ekonomsko-finančni svet (ECOFIN) dosežeta usklajeno stališče, da se zagotovi popolnejša obravnava socialnih problematik in problematik zaposlovanja v razpravah organov euroobmočja in pri njihovem odločanju ter z namenom prispevati k srečanjem voditeljev držav in vlad euroobmočja;

Priporočilo št. 3: pakt za povečanje naložb in produktivnosti v EU

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

opozarja, da strukturne reforme srednje- do dolgoročno sicer lahko obrodijo sadove, vendar pa morata Komisija in Svet za spodbuditev domačega povpraševanja v EU okrepiti naložbe, da se kratkoročno podprejo rast in kakovostna delovna mesta, srednjeročno pa okrepi potencial; ugotavlja, da so bili glavni cilji opredeljeni že v strategiji Evropa 2020 in Paktu za rast in delovna mesta, sprejetem junija 2012, da pa je treba okrepiti financiranje; zato spodbuja države članice, naj pripravijo paket naložb, da se doseže znatno izboljšanje kratkoročnih gospodarskih razmer in stanja na trgih dela v državah članicah, kot je navedeno v resoluciji Parlamenta z dne 11. septembra 2013 o reševanju brezposelnosti mladih: možnosti za izhod (2013/2045(INI));

pozdravlja dejstvo, da Komisija v letnem pregledu rasti 2014 poziva države članice, naj zaščitijo ali spodbujajo dolgoročne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije, energijo in ukrepe na področju podnebnih sprememb; kljub temu meni, da to ni dovolj, da bi države članice z že tako omejenimi proračuni lahko dosegle ta cilj;

poziva Komisijo, naj pripravi načrt, ki bi tem državam članicam pomagal pri potrebnih produktivnih naložbah, na primer v izobraževanje ter raziskave in razvoj, saj imata ta sektorja potencial za ustvarjanje rasti in delovnih mest;

Priporočilo št. 4: kakovostna delovna mesta in dostojne plače za povečanje produktivnosti

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

Stroški dela na enoto, proizvodni stroški in stopnje dobička

poziva k bolj prilagodljivim in dinamičnim trgom dela, ki se znajo brez odpuščanja presežnih delavcev in čezmernega prilagajanja plač prilagoditi motnjam v gospodarskih razmerah; opozarja, da se je kupna moč številnih delavcev EU močno zmanjšala, gospodinjski prihodki znižali, domače povpraševanje pa upadlo, kar je dodatno prispevalo k brezposelnosti in socialni izključenosti, zlasti v državah, ki jih je kriza najbolj prizadela; poudarja, da zmanjševanje stroškov dela, ki neposredno vplivajo na plače, ne more biti edina strategija za ponovno pridobitev konkurenčnosti; ugotavlja, da sporočilo o letnem pregledu rasti 2014 poudarja, da bi lahko osrednje države, ki imajo potreben manevrski prostor, povišale plače, kar je eden od načinov za povečanje potrošnje, ter zahteva, da morajo priporočila izražati ambicije za spodbujanje bolj uravnotežene rasti in ustvarjanja delovnih mest v euroobmočju;

Plače in dostojno plačilo

poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za odpravo neenakosti in zagotavljanje dostojnega plačila; poziva države članice, naj se borijo proti revščini zaposlenih z izvajanjem politik trga dela, namenjenih zagotavljanju dostojnih plač zaposlenim, kar ni pomembno le za socialno kohezijo in poštenost v družbi, ampak tudi za ohranjanje močnega gospodarstva;

Kakovost delovnih mest

priporoča, da se v priporočilih Komisije za posamezne države za leto 2014 nameni več pozornosti kakovosti delovnih mest, ki je v gospodarstvu, ki temelji na znanju, bistvena za spodbujanje visoke produktivnosti dela in hitrih inovacij s pomočjo usposobljene, prilagodljive in zavzete delovne sile v okolju z dostojnimi zdravstvenimi in varnostnimi standardi, ki zbuja občutek varnosti in zagotavlja razumen delovni čas; priporoča, da se smernice politike osredotočajo zlasti na dostop delavcev do temeljnih delovnih pravic, kot so določene v Pogodbah, brez poseganja v zakonodajo držav članic;

priporoča, naj se odpravijo negotovi delovni pogoji in lažno samozaposlovanje ter prepreči njihovo širjenje ter naj se zagotovi, da imajo osebe, ki so zaposlene prek pogodb za določen čas ali s krajšim delovnim časom, in samozaposlene osebe ustrezno socialno zaščito in dostop do usposabljanja;

priporoča, naj se zagotovi učinkovito izvajanje direktive o splošnem okviru enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu;

Priporočilo št. 5: reforme za kakovostnejšo udeležbo na trgu dela

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

Nacionalni splošni načrti zaposlovanja in nacionalni načrti zaposlovanja mladih

priporoča, da Komisija v priporočilih za posamezne države za 2014 uvede obvezno predstavitev nacionalnih splošnih načrtov zaposlovanja in nacionalnih načrtov zaposlovanja mladih;

poziva Komisijo, naj v priporočila za posamezne države letnega pregleda rasti za leto 2014 vključi kakovost delovnih mest, usposabljanje in dostopnost vseživljenjskega učenja, temeljne pravice delavcev ter podpiranje mobilnosti na trgu dela in samozaposlovanja s povečanjem varnosti za delavce;

Reforme trga dela in aktivne politike trga dela

priporoča, da se reforme trga dela osredotočajo na izboljšanje produktivnosti in učinkovitosti dela ter tako okrepijo konkurenčnost gospodarstva EU in omogočijo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa dosledno spoštujejo črko in duha evropskega socialnega pravnega reda in njegova načela; poziva, naj se reforme trga dela naj izvajajo tako, da spodbujajo kakovost delovnih mest.

meni, da bi morale strukturne reforme trga dela uvesti notranjo prožnost za ohranjanje zaposlitev v času gospodarskih motenj ter zagotavljati kakovost delovnih mest, varnost pri prehodih med zaposlitvami in programe nadomestil za primer brezposelnosti, ki so osnovani na zahtevah za uveljavljanje te pravice in povezani s politikami ponovnega vključevanja, ki ohranjajo spodbude za delo, obenem pa zagotavljajo zadostne dohodke, kakor tudi pogodbene dogovore za boj proti segmentaciji trga dela, predvidevanje prestrukturiranja gospodarstva ter zagotavljanje dostopa do vseživljenjskega učenja;

Odpravljanje neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih

priporoča, naj se bolje spremljajo znanja in spretnosti v določenih sektorjih in/ali regijah ter naj se čim prej odpravi neusklajenost med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih;

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri oblikovanju pregleda znanj in spretnosti v EU ter tako omogočijo celosten vpogled v potrebe po znanjih in spretnostih v EU;

priporoča, naj se spodbujajo sodelovanje in sinergije med sektorjem izobraževanja in usposabljanja ter podjetji, da se predvidijo potrebe po znanjih in spretnostih ter sistem izobraževanja in usposabljanja prilagodi potrebam trga dela z namenom, da bi delovni sili zagotovili potrebna znanja in spretnosti ter olajšali prehod iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela, pri čemer naj imajo dualne sheme izobraževanja ključno vlogo;

priporoča, naj se spodbuja dostop do vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine, ne samo s formalnim učenjem, ampak tudi z razvojem neformalnega in priložnostnega učenja;

priporoča, naj se do leta 2015 vzpostavi sistem potrjevanja neformalnega in priložnostnega učenja, povezan z evropskim okvirom kvalifikacij;

Brezposelnost mladih

priporoča sklenitev evropskega pakta za zaposlovanje mladih, na podlagi katerega bi uresničili že pred časom dogovorjene ukrepe ter določili nova sredstva in ukrepe za odpravo brezposelnosti mladih, s čimer bi zmanjšali število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo in ne usposabljajo, ob upoštevanju kvalitativnega vidika dostojnega dela, pri katerem se v celoti spoštujejo temeljni delovni standardi;

meni, da bi morale države članice čim prej začeti izvajati programe jamstva za mlade in učinkovito uporabljati razpoložljiva sredstva, pri čemer bi dejavnosti usmerile predvsem v mlade, ki so v najtežjem položaju;

poziva Komisijo, naj v obljubljenem vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira prednostno poveča razpoložljivi proračun za jamstvo za mlade;

poziva Komisijo, naj predlaga kakovosten okvir za pripravništva, ki bo med drugim zajemal merila za cilje usposabljanja in ustrezne delovne pogoje; prav tako poziva Komisijo, države članice in evropske socialne partnerje, naj na ambiciozen način izvajajo koalicijo za vajeništva;

Starejše in dolgotrajno brezposelne osebe

poziva države članice, naj razvijejo zaposlitvene možnosti za starejše delavce, zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja, uvajajo davčne ugodnosti, ki spodbujajo delavce, da delajo dlje, ter podpirajo dejavno in zdravo staranje;

meni, da bi morale biti dolgotrajno brezposelne osebe deležne podpore v obliki ustvarjanja delovnih mest in celovitih pristopov dejavnega vključevanja – vključno s pozitivnimi spodbudami za aktiviranje, kot so individualno usmerjanje in programi za vključevanje prejemnikov socialne pomoči na trg dela –, ustreznih sistemov socialnih prejemkov ter dostopa do kakovostnih storitev, da bi jih podprli pri ponovnem vstopu na trg dela in pri dostopu do kakovostnih delovnih mest;

Ženske

poziva Komisijo, naj se bolj osredotoči na znatno povečanje udeležbe žensk na trgu dela, kar je ključnega pomena za uresničitev krovnega cilja strategije EU 2020 glede stopnje zaposlenosti; zahteva ukrepe, kot so cenovno dostopna oskrba in otroško varstvo, ustrezne ureditve porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter prilagodljivost delovnega časa in kraja dela;

meni, da morajo države članice spoštovati in spodbujati enakost med spoloma v svojih nacionalnih politikah in nacionalnih programih reform;

Druge prednostne skupine

meni, da bi morale države članice v svoje nacionalne programe reform vključiti ključne ukrepe za zaposlovanje in socialno vključevanje, ki so bili sprejeti v okviru evropske strategije za invalide; poziva Evropsko komisijo, naj te ukrepe vključi v svoja priporočila za posamezne države za leto 2014;

priporoča vključitev manjšin med prednostne naloge letnega pregleda rasti 2014, saj je njihova udeležba na trgu dela ključna za dosego krovnega cilja strategije Evropa 2020 glede stopnje zaposlenosti; poziva Komisijo in države članice, naj se posvetijo nizki ravni udeležbe pripadnikov manjšin (npr. Romov) na trgu dela;

Priporočilo št. 6: krepitev prostovoljne mobilnosti delavcev

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

meni, da je glede na število delavcev, zlasti mladih, ki zapuščajo svoje matične države in iščejo zaposlitvene priložnosti v drugih državah članicah, treba nujno razviti primerne ukrepe; poudarja, da je zakonodaja EU trenutno v postopku spreminjanja, da bi zagotovili prenosljivost pokojninskih pravic in upravičenost iskalca zaposlitve do dajatev iz naslova zaposlitve še najmanj tri mesece med iskanjem dela v drugi državi članici, ter da sta Svet in Parlament dosegla dogovor o čezmejni prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja;

Priporočilo št. 7: prizadevanja za bolj poštene sisteme obdavčitve

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

ugotavlja, da je Mednarodni denarni sklad pred kratkim opozoril, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje, s katerim bi pripomogli k zmanjševanju neenakosti v EU; poudarja, da je treba preložiti davčno breme z dela na druge oblike trajnostnih davkov, da bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest, obenem pa zagotovili dodatne prihodke, in povečali legitimnost prizadevanj za konsolidacijo;

Priporočilo št. 8: zmanjšati je treba revščino in socialno izključenost.

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

meni, da bi morale države članice okrepiti varnostne mreže, zagotoviti učinkovitost sistemov socialnega varstva in vlagati v preventivne ukrepe;

poziva Komisijo, naj pri napredku glede krovnih ciljev strategije Evropa 2020 upošteva vpliv programov gospodarskega prilagajanja v državah članicah, ki se srečujejo s finančnimi težavami, in se dogovori o spremembah, s katerimi bi programe prilagajanja uskladili s cilji strategije Evropa 2020;

Priporočilo št. 9: vzdržne pokojnine

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

poudarja, da je treba izvesti potrebne reforme, da bi zagotovili vzdržnost pokojninskih sistemov, meni, da morajo, če želimo uspešno zvišati dejansko upokojitveno starost, reforme pokojninskih sistemov spremljati politike, ki omejujejo dostop do sistemov zgodnjega upokojevanja in drugih načinov predčasnega umika s trga dela, razvijajo zaposlitvene možnosti za starejše delavce, zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja, uvajajo davčne ugodnosti, ki spodbujajo delavce, da delajo dlje, ter podpirajo dejavno in zdravo staranje;

poudarja, da je pritisk demografskega razvoja na nacionalne proračune in pokojninske sisteme vse večji, ker se zdaj upokojuje prva skupina generacije „baby boom“; ugotavlja neenakomeren napredek in ravni prizadevanja v državah članicah pri oblikovanju in izvajanju strukturnih reform, katerih cilj je povečati zaposlenost, postopoma odpraviti predčasno upokojevanje ter na ravni držav članic in skupaj s socialnimi partnerji oceniti potrebo po zagotovitvi vzdržnosti zakonsko določene in dejanske upokojitvene starosti v skladu s pričakovano daljšo življenjsko dobo; poudarja, da se lahko države članice, ki ne bodo izvedle postopnih reform, znajdejo v položaju, ko bodo morale izvesti nagle reforme, ki bodo imele precejšnje družbene posledice;

Priporočilo št. 10: evropski socialni stabilizatorji

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

ugotavlja, da je politika socialnega varstva, zlasti nadomestila za brezposelnost, minimalna dohodkovna podpora in progresivno obdavčevanje, prvotno prispevala k zmanjšanju globine recesije in stabilizirala trge dela in potrošnjo; poudarja pa, da se je zmogljivost teh ključnih gospodarskih in socialnih stabilizatorjev zaskrbljujoče zmanjšala v državah, v katerih so ti stabilizatorji najbolj potrebni; ugotavlja, da so bili prihodki gospodinjstev in domače povpraševanje posledično slabše zaščiteni;

poudarja, da se socialne politike in socialni standardi v nekaterih primerih uporabljajo kot prilagoditveni faktorji na račun zahtev za fiskalno konsolidacijo; poziva Komisijo, naj oceni posledice, ki so jih imeli ti procesi za sisteme socialne varnosti v državah in državljane; poziva države članice, naj izboljšajo ustreznost in učinkovitost sistemov socialne zaščite ter zagotovijo, da bodo še naprej opravljali nalogo zaščite pred revščino in socialno izključenostjo;

Priporočilo št. 11: okrepiti je treba demokratično legitimnost in socialni dialog.

Evropski parlament meni, da bi moral biti cilj letnih političnih smernic, ki jih sprejme Evropski svet na podlagi letnega pregleda rasti, naslednje:

meni, da bi morale vse reforme trga dela temeljiti na okrepljenem usklajevanju socialnega dialoga;

meni, da je za uspeh vseh reform bistvena krepitev visoko kakovostnega sodelovanja socialnih partnerjev in močnega socialnega dialoga, tudi na nacionalni ravni, posebej za uspeh reform EMU pa je treba okrepiti vlogo socialnih partnerjev v novem gospodarskem upravljanju, zlasti evropskem semestru;

priporoča, da se uveljavi predlog Komisije za okrepljeno sodelovanje socialnih partnerjev v evropskem semestru, med drugim v okviru Odbora za socialni dialog pred sprejetjem letnega pregleda rasti;

poziva Evropski svet in države članice, naj zagotovijo tesno udeležbo nacionalnih in regionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, javnih organov in civilne družbe pri izvajanju in spremljanju smernic politike v okviru strategije Evropa 2020 in procesa gospodarskega upravljanja, da bi zagotovile njihovo zavezanost;

poziva Evropski svet in Komisijo, naj učinkoviteje vključita spremljanje in ocenjevanje ciljev glede zaposlovanja in izobraževanja ter socialnih ciljev strategije Evropa 2020 v evropski semester 2014.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/40

---

P7_TA(2014)0130

Upravljanje enotnega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2014 (2013/2194(INI))

(2017/C 285/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Letni pregled rasti 2014“ (COM(2013)0800) in poročila Komisije z naslovom „Enotni trg za rast in delovna mesta: Analiza napredka in preostale ovire v državah članicah – Prispevek k letnemu pregledu rasti 2014“ (COM(2013)0785) in priložene analize mednarodnih vrednostnih verige znotraj in zunaj EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Letni pregled rasti 2014“ (COM(2013)0800) in poročila Komisije z naslovom „Enotni trg za rast in delovna mesta: Analiza napredka in preostale ovire v državah članicah – Prispevek k letnemu pregledu rasti 2014“ (COM(2013)0785) in priložene analize mednarodnih vrednostnih verige znotraj in zunaj EU,

| — | ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Stanje na področju integracije notranjega trga 2013 – prispevek k letnemu pregledu rasti 2013“ (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Stanje na področju integracije notranjega trga 2013 – prispevek k letnemu pregledu rasti 2013“ (COM(2012)0752),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 z naslovom „Boljše upravljanje enotnega trga“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 z naslovom „Boljše upravljanje enotnega trga“ (COM(2012)0259),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – letni pregled upravljanja za leto 2011“ (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – letni pregled upravljanja za leto 2011“ (SWD(2012)0025),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja – Skupaj za novo rast“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju spletnega pregleda stanja na enotnem trgu, objavljenega 4. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletnega pregleda stanja na enotnem trgu, objavljenega 4. julija 2013,

| — | ob upoštevanju 26. pregleda stanja notranjega trga (februar 2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 26. pregleda stanja notranjega trga (februar 2013),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 29. in 30. maja 2013 o pametni pravni ureditvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 29. in 30. maja 2013 o pametni pravni ureditvi,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. in 15. marca 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 14. in 15. marca 2013,

| — | ob upoštevanju razprav Sveta za konkurenčnost z dne 18. in 19. februarja 2013 o letnem pregledu rasti 2013 in aktu za enotni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav Sveta za konkurenčnost z dne 18. in 19. februarja 2013 o letnem pregledu rasti 2013 in aktu za enotni trg,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 s priporočili Komisije o upravljanju enotnega trga (1) in odgovora Komisije, sprejetega 8. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 s priporočili Komisije o upravljanju enotnega trga (1) in odgovora Komisije, sprejetega 8. maja 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 24. in 25. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 z naslovom „Akt za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (2) in odgovora Komisije, sprejetega 26. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 z naslovom „Akt za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (2) in odgovora Komisije, sprejetega 26. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (3),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0066/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0066/2014),

| A. | ker letni pregled rasti 2013 začenja tretji cikel evropskega semestra in zdaj prvič vključuje letno poročilo o stanju na področju integracije enotnega trga; |
| --- | --- |

A.

ker letni pregled rasti 2013 začenja tretji cikel evropskega semestra in zdaj prvič vključuje letno poročilo o stanju na področju integracije enotnega trga;

| B. | ker je učinkovit in dobro delujoč enotni trg, temelječ na visoko konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, bistvenega pomena za trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

B.

ker je učinkovit in dobro delujoč enotni trg, temelječ na visoko konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu, bistvenega pomena za trajnostno in vključujočo rast;

| C. | ker je Parlament zahteval popolno vključitev stebra enotnega trga v cikel evropskega semestra; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament zahteval popolno vključitev stebra enotnega trga v cikel evropskega semestra;

| D. | ker bi moralo boljše upravljanje enotnega trga prinesti boljši in hitrejši prenos in izvajanje direktiv in povezanih uredb, zlasti če se nanašajo na opredeljene ključne sektorje; |
| --- | --- |

D.

ker bi moralo boljše upravljanje enotnega trga prinesti boljši in hitrejši prenos in izvajanje direktiv in povezanih uredb, zlasti če se nanašajo na opredeljene ključne sektorje;

| E. | ker kakovost nacionalnih reformnih programov v okviru evropskega semestra zelo niha, kar zadeva vsebino, preglednost in izvedljivost; |
| --- | --- |

E.

ker kakovost nacionalnih reformnih programov v okviru evropskega semestra zelo niha, kar zadeva vsebino, preglednost in izvedljivost;

| F. | ker se je treba zavedati, da je enotni trg tesno povezan z drugimi horizontalnimi področji politike, kot so varstvo potrošnikov in delavcev, socialne pravice, okolje in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

F.

ker se je treba zavedati, da je enotni trg tesno povezan z drugimi horizontalnimi področji politike, kot so varstvo potrošnikov in delavcev, socialne pravice, okolje in trajnostni razvoj;

| G. | ker sta akta za enotni trg I in II dobro zastavljena horizontalna strategija, ki opredeljuje konkretne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ki naj bi sprostili neizkoriščeni potencial za rast in odstranili ovire za enotni trg; |
| --- | --- |

G.

ker sta akta za enotni trg I in II dobro zastavljena horizontalna strategija, ki opredeljuje konkretne zakonodajne in nezakonodajne ukrepe, ki naj bi sprostili neizkoriščeni potencial za rast in odstranili ovire za enotni trg;

| H. | ker je Komisija storitve, finančne storitve, promet, energetiko in digitalni trg opredelila kot ključna področja za izboljšanje delovanja in utrditev enotnega trga; ker bi bilo treba metodologijo za opredelitev teh področjih redno ocenjevati in pregledovati, pri tem pa upoštevati cilje in napovedi rasti ter merila za zagotavljanje potrebnega varstva državljanov, zlasti potrošnikov, strokovnjakov in delavcev; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija storitve, finančne storitve, promet, energetiko in digitalni trg opredelila kot ključna področja za izboljšanje delovanja in utrditev enotnega trga; ker bi bilo treba metodologijo za opredelitev teh področjih redno ocenjevati in pregledovati, pri tem pa upoštevati cilje in napovedi rasti ter merila za zagotavljanje potrebnega varstva državljanov, zlasti potrošnikov, strokovnjakov in delavcev;

| I. | ker enotni digitalni trg za spletne in komunikacijske storitve v Evropi še ne deluje v celoti; ker razdrobljena pravila na nacionalni ravni ovirajo prost pretok digitalnih storitev in čezmejno e-trgovanje; ker bo raba naprednih storitev in aplikacij IKT evropskim podjetjem in javnim storitvam prinesla gospodarske in socialne koristi; |
| --- | --- |

I.

ker enotni digitalni trg za spletne in komunikacijske storitve v Evropi še ne deluje v celoti; ker razdrobljena pravila na nacionalni ravni ovirajo prost pretok digitalnih storitev in čezmejno e-trgovanje; ker bo raba naprednih storitev in aplikacij IKT evropskim podjetjem in javnim storitvam prinesla gospodarske in socialne koristi;

| J. | ker so dostopna in učinkovita evropska prometna infrastruktura, velikopotezna evropska industrijska politika in vzpostavitev enotnega energetskega trga – cilj je prispevati k poslovni konkurenčnosti EU ter zagotoviti splošno dostopno in cenovno ugodno energijo za gospodinjstva in potrošnike – ključnega pomena za enotni trg EU; ker je torej treba opredeliti prednostne ukrepe na teh področjih; |
| --- | --- |

J.

ker so dostopna in učinkovita evropska prometna infrastruktura, velikopotezna evropska industrijska politika in vzpostavitev enotnega energetskega trga – cilj je prispevati k poslovni konkurenčnosti EU ter zagotoviti splošno dostopno in cenovno ugodno energijo za gospodinjstva in potrošnike – ključnega pomena za enotni trg EU; ker je torej treba opredeliti prednostne ukrepe na teh področjih;

Evropski semester

| 1. | znova poziva Komisijo, naj izboljša upravljanje enotnega trga z uvedbo letnega cikla, ki naj postane poseben steber evropskega semestra, vključuje pa naj pregled notranjega trga, letno poročilo o integraciji enotnega trga kot del letnega pregleda rasti, smernice Evropskega sveta državam članicam, nacionalne akcijske načrte za izvajanje smernic enotnega trga ter posebna priporočila za posamezne države; poleg tega poziva Komisijo, naj v celoti upošteva ključna področja rasti, in sicer storitveni, energetski in prometni sektor ter enotni digitalni trg, pa tudi ukrepe iz aktov o enotnem trgu I in II; |
| --- | --- |

1.

znova poziva Komisijo, naj izboljša upravljanje enotnega trga z uvedbo letnega cikla, ki naj postane poseben steber evropskega semestra, vključuje pa naj pregled notranjega trga, letno poročilo o integraciji enotnega trga kot del letnega pregleda rasti, smernice Evropskega sveta državam članicam, nacionalne akcijske načrte za izvajanje smernic enotnega trga ter posebna priporočila za posamezne države; poleg tega poziva Komisijo, naj v celoti upošteva ključna področja rasti, in sicer storitveni, energetski in prometni sektor ter enotni digitalni trg, pa tudi ukrepe iz aktov o enotnem trgu I in II;

| 2. | poudarja, da mora enotni trg postati tretji steber evropskega semestra, da bo zajet jasen sklop prednostnih nalog v zvezi z realnim gospodarstvom; meni, da je opredeljevanje in uresničevanje teh prednostnih nalog bistvenega pomena za spodbujanje rasti in premostitev obstoječe vrzeli pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, pri čemer je treba zagotavljati gospodarsko konvergenco med državami članicami v euroobmočju in zunaj njega ter v osrčju in na obrobju EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora enotni trg postati tretji steber evropskega semestra, da bo zajet jasen sklop prednostnih nalog v zvezi z realnim gospodarstvom; meni, da je opredeljevanje in uresničevanje teh prednostnih nalog bistvenega pomena za spodbujanje rasti in premostitev obstoječe vrzeli pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020, pri čemer je treba zagotavljati gospodarsko konvergenco med državami članicami v euroobmočju in zunaj njega ter v osrčju in na obrobju EU;

| 3. | znova opominja, da je bilo prvo poročilo o stanju na področju integracije enotnega trga nezadostno in nepopolno; zato meni, da bi bilo treba v prihodnjih poročilih jasneje predstaviti obstoječe pomanjkljivosti v nekaterih državah članicah, ponuditi konkretnejše smernice glede možnih pravnih sredstev in pričakovanih prednosti ter opredeliti učinkovite vzvode za pospešitev rasti in konkurenčnosti ter za ustvarjanje novih delovnih mest, kar naj bi bil konkreten odziv na trenutno družbeno in gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

3.

znova opominja, da je bilo prvo poročilo o stanju na področju integracije enotnega trga nezadostno in nepopolno; zato meni, da bi bilo treba v prihodnjih poročilih jasneje predstaviti obstoječe pomanjkljivosti v nekaterih državah članicah, ponuditi konkretnejše smernice glede možnih pravnih sredstev in pričakovanih prednosti ter opredeliti učinkovite vzvode za pospešitev rasti in konkurenčnosti ter za ustvarjanje novih delovnih mest, kar naj bi bil konkreten odziv na trenutno družbeno in gospodarsko krizo;

| 4. | pozdravlja poročilo o stanju na področju integracije enotnega trga 2014 (COM(2013)0785)) in močno podpira prizadevanja Komisije, da se enotni trg nadalje vključi v evropski semester; pozdravlja dejstvo, da poročilo o stanju enotnega trga za leto 2014 vsebuje številne elemente, ki se nanašajo posebej na ukrepe, ki so jih sprejele posamezne države članice; kljub temu meni, da v poročilu še vedno manjka kvalitativna ocena učinkovitosti sprejetih ukrepov, doseženega napredka in dejanskih rezultatov politike; poziva k razvoju analitičnega orodja za merjenje integracije enotnega trga v okviru stebra enotnega trga evropskega semestra v zvezi priporočili za posamezne države; meni, da bi lahko analitično orodje dodatno dopolnjevalo pregled notranjega trga; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja poročilo o stanju na področju integracije enotnega trga 2014 (COM(2013)0785)) in močno podpira prizadevanja Komisije, da se enotni trg nadalje vključi v evropski semester; pozdravlja dejstvo, da poročilo o stanju enotnega trga za leto 2014 vsebuje številne elemente, ki se nanašajo posebej na ukrepe, ki so jih sprejele posamezne države članice; kljub temu meni, da v poročilu še vedno manjka kvalitativna ocena učinkovitosti sprejetih ukrepov, doseženega napredka in dejanskih rezultatov politike; poziva k razvoju analitičnega orodja za merjenje integracije enotnega trga v okviru stebra enotnega trga evropskega semestra v zvezi priporočili za posamezne države; meni, da bi lahko analitično orodje dodatno dopolnjevalo pregled notranjega trga;

| 5. | meni, da je potrebnega več horizontalnega usklajevanja in skladnosti pri pripravi zakonodajnih predlogov v zvezi z enotnim trgom; je prepričan, da je treba pri upravljanju enotnega trga ustrezno upoštevati potrebe vseh interesnih skupin in da je potrebno obsežnejše in zgodnejše sodelovanje socialnih partnerjev, civilne družbe in drugih deležnikov pri oblikovanju, sprejemanju, izvajanju in spremljanju ukrepov, da se pospeši rast in izboljša uveljavljanje pravic državljanov na enotnem trgu; |
| --- | --- |

5.

meni, da je potrebnega več horizontalnega usklajevanja in skladnosti pri pripravi zakonodajnih predlogov v zvezi z enotnim trgom; je prepričan, da je treba pri upravljanju enotnega trga ustrezno upoštevati potrebe vseh interesnih skupin in da je potrebno obsežnejše in zgodnejše sodelovanje socialnih partnerjev, civilne družbe in drugih deležnikov pri oblikovanju, sprejemanju, izvajanju in spremljanju ukrepov, da se pospeši rast in izboljša uveljavljanje pravic državljanov na enotnem trgu;

| 6. | poudarja, da so potrebna izčrpna posvetovanja in temeljite ocene učinka preden Komisija sprejme predlog; poudarja, da morajo biti predlogi Komisije skladni z načeli pametne pravne ureditve in ustreznosti predpisov ter da morajo vsebovati oceno učinkov na mala in srednja podjetja, odobriti pa jih mora odbor Komisije za oceno učinka; poudarja tudi, da morajo ocene učinka ovrednotiti učinke nove zakonodaje na obete za rast in na evropsko konkurenčnost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so potrebna izčrpna posvetovanja in temeljite ocene učinka preden Komisija sprejme predlog; poudarja, da morajo biti predlogi Komisije skladni z načeli pametne pravne ureditve in ustreznosti predpisov ter da morajo vsebovati oceno učinkov na mala in srednja podjetja, odobriti pa jih mora odbor Komisije za oceno učinka; poudarja tudi, da morajo ocene učinka ovrednotiti učinke nove zakonodaje na obete za rast in na evropsko konkurenčnost;

| 7. | meni, da bi moral biti evropski semester vpet v obsežnejši demokratični proces z večjo udeležbo nacionalnih parlamentov, pri čemer bi bilo treba povečati tudi pristojnosti Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi moral biti evropski semester vpet v obsežnejši demokratični proces z večjo udeležbo nacionalnih parlamentov, pri čemer bi bilo treba povečati tudi pristojnosti Evropskega parlamenta;

| 8. | meni, da je treba v priporočilih za posamezne države članice, izdanih v tem procesu, upoštevati napredek teh držav in da se lahko nacionalne ureditve za izvajanje zakonodaje o enotnem trgu razlikujejo, vendar pa bi si morale prizadevati za večjo učinkovitost sprejetih ukrepov in za boljše dejanske rezultate politike; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba v priporočilih za posamezne države članice, izdanih v tem procesu, upoštevati napredek teh držav in da se lahko nacionalne ureditve za izvajanje zakonodaje o enotnem trgu razlikujejo, vendar pa bi si morale prizadevati za večjo učinkovitost sprejetih ukrepov in za boljše dejanske rezultate politike;

| 9. | poziva, naj prihodnja priporočila za posamezne države članice v ciklu evropskega semestra 2014 mnogo močneje in strožje odsevajo ugotovitve poročila o stanju na področju integracije enotnega trga, kot to počno priporočila za posamezne države članice za 2014; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj prihodnja priporočila za posamezne države članice v ciklu evropskega semestra 2014 mnogo močneje in strožje odsevajo ugotovitve poročila o stanju na področju integracije enotnega trga, kot to počno priporočila za posamezne države članice za 2014;

| 10. | meni, da bi moral biti tretji steber evropskega semestra, namenjen integraciji enotnega trga, posvečen predvsem opredeljevanju prednostnih politik in ukrepov za spodbujanje in oživitev realnega gospodarstva; meni, da bo ta cilj mogoče doseči le, če bo skupen vsem institucijam EU in če ga bodo dosledno podpirale; zato se zavzema za to, da bi bilo delo Sveta za konkurenčnost izrecno osredotočeno na vključevanje teh prednostnih nalog, ki so pomembne za realno gospodarstvo, v evropski semester; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi moral biti tretji steber evropskega semestra, namenjen integraciji enotnega trga, posvečen predvsem opredeljevanju prednostnih politik in ukrepov za spodbujanje in oživitev realnega gospodarstva; meni, da bo ta cilj mogoče doseči le, če bo skupen vsem institucijam EU in če ga bodo dosledno podpirale; zato se zavzema za to, da bi bilo delo Sveta za konkurenčnost izrecno osredotočeno na vključevanje teh prednostnih nalog, ki so pomembne za realno gospodarstvo, v evropski semester;

Ključni sektorji

| 11. | meni, da ključni sektorji, ki jih je opredelila Komisija – storitve, finančne storitve, promet, energetika in digitalni trg – ostajajo odločilni dejavniki za popolno integracijo enotnega trga; poleg tega meni, da bi moral za ponovno oživitev gospodarske rasti ponoven zagon dosledne in celostne industrijske politike, osredotočene na te sektorje, obsegati tudi prizadevanja za krepitev varstva pravic državljanov, tudi potrošnikov in delavcev, ter model konkurenčnosti, temelječ na znanju in inovacijah, s spodbudami EU za krepitev naložb in dostopa do financiranja, za raziskave in razvoj ter za podporo visokošolskemu izobraževanju; |
| --- | --- |

11.

meni, da ključni sektorji, ki jih je opredelila Komisija – storitve, finančne storitve, promet, energetika in digitalni trg – ostajajo odločilni dejavniki za popolno integracijo enotnega trga; poleg tega meni, da bi moral za ponovno oživitev gospodarske rasti ponoven zagon dosledne in celostne industrijske politike, osredotočene na te sektorje, obsegati tudi prizadevanja za krepitev varstva pravic državljanov, tudi potrošnikov in delavcev, ter model konkurenčnosti, temelječ na znanju in inovacijah, s spodbudami EU za krepitev naložb in dostopa do financiranja, za raziskave in razvoj ter za podporo visokošolskemu izobraževanju;

| 12. | poziva Komisijo, naj oblikuje resnično evropsko industrijsko politiko; meni, da bi morala biti ponovna industrializacija medsektorska prednostna naloga Unije; meni, da bi morala nova industrijska politika vključevati izvrševanje pravil enotnega trga, celostno strategijo za zunanjo razsežnost enotnega trga, s posebnim poudarkom na skladni politiki varstva potrošnikov ter izboljšanem dostopu do kapitala in infrastrukture, da bi se povečala konkurenčnost podjetij in olajšal njihov prodor na nove trge; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj oblikuje resnično evropsko industrijsko politiko; meni, da bi morala biti ponovna industrializacija medsektorska prednostna naloga Unije; meni, da bi morala nova industrijska politika vključevati izvrševanje pravil enotnega trga, celostno strategijo za zunanjo razsežnost enotnega trga, s posebnim poudarkom na skladni politiki varstva potrošnikov ter izboljšanem dostopu do kapitala in infrastrukture, da bi se povečala konkurenčnost podjetij in olajšal njihov prodor na nove trge;

| 13. | poudarja, da enotni trg z odpravo ovir prostemu pretoku oseb, blaga, storitev in kapitala podjetjem omogoča širitev poslovanja, s tem pa krepi njihove zmožnosti za inovacije, naložbe, rast produktivnosti in odpiranje delovnih mest; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da enotni trg z odpravo ovir prostemu pretoku oseb, blaga, storitev in kapitala podjetjem omogoča širitev poslovanja, s tem pa krepi njihove zmožnosti za inovacije, naložbe, rast produktivnosti in odpiranje delovnih mest;

| 14. | poziva Komisijo, naj predstavi podroben akcijski načrt ukrepov za vzpostavitev popolnoma povezanega in soodvisnega enotnega energetskega trga; poudarja, da je treba potrošnikom ponuditi pregledne in primerljive cene energije, hkrati pa zagotoviti varstvo ranljivih potrošnikov; poudarja, da so potrebne precejšnje naložbe v energetsko infrastrukturo in meni, da morajo vsi sektorji javnih gospodarskih služb slediti napredku v energetskem sektorju; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj predstavi podroben akcijski načrt ukrepov za vzpostavitev popolnoma povezanega in soodvisnega enotnega energetskega trga; poudarja, da je treba potrošnikom ponuditi pregledne in primerljive cene energije, hkrati pa zagotoviti varstvo ranljivih potrošnikov; poudarja, da so potrebne precejšnje naložbe v energetsko infrastrukturo in meni, da morajo vsi sektorji javnih gospodarskih služb slediti napredku v energetskem sektorju;

| 15. | poudarja, da je bistvenega pomena, da se izboljša infrastruktura, zlasti čezmejne povezave in medobratovalnost, da se zagotovi učinkovito delovanje enotnega trga; meni, da je enoten, medsebojno povezan in učinkovit evropski prometni sistem ključen za prost pretok blaga, oseb in storitev na notranjem trgu; meni, da so nadaljnje naložbe nujne za uresničitev teh ciljev, in ponavlja, da je treba uvesti širok nabor finančnih instrumentov za te projekte; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je bistvenega pomena, da se izboljša infrastruktura, zlasti čezmejne povezave in medobratovalnost, da se zagotovi učinkovito delovanje enotnega trga; meni, da je enoten, medsebojno povezan in učinkovit evropski prometni sistem ključen za prost pretok blaga, oseb in storitev na notranjem trgu; meni, da so nadaljnje naložbe nujne za uresničitev teh ciljev, in ponavlja, da je treba uvesti širok nabor finančnih instrumentov za te projekte;

| 16. | poudarja, da dosledno izvajanje sedanje zakonodaje in prihodnjih predlogov Komisije za digitalne storitve Evropi lahko pomaga, da bo celovito izkoristila notranji trg; poziva k vodenju učinkovite politike za digitalni enotni trg, da bodo spletne storitve v Evropi postale konkurenčnejše, da bo čezmejni dostop učinkovitejši in preglednejši ter bo zagotavljal visoko raven dostopnosti in varstva potrošnikov; poudarja pomen usmerjenih naložb in je seznanjen, da bo delo na predlogu z naslovom „Povezana celina“ pomagalo k zmanjšanju cenovnih razlik med državami članicami, ker bo spodbudilo konkurenco v telekomunikacijskem sektorju; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da dosledno izvajanje sedanje zakonodaje in prihodnjih predlogov Komisije za digitalne storitve Evropi lahko pomaga, da bo celovito izkoristila notranji trg; poziva k vodenju učinkovite politike za digitalni enotni trg, da bodo spletne storitve v Evropi postale konkurenčnejše, da bo čezmejni dostop učinkovitejši in preglednejši ter bo zagotavljal visoko raven dostopnosti in varstva potrošnikov; poudarja pomen usmerjenih naložb in je seznanjen, da bo delo na predlogu z naslovom „Povezana celina“ pomagalo k zmanjšanju cenovnih razlik med državami članicami, ker bo spodbudilo konkurenco v telekomunikacijskem sektorju;

| 17. | poziva k ambicioznemu izvajanju potrošniške politike, vključno z zakonodajnimi in programskimi ukrepi, da se izboljša varstvo potrošnikov in poglobi zaupanje v enotni trg, poveča vpliv potrošnikov, spodbudi odgovorno ravnanje potrošnikov in izboljša zaščita ranljivih potrošnikov; |
| --- | --- |

17.

poziva k ambicioznemu izvajanju potrošniške politike, vključno z zakonodajnimi in programskimi ukrepi, da se izboljša varstvo potrošnikov in poglobi zaupanje v enotni trg, poveča vpliv potrošnikov, spodbudi odgovorno ravnanje potrošnikov in izboljša zaščita ranljivih potrošnikov;

| 18. | meni, da bi lažji dostop malih in srednjih podjetij do financiranja bi pomagal sprostiti likvidnostne omejitve in povečati njihov obratni kapital; pozdravlja, da je razvoj alternativnih oblik financiranja za mala in srednja podjetja visoko na seznamu prednostnih nalog, ki jih v pregledu rasti za leto 2013 in poročilu o povezovanju enotnega trga predstavlja Komisija; močno podpira uvedbo posebnih obveznic in posebnega borznega trga le za mala in srednja podjetja in Komisijo ter države članice poziva, naj sprejmejo praktične ukrepe, da se doseže ta cilj; poleg tega podpira pobude na ravni EU, ki naj bi dopolnile nacionalne spodbude za mikroposojila in socialno podjetništvo, vključno s podporo razvojnim bankam, ki ponujajo posojila z nižjimi obrestnimi merami kot komercialne banke; ugotavlja, da je posebej pomembno podpirati mala in srednja podjetja prek programov COSME in Obzorje 2020; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi lažji dostop malih in srednjih podjetij do financiranja bi pomagal sprostiti likvidnostne omejitve in povečati njihov obratni kapital; pozdravlja, da je razvoj alternativnih oblik financiranja za mala in srednja podjetja visoko na seznamu prednostnih nalog, ki jih v pregledu rasti za leto 2013 in poročilu o povezovanju enotnega trga predstavlja Komisija; močno podpira uvedbo posebnih obveznic in posebnega borznega trga le za mala in srednja podjetja in Komisijo ter države članice poziva, naj sprejmejo praktične ukrepe, da se doseže ta cilj; poleg tega podpira pobude na ravni EU, ki naj bi dopolnile nacionalne spodbude za mikroposojila in socialno podjetništvo, vključno s podporo razvojnim bankam, ki ponujajo posojila z nižjimi obrestnimi merami kot komercialne banke; ugotavlja, da je posebej pomembno podpirati mala in srednja podjetja prek programov COSME in Obzorje 2020;

| 19. | poudarja pomen ovir za delovanje enotnega trga, ki jih ustvarja razdrobljenost trga maloprodajnih finančnih storitev, na kar opozarja Komisija v poročilu o povezovanju enotnega trga, zlasti v zvezi z zelo različnimi obrestnimi merami za bančna posojila, kar močno vpliva na potrošnike, gospodinjstva ter mala in srednja podjetja; je prepričan, da te razlike ovirajo učinkovit dostop do financiranja in negativno vplivajo na realno gospodarstvo; je zaskrbljen zaradi negativnega vtisa, ki ga imajo potrošniki zaradi razdrobljenosti in neučinkovitosti maloprodajnih finančnih storitev predvsem v zvezi z bančnimi računi, hipotekami, zasebnimi pokojninskimi sistemi in vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen ovir za delovanje enotnega trga, ki jih ustvarja razdrobljenost trga maloprodajnih finančnih storitev, na kar opozarja Komisija v poročilu o povezovanju enotnega trga, zlasti v zvezi z zelo različnimi obrestnimi merami za bančna posojila, kar močno vpliva na potrošnike, gospodinjstva ter mala in srednja podjetja; je prepričan, da te razlike ovirajo učinkovit dostop do financiranja in negativno vplivajo na realno gospodarstvo; je zaskrbljen zaradi negativnega vtisa, ki ga imajo potrošniki zaradi razdrobljenosti in neučinkovitosti maloprodajnih finančnih storitev predvsem v zvezi z bančnimi računi, hipotekami, zasebnimi pokojninskimi sistemi in vrednostnimi papirji;

| 20. | je prepričan, da je treba z ureditvijo finančnih storitev zagotoviti boljše obveščanje in varstvo ter učinkovita pravna sredstva za potrošnike; poudarja, da treba čim prej in s pozitivnimi rezultati dokončati pripravo zakonodajnih predlogov o trgu potrošniških in maloprodajnih finančnih storitev, zlasti o primerljivosti provizij, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov; meni, da je treba pripraviti nadaljnje predloge, na primer za posebno ureditev plačilne nesposobnosti potrošnikov, ki bo izboljšala sedanje razdrobljene in neprimerne ureditve, da se spodbudijo varne naložbe zasebnih prihrankov v realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

20.

je prepričan, da je treba z ureditvijo finančnih storitev zagotoviti boljše obveščanje in varstvo ter učinkovita pravna sredstva za potrošnike; poudarja, da treba čim prej in s pozitivnimi rezultati dokončati pripravo zakonodajnih predlogov o trgu potrošniških in maloprodajnih finančnih storitev, zlasti o primerljivosti provizij, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov; meni, da je treba pripraviti nadaljnje predloge, na primer za posebno ureditev plačilne nesposobnosti potrošnikov, ki bo izboljšala sedanje razdrobljene in neprimerne ureditve, da se spodbudijo varne naložbe zasebnih prihrankov v realno gospodarstvo;

| 21. | obžaluje, da prosto gibanje državljanov po Evropi, zlasti delavcev in strokovnjakov, kljub močnim dokazom o pomenu enotnega trga za premagovanje krize še vedno ni povsem mogoče in da so potrebni odločnejši ukrepi, da se odstranijo preostale ovire in spodbudi rast in zagotavlja pravice državljanov in delavcev; poudarja, da je potreben uravnotežen razvoj notranjega trga, temelječ na polnem izvajanju gospodarskih svoboščin v skladu s socialnim tržnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

21.

obžaluje, da prosto gibanje državljanov po Evropi, zlasti delavcev in strokovnjakov, kljub močnim dokazom o pomenu enotnega trga za premagovanje krize še vedno ni povsem mogoče in da so potrebni odločnejši ukrepi, da se odstranijo preostale ovire in spodbudi rast in zagotavlja pravice državljanov in delavcev; poudarja, da je potreben uravnotežen razvoj notranjega trga, temelječ na polnem izvajanju gospodarskih svoboščin v skladu s socialnim tržnim gospodarstvom;

| 22. | opozarja, da je ciklična priprava aktov o enotnem trgu ponudila priložnost za redno opredeljevanje in obravnavo prednostnih nalog za razvoj enotnega trga; meni, da bi bilo treba to metodo izboljšati in nadalje razviti; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je ciklična priprava aktov o enotnem trgu ponudila priložnost za redno opredeljevanje in obravnavo prednostnih nalog za razvoj enotnega trga; meni, da bi bilo treba to metodo izboljšati in nadalje razviti;

| 23. | pozdravlja sveženj zakonodajnih predlogov o varnosti potrošniških proizvodov in uredbi o tržnem nadzoru ter o razkritju nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin; je prepričan, da te pobude lahko prispevajo k pravicam potrošnikov ter zagotavljanju njihovega zdravja in varnosti, olajšajo trgovino z blagom in storitvami ter spodbudijo nov model konkurenčnosti; zato poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s Parlamentom in Svetom, da bo dogovor dosežen v razumnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja sveženj zakonodajnih predlogov o varnosti potrošniških proizvodov in uredbi o tržnem nadzoru ter o razkritju nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin; je prepričan, da te pobude lahko prispevajo k pravicam potrošnikov ter zagotavljanju njihovega zdravja in varnosti, olajšajo trgovino z blagom in storitvami ter spodbudijo nov model konkurenčnosti; zato poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s Parlamentom in Svetom, da bo dogovor dosežen v razumnem časovnem okviru;

| 24. | poudarja, da je treba doseči politični dogovor o reformah vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, zakonodajnega svežnja o javnih naročilih in koncesijah, direktive o alternativnem reševanju sporov in uredbe o spletnem reševanju sporov; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo hitro in v celoti izvajati vse nove določbe; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba doseči politični dogovor o reformah vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, zakonodajnega svežnja o javnih naročilih in koncesijah, direktive o alternativnem reševanju sporov in uredbe o spletnem reševanju sporov; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo hitro in v celoti izvajati vse nove določbe;

| 25. | poudarja potrebo po ustreznem prenosu zakonodaje o javnih naročilih in koncesijah; poudarja pomen javnih naročil kot ključnega dejavnika rasti, zlasti za mala in srednja podjetja; meni, da izvajanje te reforme ponuja veliko priložnost za posodobitev javne uprave s strateško uporabo javnih naročil za inovacije, trajnost ter izboljšanje kakovosti in učinkovitosti javne porabe v odziv na posebne zahteve lokalnih in nacionalnih vlad; meni, da so to ključni dejavniki za uspešno izvajanje pravil o javnih naročilih in koncesijah; |
| --- | --- |

25.

poudarja potrebo po ustreznem prenosu zakonodaje o javnih naročilih in koncesijah; poudarja pomen javnih naročil kot ključnega dejavnika rasti, zlasti za mala in srednja podjetja; meni, da izvajanje te reforme ponuja veliko priložnost za posodobitev javne uprave s strateško uporabo javnih naročil za inovacije, trajnost ter izboljšanje kakovosti in učinkovitosti javne porabe v odziv na posebne zahteve lokalnih in nacionalnih vlad; meni, da so to ključni dejavniki za uspešno izvajanje pravil o javnih naročilih in koncesijah;

| 26. | meni, da so nova pravila o poklicnih informacijah (ki so bila sprejeta novembra 2013 in ki spreminjajo Direktivo 2005/36/ES in uredbo IMI) pomemben ukrep za okrepitev prostega gibanja delavcev in strokovnjakov, zlasti za boj proti nezaposlenosti mladih, saj predvidevajo visok skupni standard usposabljanja in spodbujajo uporabo evropske poklicne izkaznice; poudarja, da je popolno in pravilo izvajanje Direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij (in direktive o storitvah) ključno gonilo gospodarske rasti Evropske unije; obenem meni, da je potrebna reforma reguliranih poklicev, da bi mladim zagotovili boljši dostop do teh poklicev in ustvarili bolj dinamičen trg, ki potrošnikom zagotavlja ustrezna jamstva; |
| --- | --- |

26.

meni, da so nova pravila o poklicnih informacijah (ki so bila sprejeta novembra 2013 in ki spreminjajo Direktivo 2005/36/ES in uredbo IMI) pomemben ukrep za okrepitev prostega gibanja delavcev in strokovnjakov, zlasti za boj proti nezaposlenosti mladih, saj predvidevajo visok skupni standard usposabljanja in spodbujajo uporabo evropske poklicne izkaznice; poudarja, da je popolno in pravilo izvajanje Direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij (in direktive o storitvah) ključno gonilo gospodarske rasti Evropske unije; obenem meni, da je potrebna reforma reguliranih poklicev, da bi mladim zagotovili boljši dostop do teh poklicev in ustvarili bolj dinamičen trg, ki potrošnikom zagotavlja ustrezna jamstva;

Instrumenti upravljanja

| 27. | je seznanjen z odgovorom Komisije na resolucijo Parlamenta z dne 7. februarja 2013 glede pravne podlage za zahtevani zakonodajni predlog, ki bi vseboval elemente, navedene v tej resoluciji; meni, da bi lahko posebna priporočila v tem odgovoru pomembno prispevala k boljšemu upravljanju enotnega trga; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen z odgovorom Komisije na resolucijo Parlamenta z dne 7. februarja 2013 glede pravne podlage za zahtevani zakonodajni predlog, ki bi vseboval elemente, navedene v tej resoluciji; meni, da bi lahko posebna priporočila v tem odgovoru pomembno prispevala k boljšemu upravljanju enotnega trga;

| 28. | je seznanjen s prilagojeno strukturo druge izdaje poročila o povezovanju enotnega trga (COM(2013)0785)); pozdravlja, da se je Komisija v njem odzvala tudi na zahteve iz resolucije Parlamenta z dne 7. februarja 2013; ugotavlja, da se je za številne ukrepe, opisane v tej resoluciji, izkazalo, da vodijo k boljšemu izvajanju in izvrševanju prava EU, vključno z doslednejšo uporabo sistema „EU Pilot“; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen s prilagojeno strukturo druge izdaje poročila o povezovanju enotnega trga (COM(2013)0785)); pozdravlja, da se je Komisija v njem odzvala tudi na zahteve iz resolucije Parlamenta z dne 7. februarja 2013; ugotavlja, da se je za številne ukrepe, opisane v tej resoluciji, izkazalo, da vodijo k boljšemu izvajanju in izvrševanju prava EU, vključno z doslednejšo uporabo sistema „EU Pilot“;

| 29. | pozdravlja spletni pregled stanja na enotnem trgu, zlasti njegov vizualni in informativni način predstavitve uspešnosti držav članic v zvezi z zakonodajo EU, ki je pomembna za delovanje notranjega trga; meni, da bi moral biti spletni pregled na voljo v vseh jezikih Unije, da bodo lahko vsi evropski državljani razumeli cikel enotnega trga in vlogo, ki jo lahko odigrajo v njem; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja spletni pregled stanja na enotnem trgu, zlasti njegov vizualni in informativni način predstavitve uspešnosti držav članic v zvezi z zakonodajo EU, ki je pomembna za delovanje notranjega trga; meni, da bi moral biti spletni pregled na voljo v vseh jezikih Unije, da bodo lahko vsi evropski državljani razumeli cikel enotnega trga in vlogo, ki jo lahko odigrajo v njem;

| 30. | meni, da si je treba prizadevati za večjo preglednost pri izvajanju in enotni uporabi prava Unije v državah članicah; ugotavlja, da države roke za prenos v povprečju presežejo za devet mesecev, vse več pa je direktiv, pri katerih se s prenosom zamuja dve leti ali več; meni, da je treba vse direktive prenesti dosledno in da je treba sprejeti vse ukrepe za prenos, da se upoštevajo kompromisi, doseženi na ravni Unije; |
| --- | --- |

30.

meni, da si je treba prizadevati za večjo preglednost pri izvajanju in enotni uporabi prava Unije v državah članicah; ugotavlja, da države roke za prenos v povprečju presežejo za devet mesecev, vse več pa je direktiv, pri katerih se s prenosom zamuja dve leti ali več; meni, da je treba vse direktive prenesti dosledno in da je treba sprejeti vse ukrepe za prenos, da se upoštevajo kompromisi, doseženi na ravni Unije;

| 31. | kljub temu meni, da zgolj kvantitativni statistični podatki o izvajanju zakonodaje o enotnem trgu ne zadoščajo in da se je treba osredotočiti na kakovost izvajanja v državah članicah na podlagi posebnih ključnih kazalnikov za sektorje enotnega trga, ki bodo razviti na evropski ravni; |
| --- | --- |

31.

kljub temu meni, da zgolj kvantitativni statistični podatki o izvajanju zakonodaje o enotnem trgu ne zadoščajo in da se je treba osredotočiti na kakovost izvajanja v državah članicah na podlagi posebnih ključnih kazalnikov za sektorje enotnega trga, ki bodo razviti na evropski ravni;

| 32. | pozdravlja poročilo o mednarodnih vrednostnih verigah znotraj in zunaj EU kot dober primer uporabe posebnih kazalcev za oceno integracije enotnega trga, ki posebno pozornost namenja razširjenosti proizvodnih sistemov v EU; meni, da bo podpora nadaljnjim pobudam za čezmejne dobavne verige, ki jih je treba razviti, spodbudila odpravo dolgotrajnih ovir za dokončanje enotnega trga in bo lahko prispevala k izboljšanju produktivnosti in konkurenčnosti evropskih podjetij v svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja poročilo o mednarodnih vrednostnih verigah znotraj in zunaj EU kot dober primer uporabe posebnih kazalcev za oceno integracije enotnega trga, ki posebno pozornost namenja razširjenosti proizvodnih sistemov v EU; meni, da bo podpora nadaljnjim pobudam za čezmejne dobavne verige, ki jih je treba razviti, spodbudila odpravo dolgotrajnih ovir za dokončanje enotnega trga in bo lahko prispevala k izboljšanju produktivnosti in konkurenčnosti evropskih podjetij v svetovnem gospodarstvu;

| 33. | pozdravlja dejstvo, da se je stopnja povprečnega zaostanka pri prenosu zmanjšala na 0,6 %; poudarja, da ima lahko celo majhen zaostanek na tako pomembnem področju zelo škodljive posledice za potrošnike in podjetja, s tem pa na evropsko gospodarstvo kot celoto; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja dejstvo, da se je stopnja povprečnega zaostanka pri prenosu zmanjšala na 0,6 %; poudarja, da ima lahko celo majhen zaostanek na tako pomembnem področju zelo škodljive posledice za potrošnike in podjetja, s tem pa na evropsko gospodarstvo kot celoto;

| 34. | obžaluje povprečno trajanje postopkov za ugotavljanje kršitev, zlasti dejstvo, da je obravnava primerov, ko gre za storitve, še posebej počasna (v povprečju 49,8 meseca); meni, da so postopki za ugotavljanje kršitev pokazali številne omejitve pri hitrem obravnavanju in odpravljanju pomanjkljivosti pri izvajanju in uporabi določb enotnega trga; poziva države članice, naj učinkoviteje sodelujejo s Komisijo pri hitrejšem reševanju primerov, in Komisijo, naj opravi nadaljnje preiskave nacionalnih ukrepov, ki so škodljivi za enotni trg; |
| --- | --- |

34.

obžaluje povprečno trajanje postopkov za ugotavljanje kršitev, zlasti dejstvo, da je obravnava primerov, ko gre za storitve, še posebej počasna (v povprečju 49,8 meseca); meni, da so postopki za ugotavljanje kršitev pokazali številne omejitve pri hitrem obravnavanju in odpravljanju pomanjkljivosti pri izvajanju in uporabi določb enotnega trga; poziva države članice, naj učinkoviteje sodelujejo s Komisijo pri hitrejšem reševanju primerov, in Komisijo, naj opravi nadaljnje preiskave nacionalnih ukrepov, ki so škodljivi za enotni trg;

| 35. | meni, da bi moral biti postopek za ugotavljanje kršitev zadnje sredstvo in da bi ga smeli uporabiti šele po več poskusih, da se situacija uredi in popravi, ter da bi morala Komisija pred sprožitvijo postopka proti državi članici na Sodišču Evropske unije spodbujati uporabo sistema „Pilot EU“ in drugih postopkov; vztraja tudi, da si je treba čim bolj prizadevati za bolj učinkovito uporabo postopkov za ugotavljanje kršitev v primeru kršitev določb prava Unije na področju enotnega trga ter da bi morali države članice in Evropski svet še naprej razvijati postopke za ugotavljanje kršitev v okviru prihodnjih sprememb Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi moral biti postopek za ugotavljanje kršitev zadnje sredstvo in da bi ga smeli uporabiti šele po več poskusih, da se situacija uredi in popravi, ter da bi morala Komisija pred sprožitvijo postopka proti državi članici na Sodišču Evropske unije spodbujati uporabo sistema „Pilot EU“ in drugih postopkov; vztraja tudi, da si je treba čim bolj prizadevati za bolj učinkovito uporabo postopkov za ugotavljanje kršitev v primeru kršitev določb prava Unije na področju enotnega trga ter da bi morali države članice in Evropski svet še naprej razvijati postopke za ugotavljanje kršitev v okviru prihodnjih sprememb Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 36. | podpira ukrepe Komisije za izboljšanje sodelovanja nacionalnih organov v zvezi z delovanjem enotnega trga; se strinja, da bi stalen računalniški mehanizem za izmenjavo ustreznih informacij znatno izboljšal stanje, saj sestanki nacionalnih strokovnjakov nekajkrat na leto še zdaleč niso primeren način za obravnavanje tako pomembnih vprašanj; |
| --- | --- |

36.

podpira ukrepe Komisije za izboljšanje sodelovanja nacionalnih organov v zvezi z delovanjem enotnega trga; se strinja, da bi stalen računalniški mehanizem za izmenjavo ustreznih informacij znatno izboljšal stanje, saj sestanki nacionalnih strokovnjakov nekajkrat na leto še zdaleč niso primeren način za obravnavanje tako pomembnih vprašanj;

| 37. | znova poudarja, kako pomembno je pravilno delovanje sistema za informacije o notranjem trgu (IMI), ki je nedavno dobil ustrezno regulativno podlago in ki bo razširjen na nova področja politik in sektorje; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o delovanju orodja za stojno prevajanje, ki naj bi olajšalo komunikacijo med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

37.

znova poudarja, kako pomembno je pravilno delovanje sistema za informacije o notranjem trgu (IMI), ki je nedavno dobil ustrezno regulativno podlago in ki bo razširjen na nova področja politik in sektorje; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o delovanju orodja za stojno prevajanje, ki naj bi olajšalo komunikacijo med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi;

| 38. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo ukrepe, določene v digitalni agendi, in si bolj prizadevajo za posodobitev javne uprave – med drugim s hitrim izvajanjem ukrepov v zvezi z e-vlado, e-zdravjem, e-računi in elektronskim javnim naročanjem – da bi zagotovile več boljših digitalnih storitev za državljane in podjetja po vsej Evropi, zmanjšale stroške in povečale učinkovitost javnega sektorja; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo ukrepe, določene v digitalni agendi, in si bolj prizadevajo za posodobitev javne uprave – med drugim s hitrim izvajanjem ukrepov v zvezi z e-vlado, e-zdravjem, e-računi in elektronskim javnim naročanjem – da bi zagotovile več boljših digitalnih storitev za državljane in podjetja po vsej Evropi, zmanjšale stroške in povečale učinkovitost javnega sektorja;

| 39. | ugotavlja, da se mreža SOLVIT za reševanje težav premalo uporablja; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo za mrežo SOLVIT in za enotne kontaktne točke na voljo zadostni viri, kot določa direktiva o storitvah; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za razširjanje informacij o razpoložljivosti teh instrumentov med podjetji in podjetniki; meni tudi, da bi morale države članice začeti s pogostejšo in širšo izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da se mreža SOLVIT za reševanje težav premalo uporablja; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo za mrežo SOLVIT in za enotne kontaktne točke na voljo zadostni viri, kot določa direktiva o storitvah; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za razširjanje informacij o razpoložljivosti teh instrumentov med podjetji in podjetniki; meni tudi, da bi morale države članice začeti s pogostejšo in širšo izmenjavo dobrih praks;

| 40. | je seznanjen, da uporaba portalov „Tvoja Evropa“ in „Tvoja Evropa – nasveti“ nenehno narašča, tako da bi morali imeti vsi, ki se gibljejo po Evropski uniji, na voljo potrebne informacije; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen, da uporaba portalov „Tvoja Evropa“ in „Tvoja Evropa – nasveti“ nenehno narašča, tako da bi morali imeti vsi, ki se gibljejo po Evropski uniji, na voljo potrebne informacije;

| 41. | pozdravlja mesec enotnega trga, ki je od 23. septembra do 23. oktobra 2013 državljane po vsej Evropi, oblikovalce politike, strokovnjake in voditelje EU povezal v spletni razpravi, ter spremljevalne nacionalne dogodke, na katerih je potekala razprava o doseženem napredku, preostalih izzivih in zamislih za prihodnost enotnega trga; poziva Komisijo, naj preuči pomisleke in predloge, ki so jih predstavili udeleženci; poziva Komisijo, naj oceni obliko in učinkovitost dogodka v letu 2013, vključno z njegovo sposobnostjo, da doseže državljane, podjetja in potrošnike ter jim zagotovi dejansko priložnost za sooblikovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja mesec enotnega trga, ki je od 23. septembra do 23. oktobra 2013 državljane po vsej Evropi, oblikovalce politike, strokovnjake in voditelje EU povezal v spletni razpravi, ter spremljevalne nacionalne dogodke, na katerih je potekala razprava o doseženem napredku, preostalih izzivih in zamislih za prihodnost enotnega trga; poziva Komisijo, naj preuči pomisleke in predloge, ki so jih predstavili udeleženci; poziva Komisijo, naj oceni obliko in učinkovitost dogodka v letu 2013, vključno z njegovo sposobnostjo, da doseže državljane, podjetja in potrošnike ter jim zagotovi dejansko priložnost za sooblikovanje enotnega trga;

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu, Evropskemu svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu, Evropskemu svetu ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0054.

(2)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 72.

(3)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 51.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/47

---

P7_TA(2014)0131

Žlahtnjenje rastlin

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o žlahtnjenju rastlin: možnosti za povečanje kakovosti in donosa (2013/2099(INI))

(2017/C 285/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „How to feed the world in 2050“ iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „How to feed the world in 2050“ iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin (Konvencija UPOV), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin (Konvencija UPOV),

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe FAO o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe FAO o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Headed for 9 billion – Can Europe afford to miss the potential of GM crops“ iz aprila 2013, ki ga je pripravil Ivar Virgin (Stockholmski okoljski inštitut, Timbro), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Headed for 9 billion – Can Europe afford to miss the potential of GM crops“ iz aprila 2013, ki ga je pripravil Ivar Virgin (Stockholmski okoljski inštitut, Timbro),

| — | ob upoštevanju poročila FAO z naslovom „Harvesting nature’s diversity“ iz leta 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila FAO z naslovom „Harvesting nature’s diversity“ iz leta 1993,

| — | ob upoštevanju spletne strani banke semen Svalbard Global Seed Vault (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletne strani banke semen Svalbard Global Seed Vault (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2001 z naslovom „Akcijski načrt za biotsko raznovrstnost za ohranitev naravnih virov“ (COM(2001)0162), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. marca 2001 z naslovom „Akcijski načrt za biotsko raznovrstnost za ohranitev naravnih virov“ (COM(2001)0162),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (3) in Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (3) in Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (6),

| — | ob upoštevanju obvestila generalnega sekretarja OZN z naslovom „The right to food – Seed policies and the right to food: enhancing agrobiodiversity and encouraging innovation“ (A/64/170, 2009, Generalna skupščina OZN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila generalnega sekretarja OZN z naslovom „The right to food – Seed policies and the right to food: enhancing agrobiodiversity and encouraging innovation“ (A/64/170, 2009, Generalna skupščina OZN),

| — | ob upoštevanju sklepov mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), medvladnega procesa, ki ga podpirajo FAO, Globalni sklad za okolje, Program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Program Združenih narodov za okolje (UNEP), UNESCO, Svetovna banka in Svetovna zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), medvladnega procesa, ki ga podpirajo FAO, Globalni sklad za okolje, Program Združenih narodov za razvoj (UNDP), Program Združenih narodov za okolje (UNEP), UNESCO, Svetovna banka in Svetovna zdravstvena organizacija,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0044/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0044/2014),

| A. | ker je namen Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, da s tem poročilom začne temeljito razpravo in preiskavo celotnega stanja v zvezi z žlahtnjenjem rastlin v evropskem in svetovnem kmetijstvu; |
| --- | --- |

A.

ker je namen Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, da s tem poročilom začne temeljito razpravo in preiskavo celotnega stanja v zvezi z žlahtnjenjem rastlin v evropskem in svetovnem kmetijstvu;

| B. | ker je sektor žlahtnjenja rastlin izjemnega pomena za produktivnost, raznovrstnost, zdravje in kakovost kmetijstva, vrtnarstva in proizvodnje živil in krme ter za naše okolje; |
| --- | --- |

B.

ker je sektor žlahtnjenja rastlin izjemnega pomena za produktivnost, raznovrstnost, zdravje in kakovost kmetijstva, vrtnarstva in proizvodnje živil in krme ter za naše okolje;

| C. | ker se bo glede na poročila predvsem organov OZN, FAO in Svetovne zdravstvene organizacije ter Medvladnega odbora OZN za podnebne spremembe, svetovno prebivalstvo predvidoma povečalo z današnjih 7 milijard na približno 9 milijard v obdobju med letom 2040 in letom 2050, ta številka pa lahko doseže celo 10 oziroma 11 milijard; |
| --- | --- |

C.

ker se bo glede na poročila predvsem organov OZN, FAO in Svetovne zdravstvene organizacije ter Medvladnega odbora OZN za podnebne spremembe, svetovno prebivalstvo predvidoma povečalo z današnjih 7 milijard na približno 9 milijard v obdobju med letom 2040 in letom 2050, ta številka pa lahko doseže celo 10 oziroma 11 milijard;

| D. | ker bo takšna rast prebivalstva kmetijstvo postavila pred izjemne zahteve, predvsem glede povečanja produktivnosti, da se zadosti veliko večjim potrebam po hrani, in ker FAO predvideva, da se bo v naslednjih 30 do 40 letih preskrba s hrano morala povečati za 70 %; |
| --- | --- |

D.

ker bo takšna rast prebivalstva kmetijstvo postavila pred izjemne zahteve, predvsem glede povečanja produktivnosti, da se zadosti veliko večjim potrebam po hrani, in ker FAO predvideva, da se bo v naslednjih 30 do 40 letih preskrba s hrano morala povečati za 70 %;

| E. | ker se v EU zavrže med 30 in 50 % proizvedene hrane – povprečje v svetu je približno 30 % – in je povečano potrebo po preskrbi s hrano v veliki meri mogoče zadovoljiti z bistveno bolj učinkovitimi in trajnostnimi praksami proizvodnje hrane v razvitih delih sveta v povezavi z občutno bolj razširjenimi sistemi skladiščenja in distribucije v državah v razvoju; |
| --- | --- |

E.

ker se v EU zavrže med 30 in 50 % proizvedene hrane – povprečje v svetu je približno 30 % – in je povečano potrebo po preskrbi s hrano v veliki meri mogoče zadovoljiti z bistveno bolj učinkovitimi in trajnostnimi praksami proizvodnje hrane v razvitih delih sveta v povezavi z občutno bolj razširjenimi sistemi skladiščenja in distribucije v državah v razvoju;

| F. | ker je glavna težava še vedno to, kako se bo prebivalstvo v različnih delih sveta lahko nahranilo samo, saj se površina obdelovalne zemlje zmanjšuje zaradi neprimerne rabe tal, vključno s slabimi kmetijskimi praksami, to pa še poslabšujejo podnebne spremembe, priložnosti za povečanje obdelovalnih površin pa so izredno omejene, saj je v večini delov sveta precej nerealno misliti, da bi začeli izkoriščati nova kmetijska zemljišča; |
| --- | --- |

F.

ker je glavna težava še vedno to, kako se bo prebivalstvo v različnih delih sveta lahko nahranilo samo, saj se površina obdelovalne zemlje zmanjšuje zaradi neprimerne rabe tal, vključno s slabimi kmetijskimi praksami, to pa še poslabšujejo podnebne spremembe, priložnosti za povečanje obdelovalnih površin pa so izredno omejene, saj je v večini delov sveta precej nerealno misliti, da bi začeli izkoriščati nova kmetijska zemljišča;

| G. | ker FAO ocenjuje, da bo mogoče doseči približno 10 % povečanje kmetijske proizvodnje z obdelovanjem novih kmetijskih zemljišč, kar pomeni, da bo treba približno 90 % pridobiti z večjim donosom na obstoječih kmetijskih zemljiščih, in ker morajo pridelki obenem ohraniti visoko kakovost; |
| --- | --- |

G.

ker FAO ocenjuje, da bo mogoče doseči približno 10 % povečanje kmetijske proizvodnje z obdelovanjem novih kmetijskih zemljišč, kar pomeni, da bo treba približno 90 % pridobiti z večjim donosom na obstoječih kmetijskih zemljiščih, in ker morajo pridelki obenem ohraniti visoko kakovost;

| H. | ker lahko čezmerno izkoriščanje kmetijskih zemljišč osiromaši prst in v najslabšem primeru privede do erozije in širjenja puščav; ker enako velja za gozdna zemljišča, saj bi preoblikovanje gozdnih zemljišč v kmetijska tako hudo prizadelo podnebje, upravljanje voda in biotsko raznovrstnost, da je to nepredstavljiva možnost za povečanje proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

H.

ker lahko čezmerno izkoriščanje kmetijskih zemljišč osiromaši prst in v najslabšem primeru privede do erozije in širjenja puščav; ker enako velja za gozdna zemljišča, saj bi preoblikovanje gozdnih zemljišč v kmetijska tako hudo prizadelo podnebje, upravljanje voda in biotsko raznovrstnost, da je to nepredstavljiva možnost za povečanje proizvodnje hrane;

| I. | ker se je poleg zmanjševanja površine kmetijskih zemljišč ustavila tudi kmetijska produkcija in je zaznati zaskrbljujoče trende celo k upadanju produktivnosti, kar bo imelo resen škodljiv učinek na kmetijstvo v prihodnosti in na potrebe ljudi po hrani; |
| --- | --- |

I.

ker se je poleg zmanjševanja površine kmetijskih zemljišč ustavila tudi kmetijska produkcija in je zaznati zaskrbljujoče trende celo k upadanju produktivnosti, kar bo imelo resen škodljiv učinek na kmetijstvo v prihodnosti in na potrebe ljudi po hrani;

| J. | ker proizvodnja hrane ni odvisna samo od dovolj velike površine zemljišč, temveč tudi od dejavnikov, kot so podnebje, voda, energija in dostop do hranil; ker bodo v prihodnje ti osnovni viri bolj omejeni, to pomanjkanje virov pa bo imelo najbrž škodljiv vpliv na vse večjo potrebo po rabi kmetijskih zemljišč, proizvodnjo in sposobnost preživetja; |
| --- | --- |

J.

ker proizvodnja hrane ni odvisna samo od dovolj velike površine zemljišč, temveč tudi od dejavnikov, kot so podnebje, voda, energija in dostop do hranil; ker bodo v prihodnje ti osnovni viri bolj omejeni, to pomanjkanje virov pa bo imelo najbrž škodljiv vpliv na vse večjo potrebo po rabi kmetijskih zemljišč, proizvodnjo in sposobnost preživetja;

| K. | ker so v prihodnosti verjetne velike podnebne spremembe; ker to za Evropo pomeni precej bolj suho podnebje v južnih regijah, kjer so zelo pomembna območja za proizvodnjo sadja in zelenjave; ker pa se za osrednje in severne zemljepisne širine v Evropi pričakuje, da bodo zime milejše, poletja pa izrazito bolj deževna kot zdaj; ker bodo posledice zelo verjetno vključevale povečanje bolezni pri živalih in rastlinah ter potrebo po novih metodah kmetovanja; |
| --- | --- |

K.

ker so v prihodnosti verjetne velike podnebne spremembe; ker to za Evropo pomeni precej bolj suho podnebje v južnih regijah, kjer so zelo pomembna območja za proizvodnjo sadja in zelenjave; ker pa se za osrednje in severne zemljepisne širine v Evropi pričakuje, da bodo zime milejše, poletja pa izrazito bolj deževna kot zdaj; ker bodo posledice zelo verjetno vključevale povečanje bolezni pri živalih in rastlinah ter potrebo po novih metodah kmetovanja;

| L. | ker je nedvomno, da se evropsko kmetijstvo sooča z velikanskimi izzivi in z ekstremnimi vremenskimi razmerami, kot so suše, poplave in druge naravne nesreče, in se bo zato moralo prilagoditi, da se ohrani proizvodnja; ker kulture, ki jih danes vidimo na poljih, ne morejo ostati enake v prihodnje, če bomo hoteli zadostiti večjim potrebam po hrani; |
| --- | --- |

L.

ker je nedvomno, da se evropsko kmetijstvo sooča z velikanskimi izzivi in z ekstremnimi vremenskimi razmerami, kot so suše, poplave in druge naravne nesreče, in se bo zato moralo prilagoditi, da se ohrani proizvodnja; ker kulture, ki jih danes vidimo na poljih, ne morejo ostati enake v prihodnje, če bomo hoteli zadostiti večjim potrebam po hrani;

| M. | ker je trajanje varstva žlahtniteljskih pravic za tiste rastline, ki zahtevajo podaljšanje časa za razvoj pred fazo dajanja na trg, nezadostno, da bi spodbujalo komercialne naložbe v njihovo raziskovanje in razvoj; |
| --- | --- |

M.

ker je trajanje varstva žlahtniteljskih pravic za tiste rastline, ki zahtevajo podaljšanje časa za razvoj pred fazo dajanja na trg, nezadostno, da bi spodbujalo komercialne naložbe v njihovo raziskovanje in razvoj;

| 1. | poudarja, da je z namenom odziva na prihajajoče izzive, kot so prihodnja preskrba s hrano in podnebne spremembe, izredno pomembno imeti učinkovit in konkurenčen sektor žlahtnjenja rastlin; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je z namenom odziva na prihajajoče izzive, kot so prihodnja preskrba s hrano in podnebne spremembe, izredno pomembno imeti učinkovit in konkurenčen sektor žlahtnjenja rastlin;

| 2. | ne glede na primarni pomen zdrave prsti in raznovrstnosti za zagotovitev odpornosti kmetijskih ekosistemov poudarja, kako pomembno je razvijati nove sorte, ki bodo kos pogojem, za katere pričakujemo, da se bomo z njimi soočali v prihodnje, na primer obilnejšim padavinam in predvidenim pogostejšim boleznim rastlin; ugotavlja, da je pomembno tudi ohranjati in razvijati obstoječo raznovrstnost v Evropi, tako v kmetijskem ekosistemu kot celoti kot tudi gensko raznovrstnost znotraj vrst ter absolutno število različnih pasem in avtohtonih sort, ker so vse potrebne za zagotovitev našega prilagajanja izzivom podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

2.

ne glede na primarni pomen zdrave prsti in raznovrstnosti za zagotovitev odpornosti kmetijskih ekosistemov poudarja, kako pomembno je razvijati nove sorte, ki bodo kos pogojem, za katere pričakujemo, da se bomo z njimi soočali v prihodnje, na primer obilnejšim padavinam in predvidenim pogostejšim boleznim rastlin; ugotavlja, da je pomembno tudi ohranjati in razvijati obstoječo raznovrstnost v Evropi, tako v kmetijskem ekosistemu kot celoti kot tudi gensko raznovrstnost znotraj vrst ter absolutno število različnih pasem in avtohtonih sort, ker so vse potrebne za zagotovitev našega prilagajanja izzivom podnebnih sprememb;

| 3. | ugotavlja, da potrebujemo kulture, ki na primer učinkovito absorbirajo dušik in fosfor, so bolj odporne na sušo in obilnejše padavine, so odporne na škodljivce in lahko prenesejo temperaturne spremembe; poudarja dejstvo, da je treba nujno razvijati tudi trajne, tj. večletne kulture; ugotavlja, da pri večletnih kulturah zemlje ni treba preorati vsako leto, zaradi česar je kmetijstvo okolju prijaznejše; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da potrebujemo kulture, ki na primer učinkovito absorbirajo dušik in fosfor, so bolj odporne na sušo in obilnejše padavine, so odporne na škodljivce in lahko prenesejo temperaturne spremembe; poudarja dejstvo, da je treba nujno razvijati tudi trajne, tj. večletne kulture; ugotavlja, da pri večletnih kulturah zemlje ni treba preorati vsako leto, zaradi česar je kmetijstvo okolju prijaznejše;

| 4. | poudarja, da je treba že zdaj spodbujati bistveno večje naložbe v raziskovanje, da bi lahko zadostili potrebam po hrani v prihodnje in se spopadali s podnebnimi spremembami, saj terja razvoj nove sorte od faze raziskave do končnega semena vsaj deset let in dodaten čas za preizkuse in komercialno uveljavitev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba že zdaj spodbujati bistveno večje naložbe v raziskovanje, da bi lahko zadostili potrebam po hrani v prihodnje in se spopadali s podnebnimi spremembami, saj terja razvoj nove sorte od faze raziskave do končnega semena vsaj deset let in dodaten čas za preizkuse in komercialno uveljavitev;

| 5. | poudarja, da je zaradi zelo omejenih priložnosti za izkoriščanje novih zemljišč za namene kmetijstva zelo pomembno omogočiti proces razvijanja novih kultur, ki jih zaznamujejo prilagodljivost na okoljske razmere, ustreznost glede na njihove potrebe po omejenih virih, prispevanje k doseganju ciljev na področju trajnosti, zadostna produktivnost in visoka kakovost, in da je tudi pomembno, da se razvijajo kulture, katerih uporaba je že splošno razširjena, da bi vnesli prožnost v prihodnji tehnološki in znanstveni razvoj v sektorju rastlinske pridelave; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je zaradi zelo omejenih priložnosti za izkoriščanje novih zemljišč za namene kmetijstva zelo pomembno omogočiti proces razvijanja novih kultur, ki jih zaznamujejo prilagodljivost na okoljske razmere, ustreznost glede na njihove potrebe po omejenih virih, prispevanje k doseganju ciljev na področju trajnosti, zadostna produktivnost in visoka kakovost, in da je tudi pomembno, da se razvijajo kulture, katerih uporaba je že splošno razširjena, da bi vnesli prožnost v prihodnji tehnološki in znanstveni razvoj v sektorju rastlinske pridelave;

| 6. | ugotavlja, da ima nenehno izgubljanje posebnih fitofarmacevtskih sredstev za uporabo v manjši meri zelo pomemben vpliv na kakovost in donos sadja in zelenjave ter ogroža proizvodnjo nekaterih posebnih kultur; poudarja potrebo po kratko- in dolgoročnih rešitvah za gojenje teh kultur; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da ima nenehno izgubljanje posebnih fitofarmacevtskih sredstev za uporabo v manjši meri zelo pomemben vpliv na kakovost in donos sadja in zelenjave ter ogroža proizvodnjo nekaterih posebnih kultur; poudarja potrebo po kratko- in dolgoročnih rešitvah za gojenje teh kultur;

| 7. | ugotavlja, da traja v povprečju deset let, da se razvije nova sorta pšenice, oljne repice ali druge kulture, in da je zato pomembno razvijati in uporabljati nove metode žlahtnjenja rastlin, ki ponujajo odgovor na potrebe družb in kmetijstva, in biti odprt za tehnologije, ki so na voljo, da se te potrebe izpolni ter poveča konkurenčnost kmetijskega in vrtnarskega sektorja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija zamuja pri ocenjevanju novih metod žlahtnjenja, in jo poziva, naj čim prej pojasni regulativni status; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da traja v povprečju deset let, da se razvije nova sorta pšenice, oljne repice ali druge kulture, in da je zato pomembno razvijati in uporabljati nove metode žlahtnjenja rastlin, ki ponujajo odgovor na potrebe družb in kmetijstva, in biti odprt za tehnologije, ki so na voljo, da se te potrebe izpolni ter poveča konkurenčnost kmetijskega in vrtnarskega sektorja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Komisija zamuja pri ocenjevanju novih metod žlahtnjenja, in jo poziva, naj čim prej pojasni regulativni status;

| 8. | poziva Komisijo, naj uporabi okvirni program za raziskave in inovacije iz programa Obzorje 2020 za financiranje razvoja novih in inovativnih metod žlahtnjenja rastlin, kot je pospešeno žlahtnjenje; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj uporabi okvirni program za raziskave in inovacije iz programa Obzorje 2020 za financiranje razvoja novih in inovativnih metod žlahtnjenja rastlin, kot je pospešeno žlahtnjenje;

| 9. | je seznanjen z ocenami FAO, da je raznovrstnost kulturnih rastlin v 20. stoletju upadla za 75 % in da lahko tretjina današnje raznovrstnosti izgine do leta 2050; poudarja, da je nujno, da zaščitimo in ohranimo evropsko biološko in genetsko raznovrstnost, če želimo zagotoviti dolgoročno prehransko varnost naraščajočega svetovnega prebivalstva in odpornost sistemov za proizvodnjo hrane; meni, da je zato pomembno ohraniti veliko večino lokalnih in regionalnih sort na kraju samem in na kmetijah, če želimo ohraniti in povečati gensko in kulturno raznovrstnost tako znotraj sort in pasem kot tudi v smislu absolutnega števila; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z ocenami FAO, da je raznovrstnost kulturnih rastlin v 20. stoletju upadla za 75 % in da lahko tretjina današnje raznovrstnosti izgine do leta 2050; poudarja, da je nujno, da zaščitimo in ohranimo evropsko biološko in genetsko raznovrstnost, če želimo zagotoviti dolgoročno prehransko varnost naraščajočega svetovnega prebivalstva in odpornost sistemov za proizvodnjo hrane; meni, da je zato pomembno ohraniti veliko večino lokalnih in regionalnih sort na kraju samem in na kmetijah, če želimo ohraniti in povečati gensko in kulturno raznovrstnost tako znotraj sort in pasem kot tudi v smislu absolutnega števila;

| 10. | poudarja, da je za razvoj novih sort zelo pomembno imeti na voljo veliko število genskih različic; zato meni, da je ta hiter upad razlog za veliko zaskrbljenost; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je za razvoj novih sort zelo pomembno imeti na voljo veliko število genskih različic; zato meni, da je ta hiter upad razlog za veliko zaskrbljenost;

| 11. | pozdravlja razvoj partnerstev med vlado, industrijo in raziskovalnimi organizacijami, na primer na področju participativnega žlahtnjenja, da se tako spodbudi raziskave na področju predžlahtnjenja in žlahtnjenja, pa tudi karakterizacije in vzdrževanja genskih virov; poudarja prednosti poglabljanja in razširjanja takšnih partnerstev in tudi nadnacionalne pobude na tem področju, ter izpostavlja, da je treba zagotoviti, da so programi za podporo zasnovani tako, da povečujejo vpliv in skladnost investicij; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja razvoj partnerstev med vlado, industrijo in raziskovalnimi organizacijami, na primer na področju participativnega žlahtnjenja, da se tako spodbudi raziskave na področju predžlahtnjenja in žlahtnjenja, pa tudi karakterizacije in vzdrževanja genskih virov; poudarja prednosti poglabljanja in razširjanja takšnih partnerstev in tudi nadnacionalne pobude na tem področju, ter izpostavlja, da je treba zagotoviti, da so programi za podporo zasnovani tako, da povečujejo vpliv in skladnost investicij;

| 12. | meni, da je z vidika prihodnosti Evrope zelo pomembno resno prizadevanje, da se ohrani naša genska dediščina, in da je še zlasti pomembno gojiti in ohranjati lokalne in regionalne sorte, da se ohrani tako genska kot kulturna raznovrstnost; |
| --- | --- |

12.

meni, da je z vidika prihodnosti Evrope zelo pomembno resno prizadevanje, da se ohrani naša genska dediščina, in da je še zlasti pomembno gojiti in ohranjati lokalne in regionalne sorte, da se ohrani tako genska kot kulturna raznovrstnost;

| 13. | ugotavlja, da se z namenom zaščite in ohranjanja genske raznolikosti v kmetijstvu in žlahtnjenju rastlin ustvarjajo zbirke semen in rastlinskega materiala v različnih genskih bankah po svetu; zlasti ugotavlja, da je taka genska banka z genskim materialom z vsega sveta na otočju Svalbard in poudarja dejstvo, da je to zelo pomemben in ambiciozen projekt za zaščito genske raznovrstnosti za prihodnost; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da se z namenom zaščite in ohranjanja genske raznolikosti v kmetijstvu in žlahtnjenju rastlin ustvarjajo zbirke semen in rastlinskega materiala v različnih genskih bankah po svetu; zlasti ugotavlja, da je taka genska banka z genskim materialom z vsega sveta na otočju Svalbard in poudarja dejstvo, da je to zelo pomemben in ambiciozen projekt za zaščito genske raznovrstnosti za prihodnost;

| 14. | meni, da je pomembno ohraniti veliko večino sort in rastlinskih genskih virov na kraju samem in na kmetijah; opozarja na dejstvo, da si javne institucije trenutno ne prizadevajo dovolj in ne nudijo zadosti podpore za izpolnitev tega cilja; |
| --- | --- |

14.

meni, da je pomembno ohraniti veliko večino sort in rastlinskih genskih virov na kraju samem in na kmetijah; opozarja na dejstvo, da si javne institucije trenutno ne prizadevajo dovolj in ne nudijo zadosti podpore za izpolnitev tega cilja;

| 15. | poudarja, da so ta in podobni projekti bistveni za prihodnost žlahtnjenja rastlin, kmetijske proizvodnje in preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so ta in podobni projekti bistveni za prihodnost žlahtnjenja rastlin, kmetijske proizvodnje in preskrbe s hrano;

| 16. | poudarja dejstvo, da so raziskave in praktično delo na področju žlahtnjenja rastlin osrednjega pomena za prihodnost kmetijske proizvodnje, predvsem prizadevanja za razvoj obstoječih in novih sort, da se zaščiti preskrba s hrano v prihodnje; |
| --- | --- |

16.

poudarja dejstvo, da so raziskave in praktično delo na področju žlahtnjenja rastlin osrednjega pomena za prihodnost kmetijske proizvodnje, predvsem prizadevanja za razvoj obstoječih in novih sort, da se zaščiti preskrba s hrano v prihodnje;

| 17. | priznava pomen zagotavljanja dostopa do genskih virov kot podlage za žlahtnjenje rastlin; posebej podpira temeljno načelo mednarodnega sistema žlahtniteljskih pravic, določenih v konvenciji UPOV in poudarja, da imetnik žlahtniteljske pravice ne more preprečiti uporabe zaščitene sorte za nadaljnje žlahtnjenje in izkoriščanje novo vzgojene sorte; ugotavlja, da to temeljno načelo navaja tudi člen 13(2)(d)(ii) Mednarodne pogodbe FAO o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo; |
| --- | --- |

17.

priznava pomen zagotavljanja dostopa do genskih virov kot podlage za žlahtnjenje rastlin; posebej podpira temeljno načelo mednarodnega sistema žlahtniteljskih pravic, določenih v konvenciji UPOV in poudarja, da imetnik žlahtniteljske pravice ne more preprečiti uporabe zaščitene sorte za nadaljnje žlahtnjenje in izkoriščanje novo vzgojene sorte; ugotavlja, da to temeljno načelo navaja tudi člen 13(2)(d)(ii) Mednarodne pogodbe FAO o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo;

| 18. | se zaveda, da je razvijanje novih izboljšanih sort drago in vzame veliko časa, vendar poudarja, da je nujno za ohranjanje evropske konkurenčnosti na tem področju; predlaga, naj se te stroške izravna s podaljšanjem trajanja žlahtniteljske pravice po ustrezni presoji učinka; |
| --- | --- |

18.

se zaveda, da je razvijanje novih izboljšanih sort drago in vzame veliko časa, vendar poudarja, da je nujno za ohranjanje evropske konkurenčnosti na tem področju; predlaga, naj se te stroške izravna s podaljšanjem trajanja žlahtniteljske pravice po ustrezni presoji učinka;

| 19. | izraža zaskrbljenost, da na svetovnem trgu žlahtnjenja rastlin prevladuje nekaj velikih večnacionalnih družb, ki vlagajo samo v omejeno število sort, v Evropi pa je trg žlahtnjenja rastlin v primerjavi s svetovnimi razmerami še vedno zelo raznolik, mala in srednja podjetja pa predstavljajo velik delež v sektorju; poudarja, da je treba zaradi zdrave konkurence evropski trg žlahtnjenja dodatno izboljšati; |
| --- | --- |

19.

izraža zaskrbljenost, da na svetovnem trgu žlahtnjenja rastlin prevladuje nekaj velikih večnacionalnih družb, ki vlagajo samo v omejeno število sort, v Evropi pa je trg žlahtnjenja rastlin v primerjavi s svetovnimi razmerami še vedno zelo raznolik, mala in srednja podjetja pa predstavljajo velik delež v sektorju; poudarja, da je treba zaradi zdrave konkurence evropski trg žlahtnjenja dodatno izboljšati;

| 20. | meni, da so si velike svetovne družbe za žlahtnjenje rastlin pridobile zaskrbljujoče velik vpliv nad svetovnim kmetijstvom in kmetijsko politiko; poudarja vlogo neodvisne znanstvene raziskave, financirane z javnimi sredstvi, ki se izvaja v dolgoročnem interesu javnosti, namenjena pa je dolgoročni prehranski varnosti; |
| --- | --- |

20.

meni, da so si velike svetovne družbe za žlahtnjenje rastlin pridobile zaskrbljujoče velik vpliv nad svetovnim kmetijstvom in kmetijsko politiko; poudarja vlogo neodvisne znanstvene raziskave, financirane z javnimi sredstvi, ki se izvaja v dolgoročnem interesu javnosti, namenjena pa je dolgoročni prehranski varnosti;

| 21. | nadalje meni, da bi morale večje družbe bolje izkoriščati svoje metode za žlahtnjenje rastlin in si jih izmenjevati, kar bi ob pravilni uporabi lahko pripomoglo k rešitvi težav v zvezi z okoljem, podnebjem in preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

21.

nadalje meni, da bi morale večje družbe bolje izkoriščati svoje metode za žlahtnjenje rastlin in si jih izmenjevati, kar bi ob pravilni uporabi lahko pripomoglo k rešitvi težav v zvezi z okoljem, podnebjem in preskrbo s hrano;

| 22. | ugotavlja, da imajo majhna in srednja podjetja pomembno vlogo na trgu semen in v sektorju žlahtnjenja rastlin v EU, saj znatno prispevajo h komercialnemu žlahtnjenju rastlin ter poudarja njihovo sposobnost pretvorbe raziskav in znanja v nove komercialne izdelke; ker sektor žlahtnjenja rastlin postaja vse bolj raziskovalno intenziven in visokotehnološki, opaža, da lahko stroški in orodja za razvoj in nazadnje trženje nove sorte predstavljajo oviro za manjša podjetja; meni, da lahko ustrezno trajanje varstva njihovih žlahtniteljskih pravic in popoln dostop do rezultatov raziskav pomembno prispevata k zagotavljanju enakih pogojev in poudarja, da je zelo pomembno, da se ohranijo naložbe v ta podjetja v EU tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da imajo majhna in srednja podjetja pomembno vlogo na trgu semen in v sektorju žlahtnjenja rastlin v EU, saj znatno prispevajo h komercialnemu žlahtnjenju rastlin ter poudarja njihovo sposobnost pretvorbe raziskav in znanja v nove komercialne izdelke; ker sektor žlahtnjenja rastlin postaja vse bolj raziskovalno intenziven in visokotehnološki, opaža, da lahko stroški in orodja za razvoj in nazadnje trženje nove sorte predstavljajo oviro za manjša podjetja; meni, da lahko ustrezno trajanje varstva njihovih žlahtniteljskih pravic in popoln dostop do rezultatov raziskav pomembno prispevata k zagotavljanju enakih pogojev in poudarja, da je zelo pomembno, da se ohranijo naložbe v ta podjetja v EU tudi v prihodnje;

| 23. | poudarja, da je za Evropo pomembno, da si spet pribori in nadalje razvija evropske raziskave in praktično delo na področju žlahtnjenja rastlin; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je za Evropo pomembno, da si spet pribori in nadalje razvija evropske raziskave in praktično delo na področju žlahtnjenja rastlin;

| 24. | poudarja pomen raznovrstnosti vrst v Evropi in evropskih raziskav na področju žlahtnjenja rastlin, ki se osredotočajo na evropske potrebe, vključno z rastlinami, žiti in sadjem, ki so primerni za lokalne in regionalne pogoje; ugotavlja, da bo razvoj na tem področju evropskim kmetom omogočil, da izboljšajo količinski obseg in kakovost proizvodnje hrane in krme; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen raznovrstnosti vrst v Evropi in evropskih raziskav na področju žlahtnjenja rastlin, ki se osredotočajo na evropske potrebe, vključno z rastlinami, žiti in sadjem, ki so primerni za lokalne in regionalne pogoje; ugotavlja, da bo razvoj na tem področju evropskim kmetom omogočil, da izboljšajo količinski obseg in kakovost proizvodnje hrane in krme;

| 25. | poudarja, da Evropa potrebuje vrsto različnih akterjev v sektorju žlahtnjenja rastlin in da bi morali omogočiti več družbam in raziskovalnim centrom, da izvajajo raziskovalne projekte in delujejo v sektorju žlahtnjenja rastlin; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da Evropa potrebuje vrsto različnih akterjev v sektorju žlahtnjenja rastlin in da bi morali omogočiti več družbam in raziskovalnim centrom, da izvajajo raziskovalne projekte in delujejo v sektorju žlahtnjenja rastlin;

| 26. | meni, da raziskave na področju žlahtnjenja rastlin, da bi se lahko nadaljevale, zahtevajo dolgoročno finančno podporo in da ni smiselno dodeliti finančne podpore raziskovalnemu projektu na področju žlahtnjenja rastlin za samo relativno kratko obdobje, saj je za razvoj nove sorte v povprečju potrebnih deset let; |
| --- | --- |

26.

meni, da raziskave na področju žlahtnjenja rastlin, da bi se lahko nadaljevale, zahtevajo dolgoročno finančno podporo in da ni smiselno dodeliti finančne podpore raziskovalnemu projektu na področju žlahtnjenja rastlin za samo relativno kratko obdobje, saj je za razvoj nove sorte v povprečju potrebnih deset let;

| 27. | poudarja, da ima EU v okviru skupne kmetijske politike dolžnost prevzeti nase odgovornost za spopadanje s prihodnjimi izzivi v kmetijstvu in žlahtnjenju rastlin v Evropi; meni, da bi morala EU imeti vodilno vlogo pri razvoju trajnostnih metod za žlahtnjenje rastlin in pri spodbujanju raziskav in praktičnega dela na področju kmetijstva in žlahtnjenja rastlin; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da ima EU v okviru skupne kmetijske politike dolžnost prevzeti nase odgovornost za spopadanje s prihodnjimi izzivi v kmetijstvu in žlahtnjenju rastlin v Evropi; meni, da bi morala EU imeti vodilno vlogo pri razvoju trajnostnih metod za žlahtnjenje rastlin in pri spodbujanju raziskav in praktičnega dela na področju kmetijstva in žlahtnjenja rastlin;

| 28. | poudarja, da bi morale EU in države članice financirati temeljne raziskave na področju žlahtnjenja rastlin v EU; meni, da ni mogoče, da bi majhna in srednja podjetja na področju žlahtnjenja rastlin v EU lahko sama financirala znaten del raziskav, obenem pa bila konkurenčna; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi morale EU in države članice financirati temeljne raziskave na področju žlahtnjenja rastlin v EU; meni, da ni mogoče, da bi majhna in srednja podjetja na področju žlahtnjenja rastlin v EU lahko sama financirala znaten del raziskav, obenem pa bila konkurenčna;

| 29. | poziva Komisijo, naj dodeli finančna sredstva in ustvari skladno strukturo za raziskave in praktično delo na področju žlahtnjenja rastlin v okviru raziskovalnih programov in drugih ustreznih instrumentov politike, da se lahko ohrani in razvija evropska raznovrstnost; meni, da je zlasti pomembno, da se raziskovalnim projektom nameni dovolj časa in sredstev, da bodo privedli do rezultatov; ugotavlja, da je prav tako zelo pomembno, da imajo družbe za žlahtnjenje rastlin neomejen dostop do rezultatov raziskav, in da je treba poskrbeti za več različnih raziskovalnih projektov, tako da neuspeh ne bi imel premočnega učinka; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj dodeli finančna sredstva in ustvari skladno strukturo za raziskave in praktično delo na področju žlahtnjenja rastlin v okviru raziskovalnih programov in drugih ustreznih instrumentov politike, da se lahko ohrani in razvija evropska raznovrstnost; meni, da je zlasti pomembno, da se raziskovalnim projektom nameni dovolj časa in sredstev, da bodo privedli do rezultatov; ugotavlja, da je prav tako zelo pomembno, da imajo družbe za žlahtnjenje rastlin neomejen dostop do rezultatov raziskav, in da je treba poskrbeti za več različnih raziskovalnih projektov, tako da neuspeh ne bi imel premočnega učinka;

| 30. | poudarja, da bodo za izpolnitev prihodnjih potreb raziskav na področju žlahtnjenja rastlin stalno potrebna delovna mesta za visoko usposobljene kadre in da je treba vede o rastlinah in njihovem žlahtnjenju dodatno spodbujati v šolah, na univerzah in v širši javnosti; posebej izpostavlja uspeh dneva očarljivih rastlin, ki je bil 18. maja 2013; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bodo za izpolnitev prihodnjih potreb raziskav na področju žlahtnjenja rastlin stalno potrebna delovna mesta za visoko usposobljene kadre in da je treba vede o rastlinah in njihovem žlahtnjenju dodatno spodbujati v šolah, na univerzah in v širši javnosti; posebej izpostavlja uspeh dneva očarljivih rastlin, ki je bil 18. maja 2013;

| 31. | poudarja, da bi moral biti končni cilj zakonodaje na področju žlahtnjenja rastlin spodbuditi uporabo metod za žlahtnjenje rastlin in pospešiti raziskave v kmetijstvu in žlahtnjenju rastlin; meni, da bi to moralo imeti za posledico pridelke, ki bi bili bolje prilagojeni lokalnemu podnebju in geografskim razmeram, kar bi na koncu privedlo do visokih donosov, ki ne bi bili škodljivi za zdravje ljudi in okolje; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi moral biti končni cilj zakonodaje na področju žlahtnjenja rastlin spodbuditi uporabo metod za žlahtnjenje rastlin in pospešiti raziskave v kmetijstvu in žlahtnjenju rastlin; meni, da bi to moralo imeti za posledico pridelke, ki bi bili bolje prilagojeni lokalnemu podnebju in geografskim razmeram, kar bi na koncu privedlo do visokih donosov, ki ne bi bili škodljivi za zdravje ljudi in okolje;

| 32. | ugotavlja, da se je glede na današnjo zakonodajo o žlahtnjenju rastlin za težavno izkazalo naknadno določanje, katere metode so bile uporabljene pri žlahtnjenju rastlin, kar potrjuje težave, ki jih predstavlja zakonodaja, ki temelji na metodah; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da se je glede na današnjo zakonodajo o žlahtnjenju rastlin za težavno izkazalo naknadno določanje, katere metode so bile uporabljene pri žlahtnjenju rastlin, kar potrjuje težave, ki jih predstavlja zakonodaja, ki temelji na metodah;

| 33. | poziva Komisijo, naj glede na opisane izzive in sedanje razmere v evropskem in svetovnem sektorju žlahtnjenja rastlin skrbno preuči in analizira stanje ter predlaga učinkovite in praktične ukrepe, da se bo moč postaviti po robu tem izjemnim izzivom, ki čakajo evropske žlahtnitelje in kmete; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj glede na opisane izzive in sedanje razmere v evropskem in svetovnem sektorju žlahtnjenja rastlin skrbno preuči in analizira stanje ter predlaga učinkovite in praktične ukrepe, da se bo moč postaviti po robu tem izjemnim izzivom, ki čakajo evropske žlahtnitelje in kmete;

| 34. | spodbuja Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za kmetijske vložke, zlasti v zvezi z žlahtnjenjem rastlin; poziva Komisijo, naj zagotovi okvir politike, ki bo podpiral sektor kmetijskih vložkov kot eno od ključnih področij za razvoj kmetijske produktivnosti in trajnosti; |
| --- | --- |

34.

spodbuja Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za kmetijske vložke, zlasti v zvezi z žlahtnjenjem rastlin; poziva Komisijo, naj zagotovi okvir politike, ki bo podpiral sektor kmetijskih vložkov kot eno od ključnih področij za razvoj kmetijske produktivnosti in trajnosti;

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://www.regjeringen.no/en/dep/lmd/campain/svalbard-global-seed-vault.html?id=462220.

(2)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(3)  UL L 193, 20.7.2002, str. 1.

(4)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33.

(5)  UL L 268, 18.10.2003, str. 24.

(6)  UL L 227, 1.9.1994, str. 1.

---

Sreda, 26. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/52

---

P7_TA(2014)0132

Kohezijska politika

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (2013/2008(INI))

(2017/C 285/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Sedmo poročilo o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije“ z dne 24. novembra 2011 (COM(2011)0776) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)1372), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Sedmo poročilo o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije“ z dne 24. novembra 2011 (COM(2011)0776) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)1372),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Osmo poročilo o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije – Regionalna in urbana razsežnost krize“ z dne 26. junija 2013 (COM(2013)0463) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2013)0232), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Osmo poročilo o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije – Regionalna in urbana razsežnost krize“ z dne 26. junija 2013 (COM(2013)0463) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2013)0232),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Kohezijska politika: Strateško poročilo 2013 o izvajanju programov v obdobju 2007–2013“ z dne 18. aprila 2013 (COM(2013)0210) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2013)0129), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Kohezijska politika: Strateško poročilo 2013 o izvajanju programov v obdobju 2007–2013“ z dne 18. aprila 2013 (COM(2013)0210) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2013)0129),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (COM(2011)0615),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o kohezijski politiki: naložbe v realno gospodarstvo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o kohezijski politiki: naložbe v realno gospodarstvo (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2010 o kohezijski in regionalni politiki EU po letu 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. oktobra 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj in cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (COM(2011)0614),

| — | ob upoštevanju četrtega poročila Odbora regij o spremljanju strategije Evropa 2020, Odbor regij, oktober 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega poročila Odbora regij o spremljanju strategije Evropa 2020, Odbor regij, oktober 2013,

| — | ob upoštevanju skupnega dokumenta generalnih direktoratov Komisije za regionalno in mestno politiko in za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje z naslovom „EU Cohesion Policy Contributing to Employment and Growth in Europe“ (Prispevek kohezijske politike EU k zaposlovanju in rasti v Evropi) iz julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dokumenta generalnih direktoratov Komisije za regionalno in mestno politiko in za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje z naslovom „EU Cohesion Policy Contributing to Employment and Growth in Europe“ (Prispevek kohezijske politike EU k zaposlovanju in rasti v Evropi) iz julija 2013,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je objavil Parlament, z naslovom „Kohezijska politika po letu 2013: kritična ocena zakonodajnih predlogov“ iz junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je objavil Parlament, z naslovom „Kohezijska politika po letu 2013: kritična ocena zakonodajnih predlogov“ iz junija 2012,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0081/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0081/2014),

| A. | ker empirični dokazi kažejo, da je gospodarska, finančna in socialna kriza zaustavila proces konvergence ali ga celo obrnila v nasprotno smer, s čimer je povečala razlike med regijami in končala dolgo obdobje, v katerem so se regionalne razlike v BDP na prebivalca in brezposelnost v EU dosledno zmanjševale, pri čemer je huje prizadela šibkejše regije v Uniji; |
| --- | --- |

A.

ker empirični dokazi kažejo, da je gospodarska, finančna in socialna kriza zaustavila proces konvergence ali ga celo obrnila v nasprotno smer, s čimer je povečala razlike med regijami in končala dolgo obdobje, v katerem so se regionalne razlike v BDP na prebivalca in brezposelnost v EU dosledno zmanjševale, pri čemer je huje prizadela šibkejše regije v Uniji;

| B. | ker so se javna sredstva na ravni držav članic in EU skrčila in so izpostavljena vse večjemu pritisku, kriza in posledična recesija, skupaj s krizo državnega dolga v več državah članicah, pa sta države članice prisilili, da so končno uvedle potrebne pomembne strukturne reforme ter tako prispevale k ponovni vzpostavitvi gospodarske rasti in ustvarjanju delovnih mest, kar je včasih vključevalo zmanjšanje sredstev za sofinanciranje iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

B.

ker so se javna sredstva na ravni držav članic in EU skrčila in so izpostavljena vse večjemu pritisku, kriza in posledična recesija, skupaj s krizo državnega dolga v več državah članicah, pa sta države članice prisilili, da so končno uvedle potrebne pomembne strukturne reforme ter tako prispevale k ponovni vzpostavitvi gospodarske rasti in ustvarjanju delovnih mest, kar je včasih vključevalo zmanjšanje sredstev za sofinanciranje iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada;

| C. | ker so politike fiskalne konsolidacije povečale vlogo in pomen kohezijske politike kot vira javnih naložb, zlasti na podnacionalni ravni, saj sredstva te politike prispevajo več kot polovico vseh javnih naložb v več državah članicah in regijah; |
| --- | --- |

C.

ker so politike fiskalne konsolidacije povečale vlogo in pomen kohezijske politike kot vira javnih naložb, zlasti na podnacionalni ravni, saj sredstva te politike prispevajo več kot polovico vseh javnih naložb v več državah članicah in regijah;

| D. | ker kriza negativno vpliva na vse evropske regije in mesta ter s tem povečuje pomen financiranja v okviru kohezijske politike tudi v regijah v prehodu kot tudi v bolj razvitih regijah; |
| --- | --- |

D.

ker kriza negativno vpliva na vse evropske regije in mesta ter s tem povečuje pomen financiranja v okviru kohezijske politike tudi v regijah v prehodu kot tudi v bolj razvitih regijah;

| E. | ker ima prispevek k ciljem strategije Evropa 2020 zelo močno regionalno razsežnost, ki bi jo bilo treba upoštevati pri pripravi in izvajanju naslednje generacije programov v okviru kohezijske politike in drugih naložbenih politik EU; |
| --- | --- |

E.

ker ima prispevek k ciljem strategije Evropa 2020 zelo močno regionalno razsežnost, ki bi jo bilo treba upoštevati pri pripravi in izvajanju naslednje generacije programov v okviru kohezijske politike in drugih naložbenih politik EU;

| F. | ker je bila kohezijska politika doslej osredotočena na črpanje namesto na opredeljevanje in spremljanje ciljev ter ocenjevanje njihovega uresničevanja, sistemi za spremljanje in ocenjevanje pa ne izpolnjujejo v celoti svojega namena, tj. izboljšanja opredelitve raznolikih ciljev glede na lokalne, regionalne in medregionalne značilnosti, posebnosti in potrebe; |
| --- | --- |

F.

ker je bila kohezijska politika doslej osredotočena na črpanje namesto na opredeljevanje in spremljanje ciljev ter ocenjevanje njihovega uresničevanja, sistemi za spremljanje in ocenjevanje pa ne izpolnjujejo v celoti svojega namena, tj. izboljšanja opredelitve raznolikih ciljev glede na lokalne, regionalne in medregionalne značilnosti, posebnosti in potrebe;

| G. | ker je kohezijska politika še naprej glavni vir javnega financiranja EU v večletnem finančnem okviru 2014–2020 in ker novi okvir kohezijske politike vso pozornost usmerja v potrebo po osredotočanju naložb na regionalni in lokalni ravni na področja, ki se štejejo za najpomembnejša, kot so odpiranje delovnih mest, mala in srednja podjetja, zaposlovanje (zlasti mladih), mobilnost delavcev, usposabljanje in izobraževanje, raziskave in inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije, trajnostni promet in odprava ozkih grl, trajnostna energija, okolje, spodbujanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in učinkovite javne uprave ter razvoj mest; |
| --- | --- |

G.

ker je kohezijska politika še naprej glavni vir javnega financiranja EU v večletnem finančnem okviru 2014–2020 in ker novi okvir kohezijske politike vso pozornost usmerja v potrebo po osredotočanju naložb na regionalni in lokalni ravni na področja, ki se štejejo za najpomembnejša, kot so odpiranje delovnih mest, mala in srednja podjetja, zaposlovanje (zlasti mladih), mobilnost delavcev, usposabljanje in izobraževanje, raziskave in inovacije, informacijske in komunikacijske tehnologije, trajnostni promet in odprava ozkih grl, trajnostna energija, okolje, spodbujanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in učinkovite javne uprave ter razvoj mest;

| H. | ker je potreba po tem, da se naredi več z manj sredstvi, spodbudila vključitev pametne specializacije v novi okvir kohezijske politike (uredba o skupnih določbah (4)), da bi regije sprejele strateški in manj razdrobljen pristop h gospodarskemu razvoju z usmerjeno podporo za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

H.

ker je potreba po tem, da se naredi več z manj sredstvi, spodbudila vključitev pametne specializacije v novi okvir kohezijske politike (uredba o skupnih določbah (4)), da bi regije sprejele strateški in manj razdrobljen pristop h gospodarskemu razvoju z usmerjeno podporo za raziskave in inovacije;

| I. | ker sta partnerstvo in upravljanje na več ravneh splošni horizontalni načeli, na katerih bo temeljilo uresničevanje strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast v naslednjem zakonodajnem okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

I.

ker sta partnerstvo in upravljanje na več ravneh splošni horizontalni načeli, na katerih bo temeljilo uresničevanje strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast v naslednjem zakonodajnem okviru kohezijske politike;

| J. | ker ocene, izvedene med programskim obdobjem 2007–2013, niso upoštevale celotnega ocenjevalnega ciklusa, vključno z uspešnostjo, učinkovitostjo in vplivom; |
| --- | --- |

J.

ker ocene, izvedene med programskim obdobjem 2007–2013, niso upoštevale celotnega ocenjevalnega ciklusa, vključno z uspešnostjo, učinkovitostjo in vplivom;

| K. | ker znaša stopnja črpanja sredstev približno 50 % v državah članicah in približno 30 % v zadnjem letu omenjenega obdobja; |
| --- | --- |

K.

ker znaša stopnja črpanja sredstev približno 50 % v državah članicah in približno 30 % v zadnjem letu omenjenega obdobja;

| L. | ker imajo mala in srednja podjetja težave pri dostopu do financiranja iz bančnega sektorja; |
| --- | --- |

L.

ker imajo mala in srednja podjetja težave pri dostopu do financiranja iz bančnega sektorja;

Splošni izzivi pri izvajanju v sedanjem programskem obdobju

| 1. | pozdravlja sedmo in osmo poročilo o napredku, kot tudi strateško poročilo 2013, ter poziva Komisijo, ki je zdaj začela izvajati naknadno oceno za obdobje 2007–2013, in države članice, naj zagotovijo, da bosta spremljanje in ocena temeljila na zanesljivih podatkih, da bosta obravnavala uspešnost, učinkovitost in vpliv dejavnosti ter da bosta zaključena do konca leta 2015, v skladu s predhodno splošno uredbo, tako da bo mogoče iz njiju izpeljati jasna spoznanja glede izvajanja novega programskega obdobja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sedmo in osmo poročilo o napredku, kot tudi strateško poročilo 2013, ter poziva Komisijo, ki je zdaj začela izvajati naknadno oceno za obdobje 2007–2013, in države članice, naj zagotovijo, da bosta spremljanje in ocena temeljila na zanesljivih podatkih, da bosta obravnavala uspešnost, učinkovitost in vpliv dejavnosti ter da bosta zaključena do konca leta 2015, v skladu s predhodno splošno uredbo, tako da bo mogoče iz njiju izpeljati jasna spoznanja glede izvajanja novega programskega obdobja;

| 2. | meni, da so politike proračunske konsolidacije same po sebi nezadostne za krepitev rasti in spodbujanje naložb, ki ustvarjajo kakovostna in trajnostna delovna mesta, zato so potrebni tudi ukrepi, ki podpirajo gospodarstvo in spodbujajo napredek pri oživljanju – ki je še vedno majhen in šibek; |
| --- | --- |

2.

meni, da so politike proračunske konsolidacije same po sebi nezadostne za krepitev rasti in spodbujanje naložb, ki ustvarjajo kakovostna in trajnostna delovna mesta, zato so potrebni tudi ukrepi, ki podpirajo gospodarstvo in spodbujajo napredek pri oživljanju – ki je še vedno majhen in šibek;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo naložbe na področju podjetništva, ustanavljanja podjetij in samozaposlovanja kot način za ustvarjanje več delovnih mest, zlasti ker mala in srednja podjetja ter mikro podjetja zagotavljajo več kot dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju EU; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti regionalni in lokalni ravni; meni tudi, da so naložbe v socialna podjetja in socialno podjetništvo dobra dodatna možnost za izpolnjevanje socialnih potreb, ki jih javne dobrine in storitve ne pokrivajo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj povečajo naložbe na področju podjetništva, ustanavljanja podjetij in samozaposlovanja kot način za ustvarjanje več delovnih mest, zlasti ker mala in srednja podjetja ter mikro podjetja zagotavljajo več kot dve tretjini delovnih mest v zasebnem sektorju EU; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti regionalni in lokalni ravni; meni tudi, da so naložbe v socialna podjetja in socialno podjetništvo dobra dodatna možnost za izpolnjevanje socialnih potreb, ki jih javne dobrine in storitve ne pokrivajo;

| 4. | izraža svojo zaskrbljenost nad pomanjkanjem zadostnih javnih finančnih sredstev, zlasti na podnacionalni ravni, za ustrezno izvajanje strategije Evropa 2020, ki ga je povzročila gospodarska kriza, in nad dejstvom, da je več manj razvitih držav članic in regij v veliki meri odvisnih od financiranja v okviru kohezijske politike; meni, da je treba pred sprejetjem kakršne koli odločitve, povezane z morebitnimi makroekonomskimi sankcijami, skrbno preučiti veliko odvisnost razvoja nekaterih držav članic od financiranja iz kohezijskih sredstev; |
| --- | --- |

4.

izraža svojo zaskrbljenost nad pomanjkanjem zadostnih javnih finančnih sredstev, zlasti na podnacionalni ravni, za ustrezno izvajanje strategije Evropa 2020, ki ga je povzročila gospodarska kriza, in nad dejstvom, da je več manj razvitih držav članic in regij v veliki meri odvisnih od financiranja v okviru kohezijske politike; meni, da je treba pred sprejetjem kakršne koli odločitve, povezane z morebitnimi makroekonomskimi sankcijami, skrbno preučiti veliko odvisnost razvoja nekaterih držav članic od financiranja iz kohezijskih sredstev;

| 5. | meni, da so sredstva, ki so dodeljena kohezijski politiki v sedanjem večletnem finančnem okviru, sicer sorazmerno majhna v primerjavi s potrebami na terenu, vendar je lahko zagotavljanje večje učinkovitosti in sinergij med proračunom EU in nacionalnimi proračuni kljub temu pomemben vzvod za politike, ki spodbujajo rast; |
| --- | --- |

5.

meni, da so sredstva, ki so dodeljena kohezijski politiki v sedanjem večletnem finančnem okviru, sicer sorazmerno majhna v primerjavi s potrebami na terenu, vendar je lahko zagotavljanje večje učinkovitosti in sinergij med proračunom EU in nacionalnimi proračuni kljub temu pomemben vzvod za politike, ki spodbujajo rast;

| 6. | meni, da je za prispevanje k uresničenju strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ne glede na potrebo po osredotočanju na sektorje z dolgoročnim potencialom za odpiranje delovnih mest in inovacije, pomembno upoštevati posebne potrebe številnih manj razvitih regij pri naložbah v infrastrukturne projekte v osnovnih sektorjih, kot so prevoz, telekomunikacije in trajnostna energija; |
| --- | --- |

6.

meni, da je za prispevanje k uresničenju strategije EU 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast v skladu s cilji ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, ne glede na potrebo po osredotočanju na sektorje z dolgoročnim potencialom za odpiranje delovnih mest in inovacije, pomembno upoštevati posebne potrebe številnih manj razvitih regij pri naložbah v infrastrukturne projekte v osnovnih sektorjih, kot so prevoz, telekomunikacije in trajnostna energija;

| 7. | meni, da je treba – ne glede na dokazano sodelovanje lokalnih in regionalnih organov pri pripravi sporazumov o partnerstvu – izvesti dodatne ukrepe za okrepitev ozemeljske razsežnosti sistema upravljanja kohezijske politike, strategije Evropa 2020 in evropskega semestra, in sicer z zagotavljanjem dejanskega sodelovanja in dopolnjevanja med različnimi ravnmi upravljanja na eni strani ter skladnosti prednostnih nalog, določenih na teh ravneh, s potrebami in posebnostmi, opredeljenimi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, na drugi strani; v tem oziru poudarja pomen zagotavljanja, da so občine in regije ustrezno vključene v oblikovanje nacionalnih strategij ter opredelitev njihovih konkretnih težav in izzivov, brez da bi obenem kakor koli povečali upravno breme; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba – ne glede na dokazano sodelovanje lokalnih in regionalnih organov pri pripravi sporazumov o partnerstvu – izvesti dodatne ukrepe za okrepitev ozemeljske razsežnosti sistema upravljanja kohezijske politike, strategije Evropa 2020 in evropskega semestra, in sicer z zagotavljanjem dejanskega sodelovanja in dopolnjevanja med različnimi ravnmi upravljanja na eni strani ter skladnosti prednostnih nalog, določenih na teh ravneh, s potrebami in posebnostmi, opredeljenimi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, na drugi strani; v tem oziru poudarja pomen zagotavljanja, da so občine in regije ustrezno vključene v oblikovanje nacionalnih strategij ter opredelitev njihovih konkretnih težav in izzivov, brez da bi obenem kakor koli povečali upravno breme;

| 8. | meni, da lahko kohezijska politika strategiji Evropa 2020 najučinkoviteje zagotovi ozemeljsko razsežnost, ki je potrebna za obravnavanje zelo pomembnih razlik v rasti v Uniji in državah članicah ter dejstva, da se različne regije zaradi razlik v institucionalnih zmogljivostih ne morejo ravnati po zastavljenih ciljih na enak način, kakor tudi za zagotovitev, da bodo možnosti za rast izkoriščene tudi v najbolj oddaljenih in najredkeje poseljenih območjih v Uniji; |
| --- | --- |

8.

meni, da lahko kohezijska politika strategiji Evropa 2020 najučinkoviteje zagotovi ozemeljsko razsežnost, ki je potrebna za obravnavanje zelo pomembnih razlik v rasti v Uniji in državah članicah ter dejstva, da se različne regije zaradi razlik v institucionalnih zmogljivostih ne morejo ravnati po zastavljenih ciljih na enak način, kakor tudi za zagotovitev, da bodo možnosti za rast izkoriščene tudi v najbolj oddaljenih in najredkeje poseljenih območjih v Uniji;

Poudarek na zaposlovanju in socialni vključenosti

| 9. | je še posebno zaskrbljen, da se je zaradi krize močno povečal odstotek prebivalstva, ki mu grozi revščina ali socialna izključenost ter trpi zaradi materialnega pomanjkanja, propadanja okolja in slabih stanovanjskih razmer, ali ki ima zelo nizko intenzivnost dela in mu grozi izključenost in energetska revščina, pri čemer je njegov delež večji v konvergenčnih regijah in mestih ter še posebno v regijah v okolici glavnih mest, ki se po kazalnikih uvrščajo med razvite regije, obenem pa so v večji meri prizadete ženske, enostarševske družine, velike družine s štirimi ali več otroki, negovalci (predvsem negovalci invalidnih družinskih članov), pripadniki obrobnih skupnosti ali starejše osebe blizu upokojitve, za katere je dostop do enakih možnosti težaven; |
| --- | --- |

9.

je še posebno zaskrbljen, da se je zaradi krize močno povečal odstotek prebivalstva, ki mu grozi revščina ali socialna izključenost ter trpi zaradi materialnega pomanjkanja, propadanja okolja in slabih stanovanjskih razmer, ali ki ima zelo nizko intenzivnost dela in mu grozi izključenost in energetska revščina, pri čemer je njegov delež večji v konvergenčnih regijah in mestih ter še posebno v regijah v okolici glavnih mest, ki se po kazalnikih uvrščajo med razvite regije, obenem pa so v večji meri prizadete ženske, enostarševske družine, velike družine s štirimi ali več otroki, negovalci (predvsem negovalci invalidnih družinskih članov), pripadniki obrobnih skupnosti ali starejše osebe blizu upokojitve, za katere je dostop do enakih možnosti težaven;

| 10. | meni, da je ta vprašanja – ki resno slabijo kohezijo med regijami in lahko srednje- in dolgoročno ogrozijo konkurenčnost Unije – nujno reševati z osredotočanjem na politike, ki zagotavljajo dostop do trajnostnih in kakovostnih delovnih mest ter socialno vključenost, še posebno med mladimi, ter v tem oziru s spodbujanjem ključne vloge malih in srednjih podjetij, zmanjševanjem razdrobljenosti in lajšanjem prehoda med delovnimi mesti, osredotočanjem na programe poklicnega preusposabljanja za dolgotrajno brezposelne, črpanjem iz izkušenj ljudi, ki zaključujejo svojo poklicno pot, in spodbujanjem enakopravne ekonomske neodvisnosti žensk in moških; meni, da je obenem bistveno spodbujati fizično dostopnost informacij in komunikacijskih sredstev ter dostop do le-teh, njuno uresničenje pa je treba oceniti z zanesljivimi, nepristranskimi in primerljivimi kazalniki ter z upoštevanjem demografskih izzivov; |
| --- | --- |

10.

meni, da je ta vprašanja – ki resno slabijo kohezijo med regijami in lahko srednje- in dolgoročno ogrozijo konkurenčnost Unije – nujno reševati z osredotočanjem na politike, ki zagotavljajo dostop do trajnostnih in kakovostnih delovnih mest ter socialno vključenost, še posebno med mladimi, ter v tem oziru s spodbujanjem ključne vloge malih in srednjih podjetij, zmanjševanjem razdrobljenosti in lajšanjem prehoda med delovnimi mesti, osredotočanjem na programe poklicnega preusposabljanja za dolgotrajno brezposelne, črpanjem iz izkušenj ljudi, ki zaključujejo svojo poklicno pot, in spodbujanjem enakopravne ekonomske neodvisnosti žensk in moških; meni, da je obenem bistveno spodbujati fizično dostopnost informacij in komunikacijskih sredstev ter dostop do le-teh, njuno uresničenje pa je treba oceniti z zanesljivimi, nepristranskimi in primerljivimi kazalniki ter z upoštevanjem demografskih izzivov;

| 11. | vztrajno poudarja vlogo Evropskega socialnega sklada pri zmanjševanju razlik v človeškem kapitalu med regijami in pomoči pri zviševanju stopnje zaposlenosti, vzporedno in v sodelovanju z Evropskim skladom za regionalni razvoj, prispevati k uresničevanju nekaterih glavnih prednostnih nalog Unije, in sicer h krepitvi zaposlenosti med mladimi in trga dela, spodbujanju trajnostnega gospodarstva in rasti, zmanjševanju stopnje osipa iz šol ter boju proti revščini, diskriminaciji in socialni izključenosti; zato vztraja, da je treba okrepiti načelo dobrega finančnega poslovodenja, še posebno glede učinkovitosti in uspešnosti operacij Evropskega socialnega sklada, ter poziva Komisijo, naj podrobno preuči skupni učinek in dejanski vpliv Evropskega socialnega sklada na stopnjo brezposelnosti in odpiranje delovnih mest; |
| --- | --- |

11.

vztrajno poudarja vlogo Evropskega socialnega sklada pri zmanjševanju razlik v človeškem kapitalu med regijami in pomoči pri zviševanju stopnje zaposlenosti, vzporedno in v sodelovanju z Evropskim skladom za regionalni razvoj, prispevati k uresničevanju nekaterih glavnih prednostnih nalog Unije, in sicer h krepitvi zaposlenosti med mladimi in trga dela, spodbujanju trajnostnega gospodarstva in rasti, zmanjševanju stopnje osipa iz šol ter boju proti revščini, diskriminaciji in socialni izključenosti; zato vztraja, da je treba okrepiti načelo dobrega finančnega poslovodenja, še posebno glede učinkovitosti in uspešnosti operacij Evropskega socialnega sklada, ter poziva Komisijo, naj podrobno preuči skupni učinek in dejanski vpliv Evropskega socialnega sklada na stopnjo brezposelnosti in odpiranje delovnih mest;

| 12. | priznava, da se velik delež odhodkov Evropskega socialnega sklada dodeljuje za spodbujanje več in boljših delovnih mest, podpiranje vključevanja in sodelovanja prikrajšanih skupin, tudi invalidov, ter razvoj vključujoče družbe, ki bo dostopna vsem; vendar poudarja, da bi bilo treba v času krize nameniti večjo pozornost učinkovitemu in ciljno usmerjenemu dodeljevanju sredstev Evropskega socialnega sklada za odpravo lokalnih in regionalnih neenakosti ter socialne izključenosti, da se zagotovi dostop do zaposlovanja najbolj ranljivim skupinam in zlasti mladim, prav tako pa bi bilo treba pomagati ženskam pri ponovnem vključevanju na trg dela z zmanjšanjem segregacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

12.

priznava, da se velik delež odhodkov Evropskega socialnega sklada dodeljuje za spodbujanje več in boljših delovnih mest, podpiranje vključevanja in sodelovanja prikrajšanih skupin, tudi invalidov, ter razvoj vključujoče družbe, ki bo dostopna vsem; vendar poudarja, da bi bilo treba v času krize nameniti večjo pozornost učinkovitemu in ciljno usmerjenemu dodeljevanju sredstev Evropskega socialnega sklada za odpravo lokalnih in regionalnih neenakosti ter socialne izključenosti, da se zagotovi dostop do zaposlovanja najbolj ranljivim skupinam in zlasti mladim, prav tako pa bi bilo treba pomagati ženskam pri ponovnem vključevanju na trg dela z zmanjšanjem segregacije na podlagi spola;

| 13. | ugotavlja, da je visok delež mladih, ki predčasno opustijo šolanje, v nekaterih regijah krepko nad mejo 10 % in da je treba tem mladim zagotoviti ponudbo na področju izobraževanja, usposabljanja ali dela, ki bo zadostila njihovim potrebam; v zvezi s tem poudarja pomen kampanje Jamstvo za mlade za osebe, ki predčasno opustijo šolanje; poudarja, da je treba za zmanjšanje števila mladih, ki predčasno opustijo šolanje, zagotoviti vključujoč izobraževalni sistem, ki ponuja enake možnosti vsem mladim; poudarja, da je treba najti rešitev glede vključevanja nizko usposobljenih mladih na trg dela z zagotavljanjem neoviranega, dostopnega in kakovostnega poklicnega usposabljanja in usposabljanja na delovnem mestu, da bi jim pomagali pridobiti spretnosti, ob upoštevanju dejstva, da lahko pomanjkanje kvalifikacij poveča tveganje nezaposlenosti, kar vodi k večjemu tveganju revščine in v številne družbene izzive, povezane z izključenostjo, odtujitvijo in neuspešnimi prizadevanji za samostojno življenje; poudarja, da je zato prispevek Evropskega socialnega sklada bistvenega pomena, saj pomaga večjemu številu mladih, da nadaljujejo šolanje in pridobijo ustrezne kvalifikacije, ki jih potrebujejo za pridobitev zaposlitve in za svojo poklicno pot, ter zagotavlja širši dostop do kakovostnega izobraževanja s posebnimi projekti za otroke iz prikrajšanih skupin in manjšin, vključno z invalidi; poziva države članice, naj spodbujajo ustrezno poklicno usposabljanje in usposabljanje na delovnem mestu za tiste, ki jim bo to koristilo; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je visok delež mladih, ki predčasno opustijo šolanje, v nekaterih regijah krepko nad mejo 10 % in da je treba tem mladim zagotoviti ponudbo na področju izobraževanja, usposabljanja ali dela, ki bo zadostila njihovim potrebam; v zvezi s tem poudarja pomen kampanje Jamstvo za mlade za osebe, ki predčasno opustijo šolanje; poudarja, da je treba za zmanjšanje števila mladih, ki predčasno opustijo šolanje, zagotoviti vključujoč izobraževalni sistem, ki ponuja enake možnosti vsem mladim; poudarja, da je treba najti rešitev glede vključevanja nizko usposobljenih mladih na trg dela z zagotavljanjem neoviranega, dostopnega in kakovostnega poklicnega usposabljanja in usposabljanja na delovnem mestu, da bi jim pomagali pridobiti spretnosti, ob upoštevanju dejstva, da lahko pomanjkanje kvalifikacij poveča tveganje nezaposlenosti, kar vodi k večjemu tveganju revščine in v številne družbene izzive, povezane z izključenostjo, odtujitvijo in neuspešnimi prizadevanji za samostojno življenje; poudarja, da je zato prispevek Evropskega socialnega sklada bistvenega pomena, saj pomaga večjemu številu mladih, da nadaljujejo šolanje in pridobijo ustrezne kvalifikacije, ki jih potrebujejo za pridobitev zaposlitve in za svojo poklicno pot, ter zagotavlja širši dostop do kakovostnega izobraževanja s posebnimi projekti za otroke iz prikrajšanih skupin in manjšin, vključno z invalidi; poziva države članice, naj spodbujajo ustrezno poklicno usposabljanje in usposabljanje na delovnem mestu za tiste, ki jim bo to koristilo;

| 14. | poudarja, da so zaposlitvene razmere mladih močno odvisne od splošnih gospodarskih razmer, zato je zelo pomembno mlade podpirati, usmerjati in spremljati pri prehodu iz izobraževanja v poklicno življenje; meni, da bi Komisija zato lahko vse prihodnje predloge za politike s tega področja uskladila s pobudama „Mladi in mobilnost“ ter „Priložnosti za mlade“; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so zaposlitvene razmere mladih močno odvisne od splošnih gospodarskih razmer, zato je zelo pomembno mlade podpirati, usmerjati in spremljati pri prehodu iz izobraževanja v poklicno življenje; meni, da bi Komisija zato lahko vse prihodnje predloge za politike s tega področja uskladila s pobudama „Mladi in mobilnost“ ter „Priložnosti za mlade“;

| 15. | poudarja, da stopnja zaposlenosti v nekaterih regijah ostaja pod 60 % in da v nekaterih regijah zaostajajo za nacionalnimi cilji za 20 – 25 %, kar zlasti negativno vpliva na mlade, ženske, starejše, negovalce in invalide; poudarja, da nekateri krizni ukrepi škodljivo vplivajo na kohezijo in bistveno večajo neenakosti v EU; poudarja, da so za ohranjanje zaposlitve za ljudi v skupinah z velikim tveganjem ali za ustvarjanje možnosti za njihovo zaposlovanje potrebni ciljno usmerjeni ukrepi na področju ustvarjanja delovnih mest, zagotavljanja možnosti usposabljanja in ohranjanja delovnih mest; poudarja, da je brezposelnost v določenih oddaljenih skupnostih navzoča že več generacij, kar je za obrobne skupnosti posebno tveganje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da stopnja zaposlenosti v nekaterih regijah ostaja pod 60 % in da v nekaterih regijah zaostajajo za nacionalnimi cilji za 20 – 25 %, kar zlasti negativno vpliva na mlade, ženske, starejše, negovalce in invalide; poudarja, da nekateri krizni ukrepi škodljivo vplivajo na kohezijo in bistveno večajo neenakosti v EU; poudarja, da so za ohranjanje zaposlitve za ljudi v skupinah z velikim tveganjem ali za ustvarjanje možnosti za njihovo zaposlovanje potrebni ciljno usmerjeni ukrepi na področju ustvarjanja delovnih mest, zagotavljanja možnosti usposabljanja in ohranjanja delovnih mest; poudarja, da je brezposelnost v določenih oddaljenih skupnostih navzoča že več generacij, kar je za obrobne skupnosti posebno tveganje;

| 16. | opozarja, da stopnje zaposlenosti še vedno precej zaostajajo za ciljem strategije Evropa 2020, tj. da naj bi bilo do leta 2020 zaposlenih vsaj 75 % prebivalcev, starih od 20 do 64 let; poudarja, da na regionalni ravni cilji glede stopnje zaposlenosti niso bili zastavljeni, vendar pa je vsaka država članica EU določila nacionalne cilje, ki v večini primerov niso bili izpolnjeni, saj je imela finančna in gospodarska kriza zelo nesorazmeren učinek na regionalne trge dela, zlasti v južni Evropi, kjer se je močno povečala brezposelnost mladih; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da stopnje zaposlenosti še vedno precej zaostajajo za ciljem strategije Evropa 2020, tj. da naj bi bilo do leta 2020 zaposlenih vsaj 75 % prebivalcev, starih od 20 do 64 let; poudarja, da na regionalni ravni cilji glede stopnje zaposlenosti niso bili zastavljeni, vendar pa je vsaka država članica EU določila nacionalne cilje, ki v večini primerov niso bili izpolnjeni, saj je imela finančna in gospodarska kriza zelo nesorazmeren učinek na regionalne trge dela, zlasti v južni Evropi, kjer se je močno povečala brezposelnost mladih;

| 17. | meni, da se vse regije soočajo z izzivom ustvarjanja trajnostne rasti in povečanja učinkovite rabe virov, zato s tega stališča poudarja nujnost politik, ki bi vključevale prednostno porabo na področjih izobraževanja, vseživljenjskega učenja, raziskav, inovacij in razvoja, energetske učinkovitosti in lokalnega podjetništva, kot tudi ustvarjanja novih finančnih instrumentov za vse vrste podjetij in še zlasti mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

17.

meni, da se vse regije soočajo z izzivom ustvarjanja trajnostne rasti in povečanja učinkovite rabe virov, zato s tega stališča poudarja nujnost politik, ki bi vključevale prednostno porabo na področjih izobraževanja, vseživljenjskega učenja, raziskav, inovacij in razvoja, energetske učinkovitosti in lokalnega podjetništva, kot tudi ustvarjanja novih finančnih instrumentov za vse vrste podjetij in še zlasti mala in srednja podjetja;

| 18. | opozarja na potencial malih in srednjih podjetij pri odpiranju delovnih mest in poziva države članice, naj oblikujejo politike za izboljšanje dostopa do financiranja in pogojev financiranja malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami dela na izboljšanju preglednosti in predvidljivosti sistema javnih razpisov ter zmanjšanju časa, ki preteče med objavo javnega razpisa in sklenitvijo pogodbe, še posebno za mala in srednja podjetja, ki tekmujejo v zelo spremenljivem okolju; |
| --- | --- |

18.

opozarja na potencial malih in srednjih podjetij pri odpiranju delovnih mest in poziva države članice, naj oblikujejo politike za izboljšanje dostopa do financiranja in pogojev financiranja malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami dela na izboljšanju preglednosti in predvidljivosti sistema javnih razpisov ter zmanjšanju časa, ki preteče med objavo javnega razpisa in sklenitvijo pogodbe, še posebno za mala in srednja podjetja, ki tekmujejo v zelo spremenljivem okolju;

| 19. | poziva, naj se posebna pozornost nameni kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju ter tako prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, zlasti ustvarjanju delovnih mest; poudarja bistven prispevek teh sektorjev k razvoju regij in mest; poziva, naj se trajno spodbuja stalno izobraževanje žensk v teh sektorjih, da se bodo lahko njihove kvalifikacije učinkovito izkoristile in se bodo ustvarjale nove zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj se posebna pozornost nameni kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju ter tako prispeva k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, zlasti ustvarjanju delovnih mest; poudarja bistven prispevek teh sektorjev k razvoju regij in mest; poziva, naj se trajno spodbuja stalno izobraževanje žensk v teh sektorjih, da se bodo lahko njihove kvalifikacije učinkovito izkoristile in se bodo ustvarjale nove zaposlitvene možnosti;

Podatki za oceno

| 20. | opozarja, da sicer obstajajo trdni dokazi, da se je izvajanje kohezijske politike pospešilo in da so njeni programi pomembno prispevali na veliko področjih, na katerih so naložbe potrebne za modernizacijo gospodarstva in konkurenčnost (kot so raziskave in razvoj, podpiranje malih in srednjih podjetij, ponovna industrializacija, socialna vključenost ter izobraževanje in usposabljanje), da pa kljub temu obstaja tveganje, da mnogo držav članic ne bo izvedlo programov pred koncem sedanjega programskega obdobja; zato poziva Komisijo, naj podrobno preuči vzroke za nizko stopnjo črpanja sredstev, in poziva države članice, naj zagotovijo sofinanciranje za spodbujanje uporabe sredstev; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da sicer obstajajo trdni dokazi, da se je izvajanje kohezijske politike pospešilo in da so njeni programi pomembno prispevali na veliko področjih, na katerih so naložbe potrebne za modernizacijo gospodarstva in konkurenčnost (kot so raziskave in razvoj, podpiranje malih in srednjih podjetij, ponovna industrializacija, socialna vključenost ter izobraževanje in usposabljanje), da pa kljub temu obstaja tveganje, da mnogo držav članic ne bo izvedlo programov pred koncem sedanjega programskega obdobja; zato poziva Komisijo, naj podrobno preuči vzroke za nizko stopnjo črpanja sredstev, in poziva države članice, naj zagotovijo sofinanciranje za spodbujanje uporabe sredstev;

| 21. | spodbuja države članice, naj preučijo sinergije med financiranjem iz kohezijske politike in drugimi viri financiranja EU (na primer za TEN-T, TEN-E, instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, COSME in druge programe) ter financiranjem, ki ga zagotavljata Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj; poziva države članice, naj pospešijo izvajanje ter poenostavijo in izboljšajo dostop do razpoložljivih sredstev, da bi spodbudile mala in srednja podjetja, organizacije civilne družbe, lokalne občine in druge zainteresirane upravičence k njihovi uporabi; |
| --- | --- |

21.

spodbuja države članice, naj preučijo sinergije med financiranjem iz kohezijske politike in drugimi viri financiranja EU (na primer za TEN-T, TEN-E, instrument za povezovanje Evrope, Obzorje 2020, COSME in druge programe) ter financiranjem, ki ga zagotavljata Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj; poziva države članice, naj pospešijo izvajanje ter poenostavijo in izboljšajo dostop do razpoložljivih sredstev, da bi spodbudile mala in srednja podjetja, organizacije civilne družbe, lokalne občine in druge zainteresirane upravičence k njihovi uporabi;

Izzivi spremljanja in ocenjevanja

| 22. | meni, da ima ocenjevanje bistveno vlogo pri razpravah o politiki in njenem izboljševanju, vendar je zaskrbljen, da četudi zagotavljanje podatkov o spremljanju in informacij o izvajanju izboljšuje kakovost zastavljenih ciljev, neenotna kakovost poročanja o napredku v mnogih primerih vseeno otežuje oblikovanje celovite in točne slike napredka pri uresničevanju ciljev na regionalni in lokalni ravni; poudarja, da bi morala ocena obsegati tudi ovrednotenje nepotrebnih bremen za upravičence, vključno z malimi in srednjimi podjetji, lokalnimi in regionalnimi organi ter nevladnimi organizacijami, in predlagati ukrepe za njihovo zmanjšanje; meni, da ne bi smeli naložiti dodatnih bremen, povezanih s spremljanjem; |
| --- | --- |

22.

meni, da ima ocenjevanje bistveno vlogo pri razpravah o politiki in njenem izboljševanju, vendar je zaskrbljen, da četudi zagotavljanje podatkov o spremljanju in informacij o izvajanju izboljšuje kakovost zastavljenih ciljev, neenotna kakovost poročanja o napredku v mnogih primerih vseeno otežuje oblikovanje celovite in točne slike napredka pri uresničevanju ciljev na regionalni in lokalni ravni; poudarja, da bi morala ocena obsegati tudi ovrednotenje nepotrebnih bremen za upravičence, vključno z malimi in srednjimi podjetji, lokalnimi in regionalnimi organi ter nevladnimi organizacijami, in predlagati ukrepe za njihovo zmanjšanje; meni, da ne bi smeli naložiti dodatnih bremen, povezanih s spremljanjem;

| 23. | meni, da poročila o napredku ne zagotavljajo povsem jasne slike o napredku pri izvajanju kohezijske politike in uresničevanju zastavljenih ciljev, bodisi zaradi nerazpoložljivosti podatkov na ustrezni ravni ali ne dovolj jasne povezave med zagotovljenimi statističnimi podatki in obsegom, v katerem so bili doseženi cilji kohezijske politike, ki zahtevajo spremljanje; |
| --- | --- |

23.

meni, da poročila o napredku ne zagotavljajo povsem jasne slike o napredku pri izvajanju kohezijske politike in uresničevanju zastavljenih ciljev, bodisi zaradi nerazpoložljivosti podatkov na ustrezni ravni ali ne dovolj jasne povezave med zagotovljenimi statističnimi podatki in obsegom, v katerem so bili doseženi cilji kohezijske politike, ki zahtevajo spremljanje;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj za izboljšanje preglednosti poročanja in kakovosti načrtovanja programov ter njihovega izvajanja v celoti izkoristijo orodja za spremljanje in ocenjevanje, ki so na voljo v sedanjem zakonodajnem okviru (močnejša usmeritev v rezultate, uporaba skupnih kazalnikov učinka, izbira kazalnikov rezultatov za posamezne programe in jasen okvir uspešnosti); |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj za izboljšanje preglednosti poročanja in kakovosti načrtovanja programov ter njihovega izvajanja v celoti izkoristijo orodja za spremljanje in ocenjevanje, ki so na voljo v sedanjem zakonodajnem okviru (močnejša usmeritev v rezultate, uporaba skupnih kazalnikov učinka, izbira kazalnikov rezultatov za posamezne programe in jasen okvir uspešnosti);

| 25. | meni, da ocene programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013, ki sta jih sofinancirala Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, pri vzpostavljanju teh programov v državah članicah sicer kažejo dobro splošno zavedanje zahtev glede enakopravnosti spolov (70 % (5)), hkrati pa kažejo tudi, da enakost spolov v te programe nikakor ni učinkovito vključena z jasnimi opredelitvami težav ali količinskimi cilji (manj kot 8 %); poziva Komisijo, naj z uvedbo in uporabo kazalnikov še dodatno izboljša sisteme poročanja držav članic, da bi bilo mogoče ovrednotiti podporo, ki jo kohezijska politika zagotavlja resničnemu napredku na področju enakosti spolov, ter v kolikšni meri se to dosega; |
| --- | --- |

25.

meni, da ocene programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013, ki sta jih sofinancirala Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad, pri vzpostavljanju teh programov v državah članicah sicer kažejo dobro splošno zavedanje zahtev glede enakopravnosti spolov (70 % (5)), hkrati pa kažejo tudi, da enakost spolov v te programe nikakor ni učinkovito vključena z jasnimi opredelitvami težav ali količinskimi cilji (manj kot 8 %); poziva Komisijo, naj z uvedbo in uporabo kazalnikov še dodatno izboljša sisteme poročanja držav članic, da bi bilo mogoče ovrednotiti podporo, ki jo kohezijska politika zagotavlja resničnemu napredku na področju enakosti spolov, ter v kolikšni meri se to dosega;

| 26. | poziva Komisijo, naj preveri, ali organi upravljanja v zvezi z upravičenci projektov izvajajo direktivo o zamudah pri plačilu ter sprejme ustrezne ukrepe za zmanjšanje zamud pri plačilih; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj preveri, ali organi upravljanja v zvezi z upravičenci projektov izvajajo direktivo o zamudah pri plačilu ter sprejme ustrezne ukrepe za zmanjšanje zamud pri plačilih;

| 27. | poziva službo Komisije za notranjo revizijo in Evropsko računsko sodišče, naj povečata pogostost revizij uspešnosti Kohezijskega sklada in strukturnih skladov ter zlasti Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

27.

poziva službo Komisije za notranjo revizijo in Evropsko računsko sodišče, naj povečata pogostost revizij uspešnosti Kohezijskega sklada in strukturnih skladov ter zlasti Evropskega socialnega sklada;

o

o o

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 113.

(2)  UL C 371 E, 20.12.2011, str. 39.

(3)  UL C 161 E, 31.05.2011, str. 120.

(4)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/2009-03-16-inception-report.pdf

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/58

---

P7_TA(2014)0133

Najbolj oddaljene regije, strukturni skladi in drugi programi EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o čim boljšem izkoriščanju potenciala najbolj oddaljenih regij z ustvarjanjem sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi EU (2013/2178(INI))

(2017/C 285/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 349 in člena 355(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki najbolj oddaljenim regijam priznava poseben status ter določa sprejetje „posebnih ukrepov“ za polno izvajanje Pogodb in skupnih politik, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 in člena 355(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki najbolj oddaljenim regijam priznava poseben status ter določa sprejetje „posebnih ukrepov“ za polno izvajanje Pogodb in skupnih politik,

| — | ob upoštevanju člena 107(3)(a) PDEU v zvezi s sistemom državnih pomoči za te regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 107(3)(a) PDEU v zvezi s sistemom državnih pomoči za te regije,

| — | ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov PDEU, ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za njihovo uresničevanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 in naslednjih členov PDEU, ki določajo cilj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter opredeljujejo finančne strukturne instrumente za njihovo uresničevanje,

| — | ob upoštevanju vseh sporočil Evropske komisije o najbolj oddaljenih regijah, zlasti sporočila z dne 17. oktobra 2008, naslovljenega „Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope“ (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh sporočil Evropske komisije o najbolj oddaljenih regijah, zlasti sporočila z dne 17. oktobra 2008, naslovljenega „Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope“ (COM(2008)0642),

| — | ob upoštevanju vseh svojih resolucij o najbolj oddaljenih regijah, zlasti resolucije z dne 20. maja 2008 o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh svojih resolucij o najbolj oddaljenih regijah, zlasti resolucije z dne 20. maja 2008 o strategiji za najbolj oddaljene regije: dosežki in prihodnji izzivi (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU“(SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU“(SEC(2008)2868),

| — | ob upoštevanju sporočila Réuniona z dne 7. julija 2008 s konference, naslovljene „Evropska unija in njene čezmorske države in ozemlja: strategije za boj proti podnebnim spremembam in izgubljanju biotske raznovrstnosti“ in ob upoštevanju sklepa Sveta Evropske unije z dne 25. junija 2009 o srednjeročni oceni izvajanja akcijskega načrta EU za biotsko raznovrstnost in razvoju strategije EU za invazivne tuje vrste, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Réuniona z dne 7. julija 2008 s konference, naslovljene „Evropska unija in njene čezmorske države in ozemlja: strategije za boj proti podnebnim spremembam in izgubljanju biotske raznovrstnosti“ in ob upoštevanju sklepa Sveta Evropske unije z dne 25. junija 2009 o srednjeročni oceni izvajanja akcijskega načrta EU za biotsko raznovrstnost in razvoju strategije EU za invazivne tuje vrste,

| — | ob upoštevanju skupnega memoranduma najbolj oddaljenih regij z dne 14. oktobra 2009 o najbolj oddaljenih regijah za obdobje do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega memoranduma najbolj oddaljenih regij z dne 14. oktobra 2009 o najbolj oddaljenih regijah za obdobje do leta 2020,

| — | ob upoštevanju skupne platforme z dne 6. julija 2010, ki jo je na predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Durăa Barrosa naslovila konferenca poslancev Evropskega parlamenta iz najbolj oddaljenih evropskih regij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne platforme z dne 6. julija 2010, ki jo je na predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Durăa Barrosa naslovila konferenca poslancev Evropskega parlamenta iz najbolj oddaljenih evropskih regij,

| — | ob upoštevanju skupnega memoranduma Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij z dne 7. maja 2010 o prenovljeni viziji evropske strategije za najbolj oddaljene regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega memoranduma Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij z dne 7. maja 2010 o prenovljeni viziji evropske strategije za najbolj oddaljene regije,

| — | ob upoštevanju skupnega prispevka najbolj oddaljenih regij z dne 28. januarja 2011 k petemu poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega prispevka najbolj oddaljenih regij z dne 28. januarja 2011 k petemu poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji,

| — | ob upoštevanju poročila člana Evropske komisije Michela Barnierja z dne 12. oktobra 2011 z naslovom „Najbolj oddaljene evropske regije na enotnem trgu: vpliv Unije v svetu“, ki ga je predstavil Pedro Solbes Mira, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila člana Evropske komisije Michela Barnierja z dne 12. oktobra 2011 z naslovom „Najbolj oddaljene evropske regije na enotnem trgu: vpliv Unije v svetu“, ki ga je predstavil Pedro Solbes Mira,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2012 z naslovom „Najbolj oddaljene regije Evropske unije: na poti k partnerstvu za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2012 z naslovom „Najbolj oddaljene regije Evropske unije: na poti k partnerstvu za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2012)0287),

| — | ob upoštevanju poročila poslanca Sergea Letchimyja za predsednika francoske vlade, naslovljenega „Člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije: prispevek k uporabi okvira odstopanja za namene splošnega projekta razvoja najbolj oddaljenih regij“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila poslanca Sergea Letchimyja za predsednika francoske vlade, naslovljenega „Člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije: prispevek k uporabi okvira odstopanja za namene splošnega projekta razvoja najbolj oddaljenih regij“,

| — | ob upoštevanju vseh skupnih prispevkov ter tehničnih in političnih dokumentov konference predsednikov najbolj oddaljenih regij Evropske unije, zlasti ob upoštevanju sklepne izjave 19. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij Evropske unije, ki je potekala 17. in 18. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh skupnih prispevkov ter tehničnih in političnih dokumentov konference predsednikov najbolj oddaljenih regij Evropske unije, zlasti ob upoštevanju sklepne izjave 19. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij Evropske unije, ki je potekala 17. in 18. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0121/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0121/2014),

| A. | ker prednosti, viri in potenciali najbolj oddaljenih regij, ki jih Evropska komisija priznava v svoji strategiji iz leta 2008 in sporočilu iz leta 2012, zajemajo ključna področja za Evropsko unijo z vidika raziskav, inovacij in rasti ter se te regije premalo podpirajo in financirajo iz evropskih skladov in programov; |
| --- | --- |

A.

ker prednosti, viri in potenciali najbolj oddaljenih regij, ki jih Evropska komisija priznava v svoji strategiji iz leta 2008 in sporočilu iz leta 2012, zajemajo ključna področja za Evropsko unijo z vidika raziskav, inovacij in rasti ter se te regije premalo podpirajo in financirajo iz evropskih skladov in programov;

| B. | ker so najbolj oddaljene regije sestavljene iz sklopa arhipelagov in otokov ter regije, obdane z amazonskim gozdom, in so zato zanje značilne posebne skupne omejitve, zaradi katerih se razlikujejo od drugih geografskih posebnosti Unije (otoških, gorskih in redko poseljenih regij); |
| --- | --- |

B.

ker so najbolj oddaljene regije sestavljene iz sklopa arhipelagov in otokov ter regije, obdane z amazonskim gozdom, in so zato zanje značilne posebne skupne omejitve, zaradi katerih se razlikujejo od drugih geografskih posebnosti Unije (otoških, gorskih in redko poseljenih regij);

| C. | ker so ob upoštevanju ciljev, ki si jih je Unija postavila za uresničitev strategije Evropa 2020 za rast, strategije Obzorje 2020, strategije Energija 2020, programov LIFE+ in Natura 2000 ter vseevropskih telekomunikacijskih, prometnih in energetskih omrežij, najbolj oddaljene regije vzorčni primer regij, ki lahko bistveno pripomorejo k uresničitvi teh izzivov; |
| --- | --- |

C.

ker so ob upoštevanju ciljev, ki si jih je Unija postavila za uresničitev strategije Evropa 2020 za rast, strategije Obzorje 2020, strategije Energija 2020, programov LIFE+ in Natura 2000 ter vseevropskih telekomunikacijskih, prometnih in energetskih omrežij, najbolj oddaljene regije vzorčni primer regij, ki lahko bistveno pripomorejo k uresničitvi teh izzivov;

| D. | ker je treba v zvezi s tem spodbujati dolgoročne naložbe in inovativnost najbolj oddaljenih regij, da bi tako trajno okrepili njihov gospodarski in družbeni razcvet ter povečali možnosti za uspeh različnih strategij Unije; |
| --- | --- |

D.

ker je treba v zvezi s tem spodbujati dolgoročne naložbe in inovativnost najbolj oddaljenih regij, da bi tako trajno okrepili njihov gospodarski in družbeni razcvet ter povečali možnosti za uspeh različnih strategij Unije;

| E. | ker je za uresničitev teh strategij strukturne in evropske investicijske sklade za najbolj oddaljene regije treba prilagajati ali dopolnjevati, da bi lahko te regije z vsemi svojimi potenciali in v skladu s svojimi namerami sodelovale pri premagovanju velikih izzivov Evropske unije; |
| --- | --- |

E.

ker je za uresničitev teh strategij strukturne in evropske investicijske sklade za najbolj oddaljene regije treba prilagajati ali dopolnjevati, da bi lahko te regije z vsemi svojimi potenciali in v skladu s svojimi namerami sodelovale pri premagovanju velikih izzivov Evropske unije;

| F. | ker trenutni položaj, ki ga zaznamuje gospodarska in socialna kriza, posebej močno vpliva na najbolj oddaljene regije Evropske unije, zlasti na področjih konkurenčnosti in zaposlovanja, ter ker je treba kot odgovor na potrebo po gospodarski rasti in za reševanje problematike brezposelnosti nujno zagotoviti ustrezne rešitve v prihodnjem finančnem in programskem obdobju; |
| --- | --- |

F.

ker trenutni položaj, ki ga zaznamuje gospodarska in socialna kriza, posebej močno vpliva na najbolj oddaljene regije Evropske unije, zlasti na področjih konkurenčnosti in zaposlovanja, ter ker je treba kot odgovor na potrebo po gospodarski rasti in za reševanje problematike brezposelnosti nujno zagotoviti ustrezne rešitve v prihodnjem finančnem in programskem obdobju;

| G. | ker je treba člen 349 uporabljati tudi kot pravno podlago, ki najbolj oddaljenim regijam omogoča, da s posebnimi ukrepi najdejo mesto, ki bi jim moralo pripadati v različnih programih EU, s katerimi bi lahko učinkovito in konkretno razvijali potenciale, ki se jim priznavajo; |
| --- | --- |

G.

ker je treba člen 349 uporabljati tudi kot pravno podlago, ki najbolj oddaljenim regijam omogoča, da s posebnimi ukrepi najdejo mesto, ki bi jim moralo pripadati v različnih programih EU, s katerimi bi lahko učinkovito in konkretno razvijali potenciale, ki se jim priznavajo;

| H. | ker bi lahko najbolj oddaljene regije postale pilotna ozemlja in primeri vzorčnih ozemelj, ki koristila celotni Uniji na področjih, kot so biotska raznovrstnost, okolje, prilagajanje podnebnim spremembam, upravljanje in opazovanje ekstremnih vremenskih pojavov, raziskave, inovacije, prostor, letalska in vesoljska panoga, oceani, pomorsko prostorsko načrtovanje in pomorsko upravljanje, seizmologija, vulkanologija, zdravje, obnovljivi viri energije, promet, telekomunikacije, zmožnost nudenja človekoljubne pomoči v izrednih razmerah v tretjih državah ter kultura; |
| --- | --- |

H.

ker bi lahko najbolj oddaljene regije postale pilotna ozemlja in primeri vzorčnih ozemelj, ki koristila celotni Uniji na področjih, kot so biotska raznovrstnost, okolje, prilagajanje podnebnim spremembam, upravljanje in opazovanje ekstremnih vremenskih pojavov, raziskave, inovacije, prostor, letalska in vesoljska panoga, oceani, pomorsko prostorsko načrtovanje in pomorsko upravljanje, seizmologija, vulkanologija, zdravje, obnovljivi viri energije, promet, telekomunikacije, zmožnost nudenja človekoljubne pomoči v izrednih razmerah v tretjih državah ter kultura;

| I. | ker se najbolj oddaljene regije nahajajo v morskih bazenih Karibov, Indijskega oceana in Atlantskega oceana ter ima Evropska unija zaradi njih status svetovne pomorske velesile, hkrati pa njihova geostrateška lega pripomore k svetovni razsežnosti Unije ter so ta območja izjemno bogata z naravnimi, morskimi in ribolovnimi viri, ki predstavljajo 50 % svetovne biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

I.

ker se najbolj oddaljene regije nahajajo v morskih bazenih Karibov, Indijskega oceana in Atlantskega oceana ter ima Evropska unija zaradi njih status svetovne pomorske velesile, hkrati pa njihova geostrateška lega pripomore k svetovni razsežnosti Unije ter so ta območja izjemno bogata z naravnimi, morskimi in ribolovnimi viri, ki predstavljajo 50 % svetovne biotske raznovrstnosti;

| J. | ker so najbolj oddaljene regije edinstvene ter tvorijo skupno celoto, ki je hkrati v Evropski uniji in zunaj nje ter jo mora Evropska komisija spodbujati in podpirati, zlasti z izoblikovanjem skupnih politik; |
| --- | --- |

J.

ker so najbolj oddaljene regije edinstvene ter tvorijo skupno celoto, ki je hkrati v Evropski uniji in zunaj nje ter jo mora Evropska komisija spodbujati in podpirati, zlasti z izoblikovanjem skupnih politik;

| K. | ker je treba za optimizacijo potenciala najbolj oddaljenih regij ustvariti čim boljše sinergije med vsemi instrumenti, skladi in programi Unije; |
| --- | --- |

K.

ker je treba za optimizacijo potenciala najbolj oddaljenih regij ustvariti čim boljše sinergije med vsemi instrumenti, skladi in programi Unije;

Nove možnosti za najbolj oddaljene regije

| 1. | je prepričan, da so potenciali, prednosti, viri in izkušnje najbolj oddaljenih regij dodatna možnost za Unijo in države članice pri spopadanju z izzivi, s katerimi se srečujejo na področjih globalizacije, inovativnosti, rasti, socialne kohezije, demografskih pritiskov, podnebnih sprememb, preprečevanja tveganja velikih naravnih katastrof, energetike, trajnostnega upravljanja naravnih virov in ohranjanja biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da so potenciali, prednosti, viri in izkušnje najbolj oddaljenih regij dodatna možnost za Unijo in države članice pri spopadanju z izzivi, s katerimi se srečujejo na področjih globalizacije, inovativnosti, rasti, socialne kohezije, demografskih pritiskov, podnebnih sprememb, preprečevanja tveganja velikih naravnih katastrof, energetike, trajnostnega upravljanja naravnih virov in ohranjanja biotske raznovrstnosti;

| 2. | je prepričan, da boljši dostop najbolj oddaljenih regij do različnih programov in sredstev Unije kratko- in dolgoročno koristi celotni Uniji; obžaluje, da pristop, ki se priporoča na ravni Unije in v skladu s katero se skoraj vse razvojni projekti oddaljenih regij financirajo le iz kohezijske politike; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da boljši dostop najbolj oddaljenih regij do različnih programov in sredstev Unije kratko- in dolgoročno koristi celotni Uniji; obžaluje, da pristop, ki se priporoča na ravni Unije in v skladu s katero se skoraj vse razvojni projekti oddaljenih regij financirajo le iz kohezijske politike;

| 3. | podpira prizadevanja Evropske komisije za izvajanje politik, s katerimi bi okrepili avtonomijo, utrdili gospodarstvo in ustvarjali trajnostna delovna mesta v najbolj oddaljenih regijah, pri čemer je treba izkoristiti njihove prednosti, praktične in domiselne ukrepe na podlagi člena 349 PDEU ter ad hoc instrumente, zlasti na področjih energije, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, za vsakega od skladov in programov, ki vključujejo cilje, s katerimi je mogoče prednosti najbolj oddaljenih regij spremeniti v trajnosten razvoj; |
| --- | --- |

3.

podpira prizadevanja Evropske komisije za izvajanje politik, s katerimi bi okrepili avtonomijo, utrdili gospodarstvo in ustvarjali trajnostna delovna mesta v najbolj oddaljenih regijah, pri čemer je treba izkoristiti njihove prednosti, praktične in domiselne ukrepe na podlagi člena 349 PDEU ter ad hoc instrumente, zlasti na področjih energije, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, za vsakega od skladov in programov, ki vključujejo cilje, s katerimi je mogoče prednosti najbolj oddaljenih regij spremeniti v trajnosten razvoj;

| 4. | poudarja tudi, da morajo najbolj oddaljene regije videti, da evropske politike med drugim preko posebnih finančnih in carinskih instrumentov prispevajo k spodbujanju in diverzifikaciji gospodarske osnove gospodarstev najbolj oddaljenih regij in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

4.

poudarja tudi, da morajo najbolj oddaljene regije videti, da evropske politike med drugim preko posebnih finančnih in carinskih instrumentov prispevajo k spodbujanju in diverzifikaciji gospodarske osnove gospodarstev najbolj oddaljenih regij in ustvarjanju delovnih mest;

| 5. | meni, da je člen 349 PDEU ustrezna pravna podlaga za sprejemanje posebnih ukrepov za najbolj oddaljene regije, vendar obžaluje omejeno in skromno uporabo te določbe Pogodbe, s katero je omogočena posebna obravnava na podlagi statusa najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

5.

meni, da je člen 349 PDEU ustrezna pravna podlaga za sprejemanje posebnih ukrepov za najbolj oddaljene regije, vendar obžaluje omejeno in skromno uporabo te določbe Pogodbe, s katero je omogočena posebna obravnava na podlagi statusa najbolj oddaljene regije;

| 6. | poziva Komisijo, naj oblikuje skupine za stike med različnimi evropskimi komisarji, medresorsko delovno skupino, ki usklajuje politike v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami, in izvoljenimi poslanci najbolj oddaljenih regij v Evropskem parlamentu, da bi tako omogočili pregled nad izvajanjem programov za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj oblikuje skupine za stike med različnimi evropskimi komisarji, medresorsko delovno skupino, ki usklajuje politike v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami, in izvoljenimi poslanci najbolj oddaljenih regij v Evropskem parlamentu, da bi tako omogočili pregled nad izvajanjem programov za najbolj oddaljene regije;

| 7. | poudarja, da so najbolj oddaljene regije zaradi svoje oddaljenosti od evropske celine prenašalci vpliva Evropske unije, ki se zaveda svoje svetovne razsežnosti in vpliva v svetu, v katerem potekajo korenite spremembe; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so najbolj oddaljene regije zaradi svoje oddaljenosti od evropske celine prenašalci vpliva Evropske unije, ki se zaveda svoje svetovne razsežnosti in vpliva v svetu, v katerem potekajo korenite spremembe;

| 8. | vztraja, da je treba najbolj oddaljenim regijam nameniti posebno pozornost za primer naravnih nesreč, pri čemer je treba v skladu s členom 349, ki omogoča sprejetje posebnih ukrepov, upoštevati njihove posebnosti, in hkrati opozarja na pomen usklajevanja med strukturnimi skladi in Solidarnostnim skladom Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da je treba najbolj oddaljenim regijam nameniti posebno pozornost za primer naravnih nesreč, pri čemer je treba v skladu s členom 349, ki omogoča sprejetje posebnih ukrepov, upoštevati njihove posebnosti, in hkrati opozarja na pomen usklajevanja med strukturnimi skladi in Solidarnostnim skladom Evropske unije;

| 9. | poziva, naj vlaganja v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena v informacijske in komunikacijske tehnologije, promet, vodo in energijo postanejo prednostne naložbe v teh regijah, ter zagovarja večjo usklajenost ureditve za državne pomoči v najbolj oddaljenih regijah, da bi tako uresničili cilje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj vlaganja v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena v informacijske in komunikacijske tehnologije, promet, vodo in energijo postanejo prednostne naložbe v teh regijah, ter zagovarja večjo usklajenost ureditve za državne pomoči v najbolj oddaljenih regijah, da bi tako uresničili cilje strategije Evropa 2020;

| 10. | je prepričan, da je zavedanje svetovne razsežnosti, s katero se lahko izkaže Unija, tesno povezano s pozornostjo, ki jo ta namenja svojim najbolj oddaljenim regijam; je prepričan, da Unija in države članice ne upoštevajo povsem teže in pomena, ki ju bodo imele v prihodnosti njihove strateške izbire naložb v najbolj oddaljene regije, kar kaže na to, da premalo vlagajo v lastno svetovno in mednarodno razsežnost; meni, da je za najbolj oddaljene regije bistvenega pomena, da se izboljšajo sinergije med instrumenti in programi, da bi tako spodbudili mednarodno sodelovanje teh regij po svetu; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da je zavedanje svetovne razsežnosti, s katero se lahko izkaže Unija, tesno povezano s pozornostjo, ki jo ta namenja svojim najbolj oddaljenim regijam; je prepričan, da Unija in države članice ne upoštevajo povsem teže in pomena, ki ju bodo imele v prihodnosti njihove strateške izbire naložb v najbolj oddaljene regije, kar kaže na to, da premalo vlagajo v lastno svetovno in mednarodno razsežnost; meni, da je za najbolj oddaljene regije bistvenega pomena, da se izboljšajo sinergije med instrumenti in programi, da bi tako spodbudili mednarodno sodelovanje teh regij po svetu;

| 11. | opozarja, da je treba spodbujati sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi Unije, sprejeti makroregionalno perspektivo in izdelati strategije za makroregije, ki bodo vključevale najbolj oddaljene regije, da bi tako izkoristili značilnosti in vire teh regij; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba spodbujati sinergije med strukturnimi skladi in drugimi programi Unije, sprejeti makroregionalno perspektivo in izdelati strategije za makroregije, ki bodo vključevale najbolj oddaljene regije, da bi tako izkoristili značilnosti in vire teh regij;

| 12. | poziva nacionalne in regionalne organe, naj izkoristijo pristop na podlagi financiranja iz več skladov ter naj v mejah mogočega in čim učinkoviteje izoblikujejo povezave med strukturnimi skladi in finančnimi instrumenti drugih programov Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

poziva nacionalne in regionalne organe, naj izkoristijo pristop na podlagi financiranja iz več skladov ter naj v mejah mogočega in čim učinkoviteje izoblikujejo povezave med strukturnimi skladi in finančnimi instrumenti drugih programov Evropske unije;

| 13. | poziva Komisijo, naj poglobi evropsko strategijo v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami, da bi tako omogočili razvoj prednosti teh regij ter upoštevali njihove strukturne in stalne omejitve; v tem okviru poziva Komisijo, naj poskrbi za nadaljnje ukrepanje v zvezi s predlogi najbolj oddaljenih regij, zlasti tistimi iz njihovih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj poglobi evropsko strategijo v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami, da bi tako omogočili razvoj prednosti teh regij ter upoštevali njihove strukturne in stalne omejitve; v tem okviru poziva Komisijo, naj poskrbi za nadaljnje ukrepanje v zvezi s predlogi najbolj oddaljenih regij, zlasti tistimi iz njihovih akcijskih načrtov;

Sinergije s programom Obzorje 2020

| 14. | meni, da imajo najbolj oddaljene regije možnost, da prevzamejo vodilno vlogo, kar zadeva raziskave in tehnologijo na področjih, opredeljenih v ciljih programa Obzorje 2020, kot so prostor, letalska in vesoljska panoga, biotehnologije, opazovanje naravnih tveganj, pomorske raziskave, biotska raznovrstnost, obnovljivi viri energije, zdravje, prilagajanje podnebnim spremembam in pametni prevoz; |
| --- | --- |

14.

meni, da imajo najbolj oddaljene regije možnost, da prevzamejo vodilno vlogo, kar zadeva raziskave in tehnologijo na področjih, opredeljenih v ciljih programa Obzorje 2020, kot so prostor, letalska in vesoljska panoga, biotehnologije, opazovanje naravnih tveganj, pomorske raziskave, biotska raznovrstnost, obnovljivi viri energije, zdravje, prilagajanje podnebnim spremembam in pametni prevoz;

| 15. | opozarja, da je cilj kohezijske politike 2014–2020 med drugim krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je cilj kohezijske politike 2014–2020 med drugim krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij;

| 16. | obžaluje, da projekti najbolj oddaljenih regij, ki le zelo težko izpolnijo zahteve za pridobitev finančnih sredstev Skupnosti, niso bili dovolj podprti z okvirnim programom za raziskave in razvoj za obdobje 2007–2013, kar je povzročilo šibko udeležbo, majhen delež uspešnosti in zmanjšano navzočnost najbolj oddaljenih regij v evropskih raziskovalnih omrežjih; v zvezi s tem Komisijo poziva, naj podpira raziskave v najbolj oddaljenih regijah in spodbuja doseganje kritične mase; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da projekti najbolj oddaljenih regij, ki le zelo težko izpolnijo zahteve za pridobitev finančnih sredstev Skupnosti, niso bili dovolj podprti z okvirnim programom za raziskave in razvoj za obdobje 2007–2013, kar je povzročilo šibko udeležbo, majhen delež uspešnosti in zmanjšano navzočnost najbolj oddaljenih regij v evropskih raziskovalnih omrežjih; v zvezi s tem Komisijo poziva, naj podpira raziskave v najbolj oddaljenih regijah in spodbuja doseganje kritične mase;

| 17. | ocenjuje, da Evropski sklad za regionalni razvoj ne more sam dovoliti najbolj oddaljenim regijam, da se odzivajo na cilje kohezijske politike in strategije Evropa 2020 in Obzorje 2020; meni, da mora Komisija v zvezi s tem prilagoditi in zagotavljati dostop najbolj oddaljenih regij programu Obdobje 2020 z vzpostavitvijo programov, ki spodbujajo vključevanje najbolj oddaljenih regij v evropska in mednarodna omrežja za raziskave in inovacije; v zvezi s tem opozarja, da strategija Obzorje 2020 v oddelku v zvezi s programom za širitev sodelovanja in razširjanje odličnosti poudarja obstoj precejšnjih razlik pri učinkovitosti raziskav in inovacij ter posebnih ukrepih za razširjanje odličnosti in širitev sodelovanja v državah članicah, ki zaostajajo na področju razvoja in inovacij, ki so bile ugotovljene v inovacijski preglednici Unije; |
| --- | --- |

17.

ocenjuje, da Evropski sklad za regionalni razvoj ne more sam dovoliti najbolj oddaljenim regijam, da se odzivajo na cilje kohezijske politike in strategije Evropa 2020 in Obzorje 2020; meni, da mora Komisija v zvezi s tem prilagoditi in zagotavljati dostop najbolj oddaljenih regij programu Obdobje 2020 z vzpostavitvijo programov, ki spodbujajo vključevanje najbolj oddaljenih regij v evropska in mednarodna omrežja za raziskave in inovacije; v zvezi s tem opozarja, da strategija Obzorje 2020 v oddelku v zvezi s programom za širitev sodelovanja in razširjanje odličnosti poudarja obstoj precejšnjih razlik pri učinkovitosti raziskav in inovacij ter posebnih ukrepih za razširjanje odličnosti in širitev sodelovanja v državah članicah, ki zaostajajo na področju razvoja in inovacij, ki so bile ugotovljene v inovacijski preglednici Unije;

| 18. | se zavzema za povečanje vrednosti in strukturni razvoj univerz najbolj oddaljenih regij, da bi tako v sinergiji s programom Obzorje 2020 pripomogli k povečanju vpliva njihovih univerz, raziskovalnih središč, raziskovalcev in študentov na evropski in mednarodni ravni; opozarja, da so programi, ki spodbujajo mobilnost študentov, profesorjev in uradnikov med univerzami, v najbolj oddaljenih regijah resno ogroženi zaradi višjih stroškov, ki nastajajo zaradi njihove izoliranosti in oddaljenosti; |
| --- | --- |

18.

se zavzema za povečanje vrednosti in strukturni razvoj univerz najbolj oddaljenih regij, da bi tako v sinergiji s programom Obzorje 2020 pripomogli k povečanju vpliva njihovih univerz, raziskovalnih središč, raziskovalcev in študentov na evropski in mednarodni ravni; opozarja, da so programi, ki spodbujajo mobilnost študentov, profesorjev in uradnikov med univerzami, v najbolj oddaljenih regijah resno ogroženi zaradi višjih stroškov, ki nastajajo zaradi njihove izoliranosti in oddaljenosti;

| 19. | opozarja, da morajo biti programi za raziskave in inovacije dovolj prožni, da se lahko prilagodijo novim mejam in izzivom v zvezi z znanjem, na primer kar zadeva globoko morje, saj je to področje z velikim potencialom; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da morajo biti programi za raziskave in inovacije dovolj prožni, da se lahko prilagodijo novim mejam in izzivom v zvezi z znanjem, na primer kar zadeva globoko morje, saj je to področje z velikim potencialom;

| 20. | opozarja, da so velikanska bogastva morskega dna in velikanski biogenetski, mineralni in biotehnološki potencial najbolj oddaljenih regij ekonomsko vse zanimivejši in da je to treba upoštevati v „novi evropski strategiji za najbolj oddaljene regije“, da se zagotovi razvoj gospodarstva znanja, ki temelji na morju in ustvarjanju gospodarskih dejavnosti z visoko dodano vrednostjo na področjih, kot so medicina, farmacija, energetika in drugo; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da so velikanska bogastva morskega dna in velikanski biogenetski, mineralni in biotehnološki potencial najbolj oddaljenih regij ekonomsko vse zanimivejši in da je to treba upoštevati v „novi evropski strategiji za najbolj oddaljene regije“, da se zagotovi razvoj gospodarstva znanja, ki temelji na morju in ustvarjanju gospodarskih dejavnosti z visoko dodano vrednostjo na področjih, kot so medicina, farmacija, energetika in drugo;

Sinergije z notranjim trgom

| 21. | poziva Komisijo, naj upošteva različne sklepe iz Solbesovega poročila, da bi tako okrepila vključevanje najbolj oddaljenih regij na notranji trg in njihov razvoj na njem; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj upošteva različne sklepe iz Solbesovega poročila, da bi tako okrepila vključevanje najbolj oddaljenih regij na notranji trg in njihov razvoj na njem;

| 22. | poudarja, da se konkurenca v najbolj oddaljenih regijah ne uresničuje enako kot v preostalem evropskem prostoru, v večini sektorjev storitev splošnega gospodarskega pomena pa prosto delovanje trga ni mogoče, saj dejavnosti teh sektorjev niso zanimive za zasebne vlagatelje; v najbolj oddaljenih regijah je ponudba kakovostnih storitev po konkurenčnih cenah mogoča le z ustreznim nadomestilom države in zaradi zagotavljanja teh storitev v teh regijah mora Komisija nujno izdelati oceno, da bo tako lahko predvidela večjo prožnost in prilagoditev obstoječega zakonodajnega okvira Unije temu dejanskemu stanju; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da se konkurenca v najbolj oddaljenih regijah ne uresničuje enako kot v preostalem evropskem prostoru, v večini sektorjev storitev splošnega gospodarskega pomena pa prosto delovanje trga ni mogoče, saj dejavnosti teh sektorjev niso zanimive za zasebne vlagatelje; v najbolj oddaljenih regijah je ponudba kakovostnih storitev po konkurenčnih cenah mogoča le z ustreznim nadomestilom države in zaradi zagotavljanja teh storitev v teh regijah mora Komisija nujno izdelati oceno, da bo tako lahko predvidela večjo prožnost in prilagoditev obstoječega zakonodajnega okvira Unije temu dejanskemu stanju;

| 23. | poziva Komisijo, naj upošteva določbe v zvezi s konkurenco, da bi tako preprečili monopole in nezakonite omejevalne sporazume v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj upošteva določbe v zvezi s konkurenco, da bi tako preprečili monopole in nezakonite omejevalne sporazume v najbolj oddaljenih regijah;

| 24. | poziva Komisijo, naj objavi vodnik za mala in srednja podjetja v najbolj oddaljenih regijah in njihov prispevek k notranjemu trgu ter naj pri tem upošteva različne evropske programe in sklade, ki se uporabljajo v teh regijah; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj objavi vodnik za mala in srednja podjetja v najbolj oddaljenih regijah in njihov prispevek k notranjemu trgu ter naj pri tem upošteva različne evropske programe in sklade, ki se uporabljajo v teh regijah;

| 25. | poziva Komisijo, naj preuči višje stroške in problematiko visokih življenjskih stroškov v najbolj oddaljenih regijah ter naj to upošteva pri izoblikovanju evropskih politik; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj preuči višje stroške in problematiko visokih življenjskih stroškov v najbolj oddaljenih regijah ter naj to upošteva pri izoblikovanju evropskih politik;

Sinergije s programom LIFE+ in strategijo Energija 2020

| 26. | meni, da je mogoče izboljšati potencial najbolj oddaljenih regij pri upravljanju, ohranjanju in obnovi biotske raznovrstnosti, prilagajanju podnebnim spremembam in razvoju obnovljivih virov energije, s čimer bi Uniji hkrati omogočili doseganje lastnih ciljev z ustvarjanjem dodatnih sinergij in financiranja med kohezijsko politiko, programom LIFE+ in strategijo Energija 2020; |
| --- | --- |

26.

meni, da je mogoče izboljšati potencial najbolj oddaljenih regij pri upravljanju, ohranjanju in obnovi biotske raznovrstnosti, prilagajanju podnebnim spremembam in razvoju obnovljivih virov energije, s čimer bi Uniji hkrati omogočili doseganje lastnih ciljev z ustvarjanjem dodatnih sinergij in financiranja med kohezijsko politiko, programom LIFE+ in strategijo Energija 2020;

| 27. | ugotavlja, da je namen programa LIFE+ za obdobje 2014–2020 sofinancirati inovativne projekte za ohranjanje okolja in boj proti podnebnim spremembam; poudarja pomen izoblikovanja sinergij s petim in šestim ciljem kohezijske politike za obdobje 2014–2020, saj je treba okrepiti sodelovanje najbolj oddaljenih regij v programu LIFE+; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je namen programa LIFE+ za obdobje 2014–2020 sofinancirati inovativne projekte za ohranjanje okolja in boj proti podnebnim spremembam; poudarja pomen izoblikovanja sinergij s petim in šestim ciljem kohezijske politike za obdobje 2014–2020, saj je treba okrepiti sodelovanje najbolj oddaljenih regij v programu LIFE+;

| 28. | obžaluje, da v nasprotju z mnenjem Evropskega parlamenta in sklepi Sveta z dne 25. junija 2009 pripravljalni ukrep BEST ni bil preoblikovan v pravi program za najbolj oddaljene regije in ČDO; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da v nasprotju z mnenjem Evropskega parlamenta in sklepi Sveta z dne 25. junija 2009 pripravljalni ukrep BEST ni bil preoblikovan v pravi program za najbolj oddaljene regije in ČDO;

| 29. | obžaluje, da habitati ter živalske in rastlinske vrste, ki bi jih bilo treba zaščititi v francoskih najbolj oddaljenih regijah, niso vpisane v Prilogo I k Direktivi 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, saj je tako onemogočena uporaba zadevne direktive v francoskih najbolj oddaljenih regijah in so bile te izključene iz omrežij in programov Natura 2000; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da habitati ter živalske in rastlinske vrste, ki bi jih bilo treba zaščititi v francoskih najbolj oddaljenih regijah, niso vpisane v Prilogo I k Direktivi 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, saj je tako onemogočena uporaba zadevne direktive v francoskih najbolj oddaljenih regijah in so bile te izključene iz omrežij in programov Natura 2000;

| 30. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 349 PDEU pripravi poseben program Natura 2000 za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj na podlagi člena 349 PDEU pripravi poseben program Natura 2000 za najbolj oddaljene regije;

| 31. | poziva Komisijo, naj na podlagi uspešnih zgledov in rezultatov, ki so jih dosegle nekatere najbolj oddaljene regije na področju obnovljivih virov energije, spodbuja ukrepe, s katerimi bi zagotovili energetsko avtonomijo in uresničili cilje strategije Energija 2020 in jo opozarja na svoj predlog za izoblikovanje posebnega programa za energijo, s katerim bi zmanjšali stroške oskrbe, infrastrukture in storitev v najbolj oddaljenih regijah, da bi tako spodbudili politike na področju obnovljivih virov energije na podlagi programov možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) ter hkrati dosegli čim boljše sinergije z drugimi smernicami za ukrepanje EU; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj na podlagi uspešnih zgledov in rezultatov, ki so jih dosegle nekatere najbolj oddaljene regije na področju obnovljivih virov energije, spodbuja ukrepe, s katerimi bi zagotovili energetsko avtonomijo in uresničili cilje strategije Energija 2020 in jo opozarja na svoj predlog za izoblikovanje posebnega programa za energijo, s katerim bi zmanjšali stroške oskrbe, infrastrukture in storitev v najbolj oddaljenih regijah, da bi tako spodbudili politike na področju obnovljivih virov energije na podlagi programov možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) ter hkrati dosegli čim boljše sinergije z drugimi smernicami za ukrepanje EU;

| 32. | opozarja na to, da je treba spodbujati boljši izkoristek obstoječega potenciala na področju obnovljivih virov energije na otokih, saj je njihova odvisnost od fosilnih virov energije še bolj problematična zaradi njihove oddaljenosti in geografske izoliranosti; zato meni, da je treba upoštevati potrebo po tem, da se v evropski energetski politiki določijo instrumenti, s katerimi bo mogoče ustrezno reševati težave, ki jih povzročajo izolirani energetski sistemi; |
| --- | --- |

32.

opozarja na to, da je treba spodbujati boljši izkoristek obstoječega potenciala na področju obnovljivih virov energije na otokih, saj je njihova odvisnost od fosilnih virov energije še bolj problematična zaradi njihove oddaljenosti in geografske izoliranosti; zato meni, da je treba upoštevati potrebo po tem, da se v evropski energetski politiki določijo instrumenti, s katerimi bo mogoče ustrezno reševati težave, ki jih povzročajo izolirani energetski sistemi;

Sinergije z evropskimi programi za mlade

| 33. | poudarja, da se osmi, deveti in deseti cilj nove kohezijske politike nanašajo na delovna mesta, socialno vključevanje, boj proti revščini, izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da se osmi, deveti in deseti cilj nove kohezijske politike nanašajo na delovna mesta, socialno vključevanje, boj proti revščini, izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje;

| 34. | poudarja, da se najbolj oddaljene regije uvrščajo med evropske regije, ki se spopadajo z najvišjo stopnjo brezposelnosti, zlasti med mladimi; namenja pozornost težavam pri izvajanju skladov, ki so namenjeni sofinaciranju jamstev za mlade; sicer obžaluje pomanjkanje posebnih določb za najbolj oddaljene regije v programih zaposlovanja in socialnih inovacij in opozarja, da so se najbolj oddaljene regije soočale s težavami pri koriščenju možnosti, ki jih nudi program Progress; pozdravlja razvoj socialne razsežnosti preko izvajanja nujnega pilotnega načrta boja proti brezposelnosti v najbolj oddaljenih regijah; zahteva uvedbo posebnih skupin za ukrepanje za zaposlovanje mladih pri Komisiji, ki bodo zagotavljale izvajanje jamstev za mlade in mobilizacijo Evropskega socialnega sklada in identifikatorja pravnih subjektov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da se najbolj oddaljene regije uvrščajo med evropske regije, ki se spopadajo z najvišjo stopnjo brezposelnosti, zlasti med mladimi; namenja pozornost težavam pri izvajanju skladov, ki so namenjeni sofinaciranju jamstev za mlade; sicer obžaluje pomanjkanje posebnih določb za najbolj oddaljene regije v programih zaposlovanja in socialnih inovacij in opozarja, da so se najbolj oddaljene regije soočale s težavami pri koriščenju možnosti, ki jih nudi program Progress; pozdravlja razvoj socialne razsežnosti preko izvajanja nujnega pilotnega načrta boja proti brezposelnosti v najbolj oddaljenih regijah; zahteva uvedbo posebnih skupin za ukrepanje za zaposlovanje mladih pri Komisiji, ki bodo zagotavljale izvajanje jamstev za mlade in mobilizacijo Evropskega socialnega sklada in identifikatorja pravnih subjektov;

| 35. | poziva Evropsko investicijsko banko, naj najbolj oddaljene regije vključi v svojo pobudo za ustvarjanje delovnih mest za mlade in svoj program za naložbe v strokovno znanje; |
| --- | --- |

35.

poziva Evropsko investicijsko banko, naj najbolj oddaljene regije vključi v svojo pobudo za ustvarjanje delovnih mest za mlade in svoj program za naložbe v strokovno znanje;

| 36. | je zaskrbljen zaradi velikega odtekanja strokovnega znanja iz najbolj oddaljenih regij zaradi visokih stopenj brezposelnosti in nezadostne ponudbe usposabljanj, čeprav je usposobljena in kvalificirana delovna sila nujno potrebna za trajnostno rast, zlasti na področjih, posebej značilnih za te regije, ali tradicionalnih področjih, pa tudi za povečanje dinamičnosti razvoja novih dejavnosti in soočanje s svetovno konkurenco; |
| --- | --- |

36.

je zaskrbljen zaradi velikega odtekanja strokovnega znanja iz najbolj oddaljenih regij zaradi visokih stopenj brezposelnosti in nezadostne ponudbe usposabljanj, čeprav je usposobljena in kvalificirana delovna sila nujno potrebna za trajnostno rast, zlasti na področjih, posebej značilnih za te regije, ali tradicionalnih področjih, pa tudi za povečanje dinamičnosti razvoja novih dejavnosti in soočanje s svetovno konkurenco;

| 37. | opozarja, da je cilj novega programa Erasmus razvijati družbo znanja; poudarja, da je uresničitev tega cilja nujna za izvedbo strategije Evropa 2020, v okviru katere je znanje glavno gonilo evropskega gospodarstva; zato poudarja, da je treba ustvariti več sinergij med programom Erasmus in Evropskim socialnim skladom (ESS) v najbolj oddaljenih regijah, da bi tako povečali dinamičnost človeških virov in lokalnih strokovnih znanj, ki so močna gonilna sila rasti; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da je cilj novega programa Erasmus razvijati družbo znanja; poudarja, da je uresničitev tega cilja nujna za izvedbo strategije Evropa 2020, v okviru katere je znanje glavno gonilo evropskega gospodarstva; zato poudarja, da je treba ustvariti več sinergij med programom Erasmus in Evropskim socialnim skladom (ESS) v najbolj oddaljenih regijah, da bi tako povečali dinamičnost človeških virov in lokalnih strokovnih znanj, ki so močna gonilna sila rasti;

| 38. | podpira razvoj univerzitetnih zmogljivosti najbolj oddaljenih regij in novih panog odličnosti, da bi tako okrepili privlačnost in vpliv univerz najbolj oddaljenih regij v Evropi; podpira razvoj partnerstev med univerzami, ki jih je treba razširiti tudi na univerze tretjih držav, s katerimi najbolj oddaljene regije vzdržujejo prednostne odnose; zahteva tudi, da se iz programov ERASMUS+ in EURES podprejo dodatni prevozni stroški, povezani z omejitvijo zaradi razdalje, da bi lahko študenti iz najbolj oddaljenih regij izkoristili evropske programe izmenjav na področju izobraževanja, univerzam v teh regijah pa, da poskusijo čim bolje izkoristiti program Erasmus Mundus, ki se izvaja med državami članicami in preostalim svetom; |
| --- | --- |

38.

podpira razvoj univerzitetnih zmogljivosti najbolj oddaljenih regij in novih panog odličnosti, da bi tako okrepili privlačnost in vpliv univerz najbolj oddaljenih regij v Evropi; podpira razvoj partnerstev med univerzami, ki jih je treba razširiti tudi na univerze tretjih držav, s katerimi najbolj oddaljene regije vzdržujejo prednostne odnose; zahteva tudi, da se iz programov ERASMUS+ in EURES podprejo dodatni prevozni stroški, povezani z omejitvijo zaradi razdalje, da bi lahko študenti iz najbolj oddaljenih regij izkoristili evropske programe izmenjav na področju izobraževanja, univerzam v teh regijah pa, da poskusijo čim bolje izkoristiti program Erasmus Mundus, ki se izvaja med državami članicami in preostalim svetom;

Sinergije z vseevropskimi omrežji (prometnim, telekomunikacijskim in energetskim)

| 39. | povzema Teixeirovo poročilo o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 (2011/2195(INI)), ki vključuje poziv Komisiji, naj oblikuje poseben program na področju energije, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki bo temeljil na programih POSEI, ter zlasti poseben okvir za pomoč na področju prometa v najbolj oddaljenih regijah, predvsem v korist javnega prevoza in razvoja pomorskega prometa med otoki; |
| --- | --- |

39.

povzema Teixeirovo poročilo o vlogi kohezijske politike v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije v okviru strategije Evropa 2020 (2011/2195(INI)), ki vključuje poziv Komisiji, naj oblikuje poseben program na področju energije, prometa ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki bo temeljil na programih POSEI, ter zlasti poseben okvir za pomoč na področju prometa v najbolj oddaljenih regijah, predvsem v korist javnega prevoza in razvoja pomorskega prometa med otoki;

| 40. | poudarja, da je treba v najbolj oddaljenih regijah razvijati sinergije med vseevropskimi omrežji, mehanizmom za medsebojno povezovanje v Evropi, programoma Civitas in Obzorje 2020 ter naložbami ESRR in Kohezijskega sklada, ki se navezujejo na promet, telekomunikacije in energijo; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba v najbolj oddaljenih regijah razvijati sinergije med vseevropskimi omrežji, mehanizmom za medsebojno povezovanje v Evropi, programoma Civitas in Obzorje 2020 ter naložbami ESRR in Kohezijskega sklada, ki se navezujejo na promet, telekomunikacije in energijo;

| 41. | opozarja, da je dostopnost osrednjega pomena pri razvoju najbolj oddaljenih regij, kjer pogosto terja obstoj zapletene notranje in zunanje mreže storitev pomorskega in zračnega prometa, kar ustvarja težke pogoje za mobilnost in dostopnost v najbolj oddaljenih regijah, ki nimajo druge možnosti kot letalski in pomorski prevoz ter se morajo poleg tega spopadati z zvišanjem cen prevoza, ki ima samo po sebi negativne posledice na gospodarskem in družbenem področju; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je dostopnost osrednjega pomena pri razvoju najbolj oddaljenih regij, kjer pogosto terja obstoj zapletene notranje in zunanje mreže storitev pomorskega in zračnega prometa, kar ustvarja težke pogoje za mobilnost in dostopnost v najbolj oddaljenih regijah, ki nimajo druge možnosti kot letalski in pomorski prevoz ter se morajo poleg tega spopadati z zvišanjem cen prevoza, ki ima samo po sebi negativne posledice na gospodarskem in družbenem področju;

| 42. | pozdravlja prizadevanja Komisije za vključitev najbolj oddaljenih regij v vseevropska omrežja, vendar obžaluje, da je večina teh regij izključenih iz prednostnih koridorjev in torej tudi iz financiranja na podlagi instrumenta za povezovanje Evrope; poziva Komisijo, naj to izključitev ponovno obravnava v okviru svoje strategije za najbolj oddaljene regije in da zagotovi naložbe v promet v teh regijah kot rešitev za njihovo izoliranost in otoško lego; poziva Komisijo, naj uvede sektorski okvir posebej za najbolj oddaljene regije za spodbujanje dostopnosti in povezanosti najbolj oddaljenih regij z evropsko celino; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja prizadevanja Komisije za vključitev najbolj oddaljenih regij v vseevropska omrežja, vendar obžaluje, da je večina teh regij izključenih iz prednostnih koridorjev in torej tudi iz financiranja na podlagi instrumenta za povezovanje Evrope; poziva Komisijo, naj to izključitev ponovno obravnava v okviru svoje strategije za najbolj oddaljene regije in da zagotovi naložbe v promet v teh regijah kot rešitev za njihovo izoliranost in otoško lego; poziva Komisijo, naj uvede sektorski okvir posebej za najbolj oddaljene regije za spodbujanje dostopnosti in povezanosti najbolj oddaljenih regij z evropsko celino;

| 43. | vendar hkrati obžaluje, da projekti pomorskih avtocest niso v naprednejši fazi, saj se prednostno obravnavajo povezave na kratke razdalje, s čimer se diskriminatorno izključujejo najbolj oddaljene regije; poziva Komisijo, naj to izključitev ponovno obravnava v okviru svoje strategije za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

43.

vendar hkrati obžaluje, da projekti pomorskih avtocest niso v naprednejši fazi, saj se prednostno obravnavajo povezave na kratke razdalje, s čimer se diskriminatorno izključujejo najbolj oddaljene regije; poziva Komisijo, naj to izključitev ponovno obravnava v okviru svoje strategije za najbolj oddaljene regije;

| 44. | poudarja, da je treba revidirati predpise v zvezi z državnimi pomočmi za pomorski promet, da bi omogočili dodelitev državnih pomoči za povezave med najbolj oddaljenimi regijami in tretjimi državami; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba revidirati predpise v zvezi z državnimi pomočmi za pomorski promet, da bi omogočili dodelitev državnih pomoči za povezave med najbolj oddaljenimi regijami in tretjimi državami;

| 45. | vztraja pri tem, da je treba prilagoditi klasifikacijo regionalnih letališč, ki je v primeru najbolj oddaljenih regij ni mogoče omejiti le na vprašanji pretoka potnikov in donosnosti; |
| --- | --- |

45.

vztraja pri tem, da je treba prilagoditi klasifikacijo regionalnih letališč, ki je v primeru najbolj oddaljenih regij ni mogoče omejiti le na vprašanji pretoka potnikov in donosnosti;

| 46. | meni, da ob upoštevanju položaja, ki ga zavzema digitalno gospodarstvo, vrzel med najbolj oddaljenimi regijami in Evropo zavira razvoj in konkurenčnost najbolj oddaljenih regij; ugotavlja, da zamuda pri uvajanju in posodabljanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij v najbolj oddaljenih regijah geografsko oddaljenost podkrepljuje še z digitalnim zaostankom; predlaga krepitev razvoja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije s širitvijo in posodobitvijo omrežij, uporabo sinergij z ESRR in poenostavitvijo dostopa teh projektov do sredstev Evropske investicijske banke ter poleg tega vztraja, da je treba tem regijam zagotoviti tudi prednostni dostop do programov GMES in GALILEO; |
| --- | --- |

46.

meni, da ob upoštevanju položaja, ki ga zavzema digitalno gospodarstvo, vrzel med najbolj oddaljenimi regijami in Evropo zavira razvoj in konkurenčnost najbolj oddaljenih regij; ugotavlja, da zamuda pri uvajanju in posodabljanju informacijskih in komunikacijskih tehnologij v najbolj oddaljenih regijah geografsko oddaljenost podkrepljuje še z digitalnim zaostankom; predlaga krepitev razvoja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije s širitvijo in posodobitvijo omrežij, uporabo sinergij z ESRR in poenostavitvijo dostopa teh projektov do sredstev Evropske investicijske banke ter poleg tega vztraja, da je treba tem regijam zagotoviti tudi prednostni dostop do programov GMES in GALILEO;

Sinergije s pomorskimi politikami EU (skupno ribiško politiko ter Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo)

| 47. | opozarja, da ima Evropska unija zaradi najbolj oddaljenih regij status največje svetovne pomorske velesile; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da ima Evropska unija zaradi najbolj oddaljenih regij status največje svetovne pomorske velesile;

| 48. | poziva Komisijo, naj se bolje zave svoje svetovne pomorske razsežnosti, pomena morij, oceanov in modre rasti za celotno EU, strateškega položaja, ki ga imajo njene najbolj oddaljene regije, ter vloge, ki jo lahko te regije in ozemlja odigrajo pri trajnostnem izkoriščanju morij, oceanov in obalnih območij, svetovnem pomorskem upravljanju in razvoju gospodarstva znanja, ki temelji na morju; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj se bolje zave svoje svetovne pomorske razsežnosti, pomena morij, oceanov in modre rasti za celotno EU, strateškega položaja, ki ga imajo njene najbolj oddaljene regije, ter vloge, ki jo lahko te regije in ozemlja odigrajo pri trajnostnem izkoriščanju morij, oceanov in obalnih območij, svetovnem pomorskem upravljanju in razvoju gospodarstva znanja, ki temelji na morju;

| 49. | ugotavlja, da primanjkuje sinergij med kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko, ki še ne upošteva dovolj dejanskega stanja v teh regijah; vztraja, da je treba ohraniti program POSEI za ribištvo, ter predlaga razvoj raziskav in inovacij v pomorskem gospodarstvu kot potencialih za rast; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da primanjkuje sinergij med kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko, ki še ne upošteva dovolj dejanskega stanja v teh regijah; vztraja, da je treba ohraniti program POSEI za ribištvo, ter predlaga razvoj raziskav in inovacij v pomorskem gospodarstvu kot potencialih za rast;

| 50. | poudarja, da so najbolj oddaljene regije odvisne od ribolovnih virov v svojih izključnih ekonomskih conah, ki so z biološkega in ekološkega vidika zelo krhke, zato je smiselno, da se njihova biogeografsko občutljiva območja ustrezno in učinkovito zaščitijo, zlasti z zagotovitvijo izključnega dostopa lokalnemu ladjevju, ki uporablja okolju prijazna ribolovna orodja; poudarja, da je treba zagotoviti uravnoteženo izkoriščanje njihovih virov in ob tem ohraniti ribolovno dejavnost; poziva k vključitvi akterjev iz najbolj oddaljenih regij in dolgoročnega interesa lokalnih prebivalcev sosednjih držav v pogajanja o prihodnjih ribiških sporazumih EU in da se v oceno učinka sistematično vključi poglavje o najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da so najbolj oddaljene regije odvisne od ribolovnih virov v svojih izključnih ekonomskih conah, ki so z biološkega in ekološkega vidika zelo krhke, zato je smiselno, da se njihova biogeografsko občutljiva območja ustrezno in učinkovito zaščitijo, zlasti z zagotovitvijo izključnega dostopa lokalnemu ladjevju, ki uporablja okolju prijazna ribolovna orodja; poudarja, da je treba zagotoviti uravnoteženo izkoriščanje njihovih virov in ob tem ohraniti ribolovno dejavnost; poziva k vključitvi akterjev iz najbolj oddaljenih regij in dolgoročnega interesa lokalnih prebivalcev sosednjih držav v pogajanja o prihodnjih ribiških sporazumih EU in da se v oceno učinka sistematično vključi poglavje o najbolj oddaljenih regijah;

| 51. | obžaluje, da je bil program POSEI za ribištvo, s katerim je bil vzpostavljen sistem nadomestil za višje stroške, ki nastajajo zaradi velike oddaljenosti pri prodaji nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij, pred kratkim vključen v Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in torej ni več urejen z ločeno uredbo, posebej namenjeno izključno tem regijam, s čimer se je zmanjšal pomen „pozitivne diskriminacije“, ki se priznava kot pravica najbolj oddaljenih regij na podlagi člena 349 PDEU; |
| --- | --- |

51.

obžaluje, da je bil program POSEI za ribištvo, s katerim je bil vzpostavljen sistem nadomestil za višje stroške, ki nastajajo zaradi velike oddaljenosti pri prodaji nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij, pred kratkim vključen v Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in torej ni več urejen z ločeno uredbo, posebej namenjeno izključno tem regijam, s čimer se je zmanjšal pomen „pozitivne diskriminacije“, ki se priznava kot pravica najbolj oddaljenih regij na podlagi člena 349 PDEU;

| 52. | obžaluje, da v novi skupni ribiški politiki zaradi njihovega položaja, niso bile odobrene pomoči za obnovo ladjevja v teh regijah; |
| --- | --- |

52.

obžaluje, da v novi skupni ribiški politiki zaradi njihovega položaja, niso bile odobrene pomoči za obnovo ladjevja v teh regijah;

Sinergije s skupno kmetijsko politiko

| 53. | ugotavlja, da je kmetijstvo dinamičen sektor, ki zagotavlja delovna mesta in pripomore k razvoju dejavnosti z veliko dodano vrednostjo; kljub temu opozarja na posebnosti, ki jih ima kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah in ki močno vplivajo na to dejavnost, zlasti na majhnost kmetijskih gospodarstev ali omejenost trga; opozarja, da je tretji cilj nove kohezijske politike krepitev malih in srednjih podjetij (MSP) v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da je kmetijstvo dinamičen sektor, ki zagotavlja delovna mesta in pripomore k razvoju dejavnosti z veliko dodano vrednostjo; kljub temu opozarja na posebnosti, ki jih ima kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah in ki močno vplivajo na to dejavnost, zlasti na majhnost kmetijskih gospodarstev ali omejenost trga; opozarja, da je tretji cilj nove kohezijske politike krepitev malih in srednjih podjetij (MSP) v kmetijskem sektorju;

| 54. | opozarja, da se kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah srečuje z izzivi diverzifikacije in konkurenčnosti ter z novimi izzivi, povezanimi zlasti z globalizacijo, liberalizacijo trgov, prehransko neodvisnostjo in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da se kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah srečuje z izzivi diverzifikacije in konkurenčnosti ter z novimi izzivi, povezanimi zlasti z globalizacijo, liberalizacijo trgov, prehransko neodvisnostjo in trajnostnim razvojem;

| 55. | poudarja, da je treba program možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) ohraniti in da je prilagojen dejanskemu stanju v najbolj oddaljenih regijah, vendar mu kronično primanjkuje finančnih sredstev, kar je treba nujno spremeniti; poudarja, da je treba temu programu zagotoviti potrebna sredstva za nadomestilo proizvajalcem iz najbolj oddaljenih regij za posledice liberalizacije trgov, predvidene v več sektorjih, povezanih z evropskimi politikami in sklenitvijo mednarodnih sporazumov, zlasti v sektorju mleka, sladkorja, ruma, mesa in banan; poudarja tudi gospodarski, socialni in okoljski pomen vseh vrst kmetijske proizvodnje v najbolj oddaljenih regijah; zagovarja ohranitev sistema POSEI v lastnem in samostojnem okviru; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba program možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) ohraniti in da je prilagojen dejanskemu stanju v najbolj oddaljenih regijah, vendar mu kronično primanjkuje finančnih sredstev, kar je treba nujno spremeniti; poudarja, da je treba temu programu zagotoviti potrebna sredstva za nadomestilo proizvajalcem iz najbolj oddaljenih regij za posledice liberalizacije trgov, predvidene v več sektorjih, povezanih z evropskimi politikami in sklenitvijo mednarodnih sporazumov, zlasti v sektorju mleka, sladkorja, ruma, mesa in banan; poudarja tudi gospodarski, socialni in okoljski pomen vseh vrst kmetijske proizvodnje v najbolj oddaljenih regijah; zagovarja ohranitev sistema POSEI v lastnem in samostojnem okviru;

| 56. | spodbuja izoblikovanje sinergij med kohezijsko politiko in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, da bi zagotovili trajnostno upravljanje vodnih virov s posodobitvijo, razširitvijo namakalnih omrežij, prostorsko ureditvijo, usposabljanjem ter povečanjem turistične vrednosti trajnostnega kmetijstva in kmetijskih skupnosti; |
| --- | --- |

56.

spodbuja izoblikovanje sinergij med kohezijsko politiko in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, da bi zagotovili trajnostno upravljanje vodnih virov s posodobitvijo, razširitvijo namakalnih omrežij, prostorsko ureditvijo, usposabljanjem ter povečanjem turistične vrednosti trajnostnega kmetijstva in kmetijskih skupnosti;

| 57. | poziva Komisijo, naj poveča dinamičnost endogene kmetijske proizvodnje in trženje v kratki prodajni verigi, z drugimi besedami kakovostno lokalno proizvodnjo namesto uvoza; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj poveča dinamičnost endogene kmetijske proizvodnje in trženje v kratki prodajni verigi, z drugimi besedami kakovostno lokalno proizvodnjo namesto uvoza;

| 58. | podpira izoblikovanje zaščitenih označb porekla, kontroliranih označb porekla in lokalnih oznak v najbolj oddaljenih regijah ter zahteva promocijsko politiko, ki bo ustrezala potrebam teh regij, in politiko zaščite geografskih označb; |
| --- | --- |

58.

podpira izoblikovanje zaščitenih označb porekla, kontroliranih označb porekla in lokalnih oznak v najbolj oddaljenih regijah ter zahteva promocijsko politiko, ki bo ustrezala potrebam teh regij, in politiko zaščite geografskih označb;

Sinergije z zunanjo politiko Unije

| 59. | obžaluje, da evropski skladi, Evropski razvojni sklad (ERS), ESRR in evropsko teritorialno sodelovanje (ETS) še vedno niso dovolj povezani, zlasti na področju projektov čezmejnega sodelovanja, čeprav je prav to bistveno za uresničitev ciljev, ki so si jih zastavili ti skladi; v zvezi s tem opozarja, da je treba zagotoviti združljivost pravil načrtovanja, ki se uporabljajo za ERS in ESRR; |
| --- | --- |

59.

obžaluje, da evropski skladi, Evropski razvojni sklad (ERS), ESRR in evropsko teritorialno sodelovanje (ETS) še vedno niso dovolj povezani, zlasti na področju projektov čezmejnega sodelovanja, čeprav je prav to bistveno za uresničitev ciljev, ki so si jih zastavili ti skladi; v zvezi s tem opozarja, da je treba zagotoviti združljivost pravil načrtovanja, ki se uporabljajo za ERS in ESRR;

| 60. | poziva Komisijo, naj spodbudi usklajevanje med državami članicami EU, najbolj oddaljenimi regijami, ČDO ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP), da bi tako okrepili dialog in spodbudili vključevanje najbolj oddaljenih regij v njihove geografske bazene; v ta namen izpostavlja osrednjo vlogo, ki bi jo morale v še večji meri odigrati delegacije EU, da bi poenostavile dialog med različnimi akterji, vključenimi v načrtovanje programov v najbolj oddaljenih regijah, ČDO in državah AKP; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj spodbudi usklajevanje med državami članicami EU, najbolj oddaljenimi regijami, ČDO ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP), da bi tako okrepili dialog in spodbudili vključevanje najbolj oddaljenih regij v njihove geografske bazene; v ta namen izpostavlja osrednjo vlogo, ki bi jo morale v še večji meri odigrati delegacije EU, da bi poenostavile dialog med različnimi akterji, vključenimi v načrtovanje programov v najbolj oddaljenih regijah, ČDO in državah AKP;

| 61. | poziva Komisijo, naj bolje upošteva geostrateški položaj, ki ga imajo najbolj oddaljene regije zaradi bližine z več celinami; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj bolje upošteva geostrateški položaj, ki ga imajo najbolj oddaljene regije zaradi bližine z več celinami;

| 62. | poziva Komisijo, naj dokonča akcijski načrt za razširjeno sosedstvo, na katerem dela vse od leta 1999 in opredeli prepreke in rešitve, ki omogočajo regionalno vključevanje najbolj oddaljenih regij v njihove geografske bazene; v tem okviru opozarja na prednostne zgodovinske in kulturne odnose vsake najbolj oddaljene regije z nekaterimi tretjimi državami, pa tudi na potencialni razvoj gospodarskih in trgovinskih odnosov ter sodelovanja z več svetovnimi regijami; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj dokonča akcijski načrt za razširjeno sosedstvo, na katerem dela vse od leta 1999 in opredeli prepreke in rešitve, ki omogočajo regionalno vključevanje najbolj oddaljenih regij v njihove geografske bazene; v tem okviru opozarja na prednostne zgodovinske in kulturne odnose vsake najbolj oddaljene regije z nekaterimi tretjimi državami, pa tudi na potencialni razvoj gospodarskih in trgovinskih odnosov ter sodelovanja z več svetovnimi regijami;

| 63. | prosi Komisijo, naj bolje upošteva vpliv trgovinskih sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami, na gospodarstva najbolj oddaljenih regij, in sicer tako, da se zahteva sistematična priprava predhodne ocene učinka v zvezi z zaščito t. i. občutljivih proizvodov, če je to utemeljeno, in v zvezi s pravičnim nadomestilom za škodo, povzročeno nekaterim posebnim panogam; zahteva tudi vzpostavitev posvetovalnega mehanizma za regionalne organe v teh regijah; priporoča Komisiji, naj za mednarodne sporazume, ki se jih izvaja, načrtuje redne študije, ki bodo omogočile ocenjevanje in upoštevanje šibkosti trgov v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

63.

prosi Komisijo, naj bolje upošteva vpliv trgovinskih sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami, na gospodarstva najbolj oddaljenih regij, in sicer tako, da se zahteva sistematična priprava predhodne ocene učinka v zvezi z zaščito t. i. občutljivih proizvodov, če je to utemeljeno, in v zvezi s pravičnim nadomestilom za škodo, povzročeno nekaterim posebnim panogam; zahteva tudi vzpostavitev posvetovalnega mehanizma za regionalne organe v teh regijah; priporoča Komisiji, naj za mednarodne sporazume, ki se jih izvaja, načrtuje redne študije, ki bodo omogočile ocenjevanje in upoštevanje šibkosti trgov v najbolj oddaljenih regijah;

| 64. | obžaluje, da v sporazumih, sklenjenih z latinskoameriškimi državami in državami AKP, niso bili upoštevani interesi najbolj oddaljenih regij ter da pred pogajanji o teh sporazumih ni bila izvedena nobena ocena učinka; |
| --- | --- |

64.

obžaluje, da v sporazumih, sklenjenih z latinskoameriškimi državami in državami AKP, niso bili upoštevani interesi najbolj oddaljenih regij ter da pred pogajanji o teh sporazumih ni bila izvedena nobena ocena učinka;

| 65. | poziva Evropsko komisijo, naj v pogajanja o trgovinskih sporazumih z državami AKP v neposredni bližini najbolj oddaljenih regij sistematično vključuje poseben sklop za izoblikovanje trga med najbolj oddaljenimi regijami in državami AKP, da bi tako zagotovili boljše vključevanje teh regij v njihovo geografsko okolje; |
| --- | --- |

65.

poziva Evropsko komisijo, naj v pogajanja o trgovinskih sporazumih z državami AKP v neposredni bližini najbolj oddaljenih regij sistematično vključuje poseben sklop za izoblikovanje trga med najbolj oddaljenimi regijami in državami AKP, da bi tako zagotovili boljše vključevanje teh regij v njihovo geografsko okolje;

| 66. | opozarja na velik pomen, ki ga imajo najbolj oddaljene regije pri tem, da lahko Unija razvija in uporablja svoje sposobnosti nudenja človekoljubne pomoči ob naravnih nesrečah; zato poziva k vzpostavitvi evropskih sil civilne zaščite; |
| --- | --- |

66.

opozarja na velik pomen, ki ga imajo najbolj oddaljene regije pri tem, da lahko Unija razvija in uporablja svoje sposobnosti nudenja človekoljubne pomoči ob naravnih nesrečah; zato poziva k vzpostavitvi evropskih sil civilne zaščite;

Sinergija s programi za boj proti revščini in socialni izključenosti

| 67. | opozarja na temeljne težave, zlasti na socialno izključenost, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije; opozarja, da je deveti cilj nove kohezijske politike spodbujanje socialne vključenosti ter boj proti revščini in vsem oblikam diskriminacije, ESRR pa predvideva, da bo imela pri naložbah prednost podpora najbolj prikrajšanim prebivalcem; |
| --- | --- |

67.

opozarja na temeljne težave, zlasti na socialno izključenost, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije; opozarja, da je deveti cilj nove kohezijske politike spodbujanje socialne vključenosti ter boj proti revščini in vsem oblikam diskriminacije, ESRR pa predvideva, da bo imela pri naložbah prednost podpora najbolj prikrajšanim prebivalcem;

| 68. | pozdravlja sprejetje Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim in poziva k posebej učinkoviti uporabi tega sklada v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja sprejetje Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim in poziva k posebej učinkoviti uporabi tega sklada v najbolj oddaljenih regijah;

| 69. | opozarja, da se nekatere najbolj oddaljene regije zaradi zlasti hitre rasti prebivalstva na svojih ozemljih spopadajo z vse večjimi potrebami po stanovanjih; spodbuja vzpostavitev okvira za naložbe v socialna stanovanja in sprejetje posebnih določb, na podlagi katerih se pomoči, s katerimi se podpirajo naložbe v socialna stanovanja, ne bodo štele za državne pomoči; ugotavlja, da se nekatere druge najbolj oddaljene regije srečujejo s procesom vse večje depopulacije, ki povzroča degradacijo značilnega habitata teh lokalnih skupnosti, proti čemur se je treba boriti s pomočmi za obnovo mest in za spodbujanje gospodarskih dejavnosti, prilagojenih različnim lokalnim skupnostim, da bi tako prebivalce prepričali, naj ostanejo; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da se nekatere najbolj oddaljene regije zaradi zlasti hitre rasti prebivalstva na svojih ozemljih spopadajo z vse večjimi potrebami po stanovanjih; spodbuja vzpostavitev okvira za naložbe v socialna stanovanja in sprejetje posebnih določb, na podlagi katerih se pomoči, s katerimi se podpirajo naložbe v socialna stanovanja, ne bodo štele za državne pomoči; ugotavlja, da se nekatere druge najbolj oddaljene regije srečujejo s procesom vse večje depopulacije, ki povzroča degradacijo značilnega habitata teh lokalnih skupnosti, proti čemur se je treba boriti s pomočmi za obnovo mest in za spodbujanje gospodarskih dejavnosti, prilagojenih različnim lokalnim skupnostim, da bi tako prebivalce prepričali, naj ostanejo;

Sinergije s programom za konkurenčnost podjetij in mala in srednja podjetja (COSME) ter mikrofinančnim instrumentom Progress

| 70. | ugotavlja, da ležijo nekatere najbolj oddaljene regije v okolju, v katerem vlada močna industrijska konkurenca, zlasti zaradi nizkih stroškov delovne sile in dejstva, da so sosednje države bogate s surovinami; opozarja, da se tretji in osmi cilj kohezijske politike 2014–2020 nanašata na krepitev konkurenčnosti MSP in spodbujanje visokokakovostnih in trajnostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da ležijo nekatere najbolj oddaljene regije v okolju, v katerem vlada močna industrijska konkurenca, zlasti zaradi nizkih stroškov delovne sile in dejstva, da so sosednje države bogate s surovinami; opozarja, da se tretji in osmi cilj kohezijske politike 2014–2020 nanašata na krepitev konkurenčnosti MSP in spodbujanje visokokakovostnih in trajnostnih delovnih mest;

| 71. | opozarja, da se morajo mikropodjetja in MSP iz najbolj oddaljenih regij, ki se kljub krizi še naprej pogosto ustanavljajo, spopadati z vse večjimi težavami pri dostopu do financiranja, s čimer sta ogrožena njihov razvoj in nadaljnji obstoj; |
| --- | --- |

71.

opozarja, da se morajo mikropodjetja in MSP iz najbolj oddaljenih regij, ki se kljub krizi še naprej pogosto ustanavljajo, spopadati z vse večjimi težavami pri dostopu do financiranja, s čimer sta ogrožena njihov razvoj in nadaljnji obstoj;

| 72. | v zvezi s tem pozdravlja cilje prihodnjega programa COSME, namenjenega podpori evropskim MSP, zlasti v zvezi z vprašanji financiranja in pridobivanja novih trgov; pozdravlja razvoj mikrofinančnega instrumenta Progress; poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje teh programov v najbolj oddaljenih regijah, ter pozdravlja možnost dialoga z Evropsko investicijsko banko in Evropskim investicijskim skladom, da bi tako predvideli možnost prispevka k izboljšanju dostopa do finančnih sredstev za MSP v najbolj oddaljenih regijah z namenom izoblikovanja investicijskih skladov na regionalni ravni v posameznih najbolj oddaljenih regijah in razvoja regionalnih trgov tveganega kapitala; |
| --- | --- |

72.

v zvezi s tem pozdravlja cilje prihodnjega programa COSME, namenjenega podpori evropskim MSP, zlasti v zvezi z vprašanji financiranja in pridobivanja novih trgov; pozdravlja razvoj mikrofinančnega instrumenta Progress; poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje teh programov v najbolj oddaljenih regijah, ter pozdravlja možnost dialoga z Evropsko investicijsko banko in Evropskim investicijskim skladom, da bi tako predvideli možnost prispevka k izboljšanju dostopa do finančnih sredstev za MSP v najbolj oddaljenih regijah z namenom izoblikovanja investicijskih skladov na regionalni ravni v posameznih najbolj oddaljenih regijah in razvoja regionalnih trgov tveganega kapitala;

| 73. | poudarja, da je treba gospodarski razvoj posameznih najbolj oddaljenih regij prilagoditi njihovem potencialu; ugotavlja na primer, da nezadostne zmogljivosti pri obdelavi odpadkov dopuščajo precej manevrskega prostora za napredek na področjih zaposlovanja in okolja; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba gospodarski razvoj posameznih najbolj oddaljenih regij prilagoditi njihovem potencialu; ugotavlja na primer, da nezadostne zmogljivosti pri obdelavi odpadkov dopuščajo precej manevrskega prostora za napredek na področjih zaposlovanja in okolja;

| 74. | pozdravlja nedavni začetek javnega posvetovanja na temo „Zeleni akcijski načrt za MSP“; zato poziva Komisijo, naj v svoje prihodnje sklepe vključi problematiko pristojnosti MSP v najbolj oddaljenih regijah na tem področju; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja nedavni začetek javnega posvetovanja na temo „Zeleni akcijski načrt za MSP“; zato poziva Komisijo, naj v svoje prihodnje sklepe vključi problematiko pristojnosti MSP v najbolj oddaljenih regijah na tem področju;

| 75. | poudarja, da je turizem eno glavnih gonil gospodarstva najbolj oddaljenih regij; meni, da sta v zvezi s tem za uresničitev cilja spodbujanja diverzifikacije in razvoja trajnostne turistične ponudbe najbolj oddaljenih regij nujna razvoj in posodobitev hotelskih zmogljivosti najbolj oddaljenih regij s skupno podporo ESRR in programa COSME; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da je turizem eno glavnih gonil gospodarstva najbolj oddaljenih regij; meni, da sta v zvezi s tem za uresničitev cilja spodbujanja diverzifikacije in razvoja trajnostne turistične ponudbe najbolj oddaljenih regij nujna razvoj in posodobitev hotelskih zmogljivosti najbolj oddaljenih regij s skupno podporo ESRR in programa COSME;

| 76. | predlaga poenostavitev vizumskih politik za države članice EU, pa tudi nekatere tretje države, da bi tako olajšali turizem in spodbudili izoblikovanje turizma z več destinacijami, ki bi najbolj oddaljene regije povezoval s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

76.

predlaga poenostavitev vizumskih politik za države članice EU, pa tudi nekatere tretje države, da bi tako olajšali turizem in spodbudili izoblikovanje turizma z več destinacijami, ki bi najbolj oddaljene regije povezoval s sosednjimi državami;

Sinergije s programom Ustvarjalna Evropa

| 77. | opozarja, da je za najbolj oddaljene regije značilna izrazita večkulturnost in da je treba kulturni zakladnici teh regij omogočiti dvosmerne izmenjave z evropsko kulturno zakladnico; poziva Komisijo, naj odpre dostop za projekte iz najbolj oddaljenih regij do programa Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

77.

opozarja, da je za najbolj oddaljene regije značilna izrazita večkulturnost in da je treba kulturni zakladnici teh regij omogočiti dvosmerne izmenjave z evropsko kulturno zakladnico; poziva Komisijo, naj odpre dostop za projekte iz najbolj oddaljenih regij do programa Ustvarjalna Evropa;

| 78. | poziva Evropsko komisijo, naj opredeli strategijo za razvoj in širjenje vpliva kulturne dediščine najbolj oddaljenih regij po zgledu programa Euromed Heritage IV; |
| --- | --- |

78.

poziva Evropsko komisijo, naj opredeli strategijo za razvoj in širjenje vpliva kulturne dediščine najbolj oddaljenih regij po zgledu programa Euromed Heritage IV;

o

o o

| 79. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

79.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 12.

(2)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 1.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/68

---

P7_TA(2014)0134

Ocena financ Unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate: novo orodje za boljši postopek razrešnice Evropski komisiji (2013/2172(INI))

(2017/C 285/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju ocenjevalnih poročil, ki jih je Komisija sprejela v letih 2012 in 2013 (COM(2012)0040, COM(2012)0675 in COM(2013)0461), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnih poročil, ki jih je Komisija sprejela v letih 2012 in 2013 (COM(2012)0040, COM(2012)0675 in COM(2013)0461),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0068/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0068/2014),

| A. | ker je ocenjevanje orodje, namenjeno opredeljevanju in razumevanju rezultatov in učinkov procesa ter iskanju nadomestnih možnosti, ki bi pomagale pri odločanju in tako dodatno izboljšale proces; |
| --- | --- |

A.

ker je ocenjevanje orodje, namenjeno opredeljevanju in razumevanju rezultatov in učinkov procesa ter iskanju nadomestnih možnosti, ki bi pomagale pri odločanju in tako dodatno izboljšale proces;

| B. | ker ne kaže zamenjevati revizije in ocene, saj oceno opravijo upravni organi, revizijo pa revizijski organi; |
| --- | --- |

B.

ker ne kaže zamenjevati revizije in ocene, saj oceno opravijo upravni organi, revizijo pa revizijski organi;

| C. | ker ocenjevanje rezultatov in revizija uspešnosti temeljita na ciljih, zastavljenih v najzgodnejši fazi načrtovanja; |
| --- | --- |

C.

ker ocenjevanje rezultatov in revizija uspešnosti temeljita na ciljih, zastavljenih v najzgodnejši fazi načrtovanja;

| D. | ker je predsednik Barroso med predstavitvijo predloga Komisije za novi večletni finančni okvir junija 2011 pozval k sprejetju proračunskih odločitev, ki ne bodo temeljile na tradicionalnih postavkah, ki jih usmerjajo birokracija in volilne enote, temveč na dejstvih in ciljih, da bi čim bolje izkoristili vsak porabljeni evro; |
| --- | --- |

D.

ker je predsednik Barroso med predstavitvijo predloga Komisije za novi večletni finančni okvir junija 2011 pozval k sprejetju proračunskih odločitev, ki ne bodo temeljile na tradicionalnih postavkah, ki jih usmerjajo birokracija in volilne enote, temveč na dejstvih in ciljih, da bi čim bolje izkoristili vsak porabljeni evro;

| E. | ker je oblikovanje proračuna po dejavnostih kljub zavezanosti Komisije, da bo upoštevala uspešnost, še vedno temeljno načelo, ki se uporablja pri oblikovanju proračuna Unije; |
| --- | --- |

E.

ker je oblikovanje proračuna po dejavnostih kljub zavezanosti Komisije, da bo upoštevala uspešnost, še vedno temeljno načelo, ki se uporablja pri oblikovanju proračuna Unije;

| F. | ker je Parlament 3. julija 2013 pozval Komisijo, naj sestavi delovno skupino iz predstavnikov Komisije, Parlamenta, Sveta in Računskega sodišča, ki bo preučila, katere ukrepe je treba sprejeti za vpeljavo proračuna, ki temelji na uspešnosti, in v zvezi s tem pripravila časovni akcijski načrt; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament 3. julija 2013 pozval Komisijo, naj sestavi delovno skupino iz predstavnikov Komisije, Parlamenta, Sveta in Računskega sodišča, ki bo preučila, katere ukrepe je treba sprejeti za vpeljavo proračuna, ki temelji na uspešnosti, in v zvezi s tem pripravila časovni akcijski načrt;

| 1. | poudarja, da se ocenjevalno poročilo, ki ga predvideva člen 318 PDEU, osredotoča na finance Unije glede na dosežene rezultate in tako dopolnjuje pristop k skladnosti, ki ga je razvilo Evropsko računsko sodišče v poglavjih od 1 do 9 svojega letnega poročila, to pa Parlamentu omogoča boljše izvrševanje pooblastila za politični nadzor nad evropskim javnim ukrepanjem; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da se ocenjevalno poročilo, ki ga predvideva člen 318 PDEU, osredotoča na finance Unije glede na dosežene rezultate in tako dopolnjuje pristop k skladnosti, ki ga je razvilo Evropsko računsko sodišče v poglavjih od 1 do 9 svojega letnega poročila, to pa Parlamentu omogoča boljše izvrševanje pooblastila za politični nadzor nad evropskim javnim ukrepanjem;

| 2. | opozarja, da je razrešnica politični postopek, ki se nanaša na izvrševanje proračuna Evropske unije s strani Komisije na njeno odgovornost in v sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je razrešnica politični postopek, ki se nanaša na izvrševanje proračuna Evropske unije s strani Komisije na njeno odgovornost in v sodelovanju z državami članicami;

| 3. | spominja, da je Parlament 17. aprila 2013 pozval Komisijo, naj spremeni strukturo ocenjevalnega poročila iz člena 318, tako da loči notranje politike od zunanjih in se v poglavju, ki se nanaša na notranjo politiko, osredotoči na strategijo Evropa 2020, pri tem pa nameni poudarek napredku, doseženemu pri uresničevanju vodilnih pobud (1); |
| --- | --- |

3.

spominja, da je Parlament 17. aprila 2013 pozval Komisijo, naj spremeni strukturo ocenjevalnega poročila iz člena 318, tako da loči notranje politike od zunanjih in se v poglavju, ki se nanaša na notranjo politiko, osredotoči na strategijo Evropa 2020, pri tem pa nameni poudarek napredku, doseženemu pri uresničevanju vodilnih pobud (1);

| 4. | opozarja, da medinstitucionalni sporazum (2), priložen večletnemu finančnemu okviru 2014–2020, določa, da bo Komisija „ločevala med notranjimi politikami, osredotočenimi na strategijo Evropa 2020, in zunanjimi politikami, pri oceni financ EU na podlagi doseženih rezultatov pa bo uporabila več informacij o doseženih rezultatih, vključno z rezultati revizij poslovanja“; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da medinstitucionalni sporazum (2), priložen večletnemu finančnemu okviru 2014–2020, določa, da bo Komisija „ločevala med notranjimi politikami, osredotočenimi na strategijo Evropa 2020, in zunanjimi politikami, pri oceni financ EU na podlagi doseženih rezultatov pa bo uporabila več informacij o doseženih rezultatih, vključno z rezultati revizij poslovanja“;

| 5. | poudarja, da je oblikovanje proračuna po dejavnostih še vedno temeljno načelo, ki se uporablja pri oblikovanju proračuna Unije; je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2012 zaključilo, da je zakonodajni okvir za številna področja proračuna EU kompleksen in ni dovolj osredotočen na smotrnost poslovanja, ter obžaluje, da predlogi za kmetijstvo in kohezijo za programsko obdobje 2014–2020 v osnovi še naprej temeljijo na vložkih (usmerjeni so v odhodke), zato so bolj usmerjeni v skladnost poslovanja s predpisi kot v smotrnost poslovanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je oblikovanje proračuna po dejavnostih še vedno temeljno načelo, ki se uporablja pri oblikovanju proračuna Unije; je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2012 zaključilo, da je zakonodajni okvir za številna področja proračuna EU kompleksen in ni dovolj osredotočen na smotrnost poslovanja, ter obžaluje, da predlogi za kmetijstvo in kohezijo za programsko obdobje 2014–2020 v osnovi še naprej temeljijo na vložkih (usmerjeni so v odhodke), zato so bolj usmerjeni v skladnost poslovanja s predpisi kot v smotrnost poslovanja;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v zadnjem poročilu o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (COM(2013)0461) upoštevala več priporočil, ki jih je Parlament vključil v svoje resolucije, ki spremljajo sklepe o podelitvi razrešnice; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija v zadnjem poročilu o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (COM(2013)0461) upoštevala več priporočil, ki jih je Parlament vključil v svoje resolucije, ki spremljajo sklepe o podelitvi razrešnice;

| 7. | vseeno obžaluje, da je Komisija, namesto da bi se osredotočila na uresničevanje glavnih ciljev Unije in učinkovitost njenih politik, ponudila samo niz ocenjevalnih povzetkov za programe EU z vseh področij politik EU, in sicer za odhodke po proračunskih postavkah v obstoječem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

7.

vseeno obžaluje, da je Komisija, namesto da bi se osredotočila na uresničevanje glavnih ciljev Unije in učinkovitost njenih politik, ponudila samo niz ocenjevalnih povzetkov za programe EU z vseh področij politik EU, in sicer za odhodke po proračunskih postavkah v obstoječem večletnem finančnem okviru;

| 8. | poudarja, da je Računsko sodišče ocenilo drugo in tretje poročilo o oceni in zaključilo, da kljub doseženim izboljšavam v poročilu o oceni še ni dokazov o dosežkih politik EU, ki bi bili ustrezni in dovolj zanesljivi, da bi se lahko uporabili v postopku podelitve razrešnice; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je Računsko sodišče ocenilo drugo in tretje poročilo o oceni in zaključilo, da kljub doseženim izboljšavam v poročilu o oceni še ni dokazov o dosežkih politik EU, ki bi bili ustrezni in dovolj zanesljivi, da bi se lahko uporabili v postopku podelitve razrešnice;

| 9. | poziva Komisijo, naj v svoji oceni finančnih dosežkov Unije uporabi specifične informacije o dosežkih držav članic; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj v svoji oceni finančnih dosežkov Unije uporabi specifične informacije o dosežkih držav članic;

| 10. | vztraja, da poročila o finančni uspešnosti ne bi smela vsebovati samo delnih ocen, ne glede na to, ali so pripravljena med programskim obdobjem oziroma po njegovem izteku; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da poročila o finančni uspešnosti ne bi smela vsebovati samo delnih ocen, ne glede na to, ali so pripravljena med programskim obdobjem oziroma po njegovem izteku;

| 11. | poudarja, da mora imeti proračunski organ vsako leto jasen vpogled v dejanske dosežke v zvezi z glavnimi cilji Unije, ki bo v prvem koraku zagotovljen z oceno glavnih finančnih programov in v drugem s splošno oceno operativnih odhodkov (3) po izjavah o programih, s katero bo ocenjeno, v kolikšni meri je program prispeval k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora imeti proračunski organ vsako leto jasen vpogled v dejanske dosežke v zvezi z glavnimi cilji Unije, ki bo v prvem koraku zagotovljen z oceno glavnih finančnih programov in v drugem s splošno oceno operativnih odhodkov (3) po izjavah o programih, s katero bo ocenjeno, v kolikšni meri je program prispeval k doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| 12. | meni, da je ocena, ki jo opravi Komisija, vir informacij in navdiha za Računsko sodišče; poziva Računsko sodišče, naj vsako leto revidira postopek ocenjevanja Komisije, o tem poroča Parlamentu v svojem letnem poročilu in rezultate upošteva pri pripravi programa za revizijo uspešnosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da je ocena, ki jo opravi Komisija, vir informacij in navdiha za Računsko sodišče; poziva Računsko sodišče, naj vsako leto revidira postopek ocenjevanja Komisije, o tem poroča Parlamentu v svojem letnem poročilu in rezultate upošteva pri pripravi programa za revizijo uspešnosti;

| 13. | poziva Računsko sodišče, naj Parlamentu poroča o napredku, ki ga je dosegla Komisija pri oblikovanju in uveljavljanju obvladovanja tveganja, upravljanja in notranjega nadzora, da bi uresničili cilje Unije na pregleden in odgovoren način, ter naj, če odkrije pomanjkljivosti, pripravi priporočila; |
| --- | --- |

13.

poziva Računsko sodišče, naj Parlamentu poroča o napredku, ki ga je dosegla Komisija pri oblikovanju in uveljavljanju obvladovanja tveganja, upravljanja in notranjega nadzora, da bi uresničili cilje Unije na pregleden in odgovoren način, ter naj, če odkrije pomanjkljivosti, pripravi priporočila;

| 14. | pozdravlja akcijski načrt za pripravo ocenjevalnega poročila iz člena 318, kot je določeno v delovnem dokumentu, priloženem zadnjemu ocenjevalnemu poročilu Komisije (SWD(2013)0229), in še posebej ceni dejstvo, da ocenjevalno poročilo iz člena 318 vsebuje informacije o uspešnosti iz upravljavskih načrtov, letnih poročil o dejavnostih in zbirnega poročila, kot je Parlament zahteval leta 2013; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja akcijski načrt za pripravo ocenjevalnega poročila iz člena 318, kot je določeno v delovnem dokumentu, priloženem zadnjemu ocenjevalnemu poročilu Komisije (SWD(2013)0229), in še posebej ceni dejstvo, da ocenjevalno poročilo iz člena 318 vsebuje informacije o uspešnosti iz upravljavskih načrtov, letnih poročil o dejavnostih in zbirnega poročila, kot je Parlament zahteval leta 2013;

| 15. | pozdravlja tudi dejstvo, da namerava Komisija svoje ocenjevalno poročilo strukturirati in utemeljiti na novi zasnovi uspešnosti za novi večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja tudi dejstvo, da namerava Komisija svoje ocenjevalno poročilo strukturirati in utemeljiti na novi zasnovi uspešnosti za novi večletni finančni okvir;

| 16. | poudarja, da bi morala ta zasnova uspešnosti vsebovati naslednje tri glavne elemente: doseganje ciljev programa (rezultati), dobro upravljanje programov s strani Komisije in držav članic, prispevek rezultatov in dobrega upravljanja k uresničevanju glavnih ciljev Unije; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morala ta zasnova uspešnosti vsebovati naslednje tri glavne elemente: doseganje ciljev programa (rezultati), dobro upravljanje programov s strani Komisije in držav članic, prispevek rezultatov in dobrega upravljanja k uresničevanju glavnih ciljev Unije;

| 17. | poudarja, da se tovrstno ocenjevanje uspešnosti lahko izvaja le na področjih, na katerih ima EU znatno politično odgovornost in na katerih je občuten evropski vpliv dejansko mogoč; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se tovrstno ocenjevanje uspešnosti lahko izvaja le na področjih, na katerih ima EU znatno politično odgovornost in na katerih je občuten evropski vpliv dejansko mogoč;

| 18. | vztraja, da je treba podatke, zbrane v postopku ocenjevanja, združiti na globalni ravni, za posamezne notranje politike pa tudi v zvezi s cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da je treba podatke, zbrane v postopku ocenjevanja, združiti na globalni ravni, za posamezne notranje politike pa tudi v zvezi s cilji strategije Evropa 2020;

| 19. | poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu predloži finančno poročilo Unije glede na dosežene rezultate, kot je določeno v drugem odstavku člena 318 PDEU, in sicer pred 30. junijem leta, ki sledi obravnavanemu proračunskemu letu; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu predloži finančno poročilo Unije glede na dosežene rezultate, kot je določeno v drugem odstavku člena 318 PDEU, in sicer pred 30. junijem leta, ki sledi obravnavanemu proračunskemu letu;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču.

---

(1)  Glej sklep Parlamenta o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (UL L 308, 16.11.2013, str. 27).

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(3)  Glej predlog splošnega proračuna Evropske komisije za proračunsko leto 2014, del 1 delovnega dokumenta o izjavah o programih za operativne odhodke, COM(2013)0450, junij 2013.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/71

---

P7_TA(2014)0161

Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva (2013/2175(INI))

(2017/C 285/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva (COM(2013)0150), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva (COM(2013)0150),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (COM(2013)0462),

| — | ob upoštevanju načel OECD o dolgoročnem naložbenem financiranju s strani institucionalnih vlagateljev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel OECD o dolgoročnem naložbenem financiranju s strani institucionalnih vlagateljev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male“: „Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394), ki priznava osrednjo vlogo malih in srednjih podjetij v gospodarstvu EU in je usmerjen v krepitev njihove vloge ter spodbujanje njihovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest z lajšanjem številnih težav, za katere se sodi, da ovirajo njihov razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Najprej pomisli na male“: „Akt za mala podjetja za Evropo“ (COM(2008)0394), ki priznava osrednjo vlogo malih in srednjih podjetij v gospodarstvu EU in je usmerjen v krepitev njihove vloge ter spodbujanje njihovega potenciala za rast in ustvarjanje delovnih mest z lajšanjem številnih težav, za katere se sodi, da ovirajo njihov razvoj,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP (COM(2011)0870),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (2014–2020) (COM(2011)0834),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled Akta za mala podjetja za Evropo (COM(2011)0078) ter zadevne resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled Akta za mala podjetja za Evropo (COM(2011)0078) ter zadevne resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 345/2013 z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih tveganega kapitala (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 345/2013 z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih tveganega kapitala (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (3),

| — | ob upoštevanju pogajanj o čezatlantskem trgovinskem in naložbenem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o čezatlantskem trgovinskem in naložbenem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za proračun (A7-0065/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za proračun (A7-0065/2014),

| A. | ker so po mnenju Komisije komercialne banke glavni vir financiranja v EU, saj zagotavljajo več kot 75 % storitev finančnega posredovanja; |
| --- | --- |

A.

ker so po mnenju Komisije komercialne banke glavni vir financiranja v EU, saj zagotavljajo več kot 75 % storitev finančnega posredovanja;

| B. | ker sta svetovna finančna kriza in kriza državnega dolga v EU močno otežili proces finančnega posredovanja in omejili sposobnost finančnega sektorja v Evropi, da usmerja prihranke v dolgoročne naložbe glede na šibko makroekonomsko okolje; |
| --- | --- |

B.

ker sta svetovna finančna kriza in kriza državnega dolga v EU močno otežili proces finančnega posredovanja in omejili sposobnost finančnega sektorja v Evropi, da usmerja prihranke v dolgoročne naložbe glede na šibko makroekonomsko okolje;

| C. | ker imajo javne naložbe osrednjo vlogo pri spodbujanju dolgoročnih naložb; ker nedavne študije Komisije (4) kažejo, da so imele politike fiskalne konsolidacije, zlasti ob usklajevanju na ravni EU, zaradi učinkov prelivanja in obstoja pozitivnega fiskalnega multiplikatorja zelo resen učinek na dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

C.

ker imajo javne naložbe osrednjo vlogo pri spodbujanju dolgoročnih naložb; ker nedavne študije Komisije (4) kažejo, da so imele politike fiskalne konsolidacije, zlasti ob usklajevanju na ravni EU, zaradi učinkov prelivanja in obstoja pozitivnega fiskalnega multiplikatorja zelo resen učinek na dolgoročne naložbe;

| D. | ker so mednarodni konkurenti EU, kot so ZDA ali Japonska, ohranili visoke ravni javnih naložb, politike EU pa so jih zmanjšale na zelo nizko raven; |
| --- | --- |

D.

ker so mednarodni konkurenti EU, kot so ZDA ali Japonska, ohranili visoke ravni javnih naložb, politike EU pa so jih zmanjšale na zelo nizko raven;

| E. | ker tako zasebni kot institucionalni vlagatelji izkazujejo trajno pomanjkanje zaupanja in visoko raven nenaklonjenosti tveganju; |
| --- | --- |

E.

ker tako zasebni kot institucionalni vlagatelji izkazujejo trajno pomanjkanje zaupanja in visoko raven nenaklonjenosti tveganju;

| F. | ker so okolje nizkih obrestnih mer in slabe napovedi za rast, vsaj v bližnji prihodnosti, ter ekonomska negotovost bistveno zmanjšali zagotavljanje dolgoročnega financiranja in pripravljenost na tveganje v zvezi z dolgoročnimi projekti; |
| --- | --- |

F.

ker so okolje nizkih obrestnih mer in slabe napovedi za rast, vsaj v bližnji prihodnosti, ter ekonomska negotovost bistveno zmanjšali zagotavljanje dolgoročnega financiranja in pripravljenost na tveganje v zvezi z dolgoročnimi projekti;

| G. | ker so varčevalni ukrepi v državah članicah omejili sposobnost javnega sektorja za vlaganje v infrastrukturo; |
| --- | --- |

G.

ker so varčevalni ukrepi v državah članicah omejili sposobnost javnega sektorja za vlaganje v infrastrukturo;

| H. | ker je Parlament že več kot enkrat zahteval zakonodajni akt o prestrukturiranju podjetij (že januarja 2013, da bi podjetjem omogočili dolgoročno načrtovanje; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament že več kot enkrat zahteval zakonodajni akt o prestrukturiranju podjetij (že januarja 2013, da bi podjetjem omogočili dolgoročno načrtovanje;

| I. | ker vse večja splošna brezposelnost in zlasti brezposelnost mladih ogrožata gospodarsko in socialno zbliževanje na ravni EU; |
| --- | --- |

I.

ker vse večja splošna brezposelnost in zlasti brezposelnost mladih ogrožata gospodarsko in socialno zbliževanje na ravni EU;

Obrazložitev

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije za začetek obsežne razprave o tem, kako spodbujati zagotavljanje dolgoročnega financiranja ter kako izboljšati in povečati raznolikost sistema finančnega posredovanja za dolgoročne naložbe v EU; vendar poudarja, da je treba nujno zagotoviti jasen napredek, da bi ponovno spodbudili dolgoročne naložbe in ustvarjanje delovnih mest v EU; poudarja, da mora biti opredelitev dolgoročnega financiranja uravnotežena in da mora vključevati obstoj stabilnih obveznosti, da bi lahko obvladovali dolgoročna sredstva brez tveganja prekomerne likvidnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije za začetek obsežne razprave o tem, kako spodbujati zagotavljanje dolgoročnega financiranja ter kako izboljšati in povečati raznolikost sistema finančnega posredovanja za dolgoročne naložbe v EU; vendar poudarja, da je treba nujno zagotoviti jasen napredek, da bi ponovno spodbudili dolgoročne naložbe in ustvarjanje delovnih mest v EU; poudarja, da mora biti opredelitev dolgoročnega financiranja uravnotežena in da mora vključevati obstoj stabilnih obveznosti, da bi lahko obvladovali dolgoročna sredstva brez tveganja prekomerne likvidnosti;

| 2. | poudarja, da morajo biti dolgoročne naložbe v skladu s potrebami realnega gospodarstva, da zagotavljajo potrebno osnovo za stalno in trajnostno gospodarsko rast in družbeno blaginjo, ki sta potrebni za doseganje konkurenčne, trajnostne, socialno vključujoče in inovativne EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo biti dolgoročne naložbe v skladu s potrebami realnega gospodarstva, da zagotavljajo potrebno osnovo za stalno in trajnostno gospodarsko rast in družbeno blaginjo, ki sta potrebni za doseganje konkurenčne, trajnostne, socialno vključujoče in inovativne EU;

| 3. | ugotavlja specifičnost okoliščin, s katerimi se soočajo na lokalni in regionalni ravni ter poziva k učinkovitem sodelovanju med institucijami EU, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi organi, da bi pospešili transnacionalne projekte in vzpostavitev dolgoročne naložbene kulture v Evropski uniji; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja specifičnost okoliščin, s katerimi se soočajo na lokalni in regionalni ravni ter poziva k učinkovitem sodelovanju med institucijami EU, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi organi, da bi pospešili transnacionalne projekte in vzpostavitev dolgoročne naložbene kulture v Evropski uniji;

| 4. | poudarja, da je treba dolgoročne naložbe uskladiti s cilji strategije Evropa 2020, posodobitvijo industrijske politike iz leta 2012, pobudo Unija inovacij in instrumentom za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba dolgoročne naložbe uskladiti s cilji strategije Evropa 2020, posodobitvijo industrijske politike iz leta 2012, pobudo Unija inovacij in instrumentom za povezovanje Evrope;

| 5. | poudarja, da bi bilo treba stroške usposabljanja in izobraževanja obravnavati kot dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi bilo treba stroške usposabljanja in izobraževanja obravnavati kot dolgoročne naložbe;

| 6. | ugotavlja, da je sposobnost gospodarstva, da zagotovi financiranje za dolgoročne naložbe, odvisna od javnega in zasebnega povpraševanja, ki je v EU zelo majhno, naložbene kulture gospodarstva ter njegove sposobnosti za razvoj zmogljivosti financiranja ter privablja in zadrži domač in tuji kapital za neposredne naložbe; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je sposobnost gospodarstva, da zagotovi financiranje za dolgoročne naložbe, odvisna od javnega in zasebnega povpraševanja, ki je v EU zelo majhno, naložbene kulture gospodarstva ter njegove sposobnosti za razvoj zmogljivosti financiranja ter privablja in zadrži domač in tuji kapital za neposredne naložbe;

| 7. | poudarja, da imajo dolgoročne naložbe prek proticikličnega vlaganja glavno vlogo pri stabilizaciji finančnih trgov in tako spodbujajo trajnostno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da imajo dolgoročne naložbe prek proticikličnega vlaganja glavno vlogo pri stabilizaciji finančnih trgov in tako spodbujajo trajnostno gospodarsko rast;

| 8. | ugotavlja, da banke v EU zagotavljajo več kot 75 % dolgoročnega financiranja, kar ustvarja močno odvisnost od tega vira financiranja, medtem ko v ZDA banke zagotavljajo manj kot 20 % celotnega dolgoročnega financiranja, velika večina pa ga je pridobljenega prek dobro razvitih kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da banke v EU zagotavljajo več kot 75 % dolgoročnega financiranja, kar ustvarja močno odvisnost od tega vira financiranja, medtem ko v ZDA banke zagotavljajo manj kot 20 % celotnega dolgoročnega financiranja, velika večina pa ga je pridobljenega prek dobro razvitih kapitalskih trgov;

| 9. | ugotavlja, da bo finančni sistem EU postal odpornejši s širšim naborom nebančnih virov in instrumentov financiranja, ki služijo varčevalcem in potrebam podjetij po dolgoročnem financiranju; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da bo finančni sistem EU postal odpornejši s širšim naborom nebančnih virov in instrumentov financiranja, ki služijo varčevalcem in potrebam podjetij po dolgoročnem financiranju;

| 10. | ugotavlja, da bi bilo treba za dosego ciljev EU na področju podnebja in energije dodeljevanje sredstev usmeriti v dolgoročne zelene naložbe; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da bi bilo treba za dosego ciljev EU na področju podnebja in energije dodeljevanje sredstev usmeriti v dolgoročne zelene naložbe;

| 11. | poudarja, da je fiskalna konsolidacija prednostna naloga za javne proračune, da bi zagotovili in ponovno vzpostavili skladnost s Paktom za stabilnost in rast ter podporo iz dvojnega svežnja, zato podpira pobudo za krepitev zasebnih naložb v dolgoročno financiranje; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je fiskalna konsolidacija prednostna naloga za javne proračune, da bi zagotovili in ponovno vzpostavili skladnost s Paktom za stabilnost in rast ter podporo iz dvojnega svežnja, zato podpira pobudo za krepitev zasebnih naložb v dolgoročno financiranje;

Ovire za pametno, trajnostno in vključujočo rast

| 12. | ugotavlja, da je javno financiranje omejeno zaradi počasne gospodarske rasti, slabega upravljanja javnega proračuna in dodeljevanja državne pomoči za reševanje finančnih institucij; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je javno financiranje omejeno zaradi počasne gospodarske rasti, slabega upravljanja javnega proračuna in dodeljevanja državne pomoči za reševanje finančnih institucij;

| 13. | ugotavlja, da se nekatere države zaradi nebrzdane politike kopičenja dolga v preteklih letih srečujejo z resnimi ovirami pri dostopu do kapitalskih trgov ali pa jim je dostop do teh trgov celo onemogočen, hkrati pa so kapitalski trgi glavni razlog za nedavno krizo; poleg tega opozarja, da je dostop do kapitala za mala in srednja podjetja v veliko državah članicah znatno otežen, saj komercialne banke zagotavljajo posojila le pod neprimerno strogimi pogoji; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da se nekatere države zaradi nebrzdane politike kopičenja dolga v preteklih letih srečujejo z resnimi ovirami pri dostopu do kapitalskih trgov ali pa jim je dostop do teh trgov celo onemogočen, hkrati pa so kapitalski trgi glavni razlog za nedavno krizo; poleg tega opozarja, da je dostop do kapitala za mala in srednja podjetja v veliko državah članicah znatno otežen, saj komercialne banke zagotavljajo posojila le pod neprimerno strogimi pogoji;

| 14. | ugotavlja, da morajo nekateri vlagatelji iz bančnega sektorja in sektorja zavarovalništva prilagoditi poslovne modele razvijajočim se in zaostrenim regulativnim zahtevam; poudarja, da je namen teh zahtev okrepiti financiranje realnega gospodarstva in da bi morale prispevati k doseganju krovnih ciljev EU glede trajnostnega, vključujočega in pametnega gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da morajo nekateri vlagatelji iz bančnega sektorja in sektorja zavarovalništva prilagoditi poslovne modele razvijajočim se in zaostrenim regulativnim zahtevam; poudarja, da je namen teh zahtev okrepiti financiranje realnega gospodarstva in da bi morale prispevati k doseganju krovnih ciljev EU glede trajnostnega, vključujočega in pametnega gospodarstva;

| 15. | ugotavlja, da lahko vlagatelje od naložb v določene sektorje odvrne tudi tveganje regulativnih sprememb, ki lahko bistveno spremenijo ekonomiko projekta; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da lahko vlagatelje od naložb v določene sektorje odvrne tudi tveganje regulativnih sprememb, ki lahko bistveno spremenijo ekonomiko projekta;

| 16. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) oceni sistemska tveganja za kapitalske trge in družbo na splošno zaradi grožnje sredstev v zvezi z ogljikom, ki jih ne bo mogoče porabiti; poziva Komisijo, naj v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi zelene knjige poroča o tej oceni; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) oceni sistemska tveganja za kapitalske trge in družbo na splošno zaradi grožnje sredstev v zvezi z ogljikom, ki jih ne bo mogoče porabiti; poziva Komisijo, naj v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi zelene knjige poroča o tej oceni;

| 17. | ugotavlja, da so veljavni zakoni o stečajnem postopku v EU razdrobljeni, v nekaterih primerih pa lahko celo odvračajo od čezmejnih naložb in omejijo sposobnost vlagateljev, da si povrnejo kapital v primeru neuspešnosti projekta; opozarja, da je treba preprečiti tekmo v zniževanju standardov v zvezi z zaščito vlagateljev; priznava, da so za določbe o stečaju pristojne države članice; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so veljavni zakoni o stečajnem postopku v EU razdrobljeni, v nekaterih primerih pa lahko celo odvračajo od čezmejnih naložb in omejijo sposobnost vlagateljev, da si povrnejo kapital v primeru neuspešnosti projekta; opozarja, da je treba preprečiti tekmo v zniževanju standardov v zvezi z zaščito vlagateljev; priznava, da so za določbe o stečaju pristojne države članice;

Alternativni mehanizmi financiranja

| 18. | ugotavlja, da bodo komercialne banke verjetno ostale glavni vir financiranja in da je za EU bistvenega pomena, da zagotovi nove vire, ki bodo dopolnjevali vzpostavljene mehanizme in zapolnili vrzel v financiranju, pri čemer pa je treba zagotoviti ustrezen regulativni in nadzorni okvir, prilagojen potrebam realnega gospodarstva; obžaluje, da se v zadnjih dvajsetih letih število javnih ponudb v EU zmanjšuje, kar ovira rast, ustvarjanje delovnih mest, inovacije in stabilnost; poudarja znaten prispevek malih in srednjih podjetij, ki kotirajo na borzi, k ustvarjanju delovnih mest v EU in obžaluje negativne posledice zaradi omejenosti kapitala za ta podjetja v času rasti; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da bodo komercialne banke verjetno ostale glavni vir financiranja in da je za EU bistvenega pomena, da zagotovi nove vire, ki bodo dopolnjevali vzpostavljene mehanizme in zapolnili vrzel v financiranju, pri čemer pa je treba zagotoviti ustrezen regulativni in nadzorni okvir, prilagojen potrebam realnega gospodarstva; obžaluje, da se v zadnjih dvajsetih letih število javnih ponudb v EU zmanjšuje, kar ovira rast, ustvarjanje delovnih mest, inovacije in stabilnost; poudarja znaten prispevek malih in srednjih podjetij, ki kotirajo na borzi, k ustvarjanju delovnih mest v EU in obžaluje negativne posledice zaradi omejenosti kapitala za ta podjetja v času rasti;

| 19. | predlaga preučitev oblikovanja naložbenega oddelka v proračunu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

predlaga preučitev oblikovanja naložbenega oddelka v proračunu Evropske unije;

| 20. | pozdravlja zakonodajni predlog Komisije o dolgoročnih naložbenih skladih; ugotavlja, da njihove predvidene značilnosti kažejo, da so namenjeni predvsem institucionalnim vlagateljem; poudarja, da ureditev EU v zvezi z alternativnimi naložbenimi skladi, tveganim kapitalom in socialnimi naložbami zagotavlja tudi ustrezne modele naložbenih instrumentov; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja zakonodajni predlog Komisije o dolgoročnih naložbenih skladih; ugotavlja, da njihove predvidene značilnosti kažejo, da so namenjeni predvsem institucionalnim vlagateljem; poudarja, da ureditev EU v zvezi z alternativnimi naložbenimi skladi, tveganim kapitalom in socialnimi naložbami zagotavlja tudi ustrezne modele naložbenih instrumentov;

| 21. | poudarja okrepljeno vlogo novih inovativnih finančnih instrumentov na vseh področjih dejavnosti in vseh sredstev, ki jih zajemajo evropski strukturni in investicijski skladi; poudarja, da se krepi vloga finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike glede na slabo razpoložljivost posojil za naložbe v realno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj zagotovi pravno jasnost in preglednost novih standardnih finančnih instrumentov in vzpostavi tesnejše povezave s posojilnimi možnostmi Evropske investicijske banke (EIB); |
| --- | --- |

21.

poudarja okrepljeno vlogo novih inovativnih finančnih instrumentov na vseh področjih dejavnosti in vseh sredstev, ki jih zajemajo evropski strukturni in investicijski skladi; poudarja, da se krepi vloga finančnih instrumentov v okviru kohezijske politike glede na slabo razpoložljivost posojil za naložbe v realno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj zagotovi pravno jasnost in preglednost novih standardnih finančnih instrumentov in vzpostavi tesnejše povezave s posojilnimi možnostmi Evropske investicijske banke (EIB);

| 22. | poziva Komisijo, naj predlaga okrepljen evropski okvir za manj likvidne naložbene sklade, da bi preusmerili kratkoročno likvidnost zasebnih gospodinjstev v dolgoročne naložbe ter zagotovili dodatno rešitev v zvezi s pokojninami; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj predlaga okrepljen evropski okvir za manj likvidne naložbene sklade, da bi preusmerili kratkoročno likvidnost zasebnih gospodinjstev v dolgoročne naložbe ter zagotovili dodatno rešitev v zvezi s pokojninami;

| 23. | spodbuja zainteresirane strani, naj dodatno razvijejo pobudo za projektne obveznice EU in EIB, ki je namenjena povečanju financiranja velikih evropskih infrastrukturnih projektov v sektorju prometa, energije in informacijske tehnologije; poziva države članice, naj razvijejo nacionalne pobude za projektne obveznice, podprte z jamstvenimi shemami; opozarja, da se lahko državna jamstva odobrijo le pod strogimi pogoji, katerih namen je ustrezno zagotavljanje javnih dobrin; |
| --- | --- |

23.

spodbuja zainteresirane strani, naj dodatno razvijejo pobudo za projektne obveznice EU in EIB, ki je namenjena povečanju financiranja velikih evropskih infrastrukturnih projektov v sektorju prometa, energije in informacijske tehnologije; poziva države članice, naj razvijejo nacionalne pobude za projektne obveznice, podprte z jamstvenimi shemami; opozarja, da se lahko državna jamstva odobrijo le pod strogimi pogoji, katerih namen je ustrezno zagotavljanje javnih dobrin;

| 24. | meni, da so javno-zasebna partnerstva lahko uspešno in stroškovno učinkovito sredstvo za olajšanje sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem pri nekaterih naložbah, zlasti infrastrukturnih projektih; ugotavlja, da je prisotna močna potreba po visoki ravni strokovne podpore, ki bo omogočila ustrezno izbiro, oceno, oblikovanje, dolgoročno načrtovanje in vzpostavitev ureditve financiranja takih projektov; |
| --- | --- |

24.

meni, da so javno-zasebna partnerstva lahko uspešno in stroškovno učinkovito sredstvo za olajšanje sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem pri nekaterih naložbah, zlasti infrastrukturnih projektih; ugotavlja, da je prisotna močna potreba po visoki ravni strokovne podpore, ki bo omogočila ustrezno izbiro, oceno, oblikovanje, dolgoročno načrtovanje in vzpostavitev ureditve financiranja takih projektov;

| 25. | meni, da so dolgoročni javni vlagatelji (nacionalne, regionalne ali multilateralne razvojne banke in javne finančne institucije) močna orodja za spodbujanje zasebnih naložb, da bi imela mala in srednja podjetja dostop do financiranja in da bi spodbudili dolgoročno financiranje za podjetja v širšem javnem interesu in strateškega pomena, torej tista, ki bi dodala vrednost ciljem javne politike, povezanim z gospodarsko rastjo, socialno kohezijo in varstvom okolja; poudarja pomen odgovornosti, preglednosti in demokratične odgovornosti v zvezi z želenimi cilji in spodbujevalnimi mehanizmi za dolgoročne naložbe; |
| --- | --- |

25.

meni, da so dolgoročni javni vlagatelji (nacionalne, regionalne ali multilateralne razvojne banke in javne finančne institucije) močna orodja za spodbujanje zasebnih naložb, da bi imela mala in srednja podjetja dostop do financiranja in da bi spodbudili dolgoročno financiranje za podjetja v širšem javnem interesu in strateškega pomena, torej tista, ki bi dodala vrednost ciljem javne politike, povezanim z gospodarsko rastjo, socialno kohezijo in varstvom okolja; poudarja pomen odgovornosti, preglednosti in demokratične odgovornosti v zvezi z želenimi cilji in spodbujevalnimi mehanizmi za dolgoročne naložbe;

| 26. | poziva Komisijo, naj v naknadnem dokumentu preuči in razvije usklajen pristop k dolgoročnemu vrednotenju projektov v splošnem interesu, ki se podpirajo z javnimi sredstvi na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v naknadnem dokumentu preuči in razvije usklajen pristop k dolgoročnemu vrednotenju projektov v splošnem interesu, ki se podpirajo z javnimi sredstvi na ravni EU in nacionalni ravni;

| 27. | poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezna omrežja za sodelovanje in izmenjavo informacij ter vzpostavijo nacionalne ali regionalne dolgoročne javne vlagatelje, ki se lahko učijo iz najboljših praks že ustanovljenih institucij; v zvezi s tem poudarja, da so take nacionalne ali regionalne razvojne banke, ki imajo pogosto zadružno obarvano strukturo, med sedanjo krizo regionalnim in lokalnim gospodarstvom še naprej zagotavljale zanesljivo financiranje; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo podporo tovrstnim finančnim institucijam; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezna omrežja za sodelovanje in izmenjavo informacij ter vzpostavijo nacionalne ali regionalne dolgoročne javne vlagatelje, ki se lahko učijo iz najboljših praks že ustanovljenih institucij; v zvezi s tem poudarja, da so take nacionalne ali regionalne razvojne banke, ki imajo pogosto zadružno obarvano strukturo, med sedanjo krizo regionalnim in lokalnim gospodarstvom še naprej zagotavljale zanesljivo financiranje; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo podporo tovrstnim finančnim institucijam;

| 28. | poziva Komisijo, naj poišče načine, kako bi podprla države članice, ki potrebujejo finančno in tehnično pomoč za vzpostavitev dolgoročnih nacionalnih in regionalnih javnih vlagateljev, ter naj preuči možnost vzpostavitve jamstvenega mehanizma EU za dolgoročne nacionalne javne vlagatelje; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj poišče načine, kako bi podprla države članice, ki potrebujejo finančno in tehnično pomoč za vzpostavitev dolgoročnih nacionalnih in regionalnih javnih vlagateljev, ter naj preuči možnost vzpostavitve jamstvenega mehanizma EU za dolgoročne nacionalne javne vlagatelje;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo potencial tehnik zbiranja in združevanja kot sredstva za izboljšanje možnosti, da se za manjše socialne in druge infrastrukturne projekte zagotovijo potrebne naložbe; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo potencial tehnik zbiranja in združevanja kot sredstva za izboljšanje možnosti, da se za manjše socialne in druge infrastrukturne projekte zagotovijo potrebne naložbe;

| 30. | opaža hitro rast množičnega financiranja in meni, da lahko to zagotovi nove priložnosti; vendar poudarja, da je treba spoštovati zaščito vlagateljev in preglednost; |
| --- | --- |

30.

opaža hitro rast množičnega financiranja in meni, da lahko to zagotovi nove priložnosti; vendar poudarja, da je treba spoštovati zaščito vlagateljev in preglednost;

| 31. | meni, da so institucionalni vlagatelji, kot so zavarovalnice, pokojninski skladi, družinska podjetja, vzajemni skladi in dotacije, zaradi daljših časovnih okvirov njihovih poslovnih modelov ustrezni in zanesljivi ponudniki dolgoročnega financiranja; poudarja, da je treba izpopolniti in umeriti ustrezne nadzorne in bonitetne zahteve, povezane s temi institucionalnimi vlagatelji, da bi spodbudili dolgoročne naložbe v pametno, trajnostno in vključujoče realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

31.

meni, da so institucionalni vlagatelji, kot so zavarovalnice, pokojninski skladi, družinska podjetja, vzajemni skladi in dotacije, zaradi daljših časovnih okvirov njihovih poslovnih modelov ustrezni in zanesljivi ponudniki dolgoročnega financiranja; poudarja, da je treba izpopolniti in umeriti ustrezne nadzorne in bonitetne zahteve, povezane s temi institucionalnimi vlagatelji, da bi spodbudili dolgoročne naložbe v pametno, trajnostno in vključujoče realno gospodarstvo;

| 32. | poudarja, da je treba izboljšati dostop do kapitalskih trgov z novimi viri financiranja, kot so prve javne ponudbe, množično financiranje, vzajemna posojila in (krite) obveznice, ali z novimi tržnimi segmenti; poziva Evropsko unijo, naj preuči uspešne nacionalne pobude in jih nadgradi, da se ugotovijo in odpravijo ovire za prve javne ponudbe; podpira uvedbo kategorije zagonskih trgov MSP v okviru direktive o trgih finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj podpre njihov razvoj s pregledom direktive o prospektu; prav tako poziva Komisijo, naj preuči pristop na ravni direktoratov za iskanje načinov za krepitev javnih trgov za mala in srednja podjetja ter kako lahko direktive akcijskega načrta za finančne storitve (FSAP) povečajo raznolikost skupine vlagateljev; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da je treba izboljšati dostop do kapitalskih trgov z novimi viri financiranja, kot so prve javne ponudbe, množično financiranje, vzajemna posojila in (krite) obveznice, ali z novimi tržnimi segmenti; poziva Evropsko unijo, naj preuči uspešne nacionalne pobude in jih nadgradi, da se ugotovijo in odpravijo ovire za prve javne ponudbe; podpira uvedbo kategorije zagonskih trgov MSP v okviru direktive o trgih finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj podpre njihov razvoj s pregledom direktive o prospektu; prav tako poziva Komisijo, naj preuči pristop na ravni direktoratov za iskanje načinov za krepitev javnih trgov za mala in srednja podjetja ter kako lahko direktive akcijskega načrta za finančne storitve (FSAP) povečajo raznolikost skupine vlagateljev;

| 33. | spodbuja regulativna prizadevanja, ki zagotavljajo kakovostno listinjenje sredstev, hkrati pa preprečujejo zelo zapletene strukture, prekomerno dodatno listinjenje in več kot tri tranše; ugotavlja, da obstaja možnost za večjo standardizacijo in preglednost pri povezanih tveganjih; poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj pozorno spremljata dejavnosti delovne skupine za listinjenje Mednarodne organizacije komisij za vrednostne papirje in Odbora za finančno stabilnost ter v njej dejavno sodelujeta; ugotavlja, da ni doslednega pristopa, zato poziva k oblikovanju celostnega regulativnega okvira in opredelitvi „kakovostnega listinjenja“; meni, da ima lahko listinjenje pomembno vlogo pri finančnem posredovanju dolgoročnih in kratkoročnih sredstev ter lahko koristi malim in srednjim posojilojemalcem; |
| --- | --- |

33.

spodbuja regulativna prizadevanja, ki zagotavljajo kakovostno listinjenje sredstev, hkrati pa preprečujejo zelo zapletene strukture, prekomerno dodatno listinjenje in več kot tri tranše; ugotavlja, da obstaja možnost za večjo standardizacijo in preglednost pri povezanih tveganjih; poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj pozorno spremljata dejavnosti delovne skupine za listinjenje Mednarodne organizacije komisij za vrednostne papirje in Odbora za finančno stabilnost ter v njej dejavno sodelujeta; ugotavlja, da ni doslednega pristopa, zato poziva k oblikovanju celostnega regulativnega okvira in opredelitvi „kakovostnega listinjenja“; meni, da ima lahko listinjenje pomembno vlogo pri finančnem posredovanju dolgoročnih in kratkoročnih sredstev ter lahko koristi malim in srednjim posojilojemalcem;

| 34. | ugotavlja, da je bilo listinjenje eden od dejavnikov, ki so prispevali h krizi, saj je bila dolgoročna odgovornost za tveganje razpršena po verigi listinjenja; zato poziva Komisijo, naj še naprej krepi bančni sistem, vključno z zadružnimi bankami in javnimi hranilnicami, in sposobnost bank za dostop do dolgoročnega refinanciranja za pokritje dolgoročnih naložb; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je bilo listinjenje eden od dejavnikov, ki so prispevali h krizi, saj je bila dolgoročna odgovornost za tveganje razpršena po verigi listinjenja; zato poziva Komisijo, naj še naprej krepi bančni sistem, vključno z zadružnimi bankami in javnimi hranilnicami, in sposobnost bank za dostop do dolgoročnega refinanciranja za pokritje dolgoročnih naložb;

| 35. | pozdravlja dejavnosti Evropskega investicijskega sklada za izboljšanje kreditnega profila in Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, ki so namenjeni zagotavljanju dodatnih finančnih sredstev za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja dejavnosti Evropskega investicijskega sklada za izboljšanje kreditnega profila in Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, ki so namenjeni zagotavljanju dodatnih finančnih sredstev za mala in srednja podjetja;

| 36. | poziva Komisijo, naj zmanjša nepotrebno upravno in regulativno breme ter naj zlasti upošteva posebnosti malih in srednjih podjetij in podjetnikov; pozdravlja sprejetje Akta za mala podjetja za Evropo, Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) ter programov Obzorje 2020; ugotavlja, da je zaradi razdrobljenosti finančnih trgov financiranje v sektorju malih in srednjih podjetij težje in težavnejše; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj zmanjša nepotrebno upravno in regulativno breme ter naj zlasti upošteva posebnosti malih in srednjih podjetij in podjetnikov; pozdravlja sprejetje Akta za mala podjetja za Evropo, Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) ter programov Obzorje 2020; ugotavlja, da je zaradi razdrobljenosti finančnih trgov financiranje v sektorju malih in srednjih podjetij težje in težavnejše;

| 37. | priporoča, naj Evropska investicijska banka vzpostavi posebno vejo za financiranje malih in srednjih podjetij s prilagojenimi posojilnimi pogoji; |
| --- | --- |

37.

priporoča, naj Evropska investicijska banka vzpostavi posebno vejo za financiranje malih in srednjih podjetij s prilagojenimi posojilnimi pogoji;

| 38. | je seznanjen s pozivom Komisije k uporabi zasebnih lastniških instrumentov ali tveganega kapitala, ki jih urejata direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov ter uredba o evropskih skladih tveganega kapitala, kot alternativnega vira financiranja naložb z visokim tveganjem, zlasti v povezavi s podjetji v zagonski fazi in fazi rasti; ugotavlja, da je davčni sistem trenutno močno pristranski v prid dolžniškemu financiranju; meni, da lahko družbe zasebnega lastniškega kapitala in podjetja tveganega kapitala zagotovijo dragoceno nefinančno podporo, vključno s svetovalnimi storitvami, finančnim svetovanjem, tržno strategijo in usposabljanjem; poziva Komisijo, naj dodatno oceni vlogi takih podjetij pri financiranju gospodarstva EU; poziva Komisijo, naj si prizadeva za odpravo vseh predsodkov do lastniških instrumentov v različnih nacionalnih gospodarstvih ter evropskem in svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

38.

je seznanjen s pozivom Komisije k uporabi zasebnih lastniških instrumentov ali tveganega kapitala, ki jih urejata direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov ter uredba o evropskih skladih tveganega kapitala, kot alternativnega vira financiranja naložb z visokim tveganjem, zlasti v povezavi s podjetji v zagonski fazi in fazi rasti; ugotavlja, da je davčni sistem trenutno močno pristranski v prid dolžniškemu financiranju; meni, da lahko družbe zasebnega lastniškega kapitala in podjetja tveganega kapitala zagotovijo dragoceno nefinančno podporo, vključno s svetovalnimi storitvami, finančnim svetovanjem, tržno strategijo in usposabljanjem; poziva Komisijo, naj dodatno oceni vlogi takih podjetij pri financiranju gospodarstva EU; poziva Komisijo, naj si prizadeva za odpravo vseh predsodkov do lastniških instrumentov v različnih nacionalnih gospodarstvih ter evropskem in svetovnem gospodarstvu;

Regulativni okvir

| 39. | poudarja, da je poslovno okolje, ki je naklonjeno vlagateljem in ki zagotavlja močan zagon za tehnološki napredek, pogoj za to, da EU postane privlačna za neposredne tuje naložbe; poudarja, da je treba spodbuditi prost pretok kapitala v EU ter med EU in tretjimi državami, tako da bo lahko EU imela dostop do svetovnih skladov kapitala; v zvezi s tem poudarja predvsem, da je treba zagotoviti izvajanje direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov na način, ki bo spodbujal tuje naložbe v EU; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je poslovno okolje, ki je naklonjeno vlagateljem in ki zagotavlja močan zagon za tehnološki napredek, pogoj za to, da EU postane privlačna za neposredne tuje naložbe; poudarja, da je treba spodbuditi prost pretok kapitala v EU ter med EU in tretjimi državami, tako da bo lahko EU imela dostop do svetovnih skladov kapitala; v zvezi s tem poudarja predvsem, da je treba zagotoviti izvajanje direktive o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov na način, ki bo spodbujal tuje naložbe v EU;

| 40. | meni, da je pomembno vlagateljem zagotoviti izbiro med več privlačnimi naložbenimi produkti, da bi lahko razpršili svoje naložbe; |
| --- | --- |

40.

meni, da je pomembno vlagateljem zagotoviti izbiro med več privlačnimi naložbenimi produkti, da bi lahko razpršili svoje naložbe;

| 41. | poudarja, da je treba odpraviti pretirano kratkoročno usmerjenost v ravnanju vlagateljev ter preiti na odgovorno naložbeno kulturo, ki bo spodbujala dolgoročne naložbe v EU; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je treba odpraviti pretirano kratkoročno usmerjenost v ravnanju vlagateljev ter preiti na odgovorno naložbeno kulturo, ki bo spodbujala dolgoročne naložbe v EU;

| 42. | poudarja, da je treba razširiti skupno razumevanje, da se finančna stabilnost in rast medsebojno ne izključujeta, ampak sta medsebojno odvisni in pomenita pomembno podlago za vzpostavljanje in krepitev zaupanja vlagateljev v dolgoročnem smislu; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba razširiti skupno razumevanje, da se finančna stabilnost in rast medsebojno ne izključujeta, ampak sta medsebojno odvisni in pomenita pomembno podlago za vzpostavljanje in krepitev zaupanja vlagateljev v dolgoročnem smislu;

| 43. | izpostavlja pomen finančnega izobraževanja in razumevanja vlagateljev za ustvarjanje kulture dolgoročnih naložb v Evropski uniji ter poudarja vlogo, ki jo lahko imajo na tem področju predpisi EU; |
| --- | --- |

43.

izpostavlja pomen finančnega izobraževanja in razumevanja vlagateljev za ustvarjanje kulture dolgoročnih naložb v Evropski uniji ter poudarja vlogo, ki jo lahko imajo na tem področju predpisi EU;

| 44. | poudarja, da sta skladen regulativni okvir in pravna varnost bistvenega pomena za delujoč enotni trg za finančne storitve; meni, da bi bilo treba sedanjo in prihodnjo reformo regulativnega sistema natančno oceniti in pozorno spremljati njene posledice; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo uveljavljanje bančne unije, da bi zmanjšali razdrobljenost finančnih trgov; poziva Komisijo, naj dokončno izoblikuje enotni trg za storitve, da bi lahko izkoristili njegov celoten potencial; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da sta skladen regulativni okvir in pravna varnost bistvenega pomena za delujoč enotni trg za finančne storitve; meni, da bi bilo treba sedanjo in prihodnjo reformo regulativnega sistema natančno oceniti in pozorno spremljati njene posledice; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo uveljavljanje bančne unije, da bi zmanjšali razdrobljenost finančnih trgov; poziva Komisijo, naj dokončno izoblikuje enotni trg za storitve, da bi lahko izkoristili njegov celoten potencial;

| 45. | poziva k izvajanju spodbud za krepitev dolgoročnega imetništva delnic, kot so dodatne glasovalne pravice v upravnih odborih, dodatne delnice ali višje dividende; |
| --- | --- |

45.

poziva k izvajanju spodbud za krepitev dolgoročnega imetništva delnic, kot so dodatne glasovalne pravice v upravnih odborih, dodatne delnice ali višje dividende;

| 46. | poziva Komisijo, naj natančno oceni skupni učinek finančne regulacije dolgoročnih naložb, ki je že bila sprejeta in se že izvaja; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj natančno oceni skupni učinek finančne regulacije dolgoročnih naložb, ki je že bila sprejeta in se že izvaja;

| 47. | pozdravlja razvoj sedanjih pogajanj o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe; poudarja pomen teh pogajanj za krepitev politik in ukrepov za povečanje naložb ZDA in EU, ki bodo podprle ustvarjanje delovnih mest, trajnostno gospodarsko rast in mednarodno konkurenčnost; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja razvoj sedanjih pogajanj o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe; poudarja pomen teh pogajanj za krepitev politik in ukrepov za povečanje naložb ZDA in EU, ki bodo podprle ustvarjanje delovnih mest, trajnostno gospodarsko rast in mednarodno konkurenčnost;

| 48. | meni, da bi bilo treba v vse zakonodajne predloge o ustrezni regulaciji finančnih storitev vključiti posebno oceno učinka v zvezi z dolgoročnim financiranjem; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi bilo treba v vse zakonodajne predloge o ustrezni regulaciji finančnih storitev vključiti posebno oceno učinka v zvezi z dolgoročnim financiranjem;

| 49. | podpira poziv Komisije Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine, naj preuči potencialno umerjanje nekaterih določb o kapitalskih zahtevah v okviru ureditve Solventnost II, da bi se izognili morebitnim oviram za dolgoročno financiranje; poziva Komisijo, naj se temeljito posvetuje o predlaganih umerjanjih in nadalje spremeni veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

49.

podpira poziv Komisije Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine, naj preuči potencialno umerjanje nekaterih določb o kapitalskih zahtevah v okviru ureditve Solventnost II, da bi se izognili morebitnim oviram za dolgoročno financiranje; poziva Komisijo, naj se temeljito posvetuje o predlaganih umerjanjih in nadalje spremeni veljavno zakonodajo;

| 50. | ponavlja svoj poziv za predlog uredbe o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja, da se dodeli ustrezna utež tveganja izpostavljenostim, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na ključne infrastrukturne projekte na področju prometa, energije in komunikacije; meni, da mora dodatna zakonodaja upoštevati zahteve dolgoročnih vlagateljev, ocenjevati tveganje, povezano s finančnimi sredstvi, z vključitvijo narave in trajanja obveznosti ter priznavati pozitivni učinek stabilnih obveznosti; |
| --- | --- |

50.

ponavlja svoj poziv za predlog uredbe o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja, da se dodeli ustrezna utež tveganja izpostavljenostim, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na ključne infrastrukturne projekte na področju prometa, energije in komunikacije; meni, da mora dodatna zakonodaja upoštevati zahteve dolgoročnih vlagateljev, ocenjevati tveganje, povezano s finančnimi sredstvi, z vključitvijo narave in trajanja obveznosti ter priznavati pozitivni učinek stabilnih obveznosti;

| 51. | spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za okrepljeno mednarodno sodelovanje in zbliževanje na področju dolgoročnih naložb, in sicer z globalnim dialogom tako na ravni skupine G-20 kot na ravni Odbora za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

51.

spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za okrepljeno mednarodno sodelovanje in zbliževanje na področju dolgoročnih naložb, in sicer z globalnim dialogom tako na ravni skupine G-20 kot na ravni Odbora za finančno stabilnost;

| 52. | meni, da vlaganja v dolgoročna sredstva terjajo poglobljeno znanje in oceno dolgoročnih tveganj, povezanih s temi naložbami; zato poudarja, da morajo vlagatelji vzpostaviti trdno podlago strokovnega znanja in učinkovito upravljati tveganja, da bi zaščitili dolgoročne zaveze; |
| --- | --- |

52.

meni, da vlaganja v dolgoročna sredstva terjajo poglobljeno znanje in oceno dolgoročnih tveganj, povezanih s temi naložbami; zato poudarja, da morajo vlagatelji vzpostaviti trdno podlago strokovnega znanja in učinkovito upravljati tveganja, da bi zaščitili dolgoročne zaveze;

| 53. | meni, da lahko dobra računovodska načela, skladna z dolgoročnimi cilji in ki veljajo za institucionalne vlagatelje, kot je prehod na podnebju prijazno gospodarstvo, okrepijo preglednost in skladnost finančnih informacij, zato bi morala sistematično odražati ekonomski pristop dolgoročnih vlagateljev; vendar poudarja, da izvajanje teh računovodskih načel ne sme ustvarjati spodbud za prociklične strategije; poziva Odbor za mednarodne računovodske standarde, naj pri reviziji praks vrednotenja glede na tržne razmere in vrednotenja z uporabo notranjega modela upošteva tveganje za procikličnost ter prizna osrednji pomen previdnosti pri reviziji konceptualnega okvira; meni, da lahko razkritje jasnih in standardiziranih nefinančnih informacij velikih podjetij poveča preglednost in spodbudi okolje, prijaznejše do vlagateljev; |
| --- | --- |

53.

meni, da lahko dobra računovodska načela, skladna z dolgoročnimi cilji in ki veljajo za institucionalne vlagatelje, kot je prehod na podnebju prijazno gospodarstvo, okrepijo preglednost in skladnost finančnih informacij, zato bi morala sistematično odražati ekonomski pristop dolgoročnih vlagateljev; vendar poudarja, da izvajanje teh računovodskih načel ne sme ustvarjati spodbud za prociklične strategije; poziva Odbor za mednarodne računovodske standarde, naj pri reviziji praks vrednotenja glede na tržne razmere in vrednotenja z uporabo notranjega modela upošteva tveganje za procikličnost ter prizna osrednji pomen previdnosti pri reviziji konceptualnega okvira; meni, da lahko razkritje jasnih in standardiziranih nefinančnih informacij velikih podjetij poveča preglednost in spodbudi okolje, prijaznejše do vlagateljev;

| 54. | spodbuja Komisijo, naj pozorno spremlja delo skupine G-20 o predlogih za vzpostavitev večstranskega naložbenega okvira, ki bo določal minimalne standarde in spremenil določene predpise o dolgoročnih naložbah in pravila obračunavanja po pošteni vrednosti, da bi odpravili kratkoročna nihanja in nestanovitnost, s čimer bi spodbudili čezmejne naložbe; |
| --- | --- |

54.

spodbuja Komisijo, naj pozorno spremlja delo skupine G-20 o predlogih za vzpostavitev večstranskega naložbenega okvira, ki bo določal minimalne standarde in spremenil določene predpise o dolgoročnih naložbah in pravila obračunavanja po pošteni vrednosti, da bi odpravili kratkoročna nihanja in nestanovitnost, s čimer bi spodbudili čezmejne naložbe;

| 55. | meni, da je močno potrebno predvidljivo davčno okolje, ki preprečuje ovire za dolgoročne naložbe; poudarja, da lahko določene davčne spodbude in ugodnosti bistveno prispevajo k spodbujanju naložb; spodbuja izmenjavo dobrih praks in poudarja, da notranji trg zahteva preglednost in boljše usklajevanje nacionalnih davčnih politik, kar bo spodbudilo čezmejne naložbe in preprečilo dvojno obdavčevanje in dvojno neobdavčevanje; spodbuja države članice in Komisijo, naj ocenijo možnost odobritve ugodnega obdavčevanja donosov iz trajnostnih infrastrukturnih projektov ali druge davčne spodbude in ugodnosti za spodbujanje dolgoročnih naložb; |
| --- | --- |

55.

meni, da je močno potrebno predvidljivo davčno okolje, ki preprečuje ovire za dolgoročne naložbe; poudarja, da lahko določene davčne spodbude in ugodnosti bistveno prispevajo k spodbujanju naložb; spodbuja izmenjavo dobrih praks in poudarja, da notranji trg zahteva preglednost in boljše usklajevanje nacionalnih davčnih politik, kar bo spodbudilo čezmejne naložbe in preprečilo dvojno obdavčevanje in dvojno neobdavčevanje; spodbuja države članice in Komisijo, naj ocenijo možnost odobritve ugodnega obdavčevanja donosov iz trajnostnih infrastrukturnih projektov ali druge davčne spodbude in ugodnosti za spodbujanje dolgoročnih naložb;

| 56. | poziva države članice, naj v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ponovno preučijo orodja za načrtovanje proračuna ter razvijejo in objavijo svoje nacionalne infrastrukturne načrte, da bi vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem zagotovile podrobne informacije in omogočile večjo gotovost v zvezi s prihodnjimi projekti; poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči razvoj sredstva za standardizacijo podatkov o infrastrukturnih projektih in njihovo razpoložljivost prek osrednjega podatkovnega skladišča; |
| --- | --- |

56.

poziva države članice, naj v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi ponovno preučijo orodja za načrtovanje proračuna ter razvijejo in objavijo svoje nacionalne infrastrukturne načrte, da bi vlagateljem in drugim zainteresiranim stranem zagotovile podrobne informacije in omogočile večjo gotovost v zvezi s prihodnjimi projekti; poziva Komisijo, naj državam članicam omogoči razvoj sredstva za standardizacijo podatkov o infrastrukturnih projektih in njihovo razpoložljivost prek osrednjega podatkovnega skladišča;

| 57. | meni, da je stabilen sektorski regulativni okvir nujno potreben za koncesionarje velikih prometnih infrastruktur, ki se financirajo brez javnih sredstev, saj bi jim ta ob ustreznih pravilih za določanje cen omogočil dostop do potrebnega financiranja, povrnitev stroškov na dolgi rok in zadostno donosnost naložbe; |
| --- | --- |

57.

meni, da je stabilen sektorski regulativni okvir nujno potreben za koncesionarje velikih prometnih infrastruktur, ki se financirajo brez javnih sredstev, saj bi jim ta ob ustreznih pravilih za določanje cen omogočil dostop do potrebnega financiranja, povrnitev stroškov na dolgi rok in zadostno donosnost naložbe;

| 58. | poziva Komisijo, naj oceni učinek davčnih spodbud držav članic na dolgoročno financiranje in energetski prehod ter opredeli najboljše prakse pri razlikovanju med nižjimi stroški kapitala za okolju prijazne naložbe in višjimi stroški kapitala za naložbe v projekte, ki so nezdružljivi s prehodom na oskrbo z energijo iz trajnostnih virov; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj oceni učinek davčnih spodbud držav članic na dolgoročno financiranje in energetski prehod ter opredeli najboljše prakse pri razlikovanju med nižjimi stroški kapitala za okolju prijazne naložbe in višjimi stroški kapitala za naložbe v projekte, ki so nezdružljivi s prehodom na oskrbo z energijo iz trajnostnih virov;

| 59. | poziva, naj imajo mala in srednja podjetja prednost pri dostopu do evropskega dolgoročnega investicijskega sklada, saj tvorijo temelj rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropski uniji; meni, da bi bilo treba poleg zagotovitve dostopa poenostaviti tudi postopke za predložitev vlog; poudarja pomen zagotavljanja lažjega dostopa do finančnih sredstev skozi cel življenjski cikel podjetja, da bi ustvarili in ohranili trajna kakovostna delovna mesta; |
| --- | --- |

59.

poziva, naj imajo mala in srednja podjetja prednost pri dostopu do evropskega dolgoročnega investicijskega sklada, saj tvorijo temelj rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropski uniji; meni, da bi bilo treba poleg zagotovitve dostopa poenostaviti tudi postopke za predložitev vlog; poudarja pomen zagotavljanja lažjega dostopa do finančnih sredstev skozi cel življenjski cikel podjetja, da bi ustvarili in ohranili trajna kakovostna delovna mesta;

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pokojninske sklade k sprejemanju odločitev za družbeno odgovorno vlaganje, ki so skladne z mednarodnimi standardi človekovih pravic in tovrstnimi standardi Evropske unije ter socialnimi in okoljskimi standardi, vključno z ustreznimi smernicami in načeli Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj ter Združenih narodov; opozarja, da načrti Komisije o pregledu direktive o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (direktiva IORP) ne smejo preprečevati vzdržnega dolgoročnega financiranja; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo pokojninske sklade k sprejemanju odločitev za družbeno odgovorno vlaganje, ki so skladne z mednarodnimi standardi človekovih pravic in tovrstnimi standardi Evropske unije ter socialnimi in okoljskimi standardi, vključno z ustreznimi smernicami in načeli Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj ter Združenih narodov; opozarja, da načrti Komisije o pregledu direktive o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (direktiva IORP) ne smejo preprečevati vzdržnega dolgoročnega financiranja;

| 61. | poudarja, da sta potrebna boljša finančna regulacija in nadzor, da bi zaščitili delavce, davkoplačevalce in realno gospodarstvo pred prihodnjim nedelovanjem trga; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da sta potrebna boljša finančna regulacija in nadzor, da bi zaščitili delavce, davkoplačevalce in realno gospodarstvo pred prihodnjim nedelovanjem trga;

| 62. | poziva Komisijo, naj okrepi komunikacije in odnose z Evropsko investicijsko banko glede zasnove prilagojenih posojil in jamstvenih shem; spodbuja Evropsko investicijsko banko, naj tesno sodeluje z državami članicami in regijami pri njihovem izvajanju novih inovativnih finančnih instrumentov prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter naj še naprej podpira njihovo investicijsko strategijo, usmerjeno v sektor socialnega gospodarstva; poleg tega poziva Evropsko investicijsko banko, naj preuči tudi možnost večje prožnosti pri določanju višine prilagojenih posojil in drugih s tem povezanih shem ter pravil, ki jih urejajo, da bi bili ta posojila in sheme kar najbolj skladni s finančnimi instrumenti, ki se zagotavljajo prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti ko gre za ustrezno financiranje za mlade podjetnike in socialna podjetja; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj okrepi komunikacije in odnose z Evropsko investicijsko banko glede zasnove prilagojenih posojil in jamstvenih shem; spodbuja Evropsko investicijsko banko, naj tesno sodeluje z državami članicami in regijami pri njihovem izvajanju novih inovativnih finančnih instrumentov prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter naj še naprej podpira njihovo investicijsko strategijo, usmerjeno v sektor socialnega gospodarstva; poleg tega poziva Evropsko investicijsko banko, naj preuči tudi možnost večje prožnosti pri določanju višine prilagojenih posojil in drugih s tem povezanih shem ter pravil, ki jih urejajo, da bi bili ta posojila in sheme kar najbolj skladni s finančnimi instrumenti, ki se zagotavljajo prek evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti ko gre za ustrezno financiranje za mlade podjetnike in socialna podjetja;

o

o o

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 102.

(2)  UL L 115, 25.4.2013, str. 1.

(3)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2013/pdf/ecp506_en.pdf

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/78 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/78

---

P7_TA(2014)0162

Spolno izkoriščanje in prostitucija ter njun vpliv na enakost spolov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (2013/2103(INI))

(2017/C 285/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 4 in 5 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4 in 5 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN iz leta 1949 za preprečevanje in odpravljanje trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN iz leta 1949 za preprečevanje in odpravljanje trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih,

| — | ob upoštevanju člena 6 Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, katerega namen je preprečiti vse oblike trgovine z ženskami in izkoriščanja prostitucije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6 Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, katerega namen je preprečiti vse oblike trgovine z ženskami in izkoriščanja prostitucije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju člena 2 deklaracije Združenih narodov iz leta 1993 o odpravi nasilja nad ženskami, v katerem piše, da nasilje nad ženskami med drugim zajema fizično, spolno in psihično nasilje v skupnosti, vključno s posilstvom, spolnimi zlorabami, spolnim nadlegovanjem in zastraševanjem na delovnem mestu, v izobraževalnih ustanovah in drugod, trgovino z ženskami in prisilno prostitucijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 deklaracije Združenih narodov iz leta 1993 o odpravi nasilja nad ženskami, v katerem piše, da nasilje nad ženskami med drugim zajema fizično, spolno in psihično nasilje v skupnosti, vključno s posilstvom, spolnimi zlorabami, spolnim nadlegovanjem in zastraševanjem na delovnem mestu, v izobraževalnih ustanovah in drugod, trgovino z ženskami in prisilno prostitucijo,

| — | ob upoštevanju Protokola ZN iz Palerma iz leta 2000 o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, predvsem ženskami in otroki, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in ji je priložen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola ZN iz Palerma iz leta 2000 o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, predvsem ženskami in otroki, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in ji je priložen,

| — | ob upoštevanju strateškega cilja D.3 izhodišč za ukrepanje in pekinške deklaracije iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega cilja D.3 izhodišč za ukrepanje in pekinške deklaracije iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju Konvencije št. 29 Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu, katere člen 2 opredeljuje prisilno delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije št. 29 Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu, katere člen 2 opredeljuje prisilno delo,

| — | ob upoštevanju Bruseljske deklaracije (11) Mednarodne organizacije za migracije (IOM) o preprečevanju trgovine z ljudmi, ki poziva k celoviti, večdisciplinarni in učinkovito usklajeni politiki ob sodelovanju akterjev z vseh zadevnih področij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bruseljske deklaracije (11) Mednarodne organizacije za migracije (IOM) o preprečevanju trgovine z ljudmi, ki poziva k celoviti, večdisciplinarni in učinkovito usklajeni politiki ob sodelovanju akterjev z vseh zadevnih področij,

| — | ob upoštevanju priporočil Sveta Evrope na tem področju, kot so Priporočilo R (2000) 11 o ukrepanju proti trgovini z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, Priporočilo R (2002) 5 o varstvu žensk pred nasiljem in Priporočilo 1545 (2002) za ozaveščanje o trgovini z ženskami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Sveta Evrope na tem področju, kot so Priporočilo R (2000) 11 o ukrepanju proti trgovini z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, Priporočilo R (2002) 5 o varstvu žensk pred nasiljem in Priporočilo 1545 (2002) za ozaveščanje o trgovini z ženskami,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope „Kriminalizacija kupovanja spolnih storitev za boj proti trgovini z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja“, dokument št. 12920 z dne 26. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Parlamentarne skupščine Sveta Evrope „Kriminalizacija kupovanja spolnih storitev za boj proti trgovini z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja“, dokument št. 12920 z dne 26. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju ministrskega sklepa OVSE št. 1(12), sprejetega na Dunaju leta 2000, in ukrepov ter akcijskega načrta OVSE za boj proti trgovini z ljudmi (Sklep št. 557, sprejet leta 2003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrskega sklepa OVSE št. 1(12), sprejetega na Dunaju leta 2000, in ukrepov ter akcijskega načrta OVSE za boj proti trgovini z ljudmi (Sklep št. 557, sprejet leta 2003),

| — | ob upoštevanju členov 2 in 13 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 13 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju okvirnega sklepa Sveta 2002/629/JHA z dne 19. julija 2002 o boju proti trgovini z ljudmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sklepa Sveta 2002/629/JHA z dne 19. julija 2002 o boju proti trgovini z ljudmi,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev, ki nadomešča Okvirni sklep Sveta 2002/629/PNZ z dne 19. julija 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev, ki nadomešča Okvirni sklep Sveta 2002/629/PNZ z dne 19. julija 2002,

| — | ob upoštevanju Resolucije Sveta o pobudah za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti z ženskami (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Sveta o pobudah za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti z ženskami (1),

| — | ob upoštevanju Strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala v Pekingu pod geslom „Delovanje za enakopravnost, razvoj in mir“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala v Pekingu pod geslom „Delovanje za enakopravnost, razvoj in mir“ (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 1997 o sporočilu Komisije o nezakoniti in škodljivi vsebini na internetu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 1997 o sporočilu Komisije o nezakoniti in škodljivi vsebini na internetu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 1997 o potrebi, da se na celotnem območju Evropske unije sproži kampanja za nično stopnjo strpnosti do nasilja nad ženskami (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 1997 o potrebi, da se na celotnem območju Evropske unije sproži kampanja za nično stopnjo strpnosti do nasilja nad ženskami (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 1997 o Zeleni knjigi Komisije o varstvu mladoletnikov in človekovega dostojanstva v avdiovizualnih in informacijskih storitvah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 1997 o Zeleni knjigi Komisije o varstvu mladoletnikov in človekovega dostojanstva v avdiovizualnih in informacijskih storitvah (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. novembra 1997 o sporočilu Komisije o boju proti otroškemu spolnemu turizmu ter opomnika o prispevanju Evropske unije h krepitvi preprečevanja spolne zlorabe in izkoriščanja otrok (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. novembra 1997 o sporočilu Komisije o boju proti otroškemu spolnemu turizmu ter opomnika o prispevanju Evropske unije h krepitvi preprečevanja spolne zlorabe in izkoriščanja otrok (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 1997 o sporočilu Komisije o trgovini z ženskami za namene spolnega izkoriščanja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 1997 o sporočilu Komisije o trgovini z ženskami za namene spolnega izkoriščanja (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. maja 1998 o predlogu za priporočilo Sveta o varstvu mladoletnikov in človekovega dostojanstva v avdiovizualnih in informacijskih storitvah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. maja 1998 o predlogu za priporočilo Sveta o varstvu mladoletnikov in človekovega dostojanstva v avdiovizualnih in informacijskih storitvah (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 1998 o spoštovanju človekovih pravic v Evropski uniji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 1998 o spoštovanju človekovih pravic v Evropski uniji (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 1999 o usklajevanju oblik zaščite za dopolnitev statusa begunca v Evropski uniji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 1999 o usklajevanju oblik zaščite za dopolnitev statusa begunca v Evropski uniji (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. marca 2000 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju ukrepov za boj proti otroškemu spolnemu turizmu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. marca 2000 o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju ukrepov za boj proti otroškemu spolnemu turizmu (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. aprila 2000 o pobudi Republike Avstrije za sprejetje sklepa Sveta o boju proti otroški pornografiji na internetu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. aprila 2000 o pobudi Republike Avstrije za sprejetje sklepa Sveta o boju proti otroški pornografiji na internetu (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2000 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Za nadaljnje ukrepe v boju proti trgovini z ženskami“ (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2000 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Za nadaljnje ukrepe v boju proti trgovini z ženskami“ (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2000 o sporočilu Komisije o žrtvah kaznivih dejanj v Evropski uniji: razmišljanja o standardih in ukrepih (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2000 o sporočilu Komisije o žrtvah kaznivih dejanj v Evropski uniji: razmišljanja o standardih in ukrepih (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2001 o predlogu okvirnega sklepa Sveta o boju proti trgovini z ljudmi (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2001 o predlogu okvirnega sklepa Sveta o boju proti trgovini z ljudmi (16),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 17. januarja 2006 o strategijah za preprečevanje trgovanja z ženskami in otroki, ki so izpostavljeni spolnemu izkoriščanju (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 17. januarja 2006 o strategijah za preprečevanje trgovanja z ženskami in otroki, ki so izpostavljeni spolnemu izkoriščanju (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2006 o trenutnih razmerah v boju proti nasilju nad ženskami in možnih prihodnjih ukrepih (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2006 o trenutnih razmerah v boju proti nasilju nad ženskami in možnih prihodnjih ukrepih (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o prisilni prostituciji ob mednarodnih športnih prireditvah (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. marca 2006 o prisilni prostituciji ob mednarodnih športnih prireditvah (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (23),

| — | ob upoštevanju kampanje ozaveščanja z naslovom „Ni naprodaj“ („Not for sale“), ki jo je oblikoval Evropski ženski lobi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kampanje ozaveščanja z naslovom „Ni naprodaj“ („Not for sale“), ki jo je oblikoval Evropski ženski lobi,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za razvoj (A7-0071/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za razvoj (A7-0071/2014),

| A. | ker sta prostitucija in prisilna prostitucija pojava, kjer se kaže razlika med spoloma, in imata svetovno razsežnost, saj vključujeta približno 40–42 milijonov ljudi po vsem svetu, ker so prostituirane osebe povečini ženske in mladoletnice, skoraj vsi kupci pa so moški, in ker je torej tako vzrok kot posledica neenakosti med spoloma, ki jo še bolj poglablja; |
| --- | --- |

A.

ker sta prostitucija in prisilna prostitucija pojava, kjer se kaže razlika med spoloma, in imata svetovno razsežnost, saj vključujeta približno 40–42 milijonov ljudi po vsem svetu, ker so prostituirane osebe povečini ženske in mladoletnice, skoraj vsi kupci pa so moški, in ker je torej tako vzrok kot posledica neenakosti med spoloma, ki jo še bolj poglablja;

| B. | ker sta prostitucija in prisilna prostitucija obliki suženjstva, ki sta nezdružljivi s človeškim dostojanstvom in temeljnimi človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

B.

ker sta prostitucija in prisilna prostitucija obliki suženjstva, ki sta nezdružljivi s človeškim dostojanstvom in temeljnimi človekovimi pravicami;

| C. | ker je trgovina z ljudmi, zlasti z ženskami in otroki, za spolne in druge oblike izkoriščanja ena od najbolj nezaslišanih kršitev človekovih pravic; ker obseg trgovine z ljudmi vse bolj narašča po vsem svetu, in sicer zaradi povečanja organiziranega kriminala in njegove dobičkonosnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je trgovina z ljudmi, zlasti z ženskami in otroki, za spolne in druge oblike izkoriščanja ena od najbolj nezaslišanih kršitev človekovih pravic; ker obseg trgovine z ljudmi vse bolj narašča po vsem svetu, in sicer zaradi povečanja organiziranega kriminala in njegove dobičkonosnosti;

| D. | ker je delo eden od glavnih načinov za človekovo samouresničevanje, v okviru katerega posamezniki pomembno prispevajo h kolektivni blaginji; |
| --- | --- |

D.

ker je delo eden od glavnih načinov za človekovo samouresničevanje, v okviru katerega posamezniki pomembno prispevajo h kolektivni blaginji;

| E. | ker sta prostitucija in prisilna prostitucija neločljivo povezani z neenakostjo med spoloma v družbi in vplivata na položaj žensk in moških v družbi ter dojemanje njihovih medsebojnih odnosov in spolnosti; |
| --- | --- |

E.

ker sta prostitucija in prisilna prostitucija neločljivo povezani z neenakostjo med spoloma v družbi in vplivata na položaj žensk in moških v družbi ter dojemanje njihovih medsebojnih odnosov in spolnosti;

| F. | ker se spolno in reproduktivno zdravje spodbujata z zdravimi pristopi k spolnosti, ki se izvaja ob medsebojnem spoštovanju; |
| --- | --- |

F.

ker se spolno in reproduktivno zdravje spodbujata z zdravimi pristopi k spolnosti, ki se izvaja ob medsebojnem spoštovanju;

| G. | ker so v Direktivi 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev določene okvirne določbe o žrtvah; |
| --- | --- |

G.

ker so v Direktivi 2011/36/EU z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev določene okvirne določbe o žrtvah;

| H. | ker vse politike glede prostitucije vplivajo na uresničevanje enakosti med spoloma in razumevanje vprašanj, povezanih s spoloma, ter družbi, vključno z njenimi mladimi, posredujejo sporočila in norme; |
| --- | --- |

H.

ker vse politike glede prostitucije vplivajo na uresničevanje enakosti med spoloma in razumevanje vprašanj, povezanih s spoloma, ter družbi, vključno z njenimi mladimi, posredujejo sporočila in norme;

| I. | ker prostitucija deluje kot posel in ustvarja trg, na katerem so različni akterji med seboj povezani in kjer zvodniki in posredniki računajo in zagotavljajo ali povečujejo svoj trg in ter dobičke, in ker imajo kupci spolnih storitev ključno vlogo, saj ohranjajo povpraševanje na tem trgu; |
| --- | --- |

I.

ker prostitucija deluje kot posel in ustvarja trg, na katerem so različni akterji med seboj povezani in kjer zvodniki in posredniki računajo in zagotavljajo ali povečujejo svoj trg in ter dobičke, in ker imajo kupci spolnih storitev ključno vlogo, saj ohranjajo povpraševanje na tem trgu;

| J. | ker spolno zdravje po mnenju organizacije SZO „zahteva pozitiven in spoštljiv odnos do spolnosti in spolnih odnosov kot tudi možnost doživljanja prijetnih in varnih spolnih izkušenj brez prisile, diskriminacije ali nasilja“; |
| --- | --- |

J.

ker spolno zdravje po mnenju organizacije SZO „zahteva pozitiven in spoštljiv odnos do spolnosti in spolnih odnosov kot tudi možnost doživljanja prijetnih in varnih spolnih izkušenj brez prisile, diskriminacije ali nasilja“;

| K. | ker prostitucija vsa intimna dejanja omejuje na njihovo denarno vrednost in človeka degradira na raven blaga ali objekta, ki je na voljo stranki; |
| --- | --- |

K.

ker prostitucija vsa intimna dejanja omejuje na njihovo denarno vrednost in človeka degradira na raven blaga ali objekta, ki je na voljo stranki;

| L. | ker je velika večina prostituiranih oseb iz ranljivih skupin; |
| --- | --- |

L.

ker je velika večina prostituiranih oseb iz ranljivih skupin;

| M. | ker je posredovanje pri prostituciji tesno povezano z organiziranim kriminalom; |
| --- | --- |

M.

ker je posredovanje pri prostituciji tesno povezano z organiziranim kriminalom;

| N. | ker se v senci prostitucije razširjajo organizirani kriminal, trgovina z ljudmi, zelo nasilna kazniva dejanja in korupcija in ker vsi zakonodajni okviri koristijo predvsem zvodnikom, ki lahko postanejo „poslovneži“; |
| --- | --- |

N.

ker se v senci prostitucije razširjajo organizirani kriminal, trgovina z ljudmi, zelo nasilna kazniva dejanja in korupcija in ker vsi zakonodajni okviri koristijo predvsem zvodnikom, ki lahko postanejo „poslovneži“;

| O. | ker trgi prostitucije spodbujajo trgovino z ženskami in otroki (24); |
| --- | --- |

O.

ker trgi prostitucije spodbujajo trgovino z ženskami in otroki (24);

| P. | ker je trgovina z ljudmi sredstvo za oskrbo trgov prostitucije z ženskami in mladoletnicami; |
| --- | --- |

P.

ker je trgovina z ljudmi sredstvo za oskrbo trgov prostitucije z ženskami in mladoletnicami;

| Q. | ker po podatkih EU trenutna politika boja zoper trgovino z ljudmi ni učinkovita in ker obstaja težava s identifikacijo in pregonom trgovcev z ljudmi, zaradi česar je treba okrepiti preiskovanje primerov trgovine z ljudmi za spolne namene ter pregon in obsodbo trgovcev z ljudmi; |
| --- | --- |

Q.

ker po podatkih EU trenutna politika boja zoper trgovino z ljudmi ni učinkovita in ker obstaja težava s identifikacijo in pregonom trgovcev z ljudmi, zaradi česar je treba okrepiti preiskovanje primerov trgovine z ljudmi za spolne namene ter pregon in obsodbo trgovcev z ljudmi;

| R. | ker je v prostitucijo prisiljenih vse več mladih, od tega zaskrbljujoče število otrok; |
| --- | --- |

R.

ker je v prostitucijo prisiljenih vse več mladih, od tega zaskrbljujoče število otrok;

| S. | ker je lahko prisila, pod katero se izvajajo dejavnosti prostitucije, neposredna in fizična ali posredna, na primer s pritiski na družino v izvorni državi, in ker je prisila lahko zvijačna psihološka prisila; |
| --- | --- |

S.

ker je lahko prisila, pod katero se izvajajo dejavnosti prostitucije, neposredna in fizična ali posredna, na primer s pritiski na družino v izvorni državi, in ker je prisila lahko zvijačna psihološka prisila;

| T. | ker so za obravnavo trgovine z ljudmi odgovorne predvsem države članice in ker je aprila 2013 le šest držav članic priglasilo popoln prenos direktive EU o boju proti trgovini z ljudmi, katere rok za začetek izvajanja se je iztekel 6. aprila 2013; |
| --- | --- |

T.

ker so za obravnavo trgovine z ljudmi odgovorne predvsem države članice in ker je aprila 2013 le šest držav članic priglasilo popoln prenos direktive EU o boju proti trgovini z ljudmi, katere rok za začetek izvajanja se je iztekel 6. aprila 2013;

| U. | ker Komisija v svoji strategiji za enakost med ženskami in moškimi (2010–2015) izjavlja, da neenakosti med ženskami in moškimi kršijo temeljne pravice; |
| --- | --- |

U.

ker Komisija v svoji strategiji za enakost med ženskami in moškimi (2010–2015) izjavlja, da neenakosti med ženskami in moškimi kršijo temeljne pravice;

| V. | ker so v načinih, kako države članice obravnavajo prostitucijo, velike razlike, obstajata pa dva glavna pristopa: prvi, ki prostitucijo obravnava kot kršitev pravic žensk – kot obliko spolnega suženjstva –, ki vodi v neenakost med spoloma za ženske; drugi pristop, po katerem prostitucija sama po sebi spodbuja enakost med spoloma, ker zagovarja pravico ženske, da sama odloča, kaj želi storiti s svojim telesom; v obeh primerih so posamezne države članice pristojne za odločanje, kako se bodo lotile vprašanja prostitucije; |
| --- | --- |

V.

ker so v načinih, kako države članice obravnavajo prostitucijo, velike razlike, obstajata pa dva glavna pristopa: prvi, ki prostitucijo obravnava kot kršitev pravic žensk – kot obliko spolnega suženjstva –, ki vodi v neenakost med spoloma za ženske; drugi pristop, po katerem prostitucija sama po sebi spodbuja enakost med spoloma, ker zagovarja pravico ženske, da sama odloča, kaj želi storiti s svojim telesom; v obeh primerih so posamezne države članice pristojne za odločanje, kako se bodo lotile vprašanja prostitucije;

| W. | ker obstaja razlika med prisilno in prostovoljno prostitucijo; |
| --- | --- |

W.

ker obstaja razlika med prisilno in prostovoljno prostitucijo;

| X. | ker je treba vprašanje prostitucije obravnavati dolgoročno in z vidika enakosti spolov; |
| --- | --- |

X.

ker je treba vprašanje prostitucije obravnavati dolgoročno in z vidika enakosti spolov;

| 1. | priznava, da so prostitucija, prisilna prostitucija in spolno izkoriščanje s spolom tesno povezani pojavi in kršijo človekovo dostojanstvo, da so v nasprotju z načeli človekovih pravic, med drugim enakostjo spolov, in zatorej v nasprotju z načeli Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s ciljem in načelom enakosti spolov; |
| --- | --- |

1.

priznava, da so prostitucija, prisilna prostitucija in spolno izkoriščanje s spolom tesno povezani pojavi in kršijo človekovo dostojanstvo, da so v nasprotju z načeli človekovih pravic, med drugim enakostjo spolov, in zatorej v nasprotju z načeli Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s ciljem in načelom enakosti spolov;

| 2. | poudarja, da je treba spoštovati pravice vseh žensk do zdravja, vključno s pravico do svojega telesa in spolnosti brez prisile, diskriminacije ali nasilja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba spoštovati pravice vseh žensk do zdravja, vključno s pravico do svojega telesa in spolnosti brez prisile, diskriminacije ali nasilja;

| 3. | poudarja, da je več povezav med prostitucijo in trgovino z ljudmi ter priznava, da prostitucija v svetu in v Evropi pospešuje trgovanje z ranljivimi ženskami in mladoletnicami, pri čemer jih je velik delež starih od 13 do 25 let,; poudarja, da se po podatkih Evropske komisije z žrtvami trguje večinoma za namene spolnega izkoriščanja (62 %) ter da ženske in mladoletnice predstavljajo 96 % identificiranih in domnevnih žrtev, pri čemer se je delež žrtev iz držav, ki niso članice EU, v zadnjih nekaj letih povečal; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je več povezav med prostitucijo in trgovino z ljudmi ter priznava, da prostitucija v svetu in v Evropi pospešuje trgovanje z ranljivimi ženskami in mladoletnicami, pri čemer jih je velik delež starih od 13 do 25 let,; poudarja, da se po podatkih Evropske komisije z žrtvami trguje večinoma za namene spolnega izkoriščanja (62 %) ter da ženske in mladoletnice predstavljajo 96 % identificiranih in domnevnih žrtev, pri čemer se je delež žrtev iz držav, ki niso članice EU, v zadnjih nekaj letih povečal;

| 4. | priznava pa, da je trg prostitucije zaradi pomanjkanja zanesljivih, natančnih in primerljivih podatkov po državah, kar je predvsem posledica nezakonitosti in pogosto nevidnosti prostitucije in trgovine z ljudmi, še naprej nejasen in da to ovira politično odločanje, zaradi česar vsi podatki slonijo zgolj na ocenah; |
| --- | --- |

4.

priznava pa, da je trg prostitucije zaradi pomanjkanja zanesljivih, natančnih in primerljivih podatkov po državah, kar je predvsem posledica nezakonitosti in pogosto nevidnosti prostitucije in trgovine z ljudmi, še naprej nejasen in da to ovira politično odločanje, zaradi česar vsi podatki slonijo zgolj na ocenah;

| 5. | poudarja, da je prostitucija tudi zdravstvena težava, saj škodljivo vpliva na zdravje oseb, ki se z njo ukvarjajo in pri katerih obstaja večja verjetnost, da bodo imele spolne, telesne ali duševne travme ter razvile odvisnosti od drog in alkohola, prav tako pa je zanje značilna višja stopnja smrtnosti kot pri prebivalstvu na splošno; dodaja in poudarja, da mnogo oseb, ki kupujejo spolne storitve, zahtevajo komercialne spolne storitve brez zaščite, kar povečuje nevarnost za škodljive vplive na zdravje oseb, ki se ukvarjajo s prostitucijo, in kupcev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je prostitucija tudi zdravstvena težava, saj škodljivo vpliva na zdravje oseb, ki se z njo ukvarjajo in pri katerih obstaja večja verjetnost, da bodo imele spolne, telesne ali duševne travme ter razvile odvisnosti od drog in alkohola, prav tako pa je zanje značilna višja stopnja smrtnosti kot pri prebivalstvu na splošno; dodaja in poudarja, da mnogo oseb, ki kupujejo spolne storitve, zahtevajo komercialne spolne storitve brez zaščite, kar povečuje nevarnost za škodljive vplive na zdravje oseb, ki se ukvarjajo s prostitucijo, in kupcev;

| 6. | poudarja, da lahko imajo prisilna prostitucija, prostitucija in izkoriščanje v spolni industriji uničujoče in trajne psihične in telesne posledice za vpletene posameznike, tudi po opustitvi prostitucije, kar velja predvsem za otroke in mladoletnike, poleg tega pa so hkrati vzrok in posledica neenakosti med spoloma ter ohranjajo spolne stereotipe in stereotipno dojemanje žensk, ki prodajajo spolne storitve, na primer zamisel, da so telesa žensk in mladoletnic na prodaj za zadovoljevanje moškega povpraševanja po spolnosti; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da lahko imajo prisilna prostitucija, prostitucija in izkoriščanje v spolni industriji uničujoče in trajne psihične in telesne posledice za vpletene posameznike, tudi po opustitvi prostitucije, kar velja predvsem za otroke in mladoletnike, poleg tega pa so hkrati vzrok in posledica neenakosti med spoloma ter ohranjajo spolne stereotipe in stereotipno dojemanje žensk, ki prodajajo spolne storitve, na primer zamisel, da so telesa žensk in mladoletnic na prodaj za zadovoljevanje moškega povpraševanja po spolnosti;

| 7. | zato države članice še naprej poziva, naj v skladu z nacionalnim pravom uvedejo redne, zaupne termine za svetovanje in zdravstvene preglede za prostituirane osebe zunaj mest, kjer se izvaja prostitucija; |
| --- | --- |

7.

zato države članice še naprej poziva, naj v skladu z nacionalnim pravom uvedejo redne, zaupne termine za svetovanje in zdravstvene preglede za prostituirane osebe zunaj mest, kjer se izvaja prostitucija;

| 8. | priznava, da osebe, ki se ukvarjajo s prostitucijo, spadajo v skupino z velikim tveganjem za okužbo s HIV in drugimi spolno prenosljivimi boleznimi; |
| --- | --- |

8.

priznava, da osebe, ki se ukvarjajo s prostitucijo, spadajo v skupino z velikim tveganjem za okužbo s HIV in drugimi spolno prenosljivimi boleznimi;

| 9. | poziva države članice, naj si izmenjujejo najboljše prakse o načinih za omejitev nevarnosti, povezanih z ulično prostitucijo; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj si izmenjujejo najboljše prakse o načinih za omejitev nevarnosti, povezanih z ulično prostitucijo;

| 10. | priznava, da lahko prostitucija in prisilna prostitucija vplivata na nasilje nad ženskami na splošno, ker raziskave med kupci spolnih storitev kažejo, da imajo moški, ki kupujejo spolnost, ponižujočo podobo o ženskah (25); zato predlaga, naj nacionalni organi zagotovijo, da bo ob prepovedi kupovanja spolnih uslug potekala tudi kampanja ozaveščanja moških; |
| --- | --- |

10.

priznava, da lahko prostitucija in prisilna prostitucija vplivata na nasilje nad ženskami na splošno, ker raziskave med kupci spolnih storitev kažejo, da imajo moški, ki kupujejo spolnost, ponižujočo podobo o ženskah (25); zato predlaga, naj nacionalni organi zagotovijo, da bo ob prepovedi kupovanja spolnih uslug potekala tudi kampanja ozaveščanja moških;

| 11. | poudarja, da so prostituirane osebe še posebej socialno, gospodarsko, fizično, psihološko in čustveno ranljive in ranljive z vidika družine ter da jim prej grozi nasilje in škoda kot osebam v kateri koli drugi dejavnosti; zato bi bilo treba nacionalne policijske organe spodbuditi, da med drugim obravnavajo nizko stopnjo obsodb v primerih posilstva oseb, ki se ukvarjajo s prostitucijo; poudarja, da so prostituirane osebe tudi žrtve javnega sramotenja in da so socialno stigmatizirane, tudi če se ne ukvarjajo več s prostitucijo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so prostituirane osebe še posebej socialno, gospodarsko, fizično, psihološko in čustveno ranljive in ranljive z vidika družine ter da jim prej grozi nasilje in škoda kot osebam v kateri koli drugi dejavnosti; zato bi bilo treba nacionalne policijske organe spodbuditi, da med drugim obravnavajo nizko stopnjo obsodb v primerih posilstva oseb, ki se ukvarjajo s prostitucijo; poudarja, da so prostituirane osebe tudi žrtve javnega sramotenja in da so socialno stigmatizirane, tudi če se ne ukvarjajo več s prostitucijo;

| 12. | opozarja, da imajo prostitutke pravico do materinstva, vzgoje svojih otrok in skrbi zanje; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da imajo prostitutke pravico do materinstva, vzgoje svojih otrok in skrbi zanje;

| 13. | poudarja, da normalizacija prostitucije vpliva na nasilje nad ženskami; poudarja zlasti, da podatki kažejo, da je bila pri moških, ki kupujejo spolne storitve, večja verjetnost, da bodo storili prisilna spolna dejanja nad ženskami in druga nasilna dejanja nad njimi, prav tako pa je bilo pri njih pogosto opaziti tudi sovražnost do žensk; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da normalizacija prostitucije vpliva na nasilje nad ženskami; poudarja zlasti, da podatki kažejo, da je bila pri moških, ki kupujejo spolne storitve, večja verjetnost, da bodo storili prisilna spolna dejanja nad ženskami in druga nasilna dejanja nad njimi, prav tako pa je bilo pri njih pogosto opaziti tudi sovražnost do žensk;

| 14. | ugotavlja, da je 80–95 % prostituiranih oseb še pred vstopom v prostitucijo pretrpelo katero od oblik nasilja (posilstvo, krvoskrunstvo, pedofilija), pri čemer jih 62 % poroča, da so bile posiljene, 68 % pa jih trpi zaradi posttravmatske stresne motnje, kar je podoben odstotek kot pri žrtvah mučenja (26); |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je 80–95 % prostituiranih oseb še pred vstopom v prostitucijo pretrpelo katero od oblik nasilja (posilstvo, krvoskrunstvo, pedofilija), pri čemer jih 62 % poroča, da so bile posiljene, 68 % pa jih trpi zaradi posttravmatske stresne motnje, kar je podoben odstotek kot pri žrtvah mučenja (26);

| 15. | poudarja, da otroška prostitucija nikakor ne more biti prostovoljna, saj otroci ne morejo „soglašati“ s prostitucijo; poziva države članice EU, naj se čim intenzivneje borijo proti otroški prostituciji (ki vključuje osebe, mlajše od 18 let), saj je to najbolj skrajna oblika prisilne prostitucije; nujno zahteva pristop nične tolerance, ki temelji na preprečevanju, varstvu žrtev in pregonu strank; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da otroška prostitucija nikakor ne more biti prostovoljna, saj otroci ne morejo „soglašati“ s prostitucijo; poziva države članice EU, naj se čim intenzivneje borijo proti otroški prostituciji (ki vključuje osebe, mlajše od 18 let), saj je to najbolj skrajna oblika prisilne prostitucije; nujno zahteva pristop nične tolerance, ki temelji na preprečevanju, varstvu žrtev in pregonu strank;

| 16. | ugotavlja, da narašča mladoletniška prostitucija, pa tudi spolno izkoriščanje otrok, tudi po družabnih omrežjih, kjer se pogosto uporabljajo prevare in ustrahovanje; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da narašča mladoletniška prostitucija, pa tudi spolno izkoriščanje otrok, tudi po družabnih omrežjih, kjer se pogosto uporabljajo prevare in ustrahovanje;

| 17. | opozarja na pojav prostitucije mladoletnih oseb, ki se razlikuje od spolnega nadlegovanja ter izhaja iz težkega ekonomskega položaja in pomanjkljive starševske skrbi; |
| --- | --- |

17.

opozarja na pojav prostitucije mladoletnih oseb, ki se razlikuje od spolnega nadlegovanja ter izhaja iz težkega ekonomskega položaja in pomanjkljive starševske skrbi;

| 18. | poudarja potrebo po učinkovitih ukrepih, s katerimi bo mogoče namenjati posebno pozornost odstranitvi mladoletnih prostituiranih oseb s tako imenovanega trga prostitucije in preprečevanju njihovega vstopa na ta trg ter za namenjanje pozornosti dejavnostim, ki so v nasprotju s cilji Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in izbirnega protokola h Konvenciji; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po učinkovitih ukrepih, s katerimi bo mogoče namenjati posebno pozornost odstranitvi mladoletnih prostituiranih oseb s tako imenovanega trga prostitucije in preprečevanju njihovega vstopa na ta trg ter za namenjanje pozornosti dejavnostim, ki so v nasprotju s cilji Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in izbirnega protokola h Konvenciji;

| 19. | meni, da bi moralo biti koriščenje spolnih uslug prostitutk, mlajših od 21 let, proti plačilu kaznivo dejanje, medtem ko nudenje teh uslug ne bi smelo biti kaznivo; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi moralo biti koriščenje spolnih uslug prostitutk, mlajših od 21 let, proti plačilu kaznivo dejanje, medtem ko nudenje teh uslug ne bi smelo biti kaznivo;

| 20. | opozarja na pojav navezovanja stikov z otroki za spolne namene, ki vključuje prostitucijo mladoletnic ali deklet, ki so pred kratkim postale polnoletne, v zameno za luksuzne izdelke ali majhne vsote denarja, ki zagotavljajo sredstva za pokritje tekočih izdatkov ali izdatkov za izobraževanje; |
| --- | --- |

20.

opozarja na pojav navezovanja stikov z otroki za spolne namene, ki vključuje prostitucijo mladoletnic ali deklet, ki so pred kratkim postale polnoletne, v zameno za luksuzne izdelke ali majhne vsote denarja, ki zagotavljajo sredstva za pokritje tekočih izdatkov ali izdatkov za izobraževanje;

| 21. | opozarja države članice, da ima izobraževanje pomembno vlogo pri preprečevanju prostitucije in z njo povezanega organiziranega kriminala, in zato priporoča, naj se v šolah in visokošolskih ustanovah izvajajo posebne starosti prilagojene izobraževalne kampanje ozaveščanja in preprečevanja, in priporoča, naj bo izobraževanje o enakosti temeljni cilj izobraževalnega procesa mladih; |
| --- | --- |

21.

opozarja države članice, da ima izobraževanje pomembno vlogo pri preprečevanju prostitucije in z njo povezanega organiziranega kriminala, in zato priporoča, naj se v šolah in visokošolskih ustanovah izvajajo posebne starosti prilagojene izobraževalne kampanje ozaveščanja in preprečevanja, in priporoča, naj bo izobraževanje o enakosti temeljni cilj izobraževalnega procesa mladih;

| 22. | opozarja, da lahko oglaševanje spolnih storitev v časopisju in družbenih medijih podpira trgovino z ljudmi in prostitucijo; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da lahko oglaševanje spolnih storitev v časopisju in družbenih medijih podpira trgovino z ljudmi in prostitucijo;

| 23. | opozarja na vse večjo vlogo spleta in družbenih omrežij, ki jih mreže za trgovino z ljudmi uporabljajo za privabljanje novih in mladih oseb v prostitucijo; poziva k izvajanju kampanj za preprečevanje tudi na spletu, pri čemer je treba upoštevati ranljive skupine, ki so tarče teh mrež za trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

23.

opozarja na vse večjo vlogo spleta in družbenih omrežij, ki jih mreže za trgovino z ljudmi uporabljajo za privabljanje novih in mladih oseb v prostitucijo; poziva k izvajanju kampanj za preprečevanje tudi na spletu, pri čemer je treba upoštevati ranljive skupine, ki so tarče teh mrež za trgovino z ljudmi;

| 24. | opozarja na nekatere – večinoma negativne – učinke množičnih medijev in pornografije, zlasti spletne, pri ustvarjanju negativne podobe žensk, kar lahko vpliva na nespoštovanje osebnosti žensk in dojemanje žensk kot blaga; opozarja tudi, da se spolna svoboda ne sme razlagati kot dovoljenje za nespoštovanje žensk; |
| --- | --- |

24.

opozarja na nekatere – večinoma negativne – učinke množičnih medijev in pornografije, zlasti spletne, pri ustvarjanju negativne podobe žensk, kar lahko vpliva na nespoštovanje osebnosti žensk in dojemanje žensk kot blaga; opozarja tudi, da se spolna svoboda ne sme razlagati kot dovoljenje za nespoštovanje žensk;

| 25. | poudarja, da normalizacija prostitucije vpliva na dojemanje spolnosti pri mladih ter odnose med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da normalizacija prostitucije vpliva na dojemanje spolnosti pri mladih ter odnose med ženskami in moškimi;

| 26. | poudarja, da prostituiranih oseb ne bi smeli kriminalizirati in poziva države članice, naj odpravijo represivno zakonodajo proti prostituiranim osebam; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da prostituiranih oseb ne bi smeli kriminalizirati in poziva države članice, naj odpravijo represivno zakonodajo proti prostituiranim osebam;

| 27. | poziva države članice EU, naj se vzdržijo kriminalizacije in kaznovanja prostituiranih oseb ter razvijejo programe za pomoč tem osebam/ponudnikom spolnih storitev, da opustijo svoj poklic, če to želijo; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice EU, naj se vzdržijo kriminalizacije in kaznovanja prostituiranih oseb ter razvijejo programe za pomoč tem osebam/ponudnikom spolnih storitev, da opustijo svoj poklic, če to želijo;

| 28. | meni, da mora biti zmanjšanje povpraševanja del celovite strategije proti trgovini z ljudmi v državah članicah; |
| --- | --- |

28.

meni, da mora biti zmanjšanje povpraševanja del celovite strategije proti trgovini z ljudmi v državah članicah;

| 29. | meni, da je eden od načinov za boj proti trgovini z ženskami in mladoletnicami za namene spolnega izkoriščanja in za izboljšanje enakosti med spoloma model, ki ga izvajajo na Švedskem, Islandiji in Norveškem (tako imenovani nordijski model) in se trenutno preučuje v več evropskih državah, kjer se za kaznivo dejanje šteje nakup spolnih storitev, ne pa storitve prostituiranih oseb; |
| --- | --- |

29.

meni, da je eden od načinov za boj proti trgovini z ženskami in mladoletnicami za namene spolnega izkoriščanja in za izboljšanje enakosti med spoloma model, ki ga izvajajo na Švedskem, Islandiji in Norveškem (tako imenovani nordijski model) in se trenutno preučuje v več evropskih državah, kjer se za kaznivo dejanje šteje nakup spolnih storitev, ne pa storitve prostituiranih oseb;

| 30. | poudarja, da je prostitucija čezmejna težava in da bi morale države članice zato prevzeti odgovornost za preprečevanje kupovanja spolnih uslug zunaj svojega ozemlja; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je prostitucija čezmejna težava in da bi morale države članice zato prevzeti odgovornost za preprečevanje kupovanja spolnih uslug zunaj svojega ozemlja;

| 31. | poudarja, da nekateri podatki potrjujejo, da ima nordijski model odvračalni učinek na trgovino z ljudmi na Švedskem, kjer se obseg prostitucije in trgovine z ljudmi ni povečal, in da ta model vse bolj podpira tudi prebivalstvo, zlasti mladi, kar kaže, da je zakonodaja pripeljala do sprememb v miselnosti; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da nekateri podatki potrjujejo, da ima nordijski model odvračalni učinek na trgovino z ljudmi na Švedskem, kjer se obseg prostitucije in trgovine z ljudmi ni povečal, in da ta model vse bolj podpira tudi prebivalstvo, zlasti mladi, kar kaže, da je zakonodaja pripeljala do sprememb v miselnosti;

| 32. | priznava ugotovitve nedavnega vladnega poročila na Finskem, v katerem se je pozvalo k popolni kriminalizaciji nakupa spolnih storitev, saj se je pokazalo, da je finski pristop, ki kriminalizira nakup spolnih storitev od žrtev trgovine z ljudmi, v boju proti trgovini z ljudmi neučinkovit; |
| --- | --- |

32.

priznava ugotovitve nedavnega vladnega poročila na Finskem, v katerem se je pozvalo k popolni kriminalizaciji nakupa spolnih storitev, saj se je pokazalo, da je finski pristop, ki kriminalizira nakup spolnih storitev od žrtev trgovine z ljudmi, v boju proti trgovini z ljudmi neučinkovit;

| 33. | meni, da zakonodaja ponuja možnost za pojasnitev, kaj so sprejemljive norme v družbi, in vzpostavitev družbe, ki te vrednote izraža; |
| --- | --- |

33.

meni, da zakonodaja ponuja možnost za pojasnitev, kaj so sprejemljive norme v družbi, in vzpostavitev družbe, ki te vrednote izraža;

| 34. | meni, da obravnavanje prostitucije kot legalne „spolne dejavnosti“, dekriminalizacija spolne industrije na splošno in legalizacija posredništva niso rešitev in ne vodijo v večjo zaščito ranljivih žensk in mladoletnic pred nasiljem in izkoriščanjem, temveč imajo nasprotni učinek in zanje predstavljajo še večje tveganje za nasilje, hkrati pa spodbujajo rast obsega trgov prostitucije, kar pomeni še večje število zlorabljenih žensk in mladoletnic; |
| --- | --- |

34.

meni, da obravnavanje prostitucije kot legalne „spolne dejavnosti“, dekriminalizacija spolne industrije na splošno in legalizacija posredništva niso rešitev in ne vodijo v večjo zaščito ranljivih žensk in mladoletnic pred nasiljem in izkoriščanjem, temveč imajo nasprotni učinek in zanje predstavljajo še večje tveganje za nasilje, hkrati pa spodbujajo rast obsega trgov prostitucije, kar pomeni še večje število zlorabljenih žensk in mladoletnic;

| 35. | obsoja vse politične poskuse in razprave, v katerih je prostitucija prikazana kot rešitev za migrantke v Evropi; |
| --- | --- |

35.

obsoja vse politične poskuse in razprave, v katerih je prostitucija prikazana kot rešitev za migrantke v Evropi;

| 36. | zato poziva države članice, da v skladu z nacionalnim pravom uvedejo pravico policije in organov, pristojnih za mesta, kjer se izvaja prostitucija, da v skladu z nacionalnim pravom vstopajo na ta mesta in izvajajo naključne kontrole; |
| --- | --- |

36.

zato poziva države članice, da v skladu z nacionalnim pravom uvedejo pravico policije in organov, pristojnih za mesta, kjer se izvaja prostitucija, da v skladu z nacionalnim pravom vstopajo na ta mesta in izvajajo naključne kontrole;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo potrebna sredstva in orodja za boj proti trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju ter omejijo prostitucijo, ki pomeni kršitev temeljnih pravic žensk, zlasti mladoletnic, in neenakost med spoloma; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo potrebna sredstva in orodja za boj proti trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju ter omejijo prostitucijo, ki pomeni kršitev temeljnih pravic žensk, zlasti mladoletnic, in neenakost med spoloma;

| 38. | poziva države članice, da Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/JI, zlasti v zvezi z zaščito žrtev, čim prej prenesejo v nacionalno pravo; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, da Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/JI, zlasti v zvezi z zaščito žrtev, čim prej prenesejo v nacionalno pravo;

| 39. | poziva Komisijo, naj ovrednoti dosedanji vpliv evropskega pravnega okvira, zasnovanega za odpravo trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, sproži nadaljnje raziskave vzorcev prostitucije, trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja in višje stopnje spolnega turizma v EU, pri čemer naj upošteva zlasti mladoletne osebe, in spodbuja izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj ovrednoti dosedanji vpliv evropskega pravnega okvira, zasnovanega za odpravo trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, sproži nadaljnje raziskave vzorcev prostitucije, trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja in višje stopnje spolnega turizma v EU, pri čemer naj upošteva zlasti mladoletne osebe, in spodbuja izmenjavo najboljše prakse med državami članicami;

| 40. | poudarja, da bi morala Komisija še naprej financirati projekte in programe za boj proti trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bi morala Komisija še naprej financirati projekte in programe za boj proti trgovini z ljudmi in spolnemu izkoriščanju;

| 41. | poziva države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike za obravnavo trgovine z ljudmi, spolnega izkoriščanja in prostitucije ter s tem zagotovijo podporo vsem ustreznim stranem, kot so nevladne organizacije, policija in drugi organi pregona ter socialne in zdravstvene službe, njihovo vključenost v postopke odločanja in medsebojno sodelovanje; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike za obravnavo trgovine z ljudmi, spolnega izkoriščanja in prostitucije ter s tem zagotovijo podporo vsem ustreznim stranem, kot so nevladne organizacije, policija in drugi organi pregona ter socialne in zdravstvene službe, njihovo vključenost v postopke odločanja in medsebojno sodelovanje;

| 42. | priznava, da bi velik večina oseb, ki se ukvarjajo s prostitucijo, želelo s to dejavnostjo prenehati, vendar se ne čutijo zmožne, poudarja, da te osebe potrebujejo ustrezno podporo, zlasti psihološko in socialno pomoč, za izstop iz mrež spolnega izkoriščanja in odvisnosti, ki je pogosto povezana s tem; zato pristojnim organom predlaga, naj v tesnem sodelovanju z deležniki pomagajo tem osebam opustiti prostitucijo; |
| --- | --- |

42.

priznava, da bi velik večina oseb, ki se ukvarjajo s prostitucijo, želelo s to dejavnostjo prenehati, vendar se ne čutijo zmožne, poudarja, da te osebe potrebujejo ustrezno podporo, zlasti psihološko in socialno pomoč, za izstop iz mrež spolnega izkoriščanja in odvisnosti, ki je pogosto povezana s tem; zato pristojnim organom predlaga, naj v tesnem sodelovanju z deležniki pomagajo tem osebam opustiti prostitucijo;

| 43. | poudarja pomen ustreznega usposabljanja policijskih služb in splošneje osebja pravosodnega sistema o različnih vidikih spolnega izkoriščanja, med katerimi sta vidik spola in priseljevanja, in države članice poziva, naj policijske organe spodbujajo k sodelovanju z žrtvami, ki naj te spodbujajo k pričevanjem, naj podprejo vzpostavitev specializiranih služb znotraj policije in naj zaposlijo policistke; vztraja pri sodelovanju med državami članicami na področju pravosodja zaradi učinkovitejšega boja proti mrežam za trgovino z ljudmi v Evropi; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen ustreznega usposabljanja policijskih služb in splošneje osebja pravosodnega sistema o različnih vidikih spolnega izkoriščanja, med katerimi sta vidik spola in priseljevanja, in države članice poziva, naj policijske organe spodbujajo k sodelovanju z žrtvami, ki naj te spodbujajo k pričevanjem, naj podprejo vzpostavitev specializiranih služb znotraj policije in naj zaposlijo policistke; vztraja pri sodelovanju med državami članicami na področju pravosodja zaradi učinkovitejšega boja proti mrežam za trgovino z ljudmi v Evropi;

| 44. | opozarja nacionalne organe na vpliv gospodarske recesije na naraščajoče število žensk in mladoletnic, tudi migrantk, ki so prisiljene vstopiti v prostitucijo; |
| --- | --- |

44.

opozarja nacionalne organe na vpliv gospodarske recesije na naraščajoče število žensk in mladoletnic, tudi migrantk, ki so prisiljene vstopiti v prostitucijo;

| 45. | opozarja, da so ekonomske težave in revščina poglavitni vzroki prostitucije med mladimi ženskami in mladoletnicami ter da so spolu prilagojene strategije preprečevanja nacionalne in vseevropske kampanje, ki so posebej usmerjene v socialno izključene skupnosti in osebe, ki so zaradi svojega položaja bolj ranljive (kot so invalidi in mladi v sistemu varstva otrok), ukrepi za zmanjšanje revščine in ozaveščanje med kupci in ponudniki spolnih storitev ter izmenjava najboljše prakse ključnega pomena v boju proti spolnemu izkoriščanju žensk in mladoletnic, zlasti med migranti; priporoča, naj Komisija razglasi „Evropski teden boja proti trgovini z ljudmi“; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da so ekonomske težave in revščina poglavitni vzroki prostitucije med mladimi ženskami in mladoletnicami ter da so spolu prilagojene strategije preprečevanja nacionalne in vseevropske kampanje, ki so posebej usmerjene v socialno izključene skupnosti in osebe, ki so zaradi svojega položaja bolj ranljive (kot so invalidi in mladi v sistemu varstva otrok), ukrepi za zmanjšanje revščine in ozaveščanje med kupci in ponudniki spolnih storitev ter izmenjava najboljše prakse ključnega pomena v boju proti spolnemu izkoriščanju žensk in mladoletnic, zlasti med migranti; priporoča, naj Komisija razglasi „Evropski teden boja proti trgovini z ljudmi“;

| 46. | poudarja, da je socialna izključenost ključni dejavnik, ki prispeva k večji izpostavljenosti prikrajšanih žensk in mladoletnic trgovini z ljudmi; poudarja, da je gospodarska in socialna kriza privedla do brezposelnosti, ki povzroča, da najbolj ranljive ženske, tudi višje na družbeni lestvici, začnejo s prostitucijo/spolno dejavnostjo, da premagajo revščino in socialno izključenost; poziva države članice, naj rešijo socialne težave, ki botrujejo temu, da so moški, ženske in otroci prisiljeni v prostitucijo; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je socialna izključenost ključni dejavnik, ki prispeva k večji izpostavljenosti prikrajšanih žensk in mladoletnic trgovini z ljudmi; poudarja, da je gospodarska in socialna kriza privedla do brezposelnosti, ki povzroča, da najbolj ranljive ženske, tudi višje na družbeni lestvici, začnejo s prostitucijo/spolno dejavnostjo, da premagajo revščino in socialno izključenost; poziva države članice, naj rešijo socialne težave, ki botrujejo temu, da so moški, ženske in otroci prisiljeni v prostitucijo;

| 47. | poziva države članice, naj financirajo organizacije, ki na terenu zagotavljajo podporo in strategije opustitve dejavnosti, žrtvam trgovine z ljudmi ali spolnega izkoriščanja, vključno z migranti in osebami brez dokumentov zagotovijo inovativne socialne storitve, ocenijo njihove individualne potrebe in tveganja zanje, da jim zagotovijo ustrezno pomoč in zaščito, ter naj celostno in z različnimi policijskimi službami, službami za priseljevanje, zdravstvenimi službami in izobraževalnimi službami izvajajo politike, ki bodo ranljivim ženskam in mladoletnim osebam pomagale opustiti prostitucijo, pri čemer morajo zagotoviti, da imajo taki programi pravno podlago in potrebna finančna sredstva za izpolnitev tega cilja; vztraja pri pomenu psihološke podpore in pri nujnem ponovnem vključevanju žrtev spolnega izkoriščanja v družbo; opozarja, da je za to potreben čas in načrtovanje načina življenja, ki pomeni verodostojno in trajnostno alternativo za osebe, ki so se nekoč ukvarjale s prostitucijo; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj financirajo organizacije, ki na terenu zagotavljajo podporo in strategije opustitve dejavnosti, žrtvam trgovine z ljudmi ali spolnega izkoriščanja, vključno z migranti in osebami brez dokumentov zagotovijo inovativne socialne storitve, ocenijo njihove individualne potrebe in tveganja zanje, da jim zagotovijo ustrezno pomoč in zaščito, ter naj celostno in z različnimi policijskimi službami, službami za priseljevanje, zdravstvenimi službami in izobraževalnimi službami izvajajo politike, ki bodo ranljivim ženskam in mladoletnim osebam pomagale opustiti prostitucijo, pri čemer morajo zagotoviti, da imajo taki programi pravno podlago in potrebna finančna sredstva za izpolnitev tega cilja; vztraja pri pomenu psihološke podpore in pri nujnem ponovnem vključevanju žrtev spolnega izkoriščanja v družbo; opozarja, da je za to potreben čas in načrtovanje načina življenja, ki pomeni verodostojno in trajnostno alternativo za osebe, ki so se nekoč ukvarjale s prostitucijo;

| 48. | poudarja, da je potrebnih več analiz in statističnih podatkov za presojo, kateri model je najučinkovitejši način za boj proti trgovini z ženskami in dekleti za namene spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je potrebnih več analiz in statističnih podatkov za presojo, kateri model je najučinkovitejši način za boj proti trgovini z ženskami in dekleti za namene spolnega izkoriščanja;

| 49. | poziva države članice, naj ovrednotijo pozitivne in negativne učinke kriminalizacije kupovanja spolnih storitev na zmanjšanje obsega prostitucije in trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj ovrednotijo pozitivne in negativne učinke kriminalizacije kupovanja spolnih storitev na zmanjšanje obsega prostitucije in trgovine z ljudmi;

| 50. | poziva EU in njene države članice, naj v državah izvora oseb, ki so prostituirane kot posledica trgovine z ljudmi, s sankcijami, kampanjami ozaveščanja in izobraževanjem razvijajo politike preprečevanja po spolu, ki so usmerjene v kupce spolnih storitev ter ženske in mladoletne osebe; |
| --- | --- |

50.

poziva EU in njene države članice, naj v državah izvora oseb, ki so prostituirane kot posledica trgovine z ljudmi, s sankcijami, kampanjami ozaveščanja in izobraževanjem razvijajo politike preprečevanja po spolu, ki so usmerjene v kupce spolnih storitev ter ženske in mladoletne osebe;

| 51. | zahteva, da EU in države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje spolnega turizma v EU ter zunaj nje; |
| --- | --- |

51.

zahteva, da EU in države članice sprejmejo ukrepe za preprečevanje spolnega turizma v EU ter zunaj nje;

| 52. | zahteva, da Evropska služba za zunanje delovanje sprejme ukrepe, da ustavi prostitucijo na konfliktnih območjih, kjer so prisotne vojaške sile EU; |
| --- | --- |

52.

zahteva, da Evropska služba za zunanje delovanje sprejme ukrepe, da ustavi prostitucijo na konfliktnih območjih, kjer so prisotne vojaške sile EU;

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 260, 29.10.2003, str. 4.

(2)  UL C 166, 3.7.1995, str. 92.

(3)  UL C 150, 19.5.1997, str. 38.

(4)  UL C 304, 6.10.1997, str. 55.

(5)  UL C 339, 10.11.1997, str. 420.

(6)  UL C 358, 24.11.1997, str. 37.

(7)  UL C 14, 19.1.1998, str. 39.

(8)  UL C 167, 1.6.1998, str. 128.

(9)  UL C 98, 9.4.1999, str. 279.

(10)  UL C 150, 28.5.1999, str. 203.

(11)  UL C 378, 29.12.2000, str. 80.

(12)  UL C 40, 7.2.2001, str. 41.

(13)  UL C 59, 23.2.2001, str. 258.

(14)  UL C 59, 23.2.2001, str. 307.

(15)  UL C 67, 1.3.2001, str. 304.

(16)  UL C 53 E, 28.2.2002, str. 114.

(17)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 75.

(18)  UL C 288 E, 25.11.2006, str. 66.

(19)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 292.

(20)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 53.

(21)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 26.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0045.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0444.

(24)  V poročilu iz leta 2006, ki ga je napisala Sigma Huda, posebna poročevalka ZN o trgovini z ljudmi, zlasti z ženskami in otroki, je izpostavljen neposredni vpliv politik na področju prostitucije na obseg trgovine z ljudmi.

(25)  Več raziskav o kupcih spolnih storitev najdete tukaj: http://www.womenlobby.org/spip.php?article1948&lang=en.

(26)  Farley, M., „Violence against women and post-traumatic stress syndrome“ (Nasilje nad ženskami in posttravmatski stresni sindrom), Women and Health, 1998; Damant, D. et al., „Trajectoires d’entrée en prostitution: violence, toxicomanie et criminalité“ (Poti vstopanja v prostitucijo: nasilje, zloraba drog in kriminaliteta), Le Journal International de Victimologie, št. 3, april 2005.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/87

---

P7_TA(2014)0163

Spodbujanje razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spodbujanju razvoja z odgovornimi poslovnimi praksami, vključno z vlogo ekstraktivne industrije v državah v razvoju (2013/2126(INI))

(2017/C 285/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave iz Adis Abebe o razvoju in upravljanju rudnih bogastev v Afriki, ki je bila sprejeta na prvi konferenci ministrov Afriške unije, pristojnih za razvoj rudnih bogastev, oktobra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Adis Abebe o razvoju in upravljanju rudnih bogastev v Afriki, ki je bila sprejeta na prvi konferenci ministrov Afriške unije, pristojnih za razvoj rudnih bogastev, oktobra 2008,

| — | ob upoštevanju vizije afriškega rudarstva, ki so jo sprejeli voditelji držav in vlad na vrhu Afriške unije februarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vizije afriškega rudarstva, ki so jo sprejeli voditelji držav in vlad na vrhu Afriške unije februarja 2009,

| — | ob upoštevanju izjave iz Lusake na posebnem vrhu Mednarodne konference o območju Velikih jezer glede boja proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov na območju Velikih jezer z dne 15. decembra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Lusake na posebnem vrhu Mednarodne konference o območju Velikih jezer glede boja proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov na območju Velikih jezer z dne 15. decembra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za izvajanje vizije afriškega rudarstva, sprejetega na drugi konferenci ministrov Afriške unije, pristojnih za razvoj rudnih bogastev, ki je potekala v Adis Abebi decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za izvajanje vizije afriškega rudarstva, sprejetega na drugi konferenci ministrov Afriške unije, pristojnih za razvoj rudnih bogastev, ki je potekala v Adis Abebi decembra 2011,

| — | ob upoštevanju desetih načel za vključevanje upravljanja tveganj na področju človekovih pravic v pogajanja o pogodbah med državo in vlagatelji, ki jih je predlagal posebni predstavnik generalnega sekretarja na 17. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju desetih načel za vključevanje upravljanja tveganj na področju človekovih pravic v pogajanja o pogodbah med državo in vlagatelji, ki jih je predlagal posebni predstavnik generalnega sekretarja na 17. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice maja 2011,

| — | ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in območij velikega tveganja, ki nudijo podrobna priporočila v pomoč podjetjem pri spoštovanju človekovih pravic in preprečevanju sporov glede financiranja prek njihovih dobavnih praks (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in območij velikega tveganja, ki nudijo podrobna priporočila v pomoč podjetjem pri spoštovanju človekovih pravic in preprečevanju sporov glede financiranja prek njihovih dobavnih praks (2),

| — | ob upoštevanju mednarodnega standarda EITI o preglednosti, ki zagotavlja objavo vladnih prihodkov od naravnih virov; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega standarda EITI o preglednosti, ki zagotavlja objavo vladnih prihodkov od naravnih virov;

| — | ob upoštevanju izjave G8 iz Lough Erne iz junija 2013, v kateri so voditelji držav in vlad poudarili pomen preglednega in odgovornega upravljanja naravnih virov in njihove dobavne verige (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave G8 iz Lough Erne iz junija 2013, v kateri so voditelji držav in vlad poudarili pomen preglednega in odgovornega upravljanja naravnih virov in njihove dobavne verige (3),

| — | ob upoštevanju končne izjave skupine G 20, objavljene 6. septembra 2013, v kateri svetovni voditelji podpirajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave skupine G 20, objavljene 6. septembra 2013, v kateri svetovni voditelji podpirajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI);

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0132/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0132/2014),

| A. | ker pridobivanje naravnih virov v številnih državah v razvoju predstavlja velik delež BDP ter pogosto glavnino deviznih prihodkov in tujih naložb; |
| --- | --- |

A.

ker pridobivanje naravnih virov v številnih državah v razvoju predstavlja velik delež BDP ter pogosto glavnino deviznih prihodkov in tujih naložb;

| B. | ker je v Afriki del največjih svetovnih zalog rudnin in ker bi bilo treba dobiček od pridobivanja afriških rudnin uporabiti za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, izkoreninjenje revščine ter za hitri in vsesplošni družbeno-gospodarski razvoj in rast; ker pa morajo afriške države šele razviti in izvesti skladne strategije, da bi izkoriščanje naravnih bogastev postalo gonilo njihovega gospodarskega razvoja in diverzifikacije njihovih gospodarstev; |
| --- | --- |

B.

ker je v Afriki del največjih svetovnih zalog rudnin in ker bi bilo treba dobiček od pridobivanja afriških rudnin uporabiti za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja, izkoreninjenje revščine ter za hitri in vsesplošni družbeno-gospodarski razvoj in rast; ker pa morajo afriške države šele razviti in izvesti skladne strategije, da bi izkoriščanje naravnih bogastev postalo gonilo njihovega gospodarskega razvoja in diverzifikacije njihovih gospodarstev;

| C. | ker so naravni viri lahko pomembno gonilo gospodarske rasti in družbenega razvoja, če so prihodki pravilno in pregledno upravljani; |
| --- | --- |

C.

ker so naravni viri lahko pomembno gonilo gospodarske rasti in družbenega razvoja, če so prihodki pravilno in pregledno upravljani;

| D. | ker so spori zaradi nafte, plina, rudnin, lesa in drugih naravnih virov med izvori sporov na drugem mestu na svetu; ker se konkurenca glede virov, kot sta zemlja in voda, povečuje ter zaostruje spore ali sproža nove; ker problematiko slabega upravljanja zemljišč in naravnih virov še dodatno zaostrujejo propadanje okolja, naraščanje prebivalstva in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

D.

ker so spori zaradi nafte, plina, rudnin, lesa in drugih naravnih virov med izvori sporov na drugem mestu na svetu; ker se konkurenca glede virov, kot sta zemlja in voda, povečuje ter zaostruje spore ali sproža nove; ker problematiko slabega upravljanja zemljišč in naravnih virov še dodatno zaostrujejo propadanje okolja, naraščanje prebivalstva in podnebne spremembe;

| E. | ker gre državam, ki so bogate z naravnimi viri, presenetljivo pogosto precej slabše kot drugim državam (pojav „prekletstva virov“) in ker nadzor nad rudninami, njihovo pridobivanje, trgovina z njimi in z njimi povezano obdavčevanje v nekaterih primerih prispevajo k oboroženim spopadom (težava „krvavih rudnin“); |
| --- | --- |

E.

ker gre državam, ki so bogate z naravnimi viri, presenetljivo pogosto precej slabše kot drugim državam (pojav „prekletstva virov“) in ker nadzor nad rudninami, njihovo pridobivanje, trgovina z njimi in z njimi povezano obdavčevanje v nekaterih primerih prispevajo k oboroženim spopadom (težava „krvavih rudnin“);

| F. | ker se koristi rudarstva za lokalno prebivalstvo pogosto ne udejanjijo ali pa so negativni vplivi na družbo in okolje precej večji; ker bil lahko lokalni ali nacionalni organi z boljšim upravljanjem in večjo preglednostjo ustvarili koristi rudarstva za lokalno prebivalstvo, s čimer bi obenem nevtralizirali morebitne negativne vplive na družbo in okolje; |
| --- | --- |

F.

ker se koristi rudarstva za lokalno prebivalstvo pogosto ne udejanjijo ali pa so negativni vplivi na družbo in okolje precej večji; ker bil lahko lokalni ali nacionalni organi z boljšim upravljanjem in večjo preglednostjo ustvarili koristi rudarstva za lokalno prebivalstvo, s čimer bi obenem nevtralizirali morebitne negativne vplive na družbo in okolje;

| G. | ker ima presoja okoljskih in družbenih vplivov pomembno vlogo pri zaščiti pravic avtohtonih ljudstev na rudarskih območjih; |
| --- | --- |

G.

ker ima presoja okoljskih in družbenih vplivov pomembno vlogo pri zaščiti pravic avtohtonih ljudstev na rudarskih območjih;

| H. | ker je Svetovna banka leta 2008 ocenila, da 90 % proizvodnje rudnin v Demokratični republiki Kongo izvira iz neregistriranih rudnikov majhnega obsega na oddaljenih in nezavarovanih območjih, ki jih nadzirajo oborožene skupine; |
| --- | --- |

H.

ker je Svetovna banka leta 2008 ocenila, da 90 % proizvodnje rudnin v Demokratični republiki Kongo izvira iz neregistriranih rudnikov majhnega obsega na oddaljenih in nezavarovanih območjih, ki jih nadzirajo oborožene skupine;

| I. | ker rudarjenje v majhnem obsegu zagotavlja veliko delovnih mest, zlasti na podeželskih območjih; ker je formalizacija obrtnih rudarskih dejavnosti in rudarjenja v majhnem obsegu potrebna, da se spodbudi lokalno/nacionalno podjetništvo, izboljšajo možnosti preživetja ter pospeši celostni družbeni in gospodarski razvoj podeželja; ker pa so obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu v Afriki zaradi svojega neformalnega značaja lahka tarča organiziranega kriminala in paravojaških organizacij ter se soočajo s številnimi izzivi, kot je delo otrok, zaradi česar ne morejo doseči svojega celotnega razvojnega potenciala; |
| --- | --- |

I.

ker rudarjenje v majhnem obsegu zagotavlja veliko delovnih mest, zlasti na podeželskih območjih; ker je formalizacija obrtnih rudarskih dejavnosti in rudarjenja v majhnem obsegu potrebna, da se spodbudi lokalno/nacionalno podjetništvo, izboljšajo možnosti preživetja ter pospeši celostni družbeni in gospodarski razvoj podeželja; ker pa so obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu v Afriki zaradi svojega neformalnega značaja lahka tarča organiziranega kriminala in paravojaških organizacij ter se soočajo s številnimi izzivi, kot je delo otrok, zaradi česar ne morejo doseči svojega celotnega razvojnega potenciala;

| J. | ker bi ekstraktivna industrija morala omogočati razvoj tehnoloških in inovativnih sektorjev ter prinesti rešitve zlasti v smislu učinkovitosti virov, energetske učinkovitosti, okoljsko primerne zasnove, boljših rezultatov, recikliranja in krožnega gospodarstva, kar bi lahko koristilo državam v razvoju in razvitim državam; |
| --- | --- |

J.

ker bi ekstraktivna industrija morala omogočati razvoj tehnoloških in inovativnih sektorjev ter prinesti rešitve zlasti v smislu učinkovitosti virov, energetske učinkovitosti, okoljsko primerne zasnove, boljših rezultatov, recikliranja in krožnega gospodarstva, kar bi lahko koristilo državam v razvoju in razvitim državam;

| K. | ker vizija afriškega rudarstva ponuja okvir za tesnejšo in močnejšo vpetost tega sektorja v gospodarstvo in družbo te celine; |
| --- | --- |

K.

ker vizija afriškega rudarstva ponuja okvir za tesnejšo in močnejšo vpetost tega sektorja v gospodarstvo in družbo te celine;

| L. | ker so zlorabe človekovih pravic v ekstraktivnih dejavnostih pogoste in vključujejo delo otrok, spolno nasilje, izginotja ljudi, kršitev pravice do čistega okolja, izgubo zemljišč in možnosti preživetja brez pogajanj in ustrezne odškodnine, prisilno ponovno naseljevanje ter uničevanje obrednih ali kulturno pomembnih krajev; |
| --- | --- |

L.

ker so zlorabe človekovih pravic v ekstraktivnih dejavnostih pogoste in vključujejo delo otrok, spolno nasilje, izginotja ljudi, kršitev pravice do čistega okolja, izgubo zemljišč in možnosti preživetja brez pogajanj in ustrezne odškodnine, prisilno ponovno naseljevanje ter uničevanje obrednih ali kulturno pomembnih krajev;

| M. | ker sta prisilno delo ter odrekanje pravic do oblikovanja sindikatov in do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb še vedno velika težava; ker so tudi zelo nizki ali neobstoječi zdravstveni in varnostni standardi razlog za hudo skrb, zlasti v majhnih rudnikih, ki pogosto obratujejo v zelo negotovih razmerah; |
| --- | --- |

M.

ker sta prisilno delo ter odrekanje pravic do oblikovanja sindikatov in do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb še vedno velika težava; ker so tudi zelo nizki ali neobstoječi zdravstveni in varnostni standardi razlog za hudo skrb, zlasti v majhnih rudnikih, ki pogosto obratujejo v zelo negotovih razmerah;

| N. | ker je odgovornost v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic splošni standard pričakovanega ravnanja za vse podjetja, ne glede na to, kje delujejo, kot je opisano v vodilnih načelih Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je pripravil John Ruggie, posebni predstavnik generalnega sekretarja ZN za področje človekovih pravic ter nadnacionalnih družb in drugih podjetij; ker pa je premalo soglasja o tem, kaj ta odgovornost dejansko pomeni, in napredek v smeri njenega celovitega spoštovanja resno zavira tudi pomanjkanje mehanizmov učinkovitega spremljanja, poročanja, preverjanja in odgovornosti; |
| --- | --- |

N.

ker je odgovornost v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic splošni standard pričakovanega ravnanja za vse podjetja, ne glede na to, kje delujejo, kot je opisano v vodilnih načelih Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je pripravil John Ruggie, posebni predstavnik generalnega sekretarja ZN za področje človekovih pravic ter nadnacionalnih družb in drugih podjetij; ker pa je premalo soglasja o tem, kaj ta odgovornost dejansko pomeni, in napredek v smeri njenega celovitega spoštovanja resno zavira tudi pomanjkanje mehanizmov učinkovitega spremljanja, poročanja, preverjanja in odgovornosti;

| O. | ker je zaradi velikega povečanja števila kodeksov ravnanja, standardov in sistemov potrjevanja z različnimi tematskimi področji uporabe na področju družbene odgovornosti podjetij težko ali nemogoče izvajati ocene, primerjave in preverjanja; ker so v ozadju tega povečanja številni vzroki, med drugim nezadostna zavezanost prizadevanjem za učinkovito delovanje družbene odgovornosti podjetij in dejstvo, da podjetja, ki želijo dajati vtis, da so družbeno in okoljsko odgovorna, ubirajo cenejše in lažje poti; |
| --- | --- |

O.

ker je zaradi velikega povečanja števila kodeksov ravnanja, standardov in sistemov potrjevanja z različnimi tematskimi področji uporabe na področju družbene odgovornosti podjetij težko ali nemogoče izvajati ocene, primerjave in preverjanja; ker so v ozadju tega povečanja številni vzroki, med drugim nezadostna zavezanost prizadevanjem za učinkovito delovanje družbene odgovornosti podjetij in dejstvo, da podjetja, ki želijo dajati vtis, da so družbeno in okoljsko odgovorna, ubirajo cenejše in lažje poti;

| P. | ker se je treba za povečanje učinkovitosti in za enakost na področju družbene odgovornosti podjetij nujno oddaljiti od sedanjega prilagodljivega sistema, v katerem podjetja izbirajo kodekse in standarde v skladu s svojimi preferencami, in ubrati pot k skupnim standardom, ki veljajo za celotno industrijo; |
| --- | --- |

P.

ker se je treba za povečanje učinkovitosti in za enakost na področju družbene odgovornosti podjetij nujno oddaljiti od sedanjega prilagodljivega sistema, v katerem podjetja izbirajo kodekse in standarde v skladu s svojimi preferencami, in ubrati pot k skupnim standardom, ki veljajo za celotno industrijo;

| Q. | ker lažno zeleno oglaševanje (greenwashing) – poročanje o domnevno pozitivnih okoljskih ukrepih, da se zavede javnost in preusmeri pozornost od okolju škodljivih praks – zavaja potrošnike, širšo javnost in regulatorje v zvezi z okoljsko učinkovitostjo ter spodkopava prizadevanja za odgovorno ravnanje podjetij, zaradi česar bi se bilo treba proti temu boriti; ker morajo podjetja, ki družbeno odgovornost uporabljajo kot trženjsko orodje, poskrbeti, da bodo vse navedbe resnične; |
| --- | --- |

Q.

ker lažno zeleno oglaševanje (greenwashing) – poročanje o domnevno pozitivnih okoljskih ukrepih, da se zavede javnost in preusmeri pozornost od okolju škodljivih praks – zavaja potrošnike, širšo javnost in regulatorje v zvezi z okoljsko učinkovitostjo ter spodkopava prizadevanja za odgovorno ravnanje podjetij, zaradi česar bi se bilo treba proti temu boriti; ker morajo podjetja, ki družbeno odgovornost uporabljajo kot trženjsko orodje, poskrbeti, da bodo vse navedbe resnične;

| R. | ker naj bi uresničevanje pobude za preglednost v ekstraktivni industriji povečalo preglednost pri upravljanju prihodkov, da bi se omejile možnosti korupcije in omogočila enakopravna porazdelitev koristi; |
| --- | --- |

R.

ker naj bi uresničevanje pobude za preglednost v ekstraktivni industriji povečalo preglednost pri upravljanju prihodkov, da bi se omejile možnosti korupcije in omogočila enakopravna porazdelitev koristi;

| S. | ker so sicer številne afriške države v zadnjih dveh desetletjih izpeljale liberalizacijo gospodarstva, trgovine in naložb, vendar niso dosegle opazne gospodarske diverzifikacije in imajo v povprečju manj diverzificirana gospodarstva, ki se bolj osredotočajo na primer na izvoz kmetijskih pridelkov in rudnin z nizko dodano vrednostjo, pri čemer je oboje izjemno občutljivo na zunanje cenovne šoke; ker bi morala danes vsa prizadevanja biti usmerjena v večjo gospodarsko diverzifikacijo, tj. v manjšo odvisnost od rudarskih dejavnosti ali kmetijskega izvoza; |
| --- | --- |

S.

ker so sicer številne afriške države v zadnjih dveh desetletjih izpeljale liberalizacijo gospodarstva, trgovine in naložb, vendar niso dosegle opazne gospodarske diverzifikacije in imajo v povprečju manj diverzificirana gospodarstva, ki se bolj osredotočajo na primer na izvoz kmetijskih pridelkov in rudnin z nizko dodano vrednostjo, pri čemer je oboje izjemno občutljivo na zunanje cenovne šoke; ker bi morala danes vsa prizadevanja biti usmerjena v večjo gospodarsko diverzifikacijo, tj. v manjšo odvisnost od rudarskih dejavnosti ali kmetijskega izvoza;

| T. | ker izjava iz Adis Abebe o razvoju in upravljanju afriških rudnih bogastev poziva afriške države, naj poskrbijo, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu in pogajanja v STO ne bodo omejevali nacionalnih razvojnih politik, ter se izognejo pastem trgovinske liberalizacije, ki bi lahko še zaostrila odvisnost afriških držav z nizkimi dohodki od primarnih proizvodov; |
| --- | --- |

T.

ker izjava iz Adis Abebe o razvoju in upravljanju afriških rudnih bogastev poziva afriške države, naj poskrbijo, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu in pogajanja v STO ne bodo omejevali nacionalnih razvojnih politik, ter se izognejo pastem trgovinske liberalizacije, ki bi lahko še zaostrila odvisnost afriških držav z nizkimi dohodki od primarnih proizvodov;

| U. | ker si Latinska Amerika od reforme rudarstva v 80. letih, ki je potekala pod vodstvom Svetovne banke, znova prizadeva za okrepitev vloge državnih institucij, s poudarkom na državnih prednostnih nalogah in razvojnih ciljih; |
| --- | --- |

U.

ker si Latinska Amerika od reforme rudarstva v 80. letih, ki je potekala pod vodstvom Svetovne banke, znova prizadeva za okrepitev vloge državnih institucij, s poudarkom na državnih prednostnih nalogah in razvojnih ciljih;

| V. | ker se izvozne takse veliko uporabljajo, čeprav številni regionalni trgovinski sporazumi in sporazumi o gospodarskem partnerstvu, za katere si prizadeva EU, njihovo uporabo prepovedujejo; |
| --- | --- |

V.

ker se izvozne takse veliko uporabljajo, čeprav številni regionalni trgovinski sporazumi in sporazumi o gospodarskem partnerstvu, za katere si prizadeva EU, njihovo uporabo prepovedujejo;

| W. | ker so nekatere države AKP zaskrbljene, da bi omejitve iz sporazumov o gospodarskem partnerstvu, ki veljajo za izvozne takse, lahko otežile vzpon po vrednostni verigi; |
| --- | --- |

W.

ker so nekatere države AKP zaskrbljene, da bi omejitve iz sporazumov o gospodarskem partnerstvu, ki veljajo za izvozne takse, lahko otežile vzpon po vrednostni verigi;

| X. | ker so v rudarski panogi zelo razširjene korupcija in nepregledne pogodbe; |
| --- | --- |

X.

ker so v rudarski panogi zelo razširjene korupcija in nepregledne pogodbe;

| Y. | ker globalni značaj sodobnih dobavnih verig pomeni, da se naravni viri, ki so zanetili nekaj najbolj krutih svetovnih sporov, kupujejo in se z njimi trguje na mednarodni ravni, v tej trgovini pa so udeležena tudi podjetja, ki poslujejo v EU; |
| --- | --- |

Y.

ker globalni značaj sodobnih dobavnih verig pomeni, da se naravni viri, ki so zanetili nekaj najbolj krutih svetovnih sporov, kupujejo in se z njimi trguje na mednarodni ravni, v tej trgovini pa so udeležena tudi podjetja, ki poslujejo v EU;

| Z. | ker je sicer dobrodošlo, da si podjetja prostovoljno prizadevajo, da ne bi kupovala krvavih rudnin, vendar ni vedno učinkovito; |
| --- | --- |

Z.

ker je sicer dobrodošlo, da si podjetja prostovoljno prizadevajo, da ne bi kupovala krvavih rudnin, vendar ni vedno učinkovito;

| AA. | ker razdelek 1502 ameriškega Dodd-Frankovega zakona iz leta 2010 zahteva, da podjetja, registrirana pri Komisiji za nadzor vrednostnih papirjev in borze (SEC), tudi evropska, s potrebno skrbnostjo ugotovijo, ali njihovi izdelki vsebujejo rudnine, s katerimi so se financirale oborožene skupine v Demokratični republiki Kongo; ker je SEC v spremljajoči odločbi navedla smernico OECD kot verodostojen standard potrebne skrbnosti za podjetja pri izvajanju zakonodaje; |
| --- | --- |

AA.

ker razdelek 1502 ameriškega Dodd-Frankovega zakona iz leta 2010 zahteva, da podjetja, registrirana pri Komisiji za nadzor vrednostnih papirjev in borze (SEC), tudi evropska, s potrebno skrbnostjo ugotovijo, ali njihovi izdelki vsebujejo rudnine, s katerimi so se financirale oborožene skupine v Demokratični republiki Kongo; ker je SEC v spremljajoči odločbi navedla smernico OECD kot verodostojen standard potrebne skrbnosti za podjetja pri izvajanju zakonodaje;

| AB. | ker so bila prizadevanja za končanje sporov s preprečevanjem toka prihodkov obrtnih rudarskih dejavnosti oboroženim skupinam sorazmerno uspešna za diamante, vendar pa so za vzpostavitev trdnega pravnega in institucionalnega okvira za obrtne rudarske dejavnosti poleg mednarodne konference o območju Velikih jezer potrebna širša prizadevanja; |
| --- | --- |

AB.

ker so bila prizadevanja za končanje sporov s preprečevanjem toka prihodkov obrtnih rudarskih dejavnosti oboroženim skupinam sorazmerno uspešna za diamante, vendar pa so za vzpostavitev trdnega pravnega in institucionalnega okvira za obrtne rudarske dejavnosti poleg mednarodne konference o območju Velikih jezer potrebna širša prizadevanja;

Rudarstvo in trajnostni razvoj

| 1. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko netrajnostno rudarstvo izjemno negativno vpliva na okolje in družbo, zlasti v Afriki; |
| --- | --- |

1.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko netrajnostno rudarstvo izjemno negativno vpliva na okolje in družbo, zlasti v Afriki;

| 2. | poudarja, da je nenadno zvišanje cen surovin na svetovni ravni, ki ga je spodbudilo povpraševanje iz gospodarstev v vzponu, velika priložnost za države v razvoju, ki so bogate z viri, zlasti v Afriki, da ustvarijo prihodke in jih usmerijo v razvoj, ki je v interesu njihovih ljudstev; podpira nacionalne politike, ki imajo ta cilj; opozarja, da so zakonodajne in regulativne reforme pogosto ključne, in poudarja, da potrebnega manevrskega prostora za politično delovanje ne bi smeli omejevati trgovinski sporazumi in sporazumi o naložbah; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je nenadno zvišanje cen surovin na svetovni ravni, ki ga je spodbudilo povpraševanje iz gospodarstev v vzponu, velika priložnost za države v razvoju, ki so bogate z viri, zlasti v Afriki, da ustvarijo prihodke in jih usmerijo v razvoj, ki je v interesu njihovih ljudstev; podpira nacionalne politike, ki imajo ta cilj; opozarja, da so zakonodajne in regulativne reforme pogosto ključne, in poudarja, da potrebnega manevrskega prostora za politično delovanje ne bi smeli omejevati trgovinski sporazumi in sporazumi o naložbah;

| 3. | poudarja, da bi morale ekstraktivne dejavnosti razen z ustvarjanjem javnih prihodkov, ki se lahko uporabijo za razvoj, k razvoju prispevati s povezovanjem z lokalnim gospodarstvom, na primer z zaposlovanjem in usposabljanjem lokalnega prebivalstva, kupovanjem lokalnega blaga in storitev, lokalno obdelavo izkopanih surovin in sodelovanjem v prizadevanjih za razvoj lokalne industrije, ki obdelane ali neobdelane materiale uporablja kot vložke ali ki ji navzočnost ekstraktivnih družb lahko prinese še druge koristi; poziva države članice Afriške unije, naj sistematično izvajajo njeno vizijo afriškega rudarstva; je prepričan, da se lahko napredek na poti uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja močno pospeši; v ta namen poudarja, da je treba spodbujati načela trajnostnega razvoja na podlagi okoljsko in družbeno odgovornega rudarstva; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morale ekstraktivne dejavnosti razen z ustvarjanjem javnih prihodkov, ki se lahko uporabijo za razvoj, k razvoju prispevati s povezovanjem z lokalnim gospodarstvom, na primer z zaposlovanjem in usposabljanjem lokalnega prebivalstva, kupovanjem lokalnega blaga in storitev, lokalno obdelavo izkopanih surovin in sodelovanjem v prizadevanjih za razvoj lokalne industrije, ki obdelane ali neobdelane materiale uporablja kot vložke ali ki ji navzočnost ekstraktivnih družb lahko prinese še druge koristi; poziva države članice Afriške unije, naj sistematično izvajajo njeno vizijo afriškega rudarstva; je prepričan, da se lahko napredek na poti uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja močno pospeši; v ta namen poudarja, da je treba spodbujati načela trajnostnega razvoja na podlagi okoljsko in družbeno odgovornega rudarstva;

| 4. | poziva države v razvoju, naj izboljšajo svoje regionalno sodelovanje z razvojem in sprejetjem skupnih okoljskih, družbenih, zdravstvenih in varnostnih standardov in predpisov za rudarski sektor, tudi za obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu; |
| --- | --- |

4.

poziva države v razvoju, naj izboljšajo svoje regionalno sodelovanje z razvojem in sprejetjem skupnih okoljskih, družbenih, zdravstvenih in varnostnih standardov in predpisov za rudarski sektor, tudi za obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu;

| 5. | poudarja, da je potreben regionalni in mednarodni pristop pri preprečevanju nezakonitega izkoriščanja naravnih virov; spodbuja države v razvoju, naj sprejmejo ukrepe za formalizacijo sektorja obrtnih rudarskih dejavnosti in rudarjenja v majhnem obsegu, da izboljšajo možnosti preživetja, zagotovijo dostojne plače ter vključijo sektor obrtnih rudarskih dejavnosti in rudarjenja v majhnem obsegu v podeželsko in nacionalno gospodarstvo, hkrati pa v ta namen zagotovijo dostopno finančno in tehnično pomoč ter pravni režim, ki bo imetnikom pravic za obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu zagotovil zadosten dostop do zemljišč in varnost posesti; poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri vzpostavitvi lokalnih zmogljivosti za izvajanje sistemov sledenja in potrjevanja, preden uvedejo prepovedi prevažanja neustreznih rudnin; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je potreben regionalni in mednarodni pristop pri preprečevanju nezakonitega izkoriščanja naravnih virov; spodbuja države v razvoju, naj sprejmejo ukrepe za formalizacijo sektorja obrtnih rudarskih dejavnosti in rudarjenja v majhnem obsegu, da izboljšajo možnosti preživetja, zagotovijo dostojne plače ter vključijo sektor obrtnih rudarskih dejavnosti in rudarjenja v majhnem obsegu v podeželsko in nacionalno gospodarstvo, hkrati pa v ta namen zagotovijo dostopno finančno in tehnično pomoč ter pravni režim, ki bo imetnikom pravic za obrtne rudarske dejavnosti in rudarjenje v majhnem obsegu zagotovil zadosten dostop do zemljišč in varnost posesti; poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri vzpostavitvi lokalnih zmogljivosti za izvajanje sistemov sledenja in potrjevanja, preden uvedejo prepovedi prevažanja neustreznih rudnin;

| 6. | poudarja prizadevanja Unije, da bi podprla nadaljnji institucionalni razvoj in krepitev zmogljivosti znotraj vlad gostiteljic, zato da vzpostavijo potrebni institucionalni in pravni okvir za pregledno in učinkovito upravljanje in razporejanje prihodka iz ekstraktivnih dejavnosti; ravno tako opozarja na partnerstva, vzpostavljena med Unijo in Afriško razvojno banko; zlasti poziva EU, naj svojo pomoč za razvoj zakonodaje in davčne politike obravnava kot prednostno nalogo, da bi se čim bolj povečale lokalne in nacionalne koristi razvoja ekstraktivnih dejavnosti, kar bo zagotovilo lokalne zaposlitve, dostojne plače za zaposlene in njihove družine ter več povezav med malimi in srednjimi podjetji in dobavno verigo, povezano z razvojem ekstraktivnih dejavnosti; |
| --- | --- |

6.

poudarja prizadevanja Unije, da bi podprla nadaljnji institucionalni razvoj in krepitev zmogljivosti znotraj vlad gostiteljic, zato da vzpostavijo potrebni institucionalni in pravni okvir za pregledno in učinkovito upravljanje in razporejanje prihodka iz ekstraktivnih dejavnosti; ravno tako opozarja na partnerstva, vzpostavljena med Unijo in Afriško razvojno banko; zlasti poziva EU, naj svojo pomoč za razvoj zakonodaje in davčne politike obravnava kot prednostno nalogo, da bi se čim bolj povečale lokalne in nacionalne koristi razvoja ekstraktivnih dejavnosti, kar bo zagotovilo lokalne zaposlitve, dostojne plače za zaposlene in njihove družine ter več povezav med malimi in srednjimi podjetji in dobavno verigo, povezano z razvojem ekstraktivnih dejavnosti;

| 7. | v skladu z načelom lastništva poudarja, da bi morale lokalne skupnosti sodelovati pri načrtovanju in razvijanju projektov v zvezi z naravnimi viri, ki bi jih bilo treba oceniti glede na lokalne dobavne verige in zaposlovanje lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

7.

v skladu z načelom lastništva poudarja, da bi morale lokalne skupnosti sodelovati pri načrtovanju in razvijanju projektov v zvezi z naravnimi viri, ki bi jih bilo treba oceniti glede na lokalne dobavne verige in zaposlovanje lokalne skupnosti;

| 8. | meni, da je v ekstraktivni industriji nujno treba priznati in zagotoviti tradicionalne pravice in kulturo avtohtonih ljudstev ter zagotoviti njihovo vnaprejšnjo udeležbo na osnovi informacij; |
| --- | --- |

8.

meni, da je v ekstraktivni industriji nujno treba priznati in zagotoviti tradicionalne pravice in kulturo avtohtonih ljudstev ter zagotoviti njihovo vnaprejšnjo udeležbo na osnovi informacij;

| 9. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imele žrtve kršitev socialne ali okoljske zakonodaje s strani multinacionalk učinkovit dostop do sodnega varstva; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imele žrtve kršitev socialne ali okoljske zakonodaje s strani multinacionalk učinkovit dostop do sodnega varstva;

| 10. | poudarja, da v primerih, ko domača zakonodaja v državah v razvoju človekovih pravic ne varuje dovolj pred kršitvami podjetij, okvir ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč ponuja celovit in koristen sklop načel, kako naj podjetja spoštujejo in varujejo človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da v primerih, ko domača zakonodaja v državah v razvoju človekovih pravic ne varuje dovolj pred kršitvami podjetij, okvir ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč ponuja celovit in koristen sklop načel, kako naj podjetja spoštujejo in varujejo človekove pravice;

| 11. | poziva k učinkovitemu izvajanju afriške listine za človekove pravice, ki vsebuje določbe o imetju bogastva in naravnih virov ter načela za ustrezno odškodnino; |
| --- | --- |

11.

poziva k učinkovitemu izvajanju afriške listine za človekove pravice, ki vsebuje določbe o imetju bogastva in naravnih virov ter načela za ustrezno odškodnino;

| 12. | poziva države v razvoju, naj ratificirajo konvencije o človekovih pravicah in instrumente, ki zadevajo rudarski sektor, ter jih izvajajo, med drugim tako, da ustanovam za človekove pravice dajo večjo vlogo pri spremljanju spoštovanja standardov človekovih pravic v rudarstvu ter razvijejo orodja in metodologije za vključitev zdravja in človekovih pravic v postopke za presojo vpliva; |
| --- | --- |

12.

poziva države v razvoju, naj ratificirajo konvencije o človekovih pravicah in instrumente, ki zadevajo rudarski sektor, ter jih izvajajo, med drugim tako, da ustanovam za človekove pravice dajo večjo vlogo pri spremljanju spoštovanja standardov človekovih pravic v rudarstvu ter razvijejo orodja in metodologije za vključitev zdravja in človekovih pravic v postopke za presojo vpliva;

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po mnenju Johna Ruggieja, posebnega poročevalca ZN o človekovih pravicah, približno dve tretjini kršitev človekovih pravic v podjetjih izhaja iz naftnega, plinskega in rudarskega sektorja; poudarja, da so države članice EU in mednarodna skupnost na podlagi mednarodnega in evropskega prava o človekovih pravicah dolžne zagotoviti, da tista podjetja, ki delujejo v njihovi jurisdikciji, s svojimi poslovnimi dejavnostmi neposredno ali posredno ne povzročajo zlorab človekovih pravic ali k njim prispevajo; |
| --- | --- |

13.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po mnenju Johna Ruggieja, posebnega poročevalca ZN o človekovih pravicah, približno dve tretjini kršitev človekovih pravic v podjetjih izhaja iz naftnega, plinskega in rudarskega sektorja; poudarja, da so države članice EU in mednarodna skupnost na podlagi mednarodnega in evropskega prava o človekovih pravicah dolžne zagotoviti, da tista podjetja, ki delujejo v njihovi jurisdikciji, s svojimi poslovnimi dejavnostmi neposredno ali posredno ne povzročajo zlorab človekovih pravic ali k njim prispevajo;

| 14. | izraža zaskrbljenost glede delovnih pogojev v rudarjenju v majhnem obsegu, kjer so številna delovna mesta negotova, daleč od izpolnjevanja mednarodnih in nacionalnih delovnih standardov, stopnje nesreč pa so po ocenah šest- ali sedemkrat višje kot pri dejavnostih večjega obsega; poziva vlade držav v razvoju in rudarska podjetja, naj uveljavijo temeljne delovne standarde, kot so določeni v konvencijah MOD, vključno s konvencijo o varnosti in zdravju v rudnikih, da zagotovijo dostojno in varno delo za vse delavce v rudarstvu; |
| --- | --- |

14.

izraža zaskrbljenost glede delovnih pogojev v rudarjenju v majhnem obsegu, kjer so številna delovna mesta negotova, daleč od izpolnjevanja mednarodnih in nacionalnih delovnih standardov, stopnje nesreč pa so po ocenah šest- ali sedemkrat višje kot pri dejavnostih večjega obsega; poziva vlade držav v razvoju in rudarska podjetja, naj uveljavijo temeljne delovne standarde, kot so določeni v konvencijah MOD, vključno s konvencijo o varnosti in zdravju v rudnikih, da zagotovijo dostojno in varno delo za vse delavce v rudarstvu;

| 15. | poziva države članice EU, naj povečajo svojo pomoč za boj proti delu otrok v rudarstvu ter podprejo Mednarodno organizacijo dela pri zagotavljanju izobraževanja in nadomestnih možnosti za ustvarjanje prihodkov, da se otroke umakne iz rudarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice EU, naj povečajo svojo pomoč za boj proti delu otrok v rudarstvu ter podprejo Mednarodno organizacijo dela pri zagotavljanju izobraževanja in nadomestnih možnosti za ustvarjanje prihodkov, da se otroke umakne iz rudarskih dejavnosti;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da so mednarodne finančne institucije razvile metode, ki zagotavljajo, da tisti, ki vlagajo v rudnine, izvajajo presojo vplivov na okolje in presojo socialnega vpliva; vseeno ugotavlja, da je vzpostavitev zmogljivosti v državah v razvoju za izvrševanje teh zahtev zaradi omejenih finančnih in človeških virov še vedno izziv; zato poziva EU, naj nadgradi svojo tehnično pomoč, da bo državam v razvoju omogočila uvedbo prakse sistematičnega ocenjevanja zdravstvenih, socialnih in okoljskih tveganj, in to z zagotovitvijo učinkovite udeležbe javnosti; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da so mednarodne finančne institucije razvile metode, ki zagotavljajo, da tisti, ki vlagajo v rudnine, izvajajo presojo vplivov na okolje in presojo socialnega vpliva; vseeno ugotavlja, da je vzpostavitev zmogljivosti v državah v razvoju za izvrševanje teh zahtev zaradi omejenih finančnih in človeških virov še vedno izziv; zato poziva EU, naj nadgradi svojo tehnično pomoč, da bo državam v razvoju omogočila uvedbo prakse sistematičnega ocenjevanja zdravstvenih, socialnih in okoljskih tveganj, in to z zagotovitvijo učinkovite udeležbe javnosti;

| 17. | poudarja vlogo Skupine Svetovne banke pri razvijanju odgovornih poslovnih praks; opozarja, da je treba izboljšati način izmenjave in uporabe znanja o izgradnji institucij, ki si prizadevajo za večjo integriteto, ter državljanom zagotoviti informacije in sredstva za ukrepanje, da bi bile njihove vlade učinkovitejše in odgovornejše do njih; |
| --- | --- |

17.

poudarja vlogo Skupine Svetovne banke pri razvijanju odgovornih poslovnih praks; opozarja, da je treba izboljšati način izmenjave in uporabe znanja o izgradnji institucij, ki si prizadevajo za večjo integriteto, ter državljanom zagotoviti informacije in sredstva za ukrepanje, da bi bile njihove vlade učinkovitejše in odgovornejše do njih;

| 18. | poziva oblasti, naj prepovedo iskanje in izkoriščanje rudnin v narodnih parkih in na območjih svetovne dediščine; družbe pa, naj se zavežejo, da ne bodo sodelovale pri takem iskanju in izkoriščanju; |
| --- | --- |

18.

poziva oblasti, naj prepovedo iskanje in izkoriščanje rudnin v narodnih parkih in na območjih svetovne dediščine; družbe pa, naj se zavežejo, da ne bodo sodelovale pri takem iskanju in izkoriščanju;

| 19. | meni, da bi rudarska panoga lahko – in bi morala – zelo veliko prispevala k blažitvi podnebnih sprememb s prenosom tehnologije in odgovornimi naložbami; zlasti poudarja, da bi velika rudarska podjetja morda lahko zagotovila znanje za zmanjšanje emisij v sektorju malih in srednjih rudarskih podjetij; ponovno poziva EU, naj si prizadeva za sporazume o financiranju podnebnih ukrepov, prenosu tehnologije in vzpostavljanju zmogljivosti ter nadgradi svojo pomoč državam v razvoju za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi rudarska panoga lahko – in bi morala – zelo veliko prispevala k blažitvi podnebnih sprememb s prenosom tehnologije in odgovornimi naložbami; zlasti poudarja, da bi velika rudarska podjetja morda lahko zagotovila znanje za zmanjšanje emisij v sektorju malih in srednjih rudarskih podjetij; ponovno poziva EU, naj si prizadeva za sporazume o financiranju podnebnih ukrepov, prenosu tehnologije in vzpostavljanju zmogljivosti ter nadgradi svojo pomoč državam v razvoju za zmanjšanje emisij CO2;

| 20. | poudarja, da je potrebna trdna evropska zakonodaja o razkritju nefinančnih informacij s strani določenih velikih družb, vključno z obveznostjo, da družbe izvajajo dolžnost skrbnosti na podlagi tveganj, ob upoštevanju njihove celotne dobavne verige; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je potrebna trdna evropska zakonodaja o razkritju nefinančnih informacij s strani določenih velikih družb, vključno z obveznostjo, da družbe izvajajo dolžnost skrbnosti na podlagi tveganj, ob upoštevanju njihove celotne dobavne verige;

Vloga zasebnega sektorja

| 21. | poziva k učinkovitemu izvajanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, smernic OECD za multinacionalna podjetja, globalnega dogovora ZN in vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah prek skupnih mehanizmov za celotno industrijo; |
| --- | --- |

21.

poziva k učinkovitemu izvajanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, smernic OECD za multinacionalna podjetja, globalnega dogovora ZN in vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah prek skupnih mehanizmov za celotno industrijo;

| 22. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj poskrbita, da bodo uradniki EU, odgovorni za trgovino, v delegacijah EU deležni rednega usposabljanja o družbeni odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj poskrbita, da bodo uradniki EU, odgovorni za trgovino, v delegacijah EU deležni rednega usposabljanja o družbeni odgovornosti podjetij;

| 23. | poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja odgovorno poslovanje podjetij iz EU v tujini in zagotovi strogo izpolnjevanje vseh njihovih pravnih obveznosti, zlasti mednarodnih standardov in pravil na področju človekovih pravic, dela in okolja; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja odgovorno poslovanje podjetij iz EU v tujini in zagotovi strogo izpolnjevanje vseh njihovih pravnih obveznosti, zlasti mednarodnih standardov in pravil na področju človekovih pravic, dela in okolja;

| 24. | poudarja, da je tematsko področje uporabe različnih izvedbenih shem družbene odgovornosti podjetij pogosto selektivno, kar velja tudi za družbena in okoljska vprašanja; meni, da je takšen razdrobljen pristop škodljiv za oceno splošne trajnostne uspešnosti podjetja; meni, da bi morali ti splošni okviri, ki so sicer razvili skupno razumevanje in jezik načel družbene odgovornosti podjetij, predstavljati tudi podlago za skupne mednarodne standarde za celotno industrijo o tem, kaj pomeni odgovorno poslovanje; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je tematsko področje uporabe različnih izvedbenih shem družbene odgovornosti podjetij pogosto selektivno, kar velja tudi za družbena in okoljska vprašanja; meni, da je takšen razdrobljen pristop škodljiv za oceno splošne trajnostne uspešnosti podjetja; meni, da bi morali ti splošni okviri, ki so sicer razvili skupno razumevanje in jezik načel družbene odgovornosti podjetij, predstavljati tudi podlago za skupne mednarodne standarde za celotno industrijo o tem, kaj pomeni odgovorno poslovanje;

| 25. | obenem poudarja, da pobud družbene odgovornosti podjetij ne bi smeli razumeti kot nadomestilo za odgovornost vlade do njenih državljanov, da zagotavlja osnovno infrastrukturo in druge javne dobrine, temveč bi te pobude nasprotno morale delo vlade dopolnjevati; |
| --- | --- |

25.

obenem poudarja, da pobud družbene odgovornosti podjetij ne bi smeli razumeti kot nadomestilo za odgovornost vlade do njenih državljanov, da zagotavlja osnovno infrastrukturo in druge javne dobrine, temveč bi te pobude nasprotno morale delo vlade dopolnjevati;

Mednarodne trgovinske in naložbene ureditve

| 26. | poziva EU, naj izkoristi svoje trgovinske in naložbene povezave s ključnimi partnerskimi državami (npr. ZDA, Kitajsko, Japonsko, Brazilijo in Indijo), da spodbudi dialog o družbeni odgovornosti podjetij; poziva tudi EU, naj pred začetkom pogajanj izvede presoje vpliva predlaganih trgovinskih sporazumov na trajnostni razvoj; poziva, naj naložbene pogodbe spodbujajo pozitivne prakse družbene odgovornosti podjetij in poročanja; |
| --- | --- |

26.

poziva EU, naj izkoristi svoje trgovinske in naložbene povezave s ključnimi partnerskimi državami (npr. ZDA, Kitajsko, Japonsko, Brazilijo in Indijo), da spodbudi dialog o družbeni odgovornosti podjetij; poziva tudi EU, naj pred začetkom pogajanj izvede presoje vpliva predlaganih trgovinskih sporazumov na trajnostni razvoj; poziva, naj naložbene pogodbe spodbujajo pozitivne prakse družbene odgovornosti podjetij in poročanja;

| 27. | ugotavlja, da sedanja mednarodna trgovinska in naložbena ureditev omejuje možnosti držav v razvoju, da bi uporabljale vse instrumente, ki so jih prej izkoriščale zdaj razvite države v okviru svojih strategij industrializacije; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da sedanja mednarodna trgovinska in naložbena ureditev omejuje možnosti držav v razvoju, da bi uporabljale vse instrumente, ki so jih prej izkoriščale zdaj razvite države v okviru svojih strategij industrializacije;

| 28. | priznava pomen neposrednih tujih naložb za industrijsko rast in obenem ugotavlja, da so preveč velikodušni pogoji za neposredne tuje naložbe v rudarstvu, ki so jih ponudile države v razvoju v 80. in 90. letih prejšnjega stoletja, ter slabo notranje upravljanje, korupcija, pomanjkanje odgovornosti in slaba regulacija preprečili, da bi z izkoriščanjem lastnih naravnih virov dobile pošten delež dobička, in s tem prikrajšali omenjene države za sredstva, ki jih nujno potrebujejo za socialni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

28.

priznava pomen neposrednih tujih naložb za industrijsko rast in obenem ugotavlja, da so preveč velikodušni pogoji za neposredne tuje naložbe v rudarstvu, ki so jih ponudile države v razvoju v 80. in 90. letih prejšnjega stoletja, ter slabo notranje upravljanje, korupcija, pomanjkanje odgovornosti in slaba regulacija preprečili, da bi z izkoriščanjem lastnih naravnih virov dobile pošten delež dobička, in s tem prikrajšali omenjene države za sredstva, ki jih nujno potrebujejo za socialni in gospodarski razvoj;

| 29. | se strinja z zaskrbljenostjo posebnega predstavnika ZN za podjetništvo in človekove pravice, da sedanje metode za zaščito pravic vlagateljev v pogodbah in mednarodnih sporazumih ovirajo zmožnost držav, da bi zaščitile človekove pravice; poudarja, da je treba pravice vlagateljev uravnotežiti z obveznostmi z vidika trajnostnega človekovega razvoja; |
| --- | --- |

29.

se strinja z zaskrbljenostjo posebnega predstavnika ZN za podjetništvo in človekove pravice, da sedanje metode za zaščito pravic vlagateljev v pogodbah in mednarodnih sporazumih ovirajo zmožnost držav, da bi zaščitile človekove pravice; poudarja, da je treba pravice vlagateljev uravnotežiti z obveznostmi z vidika trajnostnega človekovega razvoja;

| 30. | poudarja, da je treba pravice vlagateljev uravnotežiti z obveznostmi z vidika spoštovanja univerzalnih človekovih pravic; poziva EU, naj podpre vzpostavitev zmogljivosti v državah v razvoju za pogajanja o klavzulah o človekovih pravicah in trajnostnem razvoju ter njihovo izvajanje v sporazumih o naložbah; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba pravice vlagateljev uravnotežiti z obveznostmi z vidika spoštovanja univerzalnih človekovih pravic; poziva EU, naj podpre vzpostavitev zmogljivosti v državah v razvoju za pogajanja o klavzulah o človekovih pravicah in trajnostnem razvoju ter njihovo izvajanje v sporazumih o naložbah;

| 31. | poudarja, da so izvedbene zahteve, katerih namen je na primer povečati povezave med tujimi vlagatelji in lokalnimi proizvajalci, posebnost industrijske politike; poudarja, da bi sporazumi o naložbah morali omogočati uporabo zahtev glede lokalne vsebine in prenosa tehnologije, s čimer bi spodbudili tuja podjetja, da bi vzpostavljala povezave s podjetji na predhodnih in nadaljnjih stopnjah vrednostne verige ter prispevala h gospodarskemu razvoju države gostiteljice; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da so izvedbene zahteve, katerih namen je na primer povečati povezave med tujimi vlagatelji in lokalnimi proizvajalci, posebnost industrijske politike; poudarja, da bi sporazumi o naložbah morali omogočati uporabo zahtev glede lokalne vsebine in prenosa tehnologije, s čimer bi spodbudili tuja podjetja, da bi vzpostavljala povezave s podjetji na predhodnih in nadaljnjih stopnjah vrednostne verige ter prispevala h gospodarskemu razvoju države gostiteljice;

| 32. | spodbuja afriške države, naj dosežejo napredek pri regionalnem povezovanju, da bi odpravile nekatere ovire znotraj Afrike za industrializacijo, ki temelji na rudninah; |
| --- | --- |

32.

spodbuja afriške države, naj dosežejo napredek pri regionalnem povezovanju, da bi odpravile nekatere ovire znotraj Afrike za industrializacijo, ki temelji na rudninah;

| 33. | poudarja, da ureditev STO dovoljuje izvozne takse in da so lahko del političnih strategij, ki zasledujejo razvoj domačega sektorja proizvodnih ali predelovalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da ureditev STO dovoljuje izvozne takse in da so lahko del političnih strategij, ki zasledujejo razvoj domačega sektorja proizvodnih ali predelovalnih dejavnosti;

Koristi prihodkov

| 34. | poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri pogajanjih o sporazumih o naložbah, ki bodo prinesli trajnostne socialne koristi in boljše družbeno-gospodarske razmere; opozarja, da rudarska podjetja s pritiskanjem na vlade držav v razvoju, da bi čim bolj znižale svoje davke in najemnine za zemljišča, dejansko slabijo fiskalno zmogljivost države, „stopnjevanje carin“, ki ga EU uporablja za končne izdelke, pa po drugi strani državam v razvoju, ki pridelujejo surovine, otežuje predelavo in proizvodnjo izdelkov z dodano vrednostjo za izvoz; |
| --- | --- |

34.

poziva EU, naj pomaga državam v razvoju pri pogajanjih o sporazumih o naložbah, ki bodo prinesli trajnostne socialne koristi in boljše družbeno-gospodarske razmere; opozarja, da rudarska podjetja s pritiskanjem na vlade držav v razvoju, da bi čim bolj znižale svoje davke in najemnine za zemljišča, dejansko slabijo fiskalno zmogljivost države, „stopnjevanje carin“, ki ga EU uporablja za končne izdelke, pa po drugi strani državam v razvoju, ki pridelujejo surovine, otežuje predelavo in proizvodnjo izdelkov z dodano vrednostjo za izvoz;

| 35. | poudarja, da je treba z državami v razvoju skleniti in izvajati davčne sporazume, ki bodo zagotovili, da bodo multinacionalna podjetja plačala pravičen delež davkov; na splošno poziva EU, naj poveča podporo za pomoč državam v razvoju pri davčnih reformah in krepitvi davčnih uprav, da se omogoči ustrezno zajetje, upravljanje in porazdelitev prihodka od rudnin, ter naj si dejavno prizadeva za vzpostavitev sporazumov o prosti trgovini, ki odpravljajo stopnjevanje carin za izbrane končne izdelke, ki bi lahko oviralo predelavo in proizvodnjo izdelkov z dodano vrednostjo na osnovi rudnin, kar ovira strategijo diverzifikacije gospodarstva držav v razvoju; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba z državami v razvoju skleniti in izvajati davčne sporazume, ki bodo zagotovili, da bodo multinacionalna podjetja plačala pravičen delež davkov; na splošno poziva EU, naj poveča podporo za pomoč državam v razvoju pri davčnih reformah in krepitvi davčnih uprav, da se omogoči ustrezno zajetje, upravljanje in porazdelitev prihodka od rudnin, ter naj si dejavno prizadeva za vzpostavitev sporazumov o prosti trgovini, ki odpravljajo stopnjevanje carin za izbrane končne izdelke, ki bi lahko oviralo predelavo in proizvodnjo izdelkov z dodano vrednostjo na osnovi rudnin, kar ovira strategijo diverzifikacije gospodarstva držav v razvoju;

| 36. | poudarja, da so nezakoniti kapitalski tokovi iz Afrike povezani s tajnostjo v zvezi s pogodbami o rudarjenju in davčnimi ureditvami; zato meni, da bi moral ostati boj proti davčnim utajam in davčnim oazam prednostna naloga; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da so nezakoniti kapitalski tokovi iz Afrike povezani s tajnostjo v zvezi s pogodbami o rudarjenju in davčnimi ureditvami; zato meni, da bi moral ostati boj proti davčnim utajam in davčnim oazam prednostna naloga;

| 37. | izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, na kakšen način se rudarskim podjetjem lahko dodeljujejo koncesije, in težav, ki jih to lahko povzroči, vključno z razlastitvijo, prikrajšanjem ljudi za njihove možnosti preživetja in težavami v zvezi s pravicami uporabnikov in zemljiškimi pravicami; poziva oblasti, naj razmejijo „prepovedana območja“ za koncesije na območjih, ki so okoljsko zaščitena z zakonom ali kjer je velika koncentracija obrtnih rudarjev, in naj to storijo, preden dodelijo koncesije, da se preprečijo nepotrebni nemiri ter težave z lokalnimi skupnostmi in rudarskimi podjetji; ravno tako poziva oblasti, naj vzpostavijo zmogljivosti za organizacijo posvetovanj z lokalnimi skupnostmi, ustrezno ocenijo zahteve za koncesijo, nadzorujejo območje in ocenijo vpliv rudarjenja pred podelitvijo koncesij; poziva oblasti, naj zagotovijo, da se koncesije za obrtne rudarske dejavnosti formalizirajo in jih države ustrezno priznajo, tudi v primerih, ko se države usmerjajo v industrijsko rudarjenje; |
| --- | --- |

37.

izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, na kakšen način se rudarskim podjetjem lahko dodeljujejo koncesije, in težav, ki jih to lahko povzroči, vključno z razlastitvijo, prikrajšanjem ljudi za njihove možnosti preživetja in težavami v zvezi s pravicami uporabnikov in zemljiškimi pravicami; poziva oblasti, naj razmejijo „prepovedana območja“ za koncesije na območjih, ki so okoljsko zaščitena z zakonom ali kjer je velika koncentracija obrtnih rudarjev, in naj to storijo, preden dodelijo koncesije, da se preprečijo nepotrebni nemiri ter težave z lokalnimi skupnostmi in rudarskimi podjetji; ravno tako poziva oblasti, naj vzpostavijo zmogljivosti za organizacijo posvetovanj z lokalnimi skupnostmi, ustrezno ocenijo zahteve za koncesijo, nadzorujejo območje in ocenijo vpliv rudarjenja pred podelitvijo koncesij; poziva oblasti, naj zagotovijo, da se koncesije za obrtne rudarske dejavnosti formalizirajo in jih države ustrezno priznajo, tudi v primerih, ko se države usmerjajo v industrijsko rudarjenje;

| 38. | pozdravlja nedavno revizijo direktiv o preglednosti in računovodskih direktiv, ki uvajajo obveznost, da ekstraktivna in lesarska industrija poroča vladam o plačilih; poziva države članice, naj te direktive hitro izvedejo; poziva, naj bodo zbrani podatki o prihodkih na voljo v čim bolj odprtem in dostopnem formatu; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja nedavno revizijo direktiv o preglednosti in računovodskih direktiv, ki uvajajo obveznost, da ekstraktivna in lesarska industrija poroča vladam o plačilih; poziva države članice, naj te direktive hitro izvedejo; poziva, naj bodo zbrani podatki o prihodkih na voljo v čim bolj odprtem in dostopnem formatu;

| 39. | poziva oblasti, naj zagotovijo, da se bodo dovoljenja za rudarjenje in druga sredstva prodajala ali dodeljevala v okviru odprtih in preglednih razpisnih postopkov; poziva oblasti, naj kot način preprečevanja korupcije objavijo pogodbe, vključno s prilogami, zemljevide in vse finančne podatke; poziva oblasti in zadevna podjetja, naj kot način za preprečevanje korupcije pripravijo seznam vseh delničarjev vseh rudarskih podjetij, zlasti za vse nove posle, in seznam vseh tistih, ki imajo sistemske koristi od teh poslov; poziva oblasti in podjetja, naj zagotovijo, da bodo vsa plačila vladi objavljena tako, da bodo dostopna širši javnosti; poziva EU, naj od rudarskih podjetij, ki kotirajo v Evropi, zahteva, da objavijo vse svoje sklenjene pogodbe; |
| --- | --- |

39.

poziva oblasti, naj zagotovijo, da se bodo dovoljenja za rudarjenje in druga sredstva prodajala ali dodeljevala v okviru odprtih in preglednih razpisnih postopkov; poziva oblasti, naj kot način preprečevanja korupcije objavijo pogodbe, vključno s prilogami, zemljevide in vse finančne podatke; poziva oblasti in zadevna podjetja, naj kot način za preprečevanje korupcije pripravijo seznam vseh delničarjev vseh rudarskih podjetij, zlasti za vse nove posle, in seznam vseh tistih, ki imajo sistemske koristi od teh poslov; poziva oblasti in podjetja, naj zagotovijo, da bodo vsa plačila vladi objavljena tako, da bodo dostopna širši javnosti; poziva EU, naj od rudarskih podjetij, ki kotirajo v Evropi, zahteva, da objavijo vse svoje sklenjene pogodbe;

| 40. | poziva oblasti, naj raziščejo resne obtožbe o korupciji v rudarskem sektorju in jih kazenskopravno preganjajo, zamrznejo sredstva ali po potrebi prepovedo izvršitev transakcij; poziva, naj ocenjevanja nevarnosti korupcije vključujejo analizo postopka zaplembe sredstev in odprodaje zaplenjenih sredstev, vključevanja posameznikov ali podjetij kot posrednikov v „prestavljanje koncesij“ (zlasti tam, kjer je znano, da imajo ti posredniki odnose z vladnimi organi), prodaje premoženja pod vrednostjo, prodaje premoženja brez javnega razpisa (zlasti kadar je premoženje ključnega gospodarskega pomena, ali kjer so javni razpisi sicer običajni); poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo končni kupci teh sredstev odgovorni za posrednike, s katerimi so sodelovali; |
| --- | --- |

40.

poziva oblasti, naj raziščejo resne obtožbe o korupciji v rudarskem sektorju in jih kazenskopravno preganjajo, zamrznejo sredstva ali po potrebi prepovedo izvršitev transakcij; poziva, naj ocenjevanja nevarnosti korupcije vključujejo analizo postopka zaplembe sredstev in odprodaje zaplenjenih sredstev, vključevanja posameznikov ali podjetij kot posrednikov v „prestavljanje koncesij“ (zlasti tam, kjer je znano, da imajo ti posredniki odnose z vladnimi organi), prodaje premoženja pod vrednostjo, prodaje premoženja brez javnega razpisa (zlasti kadar je premoženje ključnega gospodarskega pomena, ali kjer so javni razpisi sicer običajni); poziva oblasti, naj zagotovijo, da bodo končni kupci teh sredstev odgovorni za posrednike, s katerimi so sodelovali;

Prekinitev povezave med oboroženimi spopadi in izkoriščanjem rudnin

| 41. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je izkoriščanje naravnih virov visoke vrednosti, vključno z nafto, rudninami in lesom, pomemben vir sporov v svetu; meni, da morajo strategije za preprečevanje sporov, da bi lahko bile uspešne, obravnavati naslednje: šibko vključenost skupnosti v proces razvoja ekstraktivnih dejavnosti; neprimerno porazdelitev koristi; negativne gospodarske, družbene in okoljske učinke; neustrezno upravljanje sredstev; korupcijo; vlogo vojsk in uporniških gibanj; neustrezne institucionalne in pravne okvire za usmerjanje razvoja ekstraktivnih dejavnosti; in neposvečanje pozornosti vprašanjem naravnih virov v mirovnih sporazumih; |
| --- | --- |

41.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je izkoriščanje naravnih virov visoke vrednosti, vključno z nafto, rudninami in lesom, pomemben vir sporov v svetu; meni, da morajo strategije za preprečevanje sporov, da bi lahko bile uspešne, obravnavati naslednje: šibko vključenost skupnosti v proces razvoja ekstraktivnih dejavnosti; neprimerno porazdelitev koristi; negativne gospodarske, družbene in okoljske učinke; neustrezno upravljanje sredstev; korupcijo; vlogo vojsk in uporniških gibanj; neustrezne institucionalne in pravne okvire za usmerjanje razvoja ekstraktivnih dejavnosti; in neposvečanje pozornosti vprašanjem naravnih virov v mirovnih sporazumih;

| 42. | sprejema vizijo afriškega rudarstva, v skladu s katero je okoljsko in družbeno odgovoren, pregleden in vključujoč rudarski sektor, ki zagotavlja trajne koristi za skupnost, bistvenega pomena za odpravo škodljivih vplivov v sektorju rudarstva in preprečevanje konfliktov zaradi izkoriščanjem rudnin; s tem v zvezi poziva k preglednim postopkom participativnega upravljanja na vseh ravneh, da bi ocenili okoljske in socialne vplive rudarstva; |
| --- | --- |

42.

sprejema vizijo afriškega rudarstva, v skladu s katero je okoljsko in družbeno odgovoren, pregleden in vključujoč rudarski sektor, ki zagotavlja trajne koristi za skupnost, bistvenega pomena za odpravo škodljivih vplivov v sektorju rudarstva in preprečevanje konfliktov zaradi izkoriščanjem rudnin; s tem v zvezi poziva k preglednim postopkom participativnega upravljanja na vseh ravneh, da bi ocenili okoljske in socialne vplive rudarstva;

| 43. | poudarja, da predstavljajo krvave rudnine velik izziv z vidika človekovih pravic; poudarja, da je dobro upravljanje, vključno z neoporečnimi praksami in nadzorom v zvezi z okoljskim ravnanjem ter spoštovanjem socialnih standardov, nujno v boju proti težavam zaradi krvavih rudnin; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da predstavljajo krvave rudnine velik izziv z vidika človekovih pravic; poudarja, da je dobro upravljanje, vključno z neoporečnimi praksami in nadzorom v zvezi z okoljskim ravnanjem ter spoštovanjem socialnih standardov, nujno v boju proti težavam zaradi krvavih rudnin;

| 44. | opozarja, da je cilj večine pobud na mednarodni ravni proti krvavim rudninam spodbujati industrijske dejavnosti, ki kupujejo rudnine, k odgovornemu ravnanju, in sicer prek sistemov potrjevanja za talilnice; poziva, naj se v vse programe potrjevanja vključijo vidiki zadevnih človekovih pravic v skladu z mednarodnimi standardi, kot so standardi v okviru smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in z območij velikega tveganja; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da je cilj večine pobud na mednarodni ravni proti krvavim rudninam spodbujati industrijske dejavnosti, ki kupujejo rudnine, k odgovornemu ravnanju, in sicer prek sistemov potrjevanja za talilnice; poziva, naj se v vse programe potrjevanja vključijo vidiki zadevnih človekovih pravic v skladu z mednarodnimi standardi, kot so standardi v okviru smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in z območij velikega tveganja;

| 45. | poudarja, da bi bilo treba za to, da bi sedanje poslovne pobude v zvezi s krvavimi rudninami učinkovito prispevale k prekinitvi povezave med oboroženimi spopadi in izkoriščanjem rudnin ter da bi zagotovili njihovo izpolnjevanje mednarodnih standardov, ki jih je določila OECD, uvesti evropsko zakonodajo, ki bi urejala te pobude in podjetja, ki delujejo v EU ter uporabljajo zadevne naravne vire in z njimi trgujejo; zato poziva Komisijo, da predloži zavezujočo zakonodajo o krvavih rudninah; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi bilo treba za to, da bi sedanje poslovne pobude v zvezi s krvavimi rudninami učinkovito prispevale k prekinitvi povezave med oboroženimi spopadi in izkoriščanjem rudnin ter da bi zagotovili njihovo izpolnjevanje mednarodnih standardov, ki jih je določila OECD, uvesti evropsko zakonodajo, ki bi urejala te pobude in podjetja, ki delujejo v EU ter uporabljajo zadevne naravne vire in z njimi trgujejo; zato poziva Komisijo, da predloži zavezujočo zakonodajo o krvavih rudninah;

| 46. | poudarja, da je potrebna ureditev na ravni EU, ki bo od podjetij, ki uporabljajo rudnine in druge naravne vire z območij, ki so jih prizadeli spori, in območij velikega tveganja ter z njimi trgujejo, zahtevala, da ravnajo s potrebno skrbnostjo v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in z območij velikega tveganja, ki bi dopolnila revizije direktiv EU o preglednosti in računovodskih direktiv EU o razkritju finančnih in nefinančnih informacij velikih družb in tudi določbe o krvavih rudninah Dodd-Frankovega zakona; zlasti meni, da bi takšna zakonodaja morala:






  (a) | uvesti pravno zavezujočo obveznost za vsa podjetja na predhodnih stopnjah vrednostne verige, ki delujejo v EU ter uporabljajo naravne vire z območij, ki so jih prizadeli spori, in območij velikega tveganja ter z njimi trgujejo, ter vsa podjetja na nadaljnjih stopnjah vrednostne verige, ki te vire kot prva uvedejo na evropski trg, da ravnajo s potrebno skrbnostjo v dobavni verigi, da bi odkrila in ublažila nevarnost financiranja sporov in zlorabe človekovih pravic; |
| --- | --- | --- |

46.

poudarja, da je potrebna ureditev na ravni EU, ki bo od podjetij, ki uporabljajo rudnine in druge naravne vire z območij, ki so jih prizadeli spori, in območij velikega tveganja ter z njimi trgujejo, zahtevala, da ravnajo s potrebno skrbnostjo v skladu s smernicami OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in z območij velikega tveganja, ki bi dopolnila revizije direktiv EU o preglednosti in računovodskih direktiv EU o razkritju finančnih in nefinančnih informacij velikih družb in tudi določbe o krvavih rudninah Dodd-Frankovega zakona; zlasti meni, da bi takšna zakonodaja morala:

(a)

uvesti pravno zavezujočo obveznost za vsa podjetja na predhodnih stopnjah vrednostne verige, ki delujejo v EU ter uporabljajo naravne vire z območij, ki so jih prizadeli spori, in območij velikega tveganja ter z njimi trgujejo, ter vsa podjetja na nadaljnjih stopnjah vrednostne verige, ki te vire kot prva uvedejo na evropski trg, da ravnajo s potrebno skrbnostjo v dobavni verigi, da bi odkrila in ublažila nevarnost financiranja sporov in zlorabe človekovih pravic;

| (b) | temeljiti na ustreznih mednarodnih instrumentih, vključno z Mednarodno listino o človekovih pravicah, ki je bila podrobneje opredeljena z mednarodnimi pogodbami in standardi o človekovih pravicah (kot so vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter okvir za varovanje, spoštovanje in pomoč), temeljno pogodbo Mednarodne organizacije dela, mednarodnim humanitarnim in kazenskim pravom ter smernicami OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in z območij velikega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

temeljiti na ustreznih mednarodnih instrumentih, vključno z Mednarodno listino o človekovih pravicah, ki je bila podrobneje opredeljena z mednarodnimi pogodbami in standardi o človekovih pravicah (kot so vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter okvir za varovanje, spoštovanje in pomoč), temeljno pogodbo Mednarodne organizacije dela, mednarodnim humanitarnim in kazenskim pravom ter smernicami OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne dobavne verige rudnin z območij, ki so jih prizadeli spori, in z območij velikega tveganja;

| (c) | veljati za vse segmente dobavne verige in brez izjem za vse naravne vire, pridobljene na katerem koli območju, ki so ga prizadeli spori, ali območju velikega tveganja; |
| --- | --- |

(c)

veljati za vse segmente dobavne verige in brez izjem za vse naravne vire, pridobljene na katerem koli območju, ki so ga prizadeli spori, ali območju velikega tveganja;

| (d) | temeljiti na pristopu, ki temelji na oceni tveganja, ki zahteva, da podjetja ocenijo dejanske in potencialne negativne učinke, ki bi bili posledica njihovih dejavnosti, in da odkrita tveganja ublažijo; |
| --- | --- |

(d)

temeljiti na pristopu, ki temelji na oceni tveganja, ki zahteva, da podjetja ocenijo dejanske in potencialne negativne učinke, ki bi bili posledica njihovih dejavnosti, in da odkrita tveganja ublažijo;

| (e) | vključevati obveznost rednih neodvisnih revizij in javnega razkritja ukrepov potrebne skrbnosti podjetja; |
| --- | --- |

(e)

vključevati obveznost rednih neodvisnih revizij in javnega razkritja ukrepov potrebne skrbnosti podjetja;

| (f) | opredeliti zahteve za ocenjevanje tveganj v podjetjih in za okvir upravljanja; |
| --- | --- |

(f)

opredeliti zahteve za ocenjevanje tveganj v podjetjih in za okvir upravljanja;

| (g) | vključevati mehanizem sankcij za primere neizpolnjevanja obveznosti potrebne skrbnosti na podlagi tveganja v dobavni verigi; |
| --- | --- |

(g)

vključevati mehanizem sankcij za primere neizpolnjevanja obveznosti potrebne skrbnosti na podlagi tveganja v dobavni verigi;

| (h) | biti primerljiva z obveznostmi na podlagi Dodd-Frankovega zakona, da bi podjetja z izpolnjevanjem obveznosti EU glede odgovornega pridobivanja samodejno izpolnjevala obveznosti iz zakonodaje ZDA; |
| --- | --- |

(h)

biti primerljiva z obveznostmi na podlagi Dodd-Frankovega zakona, da bi podjetja z izpolnjevanjem obveznosti EU glede odgovornega pridobivanja samodejno izpolnjevala obveznosti iz zakonodaje ZDA;

| 47. | poudarja, da bi morala biti zakonodaja EU o potrebni skrbnosti del širšega in dopolnjujočega se pristopa, ki obravnava izvorne vzroke sporov in nestabilnosti, ter da bi jo morali dopolnjevati programi razvojne pomoči, ki bi se morali osredotočiti na vprašanja upravljanja in reformo varnostnega sektorja ter si prizadevati za vzpostavitev zmogljivosti lokalnih organov in lokalnih skupnosti za trajnostno upravljanje lastnih naravnih virov v korist lastnega lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bi morala biti zakonodaja EU o potrebni skrbnosti del širšega in dopolnjujočega se pristopa, ki obravnava izvorne vzroke sporov in nestabilnosti, ter da bi jo morali dopolnjevati programi razvojne pomoči, ki bi se morali osredotočiti na vprašanja upravljanja in reformo varnostnega sektorja ter si prizadevati za vzpostavitev zmogljivosti lokalnih organov in lokalnih skupnosti za trajnostno upravljanje lastnih naravnih virov v korist lastnega lokalnega prebivalstva;

| 48. | poziva EU, naj podpre vzpostavljanje zmogljivosti v državah v razvoju, ki so bogate z rudninami, in uvede programe oskrbovanja iz virov, ki niso predmet sporov; |
| --- | --- |

48.

poziva EU, naj podpre vzpostavljanje zmogljivosti v državah v razvoju, ki so bogate z rudninami, in uvede programe oskrbovanja iz virov, ki niso predmet sporov;

| 49. | poziva države v razvoju, naj uveljavijo domače pravo o potrebni skrbnosti in v nacionalni rudarski zakonik kot zahtevo vključijo potrebno skrbnost v skladu z OECD; |
| --- | --- |

49.

poziva države v razvoju, naj uveljavijo domače pravo o potrebni skrbnosti in v nacionalni rudarski zakonik kot zahtevo vključijo potrebno skrbnost v skladu z OECD;

| 50. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj spodbudi dialog s ključnimi partnerskimi državami (npr. Kitajsko, Japonsko, Brazilijo, Indijo in Južno Afriko) o pomenu trgovinskih politik, ki na splošno spoštujejo načelo „dolžnost zaščite“ in zlasti vodilna načela ZN ter okvir OECD; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj spodbudi dialog s ključnimi partnerskimi državami (npr. Kitajsko, Japonsko, Brazilijo, Indijo in Južno Afriko) o pomenu trgovinskih politik, ki na splošno spoštujejo načelo „dolžnost zaščite“ in zlasti vodilna načela ZN ter okvir OECD;

| 51. | poziva države članice, naj zagotovijo smernice za evropske družbe o strategijah za zmanjševanje tveganj, kadar delujejo na območjih z visoko stopnjo tveganja in konfliktnih območjih, da bi tako pomagali tem družbam nadaljevati svoje poslovanje na takih območjih, če je to tudi v interesu lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj zagotovijo smernice za evropske družbe o strategijah za zmanjševanje tveganj, kadar delujejo na območjih z visoko stopnjo tveganja in konfliktnih območjih, da bi tako pomagali tem družbam nadaljevati svoje poslovanje na takih območjih, če je to tudi v interesu lokalnega prebivalstva;

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://www.oecd.org/corporate/mne/47143500.pdf

(2)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(3)  https://www.gov.uk/government/publications/g8-lough-erne-declaration/g8-lough-erne-declaration-html-version

---

Četrtek, 27. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/96 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/96

---

P7_TA(2014)0164

SOLVIT

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o mreži SOLVIT (2013/2154(INI))

(2017/C 285/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/461/EU z dne 17. septembra 2013 o načelih, ki urejajo mrežo SOLVIT (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/461/EU z dne 17. septembra 2013 o načelih, ki urejajo mrežo SOLVIT (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2013 z naslovom „Krepitev vloge podjetij in državljanov na evropskem enotnem trgu: akcijski načrt za izboljšanje portala Tvoja Evropa v sodelovanju z državami članicami“ (COM(2013)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. septembra 2013 z naslovom „Krepitev vloge podjetij in državljanov na evropskem enotnem trgu: akcijski načrt za izboljšanje portala Tvoja Evropa v sodelovanju z državami članicami“ (COM(2013)0636),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market – unlocking SOLVIT’s potential at the occasion of its 10th anniversary“ (Krepitev učinkovitega reševanja težav na enotnem trgu – sprostitev polnega potenciala mreže SOLVIT ob njeni desetletnici) (SWD(2012)0033), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market – unlocking SOLVIT’s potential at the occasion of its 10th anniversary“ (Krepitev učinkovitega reševanja težav na enotnem trgu – sprostitev polnega potenciala mreže SOLVIT ob njeni desetletnici) (SWD(2012)0033),

| — | ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Stanje na področju integracije notranjega trga 2013 – Prispevek k letnemu pregledu rasti 2013“ (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Stanje na področju integracije notranjega trga 2013 – Prispevek k letnemu pregledu rasti 2013“ (COM(2012)0752),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 z naslovom „Boljše upravljanje enotnega trga“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 z naslovom „Boljše upravljanje enotnega trga“ (COM(2012)0259),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Making the Single Market deliver – Annual governance check-up 2011“ (Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – Letni pregled upravljanja za leto 2011) (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 24. februarja 2012 z naslovom „Making the Single Market deliver – Annual governance check-up 2011“ (Zagotavljanje uspešnega delovanja enotnega trga – Letni pregled upravljanja za leto 2011) (SWD(2012)0025),

| — | ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega 4. julija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega 4. julija 2013,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „A European Single Point of Contact“ (Evropska enotna kontaktna točka) iz julija 2013, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „A European Single Point of Contact“ (Evropska enotna kontaktna točka) iz julija 2013, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o upravljanju enotnega trga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o upravljanju enotnega trga (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o „Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o „Aktu za enotni trg – naslednji koraki za gospodarsko rast“ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o upravljanju in partnerstvu na enotnem trgu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o mreži SOLVIT (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o mreži SOLVIT (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0059/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0059/2014),

| A. | ker je treba pravice državljanov in podjetij na enotnem trgu uveljavljati na učinkovit način in ker je treba pravo EU, ki zagotavlja te pravice, učinkovito izvrševati, da bi tako zagotovili, da bodo državljani in podjetja lahko izkoristili možnosti, ki jih ponuja notranji trg; |
| --- | --- |

A.

ker je treba pravice državljanov in podjetij na enotnem trgu uveljavljati na učinkovit način in ker je treba pravo EU, ki zagotavlja te pravice, učinkovito izvrševati, da bi tako zagotovili, da bodo državljani in podjetja lahko izkoristili možnosti, ki jih ponuja notranji trg;

| B. | ker obveščanje državljanov o njihovih pravicah in olajševanje uživanja teh pravic prispevata k boljšemu delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

B.

ker obveščanje državljanov o njihovih pravicah in olajševanje uživanja teh pravic prispevata k boljšemu delovanju notranjega trga;

| C. | ker mreža SOLVIT trenutno obravnava približno 1 300 primerov letno in uspe najti rešitve za približno 90 % svojih strank v roku 70 dni; |
| --- | --- |

C.

ker mreža SOLVIT trenutno obravnava približno 1 300 primerov letno in uspe najti rešitve za približno 90 % svojih strank v roku 70 dni;

| D. | ker zanimanje za portal Tvoja Evropa in njegova uporaba hitro naraščata in ker je leta 2012 po podatkih spletnega pregleda enotnega trga na portalu dnevno iskalo informacije več kot 11 000 obiskovalcev, leto prej pa 6 500; |
| --- | --- |

D.

ker zanimanje za portal Tvoja Evropa in njegova uporaba hitro naraščata in ker je leta 2012 po podatkih spletnega pregleda enotnega trga na portalu dnevno iskalo informacije več kot 11 000 obiskovalcev, leto prej pa 6 500;

| E. | ker je večkrat pozval k nadaljnji krepitvi mreže SOLVIT ter razpoložljivosti več in boljših informacij o pravicah EU; |
| --- | --- |

E.

ker je večkrat pozval k nadaljnji krepitvi mreže SOLVIT ter razpoložljivosti več in boljših informacij o pravicah EU;

| F. | ker ima SOLVIT pomembno vlogo kot eno glavnih orodij za reševanje težav in s tem kot sredstvo za zagotavljanje večje skladnosti s pravom Unije, ki se nanaša na enotni trg; ker se SOLVIT kljub temu premalo uporablja in ni izpolnil svojega potenciala; |
| --- | --- |

F.

ker ima SOLVIT pomembno vlogo kot eno glavnih orodij za reševanje težav in s tem kot sredstvo za zagotavljanje večje skladnosti s pravom Unije, ki se nanaša na enotni trg; ker se SOLVIT kljub temu premalo uporablja in ni izpolnil svojega potenciala;

| G. | ker bo sistem SOLVIT, če bo v celoti izkoriščen, na številnih področjih lahko postal koristen način za preprečevanje pretirane uporabe sodnih poti, kar je lahko zelo zapleteno in je zaradi tega državljanom in podjetjem reševanje težav oteženo; |
| --- | --- |

G.

ker bo sistem SOLVIT, če bo v celoti izkoriščen, na številnih področjih lahko postal koristen način za preprečevanje pretirane uporabe sodnih poti, kar je lahko zelo zapleteno in je zaradi tega državljanom in podjetjem reševanje težav oteženo;

| H. | ker je v skladu s študijo o evropski enotni kontaktni točki, ki jo je naročil, evropskim državljanom in podjetjem resda na voljo obsežen izbor spletnih informacij, svetovanja in pomoči, vendar je prepoznavnost teh storitev zelo majhna, saj 91,6 % vprašanih ne ve za spletne storitve, ki bi jih lahko uporabljali za reševanje težav, povezanih z enotnim trgom; |
| --- | --- |

H.

ker je v skladu s študijo o evropski enotni kontaktni točki, ki jo je naročil, evropskim državljanom in podjetjem resda na voljo obsežen izbor spletnih informacij, svetovanja in pomoči, vendar je prepoznavnost teh storitev zelo majhna, saj 91,6 % vprašanih ne ve za spletne storitve, ki bi jih lahko uporabljali za reševanje težav, povezanih z enotnim trgom;

| I. | ker je učinkovitost pomoči, ki jo nudi mreža SOLVIT, v veliki meri odvisna od usposobljenosti njegovih zaposlenih; |
| --- | --- |

I.

ker je učinkovitost pomoči, ki jo nudi mreža SOLVIT, v veliki meri odvisna od usposobljenosti njegovih zaposlenih;

| J. | ker bi si bilo treba bolj prizadevati za večjo povezanost mreže SOLVIT z vrsto storitev pomoči in orodij za izvrševanje prava, ki so na voljo na nacionalni ravni in ravni Unije; |
| --- | --- |

J.

ker bi si bilo treba bolj prizadevati za večjo povezanost mreže SOLVIT z vrsto storitev pomoči in orodij za izvrševanje prava, ki so na voljo na nacionalni ravni in ravni Unije;

| K. | ker morajo biti državljani in podjetja seznanjeni s svojimi pravicami na enotnem trgu, da bodo lahko težave, ko se pojavijo, pravilno opredelili in rešili, in ker je treba za boljšo seznanjenost storiti še veliko; |
| --- | --- |

K.

ker morajo biti državljani in podjetja seznanjeni s svojimi pravicami na enotnem trgu, da bodo lahko težave, ko se pojavijo, pravilno opredelili in rešili, in ker je treba za boljšo seznanjenost storiti še veliko;

Uvod: učinkovita uporaba pravic in priložnosti na enotnem trgu

| 1. | znova poudarja, da se potencial enotnega trga lahko razvije samo, če se bodo državljani in podjetja zavedali svojih pravic in priložnosti in jih bodo lahko učinkovito izkoristili; opozarja, da je te cilje mogoče doseči samo, če države članice zagotavljajo učinkovito izvrševanje zakonodaje o enotnem trgu in če so na voljo kakovostne informacije in učinkoviti mehanizmi za reševanje težav; |
| --- | --- |

1.

znova poudarja, da se potencial enotnega trga lahko razvije samo, če se bodo državljani in podjetja zavedali svojih pravic in priložnosti in jih bodo lahko učinkovito izkoristili; opozarja, da je te cilje mogoče doseči samo, če države članice zagotavljajo učinkovito izvrševanje zakonodaje o enotnem trgu in če so na voljo kakovostne informacije in učinkoviti mehanizmi za reševanje težav;

| 2. | poudarja, da so številne težave enotnega trga posledica čezmerne regulacije, zapoznelega ali nepravilnega izvajanja s strani ene ali več držav članic ali nacionalnih pravil, ki so v nasprotju s pravom Unije; v zvezi s tem Komisijo odločno poziva, naj začne izvajati pritisk na tiste države članice, ki ne izpolnjujejo pravil enotnega trga; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so številne težave enotnega trga posledica čezmerne regulacije, zapoznelega ali nepravilnega izvajanja s strani ene ali več držav članic ali nacionalnih pravil, ki so v nasprotju s pravom Unije; v zvezi s tem Komisijo odločno poziva, naj začne izvajati pritisk na tiste države članice, ki ne izpolnjujejo pravil enotnega trga;

| 3. | izpostavlja, da se številne težave v zvezi z izvajanjem pravil enotnega trga odkrijejo prek mreže SOLVIT, in pozdravlja prispevek mreže SOLVIT k upravnim in regulativnim spremembam za odpravo omenjenih težav; poziva Svet, naj sprejme ukrepe za izboljšanje nalog javne uprave, da bi okrepili sodelovanje med nacionalnimi oblastmi in Komisijo; |
| --- | --- |

3.

izpostavlja, da se številne težave v zvezi z izvajanjem pravil enotnega trga odkrijejo prek mreže SOLVIT, in pozdravlja prispevek mreže SOLVIT k upravnim in regulativnim spremembam za odpravo omenjenih težav; poziva Svet, naj sprejme ukrepe za izboljšanje nalog javne uprave, da bi okrepili sodelovanje med nacionalnimi oblastmi in Komisijo;

| 4. | poudarja, da mora imeti mreža SOLVIT učinkovita sredstva za opozarjanje Komisije na težave na notranjem trgu, ki so posledica primerov neizvajanja zakonodaje EU, s katerimi je bil seznanjen; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora imeti mreža SOLVIT učinkovita sredstva za opozarjanje Komisije na težave na notranjem trgu, ki so posledica primerov neizvajanja zakonodaje EU, s katerimi je bil seznanjen;

| 5. | poudarja, da so pravilno izvajanje zakonodaje o enotnem trgu, njeno izvrševanje in skladnost z njo izjemno pomembni za evropske potrošnike in podjetja ter s tem za širše gospodarstvo in za zaupanje državljanov v delovanje enotnega trga; poudarja tudi pravne obveznosti držav članic v zvezi s tem; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so pravilno izvajanje zakonodaje o enotnem trgu, njeno izvrševanje in skladnost z njo izjemno pomembni za evropske potrošnike in podjetja ter s tem za širše gospodarstvo in za zaupanje državljanov v delovanje enotnega trga; poudarja tudi pravne obveznosti držav članic v zvezi s tem;

| 6. | ponovno poziva k nadaljnjemu razvoju veljavnih postopkov za ugotavljanje kršitev, tudi z zagotavljanjem strožje uporabe takšnih postopkov za kršitve določb prava Unije na področju enotnega trga in z uporabo hitrejših postopkov; |
| --- | --- |

6.

ponovno poziva k nadaljnjemu razvoju veljavnih postopkov za ugotavljanje kršitev, tudi z zagotavljanjem strožje uporabe takšnih postopkov za kršitve določb prava Unije na področju enotnega trga in z uporabo hitrejših postopkov;

| 7. | poudarja tudi, kako pomembno je storiti vse, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo težave pri izvrševanju, preden se izkaže, da je nujen formalen postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

7.

poudarja tudi, kako pomembno je storiti vse, da se preprečijo, odkrijejo in odpravijo težave pri izvrševanju, preden se izkaže, da je nujen formalen postopek za ugotavljanje kršitev;

| 8. | izpostavlja uporabo ničelne tolerance za neizpolnjevanje direktive o storitvah ter medsebojnega pregleda pri izvajanju in prenosu direktive o storitvah kot metod, ki zagotavljata učinkovito uporabo prava na področju enotnega trga; |
| --- | --- |

8.

izpostavlja uporabo ničelne tolerance za neizpolnjevanje direktive o storitvah ter medsebojnega pregleda pri izvajanju in prenosu direktive o storitvah kot metod, ki zagotavljata učinkovito uporabo prava na področju enotnega trga;

SOLVIT: pomoč posameznikom in podjetjem pri reševanju težav

| 9. | pozdravlja novo priporočilo Komisije o načelih, ki urejajo SOLVIT, ki utira pot mreži SOLVIT 2.0; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja novo priporočilo Komisije o načelih, ki urejajo SOLVIT, ki utira pot mreži SOLVIT 2.0;

| 10. | ugotavlja, da je mreža SOLVIT dosegla otipljive rezultate in dokazala svojo koristnost; vendar ugotavlja, da ostaja še veliko možnosti za izboljšave, zlasti glede reševanja sporov, povezanih s podjetji, in časa, potrebnega za reševanje primerov; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je mreža SOLVIT dosegla otipljive rezultate in dokazala svojo koristnost; vendar ugotavlja, da ostaja še veliko možnosti za izboljšave, zlasti glede reševanja sporov, povezanih s podjetji, in časa, potrebnega za reševanje primerov;

| 11. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da še izboljša učinkovito delo mreže SOLVIT v zvezi z neformalnim in hitrim reševanjem čezmejnih sporov glede notranjega trga – kot orodje za obravnavanje nepravilne uporabe zakonodaje po njenem prenosu –, pri tem pa uporablja postopke, ki so kar se da dostopni državljanom, in državam članicam predlaga, naj tesno sodelujejo s Komisijo, da bi izboljšali sistem SOLVIT kot brezplačno in uporabniku prijazno storitev; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja prizadevanja Komisije, da še izboljša učinkovito delo mreže SOLVIT v zvezi z neformalnim in hitrim reševanjem čezmejnih sporov glede notranjega trga – kot orodje za obravnavanje nepravilne uporabe zakonodaje po njenem prenosu –, pri tem pa uporablja postopke, ki so kar se da dostopni državljanom, in državam članicam predlaga, naj tesno sodelujejo s Komisijo, da bi izboljšali sistem SOLVIT kot brezplačno in uporabniku prijazno storitev;

| 12. | meni, da bi se morala učinkovitost svetovalnih centrov SOLVIT nenehno izboljševati, zlasti kar se tiče zadev na področju socialne varnosti, in spodbuja k boljšemu usklajevanju nacionalnih sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi se morala učinkovitost svetovalnih centrov SOLVIT nenehno izboljševati, zlasti kar se tiče zadev na področju socialne varnosti, in spodbuja k boljšemu usklajevanju nacionalnih sistemov socialne varnosti;

| 13. | poziva, naj se posebna pozornost posveti vsem čezmejnim vprašanjem o pravicah delavcev, socialnih pravicah in enaki obravnavi ter naj se posebna pozornost nameni vprašanjem v zvezi s pokojninami, delavci Evropske unije in napotenimi delavci; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se posebna pozornost posveti vsem čezmejnim vprašanjem o pravicah delavcev, socialnih pravicah in enaki obravnavi ter naj se posebna pozornost nameni vprašanjem v zvezi s pokojninami, delavci Evropske unije in napotenimi delavci;

| 14. | zlasti poudarja pomen mreže SOLVIT za mobilne delavce v zvezi z vprašanji glede enake obravnave in reševanja čezmejnih težav; |
| --- | --- |

14.

zlasti poudarja pomen mreže SOLVIT za mobilne delavce v zvezi z vprašanji glede enake obravnave in reševanja čezmejnih težav;

| 15. | ugotavlja, da veliko večino strank mreže SOLVIT predstavljajo državljani; poudarja, da je treba izkoristiti velik potencial mreže SOLVIT kot orodja za reševanje težav za podjetja; poudarja, da si je treba bolj prizadevati, da bodo zlasti mala in srednja podjetja bolje seznanjena z mrežo SOLVIT, jih podučiti o njenih možnostih in jim omogočiti, da jo bolje izkoristijo; pozdravlja nedavno posodobitev portala Tvoja Evropa kot pozitiven korak v to smer; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da veliko večino strank mreže SOLVIT predstavljajo državljani; poudarja, da je treba izkoristiti velik potencial mreže SOLVIT kot orodja za reševanje težav za podjetja; poudarja, da si je treba bolj prizadevati, da bodo zlasti mala in srednja podjetja bolje seznanjena z mrežo SOLVIT, jih podučiti o njenih možnostih in jim omogočiti, da jo bolje izkoristijo; pozdravlja nedavno posodobitev portala Tvoja Evropa kot pozitiven korak v to smer;

| 16. | poziva k okrepitvi odnosov mreže SOLVIT z javnostjo, da bi vidno povečali njeno prepoznavnost; poziva države članice, Komisijo in poslance Evropskega parlamenta v njihovih volilnih okrožjih, naj sodelujejo v kampanjah za ozaveščanje o vlogi portala Tvoja Evropa in mreže SOLVIT; poudarja, da lahko države članice promovirajo mrežo SOLVIT na lokalni ravni, in hkrati ugotavlja, da se morajo vsi primeri reševati na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

16.

poziva k okrepitvi odnosov mreže SOLVIT z javnostjo, da bi vidno povečali njeno prepoznavnost; poziva države članice, Komisijo in poslance Evropskega parlamenta v njihovih volilnih okrožjih, naj sodelujejo v kampanjah za ozaveščanje o vlogi portala Tvoja Evropa in mreže SOLVIT; poudarja, da lahko države članice promovirajo mrežo SOLVIT na lokalni ravni, in hkrati ugotavlja, da se morajo vsi primeri reševati na nacionalni ravni;

| 17. | opozarja, da mreža SOLVIT še vedno pritegne veliko število primerov, ki niso v njeni pristojnosti, to pa upočasnjuje reševanje pritožb v okviru mreže SOLVIT; zato poudarja, da je treba državljanom in podjetjem bolje pojasniti pristojnosti mreže SOLVIT; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da mreža SOLVIT še vedno pritegne veliko število primerov, ki niso v njeni pristojnosti, to pa upočasnjuje reševanje pritožb v okviru mreže SOLVIT; zato poudarja, da je treba državljanom in podjetjem bolje pojasniti pristojnosti mreže SOLVIT;

| 18. | poziva države članice, naj zagotovijo zadostna sredstva za vzdrževanje mreže SOLVIT glede na pogoje v zvezi z organizacijo centrov SOLVIT, ki so opredeljeni v priporočilu Komisije z dne 17. septembra 2013; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj zagotovijo zadostna sredstva za vzdrževanje mreže SOLVIT glede na pogoje v zvezi z organizacijo centrov SOLVIT, ki so opredeljeni v priporočilu Komisije z dne 17. septembra 2013;

| 19. | poudarja, da je pomembno ohranjati kakovost storitev, ki jih zagotavlja mreža SOLVIT, kljub proračunskim omejitvam in omejenim človeškim virom; poudarja, da je v centrih SOLVIT pomembno zagotavljati dovolj dobro usposobljenega osebja z ustreznim pravnim znanjem in izkušnjami ter poznavanjem ustreznih jezikov Unije in da je treba to osebje temu primerno usposabljati, da lahko nenehno nadgrajujejo svoje znanje in veščine; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je pomembno ohranjati kakovost storitev, ki jih zagotavlja mreža SOLVIT, kljub proračunskim omejitvam in omejenim človeškim virom; poudarja, da je v centrih SOLVIT pomembno zagotavljati dovolj dobro usposobljenega osebja z ustreznim pravnim znanjem in izkušnjami ter poznavanjem ustreznih jezikov Unije in da je treba to osebje temu primerno usposabljati, da lahko nenehno nadgrajujejo svoje znanje in veščine;

| 20. | poudarja, da je pomembno, da centri SOLVIT v različnih državah članicah zagotavljajo podobno raven storitev, saj je to ključnega pomena za učinkovito reševanje težav; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je pomembno, da centri SOLVIT v različnih državah članicah zagotavljajo podobno raven storitev, saj je to ključnega pomena za učinkovito reševanje težav;

| 21. | poudarja pomen hitrega reševanja težav, ki zahtevajo le pojasnilo zakonodaje Unije, in primerne komunikacije z vlagatelji v zapletenih primerih; |
| --- | --- |

21.

poudarja pomen hitrega reševanja težav, ki zahtevajo le pojasnilo zakonodaje Unije, in primerne komunikacije z vlagatelji v zapletenih primerih;

| 22. | poziva k optimizaciji v povezavi z drugimi postopki za obravnavanje pritožb, zlasti s projektom EU Pilot; |
| --- | --- |

22.

poziva k optimizaciji v povezavi z drugimi postopki za obravnavanje pritožb, zlasti s projektom EU Pilot;

| 23. | poudarja pomen usmerjanja mreže SOLVIT k obravnavi več primerov, povezanih s podjetji; ugotavlja, da to zahteva boljše poznavanje mreže SOLVIT v okviru poslovne skupnosti, tesnejše sodelovanje med mrežo SOLVIT in evropskimi in nacionalnimi poslovnimi združenji, na primer v obliki delovnih skupin, v katerih se srečajo centri SOLVIT in poslovna združenja, ter pripravljenost nekaterih centrov SOLVIT, da prevzamejo bolj zapletene primere; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen usmerjanja mreže SOLVIT k obravnavi več primerov, povezanih s podjetji; ugotavlja, da to zahteva boljše poznavanje mreže SOLVIT v okviru poslovne skupnosti, tesnejše sodelovanje med mrežo SOLVIT in evropskimi in nacionalnimi poslovnimi združenji, na primer v obliki delovnih skupin, v katerih se srečajo centri SOLVIT in poslovna združenja, ter pripravljenost nekaterih centrov SOLVIT, da prevzamejo bolj zapletene primere;

| 24. | obžaluje, da so številni primeri, ki so povezani s podjetji in bi se lahko obravnavali v mreži SOLVIT, zavrnjeni, ker naj bi bili preveč zapleteni; meni, da so primeri, ko nekateri centri SOLVIT presodijo, da so določeni s podjetji povezani primeri preveč zapleteni za obravnavo, težava, ki jo je treba obravnavati lokalno v teh centrih SOLVIT; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da so številni primeri, ki so povezani s podjetji in bi se lahko obravnavali v mreži SOLVIT, zavrnjeni, ker naj bi bili preveč zapleteni; meni, da so primeri, ko nekateri centri SOLVIT presodijo, da so določeni s podjetji povezani primeri preveč zapleteni za obravnavo, težava, ki jo je treba obravnavati lokalno v teh centrih SOLVIT;

| 25. | poudarja, kako pomembno je, da Komisija zagotavlja neformalno pomoč pri obravnavanju primerov, vključno z neformalnim pravnim svetovanjem v zapletenih primerih; poziva centre SOLVIT, naj to pomoč izkoristijo; |
| --- | --- |

25.

poudarja, kako pomembno je, da Komisija zagotavlja neformalno pomoč pri obravnavanju primerov, vključno z neformalnim pravnim svetovanjem v zapletenih primerih; poziva centre SOLVIT, naj to pomoč izkoristijo;

| 26. | poudarja pomen izmenjave informacij med centri SOLVIT in priporoča, naj države članice vlagajo v izboljšanje sodelovanja med temi centri; spodbuja centre SOLVIT v vsej Uniji, naj začnejo z bolj poglobljenimi in daljnosežnimi izmenjavami dobrih praks, in poudarja, da so te izmenjave pomembne za izvajanje in promoviranje nudenih storitev; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen izmenjave informacij med centri SOLVIT in priporoča, naj države članice vlagajo v izboljšanje sodelovanja med temi centri; spodbuja centre SOLVIT v vsej Uniji, naj začnejo z bolj poglobljenimi in daljnosežnimi izmenjavami dobrih praks, in poudarja, da so te izmenjave pomembne za izvajanje in promoviranje nudenih storitev;

| 27. | pozdravlja pojasnilo v Priporočilu Komisije 2013/461/EU o mandatu mreže SOLVIT v zvezi s primeri, ko so nacionalna pravila v nasprotju s pravom Unije (znanimi tudi kot strukturni primeri); pozdravlja dejstvo, da nekateri centri SOLVIT prevzemajo takšne primere; poziva vse centre SOLVIT, naj zagotovijo učinkovito pomoč, kadar se pojavijo takšni strukturni problemi, vključno s pomočjo pri odkrivanju možnih težav, ki jih predstavlja predlagana nacionalna zakonodaja; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja pojasnilo v Priporočilu Komisije 2013/461/EU o mandatu mreže SOLVIT v zvezi s primeri, ko so nacionalna pravila v nasprotju s pravom Unije (znanimi tudi kot strukturni primeri); pozdravlja dejstvo, da nekateri centri SOLVIT prevzemajo takšne primere; poziva vse centre SOLVIT, naj zagotovijo učinkovito pomoč, kadar se pojavijo takšni strukturni problemi, vključno s pomočjo pri odkrivanju možnih težav, ki jih predstavlja predlagana nacionalna zakonodaja;

| 28. | poziva centre SOLVIT, naj bodo drznejši in učinkovitejši v svojih odzivih na pritožbe in zlasti pri obravnavi bolj zapletenih primerov; |
| --- | --- |

28.

poziva centre SOLVIT, naj bodo drznejši in učinkovitejši v svojih odzivih na pritožbe in zlasti pri obravnavi bolj zapletenih primerov;

| 29. | poudarja, kako pomembno je, da vlagatelj, zadevni centri SOLVIT in Komisija komunicirajo in tesno sodelujejo ves čas postopka; ugotavlja, da se v številnih primerih med postopkom ne opravi posvetovanje z vlagateljem, temveč je ta s centrom SOLVIT v stiku le pri predaji vloge in ko je primer končan; |
| --- | --- |

29.

poudarja, kako pomembno je, da vlagatelj, zadevni centri SOLVIT in Komisija komunicirajo in tesno sodelujejo ves čas postopka; ugotavlja, da se v številnih primerih med postopkom ne opravi posvetovanje z vlagateljem, temveč je ta s centrom SOLVIT v stiku le pri predaji vloge in ko je primer končan;

| 30. | meni, da bi morale vse ravni uprave v državah članicah in mreža SOLVIT tesneje sodelovati; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morale vse ravni uprave v državah članicah in mreža SOLVIT tesneje sodelovati;

| 31. | zlasti pozdravlja, kako centri SOLVIT varujejo osebne podatke, in poziva, naj se to varovanje stalno nadzoruje in po potrebi razvija, da bi se izpolnile zahteve uporabnikov v zvezi z varstvom podatkov; |
| --- | --- |

31.

zlasti pozdravlja, kako centri SOLVIT varujejo osebne podatke, in poziva, naj se to varovanje stalno nadzoruje in po potrebi razvija, da bi se izpolnile zahteve uporabnikov v zvezi z varstvom podatkov;

| 32. | poudarja pomen povečanja prepoznavnosti in vidljivosti mreže SOLVIT ter približanja mreže ljudem, ki z njo niso seznanjeni; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo enak dostop do centrov in spletnih portalov mreže SOLVIT za vse, na primer za invalide in za starejše, ter naj v tem okviru razvijejo vse možnosti za vzpostavitev stika med uporabniki in centri SOLVIT; upošteva predlog Komisije za direktivo o dostopnosti spletnih strani organov javnega sektorja (COM(2012)0721); |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen povečanja prepoznavnosti in vidljivosti mreže SOLVIT ter približanja mreže ljudem, ki z njo niso seznanjeni; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo enak dostop do centrov in spletnih portalov mreže SOLVIT za vse, na primer za invalide in za starejše, ter naj v tem okviru razvijejo vse možnosti za vzpostavitev stika med uporabniki in centri SOLVIT; upošteva predlog Komisije za direktivo o dostopnosti spletnih strani organov javnega sektorja (COM(2012)0721);

| 33. | poudarja potrebo po povezovanju in integraciji portalov mreže SOLVIT z drugimi sorodnimi subjekti in platformami, da bi povečali dostopnost in prepoznavnost za vse uporabnike; predlaga, naj države članice tesno sodelujejo s Komisijo pri izboljševanju sistema SOLVIT z zagotavljanjem skladnega pristopa v vsej Uniji in izboljšanjem njegove prepoznavnosti; meni, da bi morale spletne strani ustreznih evropskih institucij vsebovati povezavo do spletnega mesta Tvoja Evropa; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po povezovanju in integraciji portalov mreže SOLVIT z drugimi sorodnimi subjekti in platformami, da bi povečali dostopnost in prepoznavnost za vse uporabnike; predlaga, naj države članice tesno sodelujejo s Komisijo pri izboljševanju sistema SOLVIT z zagotavljanjem skladnega pristopa v vsej Uniji in izboljšanjem njegove prepoznavnosti; meni, da bi morale spletne strani ustreznih evropskih institucij vsebovati povezavo do spletnega mesta Tvoja Evropa;

| 34. | poudarja, da je pomembno širiti znanje o zbirki podatkov o zadevah, ki so se reševale v mreži SOLVIT, ter pozdravlja priporočilo Komisije, da je treba zagotoviti informacije o drugih mrežah za reševanje težav ali virih informacij, vključno z drugimi možnimi pravnimi sredstvi, tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, v primerih, ki jih mreža SOLVIT ne more obravnavati; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je pomembno širiti znanje o zbirki podatkov o zadevah, ki so se reševale v mreži SOLVIT, ter pozdravlja priporočilo Komisije, da je treba zagotoviti informacije o drugih mrežah za reševanje težav ali virih informacij, vključno z drugimi možnimi pravnimi sredstvi, tako na nacionalni ravni kot na ravni Unije, v primerih, ki jih mreža SOLVIT ne more obravnavati;

| 35. | spodbuja centre SOLVIT, naj delujejo proaktivno in z lastnimi pobudami vzpostavijo stik z državljani, podjetji in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

35.

spodbuja centre SOLVIT, naj delujejo proaktivno in z lastnimi pobudami vzpostavijo stik z državljani, podjetji in nacionalnimi parlamenti;

| 36. | pozdravlja spletni pregled enotnega trga, ki prikazuje podatke o uspešnosti držav članic v zvezi z mrežo SOLVIT in projektom Tvoja Evropa ter v zvezi z zakonodajo EU, ki zadeva delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja spletni pregled enotnega trga, ki prikazuje podatke o uspešnosti držav članic v zvezi z mrežo SOLVIT in projektom Tvoja Evropa ter v zvezi z zakonodajo EU, ki zadeva delovanje enotnega trga;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za razširjanje informacij o razpoložljivosti teh instrumentov med državljani, podjetji in podjetniki s pomočjo vseh vrst medijev, tudi prek spleta, da bi zagotovili, da informacije dosežejo najširši možni krog državljanov in podjetij; poziva države članice, naj organizirajo kampanje obveščanja za posebne ciljne skupine, vključno s podjetji, zlasti malimi in srednjimi; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za razširjanje informacij o razpoložljivosti teh instrumentov med državljani, podjetji in podjetniki s pomočjo vseh vrst medijev, tudi prek spleta, da bi zagotovili, da informacije dosežejo najširši možni krog državljanov in podjetij; poziva države članice, naj organizirajo kampanje obveščanja za posebne ciljne skupine, vključno s podjetji, zlasti malimi in srednjimi;

| 38. | poziva Komisijo, naj v okviru letnega poročila o povezovanju enotnega trga kot del letnega pregleda rasti še naprej spremlja uspešnost mehanizmov Unije za reševanje težav, zlasti mreže SOLVIT; poleg tega Komisijo ponovno poziva, naj okrepi upravljanje enotnega trga z vzpostavitvijo posebnega stebra evropskega semestra, vključno z namenskimi priporočili za posamezne države; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj v okviru letnega poročila o povezovanju enotnega trga kot del letnega pregleda rasti še naprej spremlja uspešnost mehanizmov Unije za reševanje težav, zlasti mreže SOLVIT; poleg tega Komisijo ponovno poziva, naj okrepi upravljanje enotnega trga z vzpostavitvijo posebnega stebra evropskega semestra, vključno z namenskimi priporočili za posamezne države;

| 39. | ostaja zavezan tesnemu spremljanju napredka mreže SOLVIT; poziva Komisijo, naj vzpostavi merljive mejnike za želeni razvoj mreže SOLVIT; nadalje spodbuja države članice, naj določijo lastne merljive cilje in roke za razvoj obravnave primerov v lokalnih centrih SOLVIT; glede tega meni, da bi bilo razlikovanje med primeri, ki zadevajo državljane, in tistimi, ki zadevajo podjetja, za namene spremljanja korak naprej; meni, da bi bilo, če se ti cilji ne dosežejo, treba ponovno preučiti zamenjavo neformalnega postopka z zakonodajnim aktom ob upoštevanju obstoječih mehanizmov, na primer Direktive 2013/11/EU o alternativnem reševanju sporov in Uredbe (EU) št. 524/2013 o spletnem reševanju sporov; poziva Svet, naj v zvezi s tem sledi prizadevanjem Parlamenta; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru evropskega semestra pozorno spremljajo napredek, dosežen v smeri teh ciljev Unije in nacionalnih ciljev v zvezi z mrežo SOLVIT; |
| --- | --- |

39.

ostaja zavezan tesnemu spremljanju napredka mreže SOLVIT; poziva Komisijo, naj vzpostavi merljive mejnike za želeni razvoj mreže SOLVIT; nadalje spodbuja države članice, naj določijo lastne merljive cilje in roke za razvoj obravnave primerov v lokalnih centrih SOLVIT; glede tega meni, da bi bilo razlikovanje med primeri, ki zadevajo državljane, in tistimi, ki zadevajo podjetja, za namene spremljanja korak naprej; meni, da bi bilo, če se ti cilji ne dosežejo, treba ponovno preučiti zamenjavo neformalnega postopka z zakonodajnim aktom ob upoštevanju obstoječih mehanizmov, na primer Direktive 2013/11/EU o alternativnem reševanju sporov in Uredbe (EU) št. 524/2013 o spletnem reševanju sporov; poziva Svet, naj v zvezi s tem sledi prizadevanjem Parlamenta; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru evropskega semestra pozorno spremljajo napredek, dosežen v smeri teh ciljev Unije in nacionalnih ciljev v zvezi z mrežo SOLVIT;

Tvoja Evropa: boljši odziv na potrebe državljanov in podjetij

| 40. | ugotavlja, da se uporaba portala Tvoja Evropa nenehno povečuje; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da se uporaba portala Tvoja Evropa nenehno povečuje;

| 41. | spodbuja Komisijo in države članice, naj pri usklajevanju svojih kampanj za večjo prepoznavnost jasno razlikujejo med portaloma Tvoja Evropa in mrežo SOLVIT; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Komisijo in države članice, naj pri usklajevanju svojih kampanj za večjo prepoznavnost jasno razlikujejo med portaloma Tvoja Evropa in mrežo SOLVIT;

| 42. | pozdravlja cilje, določene v akcijskem načrtu portala Tvoja Evropa, zlasti uresničitev zagotavljanja praktičnih, kakovostnih informacij o pravicah EU na enotnem trgu, povečanje ozaveščenosti o portalu Tvoja Evropa in uresničevanja tesnega sodelovanja med Komisijo in državami članicami; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja cilje, določene v akcijskem načrtu portala Tvoja Evropa, zlasti uresničitev zagotavljanja praktičnih, kakovostnih informacij o pravicah EU na enotnem trgu, povečanje ozaveščenosti o portalu Tvoja Evropa in uresničevanja tesnega sodelovanja med Komisijo in državami članicami;

| 43. | spodbuja Komisijo, naj portal Tvoja Evropa bolj učinkovito predstavi kot orodje za podjetja in poveča njegovo vidljivost, vključno z boljšo uporabo družabnih medijev; meni, da bi moral portal Tvoja Evropa z oblikovanjem blagovne znamke in vključitvijo mreže SOLVIT postati enotna vstopna točka za evropske potrošnike in podjetja, ko se srečujejo s težavami ali iščejo informacije; meni, da bi tovrstna enotna vstopna točka lahko služila kot referenčna točka za državljane in podjetja ter da bi lahko lažje poenostavila dostop do različnih informacijskih orodij in specializiranih mehanizmov reševanja težav, vključno z mrežo SOLVIT; |
| --- | --- |

43.

spodbuja Komisijo, naj portal Tvoja Evropa bolj učinkovito predstavi kot orodje za podjetja in poveča njegovo vidljivost, vključno z boljšo uporabo družabnih medijev; meni, da bi moral portal Tvoja Evropa z oblikovanjem blagovne znamke in vključitvijo mreže SOLVIT postati enotna vstopna točka za evropske potrošnike in podjetja, ko se srečujejo s težavami ali iščejo informacije; meni, da bi tovrstna enotna vstopna točka lahko služila kot referenčna točka za državljane in podjetja ter da bi lahko lažje poenostavila dostop do različnih informacijskih orodij in specializiranih mehanizmov reševanja težav, vključno z mrežo SOLVIT;

| 44. | poziva Komisijo, naj razširi obseg portala Tvoja Evropa, da bo v celoti zajel pravice, obveznosti in priložnosti na enotnem trgu, ter naj ga oblikuje tako, da bo uporabniku karseda prijazen; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj razširi obseg portala Tvoja Evropa, da bo v celoti zajel pravice, obveznosti in priložnosti na enotnem trgu, ter naj ga oblikuje tako, da bo uporabniku karseda prijazen;

| 45. | poziva države članice, naj zagotovijo informacije o nacionalnih pravilih in postopkih v zvezi s pravicami EU; države članice poziva, naj zagotovijo, da bodo te informacije praktične, brez žargonskih izrazov, enako dostopne za vse, posodobljene in na voljo v ustreznih jezikih, ter naj povežejo svoje nacionalne portale (e-uprava) s portalom Tvoja Evropa; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj zagotovijo informacije o nacionalnih pravilih in postopkih v zvezi s pravicami EU; države članice poziva, naj zagotovijo, da bodo te informacije praktične, brez žargonskih izrazov, enako dostopne za vse, posodobljene in na voljo v ustreznih jezikih, ter naj povežejo svoje nacionalne portale (e-uprava) s portalom Tvoja Evropa;

o

o o

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 249, 19.9.2013, str. 10.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0054.

(3)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 72.

(4)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 51.

(5)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 10.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/102

---

P7_TA(2014)0170

Razmere v Ukrajini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (2014/2595(RSP))

(2017/C 285/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o evropski sosedski politiki, vzhodnem partnerstvu in Ukrajini, zlasti resolucije z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o evropski sosedski politiki, vzhodnem partnerstvu in Ukrajini, zlasti resolucije z dne 6. februarja 2014 o razmerah v Ukrajini (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o izidu vrhunskega srečanja v Vilni in prihodnosti vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z Ukrajino (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o izidu vrhunskega srečanja v Vilni in prihodnosti vzhodnega partnerstva, zlasti v zvezi z Ukrajino (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov izredne seje Sveta za zunanje zadeve z dne 20. februarja 2014 o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov izredne seje Sveta za zunanje zadeve z dne 20. februarja 2014 o Ukrajini,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se je po odločitvi ukrajinskega predsednika in vlade, da odložita podpis pridružitvenega sporazuma, več sto tisoč ljudi spontano zgrnilo na ulice po vsej državi, da bi demonstrirali za evropsko povezovanje; ker so demonstranti v Kijevu miroljubno zasedli Trg neodvisnosti (Majdan nezaležnosti) in pozvali h korenitim političnim spremembam, da bi vlada ponovno razmislila o svoji odločitvi; |
| --- | --- |

A.

ker se je po odločitvi ukrajinskega predsednika in vlade, da odložita podpis pridružitvenega sporazuma, več sto tisoč ljudi spontano zgrnilo na ulice po vsej državi, da bi demonstrirali za evropsko povezovanje; ker so demonstranti v Kijevu miroljubno zasedli Trg neodvisnosti (Majdan nezaležnosti) in pozvali h korenitim političnim spremembam, da bi vlada ponovno razmislila o svoji odločitvi;

| B. | ker so oblasti predsednika Viktorja Janukoviča nedvomno kršile pravo s tem, ko so varnostnim silam dovolile uporabo ostrega streliva proti protestnikom in na strehe stavb ob Trgu neodvisnosti, ki je od novembra 2013 središče protivladnih in proevropskih protestov, poslale ostrostrelce; ker so bili na ulicah Kijeva ubiti protestniki in mimoidoči, kar je povzročilo mednarodno ogorčenje in obsojanje; |
| --- | --- |

B.

ker so oblasti predsednika Viktorja Janukoviča nedvomno kršile pravo s tem, ko so varnostnim silam dovolile uporabo ostrega streliva proti protestnikom in na strehe stavb ob Trgu neodvisnosti, ki je od novembra 2013 središče protivladnih in proevropskih protestov, poslale ostrostrelce; ker so bili na ulicah Kijeva ubiti protestniki in mimoidoči, kar je povzročilo mednarodno ogorčenje in obsojanje;

| C. | ker so istočasno trije zunanji ministri iz EU odpotovali v Kijev, da bi pomagali doseči kompromisno rešitev med predsednikom Viktorjem Janukovičem in opozicijo; ker so s posredovanjem uspeli doseči dogovor o načrtu za miren in demokratičen izhod iz krize; ker je pri doseganju sporazuma pomagal tudi posebni ruski odposlanec, ki pa ga ni sopodpisal; |
| --- | --- |

C.

ker so istočasno trije zunanji ministri iz EU odpotovali v Kijev, da bi pomagali doseči kompromisno rešitev med predsednikom Viktorjem Janukovičem in opozicijo; ker so s posredovanjem uspeli doseči dogovor o načrtu za miren in demokratičen izhod iz krize; ker je pri doseganju sporazuma pomagal tudi posebni ruski odposlanec, ki pa ga ni sopodpisal;

| D. | ker se je EU zato odločila za uvedbo ciljnih sankcij, vključno z zamrznitvijo premoženja in prepovedjo izdajanja vizumov, proti tistim, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, nasilje in čezmerno uporabo sile; ker so se države članice poleg tega dogovorile, da začasno prekličejo izvozna dovoljenja za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, in ponovno ocenijo izvozna dovoljenja za opremo, zajeto v Skupnem stališču 2008/944/SZVP; |
| --- | --- |

D.

ker se je EU zato odločila za uvedbo ciljnih sankcij, vključno z zamrznitvijo premoženja in prepovedjo izdajanja vizumov, proti tistim, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, nasilje in čezmerno uporabo sile; ker so se države članice poleg tega dogovorile, da začasno prekličejo izvozna dovoljenja za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, in ponovno ocenijo izvozna dovoljenja za opremo, zajeto v Skupnem stališču 2008/944/SZVP;

| E. | ker so prebivalci Lvova in Donecka 26. februarja 2014 kot znak solidarnosti in enotnosti vse države pri svojih vsakodnevnih opravilih uporabljali ruski oziroma ukrajinski jezik; |
| --- | --- |

E.

ker so prebivalci Lvova in Donecka 26. februarja 2014 kot znak solidarnosti in enotnosti vse države pri svojih vsakodnevnih opravilih uporabljali ruski oziroma ukrajinski jezik;

| F. | ker je vrhovna rada (parlament) 21. februarja 2014 sprejela resolucijo, v kateri je obsodila „protiteroristične“ operacije in zahtevala umik varnostnih sil iz središča Kijeva; ker je s tem pokazala, da je odločena sprejeti osrednjo vlogo in prevzeti nadzor nad razmerami v državi; ker je naslednji dan glasovala za razrešitev predsednika Janukoviča, vrnitev k ustavi iz leta 2004, predčasne volitve 25. maja 2014 in izpustitev nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko; |
| --- | --- |

F.

ker je vrhovna rada (parlament) 21. februarja 2014 sprejela resolucijo, v kateri je obsodila „protiteroristične“ operacije in zahtevala umik varnostnih sil iz središča Kijeva; ker je s tem pokazala, da je odločena sprejeti osrednjo vlogo in prevzeti nadzor nad razmerami v državi; ker je naslednji dan glasovala za razrešitev predsednika Janukoviča, vrnitev k ustavi iz leta 2004, predčasne volitve 25. maja 2014 in izpustitev nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko;

| 1. | izraža spoštovanje tistim, ki so se borili in umrli za evropske vrednote, in izraža globoko sožalje družinam žrtev; ostro obsoja vsa nasilna dejanja in poziva vse ukrajinske državljane, skupaj s političnimi in civilnimi voditelji, naj v tem za Ukrajino zgodovinskem trenutku ravnajo kar se da odgovorno; |
| --- | --- |

1.

izraža spoštovanje tistim, ki so se borili in umrli za evropske vrednote, in izraža globoko sožalje družinam žrtev; ostro obsoja vsa nasilna dejanja in poziva vse ukrajinske državljane, skupaj s političnimi in civilnimi voditelji, naj v tem za Ukrajino zgodovinskem trenutku ravnajo kar se da odgovorno;

| 2. | odločno obsoja brutalno in nesorazmerno ukrepanje enot proti izgredom, kot so posebna policijska enota Berkut, ostrostrelci in drugi, ki je povzročilo dramatično zaostritev nasilja; obžaluje smrti in poškodbe, do katerih je prišlo na vseh straneh, in izraža iskreno sožalje družinam žrtev; svari, da bi bilo nadaljnje stopnjevanje nasilja za Ukrajince uničujoče ter bi lahko ogrozilo enotnost in ozemeljsko celovitost države; poudarja, da je zdaj nadvse pomembno, da vse strani pokažejo odgovornost, samoomejevanje in zavezanost vključujočemu političnemu dialogu ter ne posežejo po izvensodnih povračilnih ukrepih; poziva vse politične sile, naj sodelujejo v tem za Ukrajino odločilnem trenutku in olajšajo kompromisne rešitve, pri čemer naj se jasno distancirajo od skrajnežev in se izognejo izzivanju in nasilju, ki bi lahko privedla do separatističnih dejanj; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja brutalno in nesorazmerno ukrepanje enot proti izgredom, kot so posebna policijska enota Berkut, ostrostrelci in drugi, ki je povzročilo dramatično zaostritev nasilja; obžaluje smrti in poškodbe, do katerih je prišlo na vseh straneh, in izraža iskreno sožalje družinam žrtev; svari, da bi bilo nadaljnje stopnjevanje nasilja za Ukrajince uničujoče ter bi lahko ogrozilo enotnost in ozemeljsko celovitost države; poudarja, da je zdaj nadvse pomembno, da vse strani pokažejo odgovornost, samoomejevanje in zavezanost vključujočemu političnemu dialogu ter ne posežejo po izvensodnih povračilnih ukrepih; poziva vse politične sile, naj sodelujejo v tem za Ukrajino odločilnem trenutku in olajšajo kompromisne rešitve, pri čemer naj se jasno distancirajo od skrajnežev in se izognejo izzivanju in nasilju, ki bi lahko privedla do separatističnih dejanj;

| 3. | pozdravlja, da je vrhovna rada odigrala odgovorno vlogo pri prevzemanju vseh ustavnih funkcij, s katerimi je zapolnila politično in institucionalno praznino, ki je nastala z odstopom vlade in razrešitvijo predsednika, ki ga je parlament nato odstavil; je seznanjen z ukrepi, ki jih je doslej sprejel parlament, zlasti o ponovni uporabi ustave iz leta 2004, odločitvi za razpis predsedniških volitev 25. maja 2014, odločitvi o odpoklicu policije in varnostnih sil ter izpustitvi Julije Timošenko iz zapora; poudarja, kako pomembno je, da ukrajinski parlament in njegovi člani še naprej spoštujejo pravno državo; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja, da je vrhovna rada odigrala odgovorno vlogo pri prevzemanju vseh ustavnih funkcij, s katerimi je zapolnila politično in institucionalno praznino, ki je nastala z odstopom vlade in razrešitvijo predsednika, ki ga je parlament nato odstavil; je seznanjen z ukrepi, ki jih je doslej sprejel parlament, zlasti o ponovni uporabi ustave iz leta 2004, odločitvi za razpis predsedniških volitev 25. maja 2014, odločitvi o odpoklicu policije in varnostnih sil ter izpustitvi Julije Timošenko iz zapora; poudarja, kako pomembno je, da ukrajinski parlament in njegovi člani še naprej spoštujejo pravno državo;

| 4. | izraža pohvalo ukrajinskemu narodu za mirno menjavo oblasti in njegovo državljansko trdoživost v zadnjih nekaj mesecih ter poudarja, da so ti državljanski in ljudski protesti zgled in bodo zaznamovali prelomnico v zgodovini Ukrajine; poudarja, da te demokratične državljanske zmage ne bi smeli uničiti z morebitno maščevalnostjo ali povračilnimi dejanji zoper nasprotnike ali z notranjepolitičnimi spori; poudarja, da bi morali odgovorne za zločine proti ukrajinskim državljanom in tiste, ki so zlorabili uradna pooblastila, privesti pred neodvisna sodišča; poziva k ustanovitvi neodvisne komisije za preiskovanje kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo od začetka demonstracij, v tesnem sodelovanju z mednarodnim svetovalnim odborom Sveta Evrope in OVSE; |
| --- | --- |

4.

izraža pohvalo ukrajinskemu narodu za mirno menjavo oblasti in njegovo državljansko trdoživost v zadnjih nekaj mesecih ter poudarja, da so ti državljanski in ljudski protesti zgled in bodo zaznamovali prelomnico v zgodovini Ukrajine; poudarja, da te demokratične državljanske zmage ne bi smeli uničiti z morebitno maščevalnostjo ali povračilnimi dejanji zoper nasprotnike ali z notranjepolitičnimi spori; poudarja, da bi morali odgovorne za zločine proti ukrajinskim državljanom in tiste, ki so zlorabili uradna pooblastila, privesti pred neodvisna sodišča; poziva k ustanovitvi neodvisne komisije za preiskovanje kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo od začetka demonstracij, v tesnem sodelovanju z mednarodnim svetovalnim odborom Sveta Evrope in OVSE;

| 5. | podpira pristop, pri katerem EU združuje okrepljena diplomatska prizadevanja s ciljnimi sankcijami proti tistim, ki so odredili zlorabe, povezane s političnim zatiranjem, s katerimi so bile kršene človekove pravice; poziva k izvedbi ciljnih sankcij, ki jih je sprejel Svet za zunanje zadeve, države članice pa odločno poziva k izvajanju zakonodaje za preprečevanje pranja denarja, da bi ustavile odliv poneverjenega denarja iz Ukrajine in zagotovile vračilo ukradenih sredstev, naloženih v EU; meni, da bi bilo treba nemudoma začeti resnično neodvisne preiskave storjenih kaznivih dejanj in ciljne sankcije ukiniti takoj, ko bi se razmere v Ukrajini izboljšale in ko bi te preiskave začele prinašati rezultate; poziva k preiskavi množičnih poneverb državnih sredstev in premoženja ožjih prijateljev in „sorodnikov“ odstavljenega predsednika Janukoviča, in k temu, da bi se vse njihovo premoženje zamrznilo vse do tedaj, ko bi pojasnili, kako so prišli do njega, in bi ga – če bi bilo dokazano, da je bilo ukradeno – države članice lahko vrnile; |
| --- | --- |

5.

podpira pristop, pri katerem EU združuje okrepljena diplomatska prizadevanja s ciljnimi sankcijami proti tistim, ki so odredili zlorabe, povezane s političnim zatiranjem, s katerimi so bile kršene človekove pravice; poziva k izvedbi ciljnih sankcij, ki jih je sprejel Svet za zunanje zadeve, države članice pa odločno poziva k izvajanju zakonodaje za preprečevanje pranja denarja, da bi ustavile odliv poneverjenega denarja iz Ukrajine in zagotovile vračilo ukradenih sredstev, naloženih v EU; meni, da bi bilo treba nemudoma začeti resnično neodvisne preiskave storjenih kaznivih dejanj in ciljne sankcije ukiniti takoj, ko bi se razmere v Ukrajini izboljšale in ko bi te preiskave začele prinašati rezultate; poziva k preiskavi množičnih poneverb državnih sredstev in premoženja ožjih prijateljev in „sorodnikov“ odstavljenega predsednika Janukoviča, in k temu, da bi se vse njihovo premoženje zamrznilo vse do tedaj, ko bi pojasnili, kako so prišli do njega, in bi ga – če bi bilo dokazano, da je bilo ukradeno – države članice lahko vrnile;

| 6. | poziva Komisijo, države članice in mednarodne humanitarne organizacije, naj vsem žrtvam zagotovijo hitro, zanesljivo in neposredno medicinsko oskrbo in humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, države članice in mednarodne humanitarne organizacije, naj vsem žrtvam zagotovijo hitro, zanesljivo in neposredno medicinsko oskrbo in humanitarno pomoč;

| 7. | poziva vse strani in tretje države, naj spoštujejo in podpirajo enotnost in ozemeljsko celovitost Ukrajine; poziva vse politične sile znotraj Ukrajine in vse udeležene mednarodne akterje, naj se zavežejo, da bodo delovali za ozemeljsko celovitost in nacionalno enotnost Ukrajine ter pri tem upoštevali kulturno in jezikovno sestavo države in njeno zgodovino; poziva ukrajinski parlament ter novo vlado, naj spoštujeta pravice narodnih manjšin in uporabo ruskega in drugih manjšinskih jezikov; poziva k sprejetju nove zakonodaje, ki bo v skladu z obveznostmi Ukrajine, ki izhajajo iz Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih; |
| --- | --- |

7.

poziva vse strani in tretje države, naj spoštujejo in podpirajo enotnost in ozemeljsko celovitost Ukrajine; poziva vse politične sile znotraj Ukrajine in vse udeležene mednarodne akterje, naj se zavežejo, da bodo delovali za ozemeljsko celovitost in nacionalno enotnost Ukrajine ter pri tem upoštevali kulturno in jezikovno sestavo države in njeno zgodovino; poziva ukrajinski parlament ter novo vlado, naj spoštujeta pravice narodnih manjšin in uporabo ruskega in drugih manjšinskih jezikov; poziva k sprejetju nove zakonodaje, ki bo v skladu z obveznostmi Ukrajine, ki izhajajo iz Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih;

| 8. | opozarja, da so Združene države Amerike, Ruska federacija in Združeno kraljestvo v memorandumu iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih zajamčili nespremenljivost sedanjih meja Ukrajine, ko se je ta odpovedala jedrskemu orožju in se je pridružila Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja; opozarja Rusko federacijo, da se je skupaj z drugima dvema omenjenima državama v istem aktu obvezala, da se bo vzdržala gospodarske prisile, katere namen bi bil podrediti uresničevanje suverenih pravic Ukrajine lastnim interesom in pridobivanje kakršnih koli ugodnosti; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da so Združene države Amerike, Ruska federacija in Združeno kraljestvo v memorandumu iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih zajamčili nespremenljivost sedanjih meja Ukrajine, ko se je ta odpovedala jedrskemu orožju in se je pridružila Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja; opozarja Rusko federacijo, da se je skupaj z drugima dvema omenjenima državama v istem aktu obvezala, da se bo vzdržala gospodarske prisile, katere namen bi bil podrediti uresničevanje suverenih pravic Ukrajine lastnim interesom in pridobivanje kakršnih koli ugodnosti;

| 9. | poudarja, kako pomembno je ohraniti zagon pri reševanju izvornih vzrokov za krizo ter pridobivanju zaupanja ljudi v politiko in institucije; poleg tega meni, da so za to potrebne ustavne in strukturne reforme za vzpostavitev učinkovitega sistema nadzora in ravnotežja, tesnejši stik med politiko in družbo, pravna država, odgovornost, resnično neodvisen in nepristranski pravosodni sistem ter verodostojne volitve; |
| --- | --- |

9.

poudarja, kako pomembno je ohraniti zagon pri reševanju izvornih vzrokov za krizo ter pridobivanju zaupanja ljudi v politiko in institucije; poleg tega meni, da so za to potrebne ustavne in strukturne reforme za vzpostavitev učinkovitega sistema nadzora in ravnotežja, tesnejši stik med politiko in družbo, pravna država, odgovornost, resnično neodvisen in nepristranski pravosodni sistem ter verodostojne volitve;

| 10. | pozdravlja sklepe z izredne seje Sveta za zunanje zadeve z dne 20. februarja 2014, zlasti odločitev o uvedbi ciljnih sankcij, vključno z zamrznitvijo premoženja in vizumsko prepovedjo za tiste, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, nasilje in uporabo pretirane sile, ter o začasni razveljavitvi izvoznih dovoljenj za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo ljudi; ugotavlja, da so te sankcije imele velik vpliv na ukrajinsko javno mnenje, ter meni, da bi jih lahko sprejeli že prej; vseeno meni, da bi bilo treba v tem prehodnem obdobju omenjene sankcije ohraniti kot del politike EU v odnosu do Ukrajine; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sklepe z izredne seje Sveta za zunanje zadeve z dne 20. februarja 2014, zlasti odločitev o uvedbi ciljnih sankcij, vključno z zamrznitvijo premoženja in vizumsko prepovedjo za tiste, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic, nasilje in uporabo pretirane sile, ter o začasni razveljavitvi izvoznih dovoljenj za opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo ljudi; ugotavlja, da so te sankcije imele velik vpliv na ukrajinsko javno mnenje, ter meni, da bi jih lahko sprejeli že prej; vseeno meni, da bi bilo treba v tem prehodnem obdobju omenjene sankcije ohraniti kot del politike EU v odnosu do Ukrajine;

| 11. | pozdravlja izpustitev nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko iz zapora izraža upanje, da bo njena izpustitev postala simbol za konec pristranskega in politično naravnanega pravosodja v Ukrajini; zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh protestnikov in političnih zapornikov, ki jim je bila prostost odvzeta nezakonito, umik vseh obtožb proti njim in njihovo politično rehabilitacijo; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja izpustitev nekdanje predsednice vlade Julije Timošenko iz zapora izraža upanje, da bo njena izpustitev postala simbol za konec pristranskega in politično naravnanega pravosodja v Ukrajini; zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh protestnikov in političnih zapornikov, ki jim je bila prostost odvzeta nezakonito, umik vseh obtožb proti njim in njihovo politično rehabilitacijo;

| 12. | poziva vse politične sile, naj v tem za Ukrajino prelomnem trenutku medsebojno sodelujejo in si prizadevajo za miren politični prehod, ambiciozen in obsežen načrt reform in evropskim standardom naklonjeno vlado, naj ohranijo enotnost in ozemeljsko celovitost države ter omogočijo sporazumne rešitve za prihodnost Ukrajine; poziva prehodne oblasti, naj zagotovijo demokratične pravice in svoboščine za vse demokratične politične sile in preprečijo vse napade nanje; |
| --- | --- |

12.

poziva vse politične sile, naj v tem za Ukrajino prelomnem trenutku medsebojno sodelujejo in si prizadevajo za miren politični prehod, ambiciozen in obsežen načrt reform in evropskim standardom naklonjeno vlado, naj ohranijo enotnost in ozemeljsko celovitost države ter omogočijo sporazumne rešitve za prihodnost Ukrajine; poziva prehodne oblasti, naj zagotovijo demokratične pravice in svoboščine za vse demokratične politične sile in preprečijo vse napade nanje;

| 13. | poudarja, da mora ukrajinski narod sam, brez tujega vmešavanja, odločati o geopolitični usmeritvi svoje države in o tem, katere mednarodne sporazume naj država sprejme in katerim skupnostim naj se pridruži; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da mora ukrajinski narod sam, brez tujega vmešavanja, odločati o geopolitični usmeritvi svoje države in o tem, katere mednarodne sporazume naj država sprejme in katerim skupnostim naj se pridruži;

| 14. | obsoja napad na sedeže Komunistične partije Ukrajine in drugih strank in njihovo uničenje ter poskuse, da bi to stranko prepovedali; |
| --- | --- |

14.

obsoja napad na sedeže Komunistične partije Ukrajine in drugih strank in njihovo uničenje ter poskuse, da bi to stranko prepovedali;

| 15. | ponovno poudarja, da je podpis pridružitvenega sporazuma oziroma sporazuma o pogajanjih za poglobljeno in celovito območje proste trgovine (DCFTA) možen takoj, ko bo nova vlada pripravljena; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja, da je podpis pridružitvenega sporazuma oziroma sporazuma o pogajanjih za poglobljeno in celovito območje proste trgovine (DCFTA) možen takoj, ko bo nova vlada pripravljena;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da je bilo izpolnjeno eno od treh meril, ki jih je leta 2012 določil Svet za zunanje zadeve, in sicer o odpravi selektivne uporabe pravosodja (vključno z zaporno kaznijo za Julijo Timošenko), preostali dve merili, ki ju zahteva protestno gibanje, pa se nanašata na pravosodje in volilni sistem, na teh področjih pa se že izvajajo korenite spremembe in reforme, ki jih bo morda nova vladna koalicija le končala in jih bo večinsko podprl novi parlament; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da je bilo izpolnjeno eno od treh meril, ki jih je leta 2012 določil Svet za zunanje zadeve, in sicer o odpravi selektivne uporabe pravosodja (vključno z zaporno kaznijo za Julijo Timošenko), preostali dve merili, ki ju zahteva protestno gibanje, pa se nanašata na pravosodje in volilni sistem, na teh področjih pa se že izvajajo korenite spremembe in reforme, ki jih bo morda nova vladna koalicija le končala in jih bo večinsko podprl novi parlament;

| 17. | poziva Komisijo, naj sodeluje z ukrajinskimi oblastmi in si prizadeva najti način, kako izravnati posledice povračilnih ukrepov, ki jih je sprejela Rusija, da bi preprečila podpis pridružitvenega sporazuma, pa tudi morebitnih novih ukrepov; pozdravlja napoved komisarja EU za ekonomske in monetarne zadeve in evro Ollija Rehna, da je EU pripravljena zagotoviti temeljit in ambiciozen kratkoročni in dolgoročni sveženj finančne pomoči, čim bo najdena politična rešitev, ki bo temeljila na demokratičnih načelih, zavezanosti reformam in imenovanju verodostojne vlade; poziva Rusijo, naj bo konstruktivna in naj vzpostavi pogoje, da bo Ukrajina lahko imela korist od dvostranskih odnosov z obema, EU in Rusijo; poziva EU in države članice, naj do Rusije nastopijo enotno ter podprejo Ukrajino in druge države vzhodnega partnerstva pri njihovih evropskih težnjah ter pri svobodni odločitvi za tesnejše odnose z EU; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj sodeluje z ukrajinskimi oblastmi in si prizadeva najti način, kako izravnati posledice povračilnih ukrepov, ki jih je sprejela Rusija, da bi preprečila podpis pridružitvenega sporazuma, pa tudi morebitnih novih ukrepov; pozdravlja napoved komisarja EU za ekonomske in monetarne zadeve in evro Ollija Rehna, da je EU pripravljena zagotoviti temeljit in ambiciozen kratkoročni in dolgoročni sveženj finančne pomoči, čim bo najdena politična rešitev, ki bo temeljila na demokratičnih načelih, zavezanosti reformam in imenovanju verodostojne vlade; poziva Rusijo, naj bo konstruktivna in naj vzpostavi pogoje, da bo Ukrajina lahko imela korist od dvostranskih odnosov z obema, EU in Rusijo; poziva EU in države članice, naj do Rusije nastopijo enotno ter podprejo Ukrajino in druge države vzhodnega partnerstva pri njihovih evropskih težnjah ter pri svobodni odločitvi za tesnejše odnose z EU;

| 18. | pričakuje, da bosta Svet in Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko kar najhitreje ponudila kratkoročno finančno pomoč in mehanizem finančne podpore za plačilne bilance ter ju s pomočjo Evropske banke za obnovo in razvoj in Evropske investicijske banke dopolnila z dolgoročnim svežnjem finančne podpore, s katero bi Ukrajini pomagali pri reševanju vse hujših gospodarskih in družbenih razmer ter ji zagotovili ekonomsko podporo pri uvedbi potrebnih korenitih in celovitih reform ukrajinskega gospodarstva; zato poziva, naj se brez nepotrebnega odlašanja organizira donatorska konferenca; poziva Komisijo in Službo za zunanje delovanje, naj v okviru obstoječih finančnih instrumentov kar najbolje uporabita razpoložljiva sredstva za Ukrajino in preučita možnosti za najhitrejšo možno zagotovitev dodatnih razpoložljivih sredstev; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da bosta Svet in Komisija skupaj z Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko kar najhitreje ponudila kratkoročno finančno pomoč in mehanizem finančne podpore za plačilne bilance ter ju s pomočjo Evropske banke za obnovo in razvoj in Evropske investicijske banke dopolnila z dolgoročnim svežnjem finančne podpore, s katero bi Ukrajini pomagali pri reševanju vse hujših gospodarskih in družbenih razmer ter ji zagotovili ekonomsko podporo pri uvedbi potrebnih korenitih in celovitih reform ukrajinskega gospodarstva; zato poziva, naj se brez nepotrebnega odlašanja organizira donatorska konferenca; poziva Komisijo in Službo za zunanje delovanje, naj v okviru obstoječih finančnih instrumentov kar najbolje uporabita razpoložljiva sredstva za Ukrajino in preučita možnosti za najhitrejšo možno zagotovitev dodatnih razpoložljivih sredstev;

| 19. | ugotavlja, da razširjena korupcija na vseh ravneh vlade še naprej ovira razvojni potencial Ukrajine in spodkopava zaupanje državljanov v institucije; zato poziva novo vlado, naj bo glavna prednostna naloga njenega programa boj proti korupciji, EU pa poziva, naj ji pomaga pri teh prizadevanjih; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da razširjena korupcija na vseh ravneh vlade še naprej ovira razvojni potencial Ukrajine in spodkopava zaupanje državljanov v institucije; zato poziva novo vlado, naj bo glavna prednostna naloga njenega programa boj proti korupciji, EU pa poziva, naj ji pomaga pri teh prizadevanjih;

| 20. | poudarja, da je treba takoj vzpostaviti resnično neodvisen in nepristranski sodni sistem; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba takoj vzpostaviti resnično neodvisen in nepristranski sodni sistem;

| 21. | poziva Svet, naj Komisijo pooblasti za pospešitev vizumskega dialoga z Ukrajino; poudarja, da je čimprejšnja dokončna sklenitev sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Ukrajino podobno kot pri Moldaviji najboljši odgovor na pričakovanja ukrajinske civilne družbe in mladine; poziva, naj se medtem takoj uvedejo začasni, zelo poenostavljeni in brezplačni vizumski postopki na ravni EU in držav članic, hkrati pa okrepi sodelovanje na področju raziskav, ki ga je treba razširiti z izmenjavami mladih in večjo razpoložljivostjo štipendij; |
| --- | --- |

21.

poziva Svet, naj Komisijo pooblasti za pospešitev vizumskega dialoga z Ukrajino; poudarja, da je čimprejšnja dokončna sklenitev sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Ukrajino podobno kot pri Moldaviji najboljši odgovor na pričakovanja ukrajinske civilne družbe in mladine; poziva, naj se medtem takoj uvedejo začasni, zelo poenostavljeni in brezplačni vizumski postopki na ravni EU in držav članic, hkrati pa okrepi sodelovanje na področju raziskav, ki ga je treba razširiti z izmenjavami mladih in večjo razpoložljivostjo štipendij;

| 22. | meni, da določbe poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini za Rusko federacijo ne pomenijo trgovinskih izzivov ter da pridružitveni sporazum Ukrajini ne preprečuje dobrih odnosov z njeno vzhodno sosedo; poudarja, da nestabilnost v skupnem sosedstvu ni ne v interesu EU ne Rusije; poudarja, da je uporaba politične, gospodarske ali druge prisile kršitev Helsinške sklepne listine; |
| --- | --- |

22.

meni, da določbe poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini za Rusko federacijo ne pomenijo trgovinskih izzivov ter da pridružitveni sporazum Ukrajini ne preprečuje dobrih odnosov z njeno vzhodno sosedo; poudarja, da nestabilnost v skupnem sosedstvu ni ne v interesu EU ne Rusije; poudarja, da je uporaba politične, gospodarske ali druge prisile kršitev Helsinške sklepne listine;

| 23. | je seznanjen z odločitvijo o izvedbi predsedniških volitev 25. maja 2014; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo te volitve svobodne in pravične; odločno spodbuja vrhovno rado, naj sprejme potrebno volilno zakonodajo v skladu s priporočili Beneške komisije, med drugim tudi prenovljen zakon o financiranju političnih strank, v katerem bodo odpravljene težave, ki sta jih ugotovila skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO) in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice; spodbuja k mednarodnemu opazovanju prihajajočih volitev in izraža pripravljenost, da za ta namen ustanovi svojo opazovalno misijo v obliki večje misije Evropskega parlamenta za opazovanje volitev; meni, da bi bilo treba zakonodajne volitve izvesti takoj po predsedniških volitvah in pred koncem leta; poziva Komisijo, Svet Evrope in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, naj zagotovijo okrepljeno predvolilno pomoč in večjo dolgoročno misijo za opazovanje volitev, da bodo lahko predsedniške volitve, predvidene za 25. maj 2014, izvedene v skladu z najvišjimi standardi in da bo njihov izid sprejemljiv za vse strani; poziva k dodelitvi osebja Evropskega parlamenta delegaciji v Kijevu v prehodnem obdobju pred volitvami; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen z odločitvijo o izvedbi predsedniških volitev 25. maja 2014; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo te volitve svobodne in pravične; odločno spodbuja vrhovno rado, naj sprejme potrebno volilno zakonodajo v skladu s priporočili Beneške komisije, med drugim tudi prenovljen zakon o financiranju političnih strank, v katerem bodo odpravljene težave, ki sta jih ugotovila skupina držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO) in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice; spodbuja k mednarodnemu opazovanju prihajajočih volitev in izraža pripravljenost, da za ta namen ustanovi svojo opazovalno misijo v obliki večje misije Evropskega parlamenta za opazovanje volitev; meni, da bi bilo treba zakonodajne volitve izvesti takoj po predsedniških volitvah in pred koncem leta; poziva Komisijo, Svet Evrope in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice, naj zagotovijo okrepljeno predvolilno pomoč in večjo dolgoročno misijo za opazovanje volitev, da bodo lahko predsedniške volitve, predvidene za 25. maj 2014, izvedene v skladu z najvišjimi standardi in da bo njihov izid sprejemljiv za vse strani; poziva k dodelitvi osebja Evropskega parlamenta delegaciji v Kijevu v prehodnem obdobju pred volitvami;

| 24. | pozdravlja nedavno priznanje Sveta, da pridružitveni sporazum, vključno s poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini, ni končni cilj sodelovanja med EU in Ukrajino; opozarja, da je EU pripravljena podpisati pridružitveni sporazum oziroma poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini takoj, ko bo sedanja politična kriza odpravljena in ko bodo nove ukrajinske oblasti pripravljene na resno evropsko perspektivo; nadalje poudarja, da člen 49 PEU velja za vse evropske države, vključno z Ukrajino, ki lahko zaprosijo za članstvo v Evropski uniji, če ravnajo v skladu z načeli demokracije, spoštujejo temeljne svoboščine, človekove pravice in pravice manjšin ter zagotavljajo pravno državo; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja nedavno priznanje Sveta, da pridružitveni sporazum, vključno s poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini, ni končni cilj sodelovanja med EU in Ukrajino; opozarja, da je EU pripravljena podpisati pridružitveni sporazum oziroma poglobljen in celovit sporazum o prosti trgovini takoj, ko bo sedanja politična kriza odpravljena in ko bodo nove ukrajinske oblasti pripravljene na resno evropsko perspektivo; nadalje poudarja, da člen 49 PEU velja za vse evropske države, vključno z Ukrajino, ki lahko zaprosijo za članstvo v Evropski uniji, če ravnajo v skladu z načeli demokracije, spoštujejo temeljne svoboščine, človekove pravice in pravice manjšin ter zagotavljajo pravno državo;

| 25. | poudarja pomen zanesljive, raznolike in cenovno dostopne oskrbe z energijo kot stebra ekonomske, socialne in politične tranzicije ter zagotavljanja konkurenčnega in uspešnega gospodarstva za vse Ukrajince; v zvezi s tem poudarja strateško vlogo Energetske skupnosti, ki ji v letu 2014 predseduje Ukrajina, kot edine pogodbe, ki trenutno povezuje Ukrajino in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen zanesljive, raznolike in cenovno dostopne oskrbe z energijo kot stebra ekonomske, socialne in politične tranzicije ter zagotavljanja konkurenčnega in uspešnega gospodarstva za vse Ukrajince; v zvezi s tem poudarja strateško vlogo Energetske skupnosti, ki ji v letu 2014 predseduje Ukrajina, kot edine pogodbe, ki trenutno povezuje Ukrajino in Evropsko unijo;

| 26. | izraža podporo civilni družbi in nestrankarski pobudi za vzpostavitev „majdanske platforme“, da bi razvili strategijo za odpravo endemične korupcije v Ukrajini; |
| --- | --- |

26.

izraža podporo civilni družbi in nestrankarski pobudi za vzpostavitev „majdanske platforme“, da bi razvili strategijo za odpravo endemične korupcije v Ukrajini;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, začasnemu predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, Svetu Evrope ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, začasnemu predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine, Svetu Evrope ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0098.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0595.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/106 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/106

---

P7_TA(2014)0171

Razmere v Iraku

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Iraku (2014/2565(RSP))

(2017/C 285/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, zlasti resolucije z dne 10. oktobra 2013 o nedavnem nasilju v Iraku (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, zlasti resolucije z dne 10. oktobra 2013 o nedavnem nasilju v Iraku (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani in svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Irak na drugi strani in svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom (2),

| — | ob upoštevanju skupnega strateškega dokumenta EU za Irak za obdobje 2011–2013, ki ga je pripravila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega strateškega dokumenta EU za Irak za obdobje 2011–2013, ki ga je pripravila Komisija,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko o Iraku, zlasti z dne 10. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko o Iraku, zlasti z dne 10. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju izjav Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, o Iraku, zlasti z dne 5. februarja 2014, 16. januarja 2014, 18. decembra 2013 in 5. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Catherine Ashton, podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, o Iraku, zlasti z dne 5. februarja 2014, 16. januarja 2014, 18. decembra 2013 in 5. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 28. decembra 2013 o poboju prebivalcev taborišča „Svoboda“ (Hurija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 28. decembra 2013 o poboju prebivalcev taborišča „Svoboda“ (Hurija),

| — | ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta ZN z dne 10. januarja 2014 o Iraku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta ZN z dne 10. januarja 2014 o Iraku,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, katerega država pogodbenica je tudi Irak, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah iz leta 1966, katerega država pogodbenica je tudi Irak,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se Irak še naprej spopada z resnimi političnimi, varnostnimi in družbeno-gospodarskimi izzivi in ker je politična krajina v tej državi skrajno razdrobljena in zaznamovana z nasiljem in sektaško politiko, kar močno škoduje legitimnim prizadevanjem iraškega ljudstva za mir, blaginjo in resnični prehod v demokracijo; ker se Irak sooča z najhujšim valom nasilja po letu 2008; |
| --- | --- |

A.

ker se Irak še naprej spopada z resnimi političnimi, varnostnimi in družbeno-gospodarskimi izzivi in ker je politična krajina v tej državi skrajno razdrobljena in zaznamovana z nasiljem in sektaško politiko, kar močno škoduje legitimnim prizadevanjem iraškega ljudstva za mir, blaginjo in resnični prehod v demokracijo; ker se Irak sooča z najhujšim valom nasilja po letu 2008;

| B. | ker je Iraku sicer uspelo znova zagnati proizvodnjo nafte, ki zdaj poteka s skoraj polno zmogljivostjo, vendar še vedno ni sposoben svojim prebivalcem zagotoviti osnovnih storitev, kot so redna oskrba z električno energijo poleti, čista voda in javno zdravstvo; |
| --- | --- |

B.

ker je Iraku sicer uspelo znova zagnati proizvodnjo nafte, ki zdaj poteka s skoraj polno zmogljivostjo, vendar še vedno ni sposoben svojim prebivalcem zagotoviti osnovnih storitev, kot so redna oskrba z električno energijo poleti, čista voda in javno zdravstvo;

| C. | ker je v terorističnih in nasilnih dejanjih po podatkih o smrtnih žrtvah, ki jih je 1. februarja 2014 objavila misija ZN za pomoč Iraku (UNAMI), v januarju 2014 življenje izgubilo 733 Iračanov, 1 229 pa jih je bilo ranjenih; ker podatki za januar 2014 zaradi težav pri preverjanju in ugotavljanju statusa ubitih in ranjenih oseb ne vključujejo smrtnih žrtev še trajajočih spopadov v pokrajini Anbar; |
| --- | --- |

C.

ker je v terorističnih in nasilnih dejanjih po podatkih o smrtnih žrtvah, ki jih je 1. februarja 2014 objavila misija ZN za pomoč Iraku (UNAMI), v januarju 2014 življenje izgubilo 733 Iračanov, 1 229 pa jih je bilo ranjenih; ker podatki za januar 2014 zaradi težav pri preverjanju in ugotavljanju statusa ubitih in ranjenih oseb ne vključujejo smrtnih žrtev še trajajočih spopadov v pokrajini Anbar;

| D. | ker je državljanska vojna v Siriji razmere v Iraku še zaostrila; ker je ta vojna zajela tudi Irak, saj so militantni skrajneži – zlasti tisti iz organizacije Islamska država Irak in Levant (ISIL) – svoje dejavnosti razširili na iraško ozemlje; |
| --- | --- |

D.

ker je državljanska vojna v Siriji razmere v Iraku še zaostrila; ker je ta vojna zajela tudi Irak, saj so militantni skrajneži – zlasti tisti iz organizacije Islamska država Irak in Levant (ISIL) – svoje dejavnosti razširili na iraško ozemlje;

| E. | ker je varnostni svet ZN 10. januarja 2014 obsodil napade pripadnikov ISIL na iraško prebivalstvo v poskusu, da bi destabilizirali državo in regijo; |
| --- | --- |

E.

ker je varnostni svet ZN 10. januarja 2014 obsodil napade pripadnikov ISIL na iraško prebivalstvo v poskusu, da bi destabilizirali državo in regijo;

| F. | ker vlada Nurija Al Malikija ni pomirila pomislekov sunitske manjšine; ker je politika „debaatizacije“ v skladu z zakonom o pravici in odgovornosti povzročila odpuščanje predvsem sunitskih uradnikov, kar je še okrepilo vtis, da vlada deluje iz sektaških nagibov; ker je uničenje enoletnega sunitskega protestnega tabora v Ramadiju, ki ga je vlada 30. decembra 2013 podrla, še zaostrilo nasilne spopade v pokrajini Anbar; ker zaradi tega v Faludži in drugih mestih pokrajine Anbar od decembra 2013 potekajo spopadi med vladnimi silami in bojevniki ISIL; |
| --- | --- |

F.

ker vlada Nurija Al Malikija ni pomirila pomislekov sunitske manjšine; ker je politika „debaatizacije“ v skladu z zakonom o pravici in odgovornosti povzročila odpuščanje predvsem sunitskih uradnikov, kar je še okrepilo vtis, da vlada deluje iz sektaških nagibov; ker je uničenje enoletnega sunitskega protestnega tabora v Ramadiju, ki ga je vlada 30. decembra 2013 podrla, še zaostrilo nasilne spopade v pokrajini Anbar; ker zaradi tega v Faludži in drugih mestih pokrajine Anbar od decembra 2013 potekajo spopadi med vladnimi silami in bojevniki ISIL;

| G. | ker je bilo 13. februarja 2014 uradno potrjeno, da je zaradi spopadov v pokrajini Anbar notranje razseljenih več kot 63 tisoč družin oziroma po izračunu ZN več kot 370 tisoč ljudi; ker so mnogi zbežali v druge dele države, med drugim v Karbalo, Bagdad in Erbil, nekateri so si zatočišče poiskali v krajih na obrobju pokrajine Anbar, medtem ko drugi ne morejo zbežati pred spopadi; ker so ti ljudje še vedno v negotovih razmerah, saj so zaloge hrane in pitne vode pičle, sanitarne razmere slabe, dostop do zdravstvene oskrbe pa omejen; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo 13. februarja 2014 uradno potrjeno, da je zaradi spopadov v pokrajini Anbar notranje razseljenih več kot 63 tisoč družin oziroma po izračunu ZN več kot 370 tisoč ljudi; ker so mnogi zbežali v druge dele države, med drugim v Karbalo, Bagdad in Erbil, nekateri so si zatočišče poiskali v krajih na obrobju pokrajine Anbar, medtem ko drugi ne morejo zbežati pred spopadi; ker so ti ljudje še vedno v negotovih razmerah, saj so zaloge hrane in pitne vode pičle, sanitarne razmere slabe, dostop do zdravstvene oskrbe pa omejen;

| H. | ker se bombni napadi v Iraku, kot je bil napad na iraško ministrstvo za zunanje zadeve 5. februarja 2014, katerih tarče so predvsem šiitske soseske, nadaljujejo v enakem obsegu, zaradi številnih pobegov iz zaporov pa narašča število bojevnikov v skrajnih militantnih skupinah; |
| --- | --- |

H.

ker se bombni napadi v Iraku, kot je bil napad na iraško ministrstvo za zunanje zadeve 5. februarja 2014, katerih tarče so predvsem šiitske soseske, nadaljujejo v enakem obsegu, zaradi številnih pobegov iz zaporov pa narašča število bojevnikov v skrajnih militantnih skupinah;

| I. | ker je bilo 25. decembra 2013 v bombnih napadih na krščanskih območjih v Bagdadu ubitih najmanj 35 ljudi, še več pa ranjenih; ker naj bi od leta 2003 državo zapustilo že najmanj pol Iračanov krščanske veroizpovedi; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo 25. decembra 2013 v bombnih napadih na krščanskih območjih v Bagdadu ubitih najmanj 35 ljudi, še več pa ranjenih; ker naj bi od leta 2003 državo zapustilo že najmanj pol Iračanov krščanske veroizpovedi;

| J. | ker je bil 5. februarja 2014 izveden napad na iraško ministrstvo za zunanje zadeve v Bagdadu, 10. februarja 2014 pa napad na konvoj predsednika predstavniškega doma Osamo Al Nudžajfija v mestu Mosul v pokrajini Ninive; |
| --- | --- |

J.

ker je bil 5. februarja 2014 izveden napad na iraško ministrstvo za zunanje zadeve v Bagdadu, 10. februarja 2014 pa napad na konvoj predsednika predstavniškega doma Osamo Al Nudžajfija v mestu Mosul v pokrajini Ninive;

| K. | ker se nesoglasja med iraško zvezno vlado in regionalno vlado Kurdistana o uporabi iraških mineralnih surovin nadaljujejo, saj naj bi prek novega naftovoda vsak mesec prepeljali 2 milijona sodčkov nafte iz Kurdistana v Turčijo, centralna vlada pa pripravlja sodni postopek proti tej pokrajini; |
| --- | --- |

K.

ker se nesoglasja med iraško zvezno vlado in regionalno vlado Kurdistana o uporabi iraških mineralnih surovin nadaljujejo, saj naj bi prek novega naftovoda vsak mesec prepeljali 2 milijona sodčkov nafte iz Kurdistana v Turčijo, centralna vlada pa pripravlja sodni postopek proti tej pokrajini;

| L. | ker je zaradi hudih socialnih in gospodarskih težav – razširjene revščine, visoke brezposelnosti, gospodarske stagnacije, propadanja okolja in pomanjkanja osnovnih javnih storitev – še naprej prizadet velik del prebivalstva; |
| --- | --- |

L.

ker je zaradi hudih socialnih in gospodarskih težav – razširjene revščine, visoke brezposelnosti, gospodarske stagnacije, propadanja okolja in pomanjkanja osnovnih javnih storitev – še naprej prizadet velik del prebivalstva;

| M. | ker nasilje in sabotaže ovirajo prizadevanja za oživitev gospodarstva, ki so ga sesula desetletja spopadov in sankcij; ker ima Irak tretje največje svetovne rezerve surove nafte, vendar so napadi, korupcija in tihotapljenje ohromili izvoz; ker je bila družbena struktura države, zlasti dosedanji dosežki v zvezi z enakostjo žensk, močno prizadeta; |
| --- | --- |

M.

ker nasilje in sabotaže ovirajo prizadevanja za oživitev gospodarstva, ki so ga sesula desetletja spopadov in sankcij; ker ima Irak tretje največje svetovne rezerve surove nafte, vendar so napadi, korupcija in tihotapljenje ohromili izvoz; ker je bila družbena struktura države, zlasti dosedanji dosežki v zvezi z enakostjo žensk, močno prizadeta;

| N. | ker tako vladne kot skrajne skupine vse pogosteje in vse bolj ogrožajo svobodo tiska in medijev; ker so bili tako novinarji kot novinarske hiše tarča napadov in cenzure, organizacija Novinarji brez meja pa je poročala o blokadi medijskega poročanja o razmerah v pokrajini Anbar; ker je organizacija Freedom House v poročilu o svoboščinah v svetu iz leta 2014 (2014 Freedom in the World) Irak označila kot „nesvobodnega“; |
| --- | --- |

N.

ker tako vladne kot skrajne skupine vse pogosteje in vse bolj ogrožajo svobodo tiska in medijev; ker so bili tako novinarji kot novinarske hiše tarča napadov in cenzure, organizacija Novinarji brez meja pa je poročala o blokadi medijskega poročanja o razmerah v pokrajini Anbar; ker je organizacija Freedom House v poročilu o svoboščinah v svetu iz leta 2014 (2014 Freedom in the World) Irak označila kot „nesvobodnega“;

| O. | ker iraška ustava zagotavlja enakost pred zakonom za vse državljane ter upravne, politične in kulturne pravice in pravico do izobraževanja za različne narodnosti; |
| --- | --- |

O.

ker iraška ustava zagotavlja enakost pred zakonom za vse državljane ter upravne, politične in kulturne pravice in pravico do izobraževanja za različne narodnosti;

| P. | ker je v sporazumu o partnerstvu med EU in Irakom, zlasti v členu o človekovih pravicah, poudarjeno, da se mora politični dialog med EU in Irakom osredotočiti na človekove pravice in krepitev demokratičnih institucij; |
| --- | --- |

P.

ker je v sporazumu o partnerstvu med EU in Irakom, zlasti v členu o človekovih pravicah, poudarjeno, da se mora politični dialog med EU in Irakom osredotočiti na človekove pravice in krepitev demokratičnih institucij;

| Q. | ker so bile novembra 2013 sprejete spremembe iraškega volilnega zakona, kar je utrlo pot splošnim volitvam, ki naj bi potekale 30. aprila 2014; |
| --- | --- |

Q.

ker so bile novembra 2013 sprejete spremembe iraškega volilnega zakona, kar je utrlo pot splošnim volitvam, ki naj bi potekale 30. aprila 2014;

| R. | ker se je EU ponovno zavezala, da bo Iraku pomagala pri prehodu v demokracijo, in pri tem opozorila, da sta enotnost in ozemeljska celovitost Iraka poglavitna elementa za gradnjo varne in uspešne države za vse državljane in za stabilizacijo vse regije; |
| --- | --- |

R.

ker se je EU ponovno zavezala, da bo Iraku pomagala pri prehodu v demokracijo, in pri tem opozorila, da sta enotnost in ozemeljska celovitost Iraka poglavitna elementa za gradnjo varne in uspešne države za vse državljane in za stabilizacijo vse regije;

| S. | ker se je 20. januarja 2014 prvič sestal Svet za sodelovanje med EU in Republiko Irak; ker je ta organ, ki se sestaja v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom, potrdil, da sta se obe strani zavezali nadaljnji krepitvi medsebojnih odnosov; ker bo EU še naprej nadgrajevala sodelovanje na vse področjih v vzajemnem interesu in bo na dogovorjenih področjih zagotovila namensko pomoč; |
| --- | --- |

S.

ker se je 20. januarja 2014 prvič sestal Svet za sodelovanje med EU in Republiko Irak; ker je ta organ, ki se sestaja v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Irakom, potrdil, da sta se obe strani zavezali nadaljnji krepitvi medsebojnih odnosov; ker bo EU še naprej nadgrajevala sodelovanje na vse področjih v vzajemnem interesu in bo na dogovorjenih področjih zagotovila namensko pomoč;

| T. | ker iraške oblasti še vedno izvajajo smrtno kazen; ker so vodje delegacij EU v Bagdadu oktobra 2013 sopodpisali izjavo o svetovnem dnevu proti smrtni kazni, v kateri so izrazili globoko zaskrbljenost zaradi uporabe smrtne kazni v Iraku in pozvali iraško vlado, naj uvede moratorij; |
| --- | --- |

T.

ker iraške oblasti še vedno izvajajo smrtno kazen; ker so vodje delegacij EU v Bagdadu oktobra 2013 sopodpisali izjavo o svetovnem dnevu proti smrtni kazni, v kateri so izrazili globoko zaskrbljenost zaradi uporabe smrtne kazni v Iraku in pozvali iraško vlado, naj uvede moratorij;

| U. | ker v Iraku poteka množično oboroževanje, pri čemer se prodajo ogromne količine vojaške opreme; |
| --- | --- |

U.

ker v Iraku poteka množično oboroževanje, pri čemer se prodajo ogromne količine vojaške opreme;

| 1. | odločno obsoja nedavna teroristična dejanja in zaostreno sektaško nasilje, zaradi katerih utegne država znova zabresti v sektaške spore in ki ustvarjajo strah pred širšim sektaškim konfliktom, ki bi zajel vso regijo; opozarja, da so vzroki za nasilje, ki se sicer pojavlja po sektaškem ključu, prej politični kot verski; izraža sožalje družinam in prijateljem ranjenih in umrlih; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja nedavna teroristična dejanja in zaostreno sektaško nasilje, zaradi katerih utegne država znova zabresti v sektaške spore in ki ustvarjajo strah pred širšim sektaškim konfliktom, ki bi zajel vso regijo; opozarja, da so vzroki za nasilje, ki se sicer pojavlja po sektaškem ključu, prej politični kot verski; izraža sožalje družinam in prijateljem ranjenih in umrlih;

| 2. | odločno obsoja napade ISIL v pokrajini Anbar in podpira poziv varnostnega sveta ZN iraškemu ljudstvu, pa tudi iraškim plemenom, lokalnim voditeljem in iraškim varnostnim silam v tej pokrajini, naj sodelujejo v boju proti nasilju in terorju; poudarja, da za skupino ISIL veljata embargo na orožje in zamrznitev premoženja, ki ju je varnostni svet ZN sprejel z resolucijama št. 1267 (1999) in št. 2083 (2012), ter da je treba ta ukrepa nemudoma in dejansko izvajati; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja napade ISIL v pokrajini Anbar in podpira poziv varnostnega sveta ZN iraškemu ljudstvu, pa tudi iraškim plemenom, lokalnim voditeljem in iraškim varnostnim silam v tej pokrajini, naj sodelujejo v boju proti nasilju in terorju; poudarja, da za skupino ISIL veljata embargo na orožje in zamrznitev premoženja, ki ju je varnostni svet ZN sprejel z resolucijama št. 1267 (1999) in št. 2083 (2012), ter da je treba ta ukrepa nemudoma in dejansko izvajati;

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi razvoja dogodkov v pokrajini Anbar in velikega števila notranje razseljenih ljudi, ki so zbežali s konfliktnih območij; poziva, naj se humanitarnim organizacijam omogoči dostop do Faludže; poziva iraško vlado, naj izpolni svojo obveznost in zaščiti civilno prebivalstvo v Faludži in drugod; spodbuja jo, naj še naprej sodeluje z misijo ZN za pomoč Iraku in humanitarnimi organizacijami, da se omogoči dostava človekoljubne pomoči; pozdravlja prizadevanja ZN, da bi žrtvam spopadov v pokrajini Anbar ponudili pomoč kljub vse slabšim varnostnim razmeram in še trajajočim operacijam v tej pokrajini; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen zaradi razvoja dogodkov v pokrajini Anbar in velikega števila notranje razseljenih ljudi, ki so zbežali s konfliktnih območij; poziva, naj se humanitarnim organizacijam omogoči dostop do Faludže; poziva iraško vlado, naj izpolni svojo obveznost in zaščiti civilno prebivalstvo v Faludži in drugod; spodbuja jo, naj še naprej sodeluje z misijo ZN za pomoč Iraku in humanitarnimi organizacijami, da se omogoči dostava človekoljubne pomoči; pozdravlja prizadevanja ZN, da bi žrtvam spopadov v pokrajini Anbar ponudili pomoč kljub vse slabšim varnostnim razmeram in še trajajočim operacijam v tej pokrajini;

| 4. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj naredita vse, kar je v njuni moči, da bi podprli iraško vlado in misijo Združenih narodov za pomoč Iraku pri zaščiti civilnega prebivalstva v Faludži in drugod, da se zagotovi varen prehod civilistom, ujetim na območjih konflikta, in varno vrnitev razseljenih oseb, kolikor to dopuščajo razmere; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj naredita vse, kar je v njuni moči, da bi podprli iraško vlado in misijo Združenih narodov za pomoč Iraku pri zaščiti civilnega prebivalstva v Faludži in drugod, da se zagotovi varen prehod civilistom, ujetim na območjih konflikta, in varno vrnitev razseljenih oseb, kolikor to dopuščajo razmere;

| 5. | poziva iraško vlado, naj začne reševati dolgoročna vprašanja, ki prispevajo k nestabilnosti države, kot so upravičeni pomisleki sunitske manjšine, tako da začne vključujoč nacionalni dialog o reformi zakona o pravici in odgovornosti, ter naj se izogiba sektaškim izjavam, ki netijo spore, in izvaja ukrepe za narodno spravo; zavrača pozive k vzpostavitvi sunitskega zveznega območja v Iraku, kar naj bi rešilo sedanji konflikt, saj bi to najverjetneje povzročilo še več sektaštva in nasilja; |
| --- | --- |

5.

poziva iraško vlado, naj začne reševati dolgoročna vprašanja, ki prispevajo k nestabilnosti države, kot so upravičeni pomisleki sunitske manjšine, tako da začne vključujoč nacionalni dialog o reformi zakona o pravici in odgovornosti, ter naj se izogiba sektaškim izjavam, ki netijo spore, in izvaja ukrepe za narodno spravo; zavrača pozive k vzpostavitvi sunitskega zveznega območja v Iraku, kar naj bi rešilo sedanji konflikt, saj bi to najverjetneje povzročilo še več sektaštva in nasilja;

| 6. | z zaskrbljenostjo spremlja širjenje nasilja iz konflikta v Siriji; poziva iraško vlado, naj si močno prizadeva, da bo Irak zavarovan pred sirsko državljansko vojno, tako da ne podpre nobene sprte stani, sunitskim in šiitskim bojevnikom pa naj prepreči prehod v Sirijo, zlasti s sodelovanjem z lokalnimi silami v pokrajini Anbar; |
| --- | --- |

6.

z zaskrbljenostjo spremlja širjenje nasilja iz konflikta v Siriji; poziva iraško vlado, naj si močno prizadeva, da bo Irak zavarovan pred sirsko državljansko vojno, tako da ne podpre nobene sprte stani, sunitskim in šiitskim bojevnikom pa naj prepreči prehod v Sirijo, zlasti s sodelovanjem z lokalnimi silami v pokrajini Anbar;

| 7. | je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega nasilja, uperjenega proti civilistom, ranljivim skupinam in verskim skupnostim; poziva iraško vlado in vse politične voditelje, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zavarovali in zaščitili vse ljudi v Iraku, zlasti pripadnike ranljivih manjšin, kot so ženske, novinarji, mladi, borci za temeljne pravice, sindikalisti in verske skupnosti, vključno s kristjani; poziva iraško vlado, naj zagotovi, da bodo varnostne sile spoštovale načela pravne države in mednarodne standarde; |
| --- | --- |

7.

je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega nasilja, uperjenega proti civilistom, ranljivim skupinam in verskim skupnostim; poziva iraško vlado in vse politične voditelje, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zavarovali in zaščitili vse ljudi v Iraku, zlasti pripadnike ranljivih manjšin, kot so ženske, novinarji, mladi, borci za temeljne pravice, sindikalisti in verske skupnosti, vključno s kristjani; poziva iraško vlado, naj zagotovi, da bodo varnostne sile spoštovale načela pravne države in mednarodne standarde;

| 8. | podpira prizadevanja EU za pomoč Iraku pri spodbujanju demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in pravne države, tudi na podlagi izkušenj in dosežkov misije EUJUST LEX-Irak, ki se ji je 31. decembra 2013 žal iztekel mandat, pa tudi prizadevanja misije ZN za pomoč Iraku in posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN za pomoč iraški vladi pri krepitvi demokratičnih institucij in procesov, spodbujanju pravne države, omogočanju regionalnega dialoga, izboljševanju osnovnih storitev in varstvu človekovih pravic; pozdravlja program krepitve zmogljivosti, ki se je začel izvajati 22. januarja 2014 in ga financira EU, izvaja pa Urad ZN za projektne skupine, v podporo iraški visoki komisiji za človekove pravice pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic v Iraku; |
| --- | --- |

8.

podpira prizadevanja EU za pomoč Iraku pri spodbujanju demokracije, človekovih pravic, dobrega upravljanja in pravne države, tudi na podlagi izkušenj in dosežkov misije EUJUST LEX-Irak, ki se ji je 31. decembra 2013 žal iztekel mandat, pa tudi prizadevanja misije ZN za pomoč Iraku in posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN za pomoč iraški vladi pri krepitvi demokratičnih institucij in procesov, spodbujanju pravne države, omogočanju regionalnega dialoga, izboljševanju osnovnih storitev in varstvu človekovih pravic; pozdravlja program krepitve zmogljivosti, ki se je začel izvajati 22. januarja 2014 in ga financira EU, izvaja pa Urad ZN za projektne skupine, v podporo iraški visoki komisiji za človekove pravice pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic v Iraku;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da so bile 4. novembra 2013 sprejete spremembe iraškega volilnega zakona, kar je utrlo pot splošnim volitvam, ki naj bi bile 30. aprila 2014; poudarja pomen teh volitev za nadaljevanje demokratične tranzicije Iraka in poziva vse akterje, naj zagotovijo, da bodo volitve vključujoče, pregledne, verodostojne in pravočasno izpeljane; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj, kolikor je mogoče, iraški vladi pomaga pri praktičnih pripravah; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da so bile 4. novembra 2013 sprejete spremembe iraškega volilnega zakona, kar je utrlo pot splošnim volitvam, ki naj bi bile 30. aprila 2014; poudarja pomen teh volitev za nadaljevanje demokratične tranzicije Iraka in poziva vse akterje, naj zagotovijo, da bodo volitve vključujoče, pregledne, verodostojne in pravočasno izpeljane; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj, kolikor je mogoče, iraški vladi pomaga pri praktičnih pripravah;

| 10. | je zelo zaskrbljen zaradi številnih usmrtitev v Iraku; poziva iraške oblasti, naj uvedejo moratorij za izvrševanje vseh smrtnih kazni; meni, da je reforma pravnega sistema izjemno pomembna, da bi ponovno zbudili občutek varnosti pri iraških državljanih, in da bi morala zajemati revizijo protiterorističnega zakona, ki osumljencem in pripornikom zagotavlja znatno manj zaščite kot zakonik o kazenskem postopku, ter poziva k odpravi nekaznovanosti, zlasti za državne varnostne sile; |
| --- | --- |

10.

je zelo zaskrbljen zaradi številnih usmrtitev v Iraku; poziva iraške oblasti, naj uvedejo moratorij za izvrševanje vseh smrtnih kazni; meni, da je reforma pravnega sistema izjemno pomembna, da bi ponovno zbudili občutek varnosti pri iraških državljanih, in da bi morala zajemati revizijo protiterorističnega zakona, ki osumljencem in pripornikom zagotavlja znatno manj zaščite kot zakonik o kazenskem postopku, ter poziva k odpravi nekaznovanosti, zlasti za državne varnostne sile;

| 11. | poziva državne in nedržavne akterje, naj spoštujejo svobodo tiska in medijev ter zaščitijo novinarje in novinarske hiše pred nasiljem; priznava, da so svobodni tisk in mediji bistveni del delujoče demokracije, v kateri je zagotovljen dostop do informacij, in platforma za državljane; |
| --- | --- |

11.

poziva državne in nedržavne akterje, naj spoštujejo svobodo tiska in medijev ter zaščitijo novinarje in novinarske hiše pred nasiljem; priznava, da so svobodni tisk in mediji bistveni del delujoče demokracije, v kateri je zagotovljen dostop do informacij, in platforma za državljane;

| 12. | poziva EU, naj oblikuje skupno stališče, naklonjeno prepovedi uporabe streliva z osiromašenim uranom, ter ponudi podporo žrtvam, vključno z žrtvami kemičnega orožja, in pomoč pri morebitnih prizadevanjih za dekontaminacijo prizadetih območij; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj oblikuje skupno stališče, naklonjeno prepovedi uporabe streliva z osiromašenim uranom, ter ponudi podporo žrtvam, vključno z žrtvami kemičnega orožja, in pomoč pri morebitnih prizadevanjih za dekontaminacijo prizadetih območij;

| 13. | meni, da nedavni pogovori med skupino držav E3+3 in Iranom Iraku ponujajo priložnost za stabilizacijo, če se bodo vse sile v soseščini prenehale vmešavati v iraške notranje zadeve; |
| --- | --- |

13.

meni, da nedavni pogovori med skupino držav E3+3 in Iranom Iraku ponujajo priložnost za stabilizacijo, če se bodo vse sile v soseščini prenehale vmešavati v iraške notranje zadeve;

| 14. | odločno obsoja raketni napad na taborišče „Svoboda“26. decembra 2013, v katerem je po podatkih različnih virov več prebivalcev tega taborišča izgubilo življenje, nekateri pa so bili ranjeni; poudarja, da je treba pojasniti okoliščine, v katerih se je ta okrutni incident zgodil; poziva iraške oblasti, naj okrepijo varnostne ukrepe v okolici tega taborišča in zaščitijo njegove prebivalce pred nadaljnjim nasiljem; poziva iraško vlado, naj ugotovi, kdo so krivci za ta napad, in poskrbi, da bodo za svoja dejanja odgovarjali; ugotavlja, da EU vse strani poziva, naj visokemu komisarju ZN za begunce pomagajo pri čimprejšnji nastanitvi prebivalcev tega taborišča na trajno in varno območje zunaj Iraka; |
| --- | --- |

14.

odločno obsoja raketni napad na taborišče „Svoboda“26. decembra 2013, v katerem je po podatkih različnih virov več prebivalcev tega taborišča izgubilo življenje, nekateri pa so bili ranjeni; poudarja, da je treba pojasniti okoliščine, v katerih se je ta okrutni incident zgodil; poziva iraške oblasti, naj okrepijo varnostne ukrepe v okolici tega taborišča in zaščitijo njegove prebivalce pred nadaljnjim nasiljem; poziva iraško vlado, naj ugotovi, kdo so krivci za ta napad, in poskrbi, da bodo za svoja dejanja odgovarjali; ugotavlja, da EU vse strani poziva, naj visokemu komisarju ZN za begunce pomagajo pri čimprejšnji nastanitvi prebivalcev tega taborišča na trajno in varno območje zunaj Iraka;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in predstavniškemu svetu Iraka, regionalni vladi Kurdistana, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, vladi in predstavniškemu svetu Iraka, regionalni vladi Kurdistana, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0424.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/110

---

P7_TA(2014)0172

Uporaba oboroženih brezpilotnih letal

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (2014/2567(RSP))

(2017/C 285/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve z dne 28. maja 2010 in 13. septembra 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal ter poročila posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 18. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve z dne 28. maja 2010 in 13. septembra 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal ter poročila posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 18. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 13. avgusta 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 13. avgusta 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal,

| — | ob upoštevanju predstavitve o tem, kako uporaba oboroženih brezpilotnih letal vpliva na človekove pravice, ki sta jo 25. aprila 2013 organizirala Pododbor za človekove pravice in Pododbor za varnost in obrambo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve o tem, kako uporaba oboroženih brezpilotnih letal vpliva na človekove pravice, ki sta jo 25. aprila 2013 organizirala Pododbor za človekove pravice in Pododbor za varnost in obrambo,

| — | ob upoštevanju svoje študije z dne 3. maja 2013 o vplivu uporabe brezpilotnih letal in robotov brez posadke v vojskovanju na človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z dne 3. maja 2013 o vplivu uporabe brezpilotnih letal in robotov brez posadke v vojskovanju na človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o pripravah na program naslednje generacije evropskih daljinsko vodenih zračnih sistemov srednje višine in dolge vzdržljivosti (RPAS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o pripravah na program naslednje generacije evropskih daljinsko vodenih zračnih sistemov srednje višine in dolge vzdržljivosti (RPAS),

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se je uporaba daljinsko vodenih zračnih sistemov (v nadaljnjem besedilu: brezpilotnih letal) v smrtonosnih zunajteritorialnih operacijah v zadnjem desetletju močno povečala; |
| --- | --- |

A.

ker se je uporaba daljinsko vodenih zračnih sistemov (v nadaljnjem besedilu: brezpilotnih letal) v smrtonosnih zunajteritorialnih operacijah v zadnjem desetletju močno povečala;

| B. | ker so napadi z brezpilotnimi letali zunaj območij, ki so bila opredeljena kot konfliktna, terjali neznano število življenj ter hudo ranili neznano število civilistov ali pretresli njihova vsakdanja življenja; |
| --- | --- |

B.

ker so napadi z brezpilotnimi letali zunaj območij, ki so bila opredeljena kot konfliktna, terjali neznano število življenj ter hudo ranili neznano število civilistov ali pretresli njihova vsakdanja življenja;

| C. | ker so države v primeru obtožb o civilnih žrtvah kot posledicah napadov z brezpilotnimi letali dolžne opraviti hitro in neodvisno preiskavo in, če se obtožbe izkažejo za utemeljene, javno določiti odgovornost, kaznovati odgovorne ter zagotoviti dostop do pravnih sredstev, vključno s plačilom nadomestil družinam žrtev; |
| --- | --- |

C.

ker so države v primeru obtožb o civilnih žrtvah kot posledicah napadov z brezpilotnimi letali dolžne opraviti hitro in neodvisno preiskavo in, če se obtožbe izkažejo za utemeljene, javno določiti odgovornost, kaznovati odgovorne ter zagotoviti dostop do pravnih sredstev, vključno s plačilom nadomestil družinam žrtev;

| D. | ker člen 51(2) dopolnilnega protokola I k ženevskim konvencijam navaja, da so prepovedana nasilna dejanja ali grožnja z nasiljem, katerih glavni namen je ustrahovanje civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

D.

ker člen 51(2) dopolnilnega protokola I k ženevskim konvencijam navaja, da so prepovedana nasilna dejanja ali grožnja z nasiljem, katerih glavni namen je ustrahovanje civilnega prebivalstva;

| E. | ker napad ene države z brezpilotnimi letali na ozemlju druge države brez vojne napovedi in brez privolitve druge države ali varnostnega sveta OZN predstavlja kršitev mednarodnega prava ter ozemeljske celovitosti in suverenosti druge države; |
| --- | --- |

E.

ker napad ene države z brezpilotnimi letali na ozemlju druge države brez vojne napovedi in brez privolitve druge države ali varnostnega sveta OZN predstavlja kršitev mednarodnega prava ter ozemeljske celovitosti in suverenosti druge države;

| F. | ker mednarodno pravo o človekovih pravicah prepoveduje samovoljne uboje ne glede na okoliščine; ker ne dovoljuje načrtnega pobijanja oseb, ki se nahajajo v državah, ki niso udeležene v konfliktu; |
| --- | --- |

F.

ker mednarodno pravo o človekovih pravicah prepoveduje samovoljne uboje ne glede na okoliščine; ker ne dovoljuje načrtnega pobijanja oseb, ki se nahajajo v državah, ki niso udeležene v konfliktu;

| G. | ker so vsi odhodki za operacije z vojaškimi ali obrambnimi posledicami izvzeti iz sredstev proračuna EU (člen 41(2) PEU); |
| --- | --- |

G.

ker so vsi odhodki za operacije z vojaškimi ali obrambnimi posledicami izvzeti iz sredstev proračuna EU (člen 41(2) PEU);

| H. | ker je sedem držav članic (Francija, Grčija, Italija, Nemčija, Nizozemska, Poljska in Španija) z Evropsko obrambno agencijo podpisalo pismo o nameri in so ji dodelile nalogo, da naj pripravi študijo o skupni proizvodnji letal za srednje višine in z dolgo vzdržljivostjo, ki se lahko uporabljajo za napade na vojaške cilje ali za nadzor nad ladjami z migranti v Sredozemskem morju, s čimer bi začeli razvijati evropski daljinsko vodeni zračni sistem; |
| --- | --- |

H.

ker je sedem držav članic (Francija, Grčija, Italija, Nemčija, Nizozemska, Poljska in Španija) z Evropsko obrambno agencijo podpisalo pismo o nameri in so ji dodelile nalogo, da naj pripravi študijo o skupni proizvodnji letal za srednje višine in z dolgo vzdržljivostjo, ki se lahko uporabljajo za napade na vojaške cilje ali za nadzor nad ladjami z migranti v Sredozemskem morju, s čimer bi začeli razvijati evropski daljinsko vodeni zračni sistem;

| I. | ker so raziskovalne in razvojne študije, povezane z izdelavo brezpilotnih letal, vojaških in civilnih, prejele sredstva EU in ker jih bodo predvidoma prejemale tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

I.

ker so raziskovalne in razvojne študije, povezane z izdelavo brezpilotnih letal, vojaških in civilnih, prejele sredstva EU in ker jih bodo predvidoma prejemale tudi v prihodnje;

| 1. | izraža svojo močno zaskrbljenost zaradi uporabe oboroženih brezpilotnih letal zunaj mednarodnega pravnega okvira; poziva EU, naj pripravi primeren politični odgovor na evropski in svetovni ravni, v katerem bodo upoštevane človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

1.

izraža svojo močno zaskrbljenost zaradi uporabe oboroženih brezpilotnih letal zunaj mednarodnega pravnega okvira; poziva EU, naj pripravi primeren politični odgovor na evropski in svetovni ravni, v katerem bodo upoštevane človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo;

| 2. | poziva visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, države članice in Svet, naj:






  (a) | nasprotujejo praksi zunajsodnih načrtnih ubojev in jo prepovedo; |
| --- | --- | --- |

2.

poziva visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko, države članice in Svet, naj:

(a)

nasprotujejo praksi zunajsodnih načrtnih ubojev in jo prepovedo;

| (b) | zagotovijo, da države članice v skladu s svojimi pravnimi obveznostmi ne bodo zagrešile nezakonitih načrtnih ubojev ali pri tem pomagale drugim državam; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da države članice v skladu s svojimi pravnimi obveznostmi ne bodo zagrešile nezakonitih načrtnih ubojev ali pri tem pomagale drugim državam;

| (c) | oborožena brezpilotna letala vključijo v ustrezne evropske in mednarodne ureditve o razoroževanju in nadzoru nad orožjem; |
| --- | --- |

(c)

oborožena brezpilotna letala vključijo v ustrezne evropske in mednarodne ureditve o razoroževanju in nadzoru nad orožjem;

| (d) | prepovedo proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; |
| --- | --- |

(d)

prepovedo proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja;

| (e) | se obvežejo, da bodo – kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je posameznik ali subjekt v njihovi jurisdikciji povezan z nezakonitim načrtnim ubojem v tujini – sprejeli ukrepe v skladu s svojimi domačimi in mednarodnimi pravnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

(e)

se obvežejo, da bodo – kadar obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je posameznik ali subjekt v njihovi jurisdikciji povezan z nezakonitim načrtnim ubojem v tujini – sprejeli ukrepe v skladu s svojimi domačimi in mednarodnimi pravnimi obveznostmi;

| (f) | podprejo delo in nadaljnje ukrepe v zvezi s priporočili posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve in posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

(f)

podprejo delo in nadaljnje ukrepe v zvezi s priporočili posebnega poročevalca OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve in posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu;

| 3. | poziva Svet, naj sprejme skupno stališče EU o uporabi oboroženih brezpilotnih letal; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj sprejme skupno stališče EU o uporabi oboroženih brezpilotnih letal;

| 4. | poziva EU, naj spodbuja večjo preglednost in odgovornost tretjih držav pri uporabi oboroženih brezpilotnih letal v zvezi s pravno podlago za njihovo uporabo in operativno odgovornost, da bi omogočili sodno presojo napadov z brezpilotnimi letali in zagotovili, da bodo žrtve nezakonitih napadov z brezpilotnimi letali imele dostop do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

4.

poziva EU, naj spodbuja večjo preglednost in odgovornost tretjih držav pri uporabi oboroženih brezpilotnih letal v zvezi s pravno podlago za njihovo uporabo in operativno odgovornost, da bi omogočili sodno presojo napadov z brezpilotnimi letali in zagotovili, da bodo žrtve nezakonitih napadov z brezpilotnimi letali imele dostop do pravnih sredstev;

| 5. | nadalje poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o uporabi sredstev EU za vse raziskovalne in razvojne projekte, povezane z izgradnjo brezpilotnih letal; poziva, naj se izvedejo ocene učinka v zvezi z nadaljnjimi projekti razvoja brezpilotnih letal; |
| --- | --- |

5.

nadalje poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o uporabi sredstev EU za vse raziskovalne in razvojne projekte, povezane z izgradnjo brezpilotnih letal; poziva, naj se izvedejo ocene učinka v zvezi z nadaljnjimi projekti razvoja brezpilotnih letal;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, parlamentom držav članic, posebnemu poročevalcu OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, posebnemu poročevalcu OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu ter generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, parlamentom držav članic, posebnemu poročevalcu OZN za zunajsodne, nagle in samovoljne usmrtitve, posebnemu poročevalcu OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu ter generalnemu sekretarju OZN.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/112

---

P7_TA(2014)0173

Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2012)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (2013/2078(INI))

(2017/C 285/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljevanju „Pogodba EU“), zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljevanju „Pogodba EU“), zlasti drugega odstavka in odstavkov štiri do sedem,

| — | ob upoštevanju zlasti člena 2, člena 3(3)(2) in členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in členov PEU in PDEU v zvezi s spoštovanjem, spodbujanjem in varovanjem temeljnih pravic v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti člena 2, člena 3(3)(2) in členov 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in členov PEU in PDEU v zvezi s spoštovanjem, spodbujanjem in varovanjem temeljnih pravic v EU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000 (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo decembra 2009,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine, kot je bila spremenjena leta 1996, in sodne prakse Evropskega odbora za socialne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine, kot je bila spremenjena leta 1996, in sodne prakse Evropskega odbora za socialne pravice,

| — | ob upoštevanju konvencij Združenih narodov o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Združenih narodov o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov, katere podpisnice so EU in skoraj vse države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah invalidov, katere podpisnice so EU in skoraj vse države članice,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o skrajni revščini, ki jih je 27. oktobra 2012 sprejel Svet ZN za človekove pravice (A/HRC/21/39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o skrajni revščini, ki jih je 27. oktobra 2012 sprejel Svet ZN za človekove pravice (A/HRC/21/39),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije naslovljenih „o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji – Spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija“ (COM(2003)0606), „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573) in „Operativne smernice o upoštevanju temeljnih pravic v oceni učinka Komisije“ (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije naslovljenih „o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji – Spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija“ (COM(2003)0606), „Strategija za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji“ (COM(2010)0573) in „Operativne smernice o upoštevanju temeljnih pravic v oceni učinka Komisije“ (SEC(2011)0567),

| — | ob upoštevanju sklepov, ki jih je sprejel Svet 23. maja 2011 o ukrepih in pobudah za izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in njegovih smernic o metodoloških fazah, ki so potrebne za preverjanje združljivosti predlogov pripravljalnih teles Sveta (1) s temeljnimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, ki jih je sprejel Svet 23. maja 2011 o ukrepih in pobudah za izvajanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in njegovih smernic o metodoloških fazah, ki so potrebne za preverjanje združljivosti predlogov pripravljalnih teles Sveta (1) s temeljnimi pravicami,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije za leto 2013 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2012 (COM(2013)0271) ter priloženih delovnih dokumentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije za leto 2013 o uporabi Listine EU o temeljnih pravicah za leto 2012 (COM(2013)0271) ter priloženih delovnih dokumentov,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2013 o državljanstvu Unije z naslovom „Državljani EU: vaše pravice, vaša prihodnost“ (COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2013 o državljanstvu Unije z naslovom „Državljani EU: vaše pravice, vaša prihodnost“ (COM(2013)0269),

| — | ob upoštevanju „Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „Stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in sklepov Evropskega sveta z dne 24. junija 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Napredek pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov“ (COM(2013)0454) in predloga priporočila Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (COM(2013)0460), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Napredek pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov“ (COM(2013)0454) in predloga priporočila Sveta o učinkovitih ukrepih za vključevanje Romov v državah članicah (COM(2013)0460),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/JHA z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije v skladu s kazenskim pravom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/JHA z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije v skladu s kazenskim pravom (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (4), Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5) in predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (4), Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5) in predloga direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426),

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (7),

| — | ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije ter sodne prakse nacionalnih ustavnih sodišč, ki Listino upoštevajo kot enega od referenčnih dokumentov pri razlagi nacionalne zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitev in sodne prakse Sodišča Evropske unije ter sodne prakse nacionalnih ustavnih sodišč, ki Listino upoštevajo kot enega od referenčnih dokumentov pri razlagi nacionalne zakonodaje,

| — | ob upoštevanju govora Joseja Manuela Barrosa z dne 11. septembra 2013 v Evropskem parlamentu o stanju Unije in govora Viviane Reding z dne 4. septembra 2013 v Centru za evropske politične študije (CEPS) (Bruselj) o Evropski uniji in pravni državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora Joseja Manuela Barrosa z dne 11. septembra 2013 v Evropskem parlamentu o stanju Unije in govora Viviane Reding z dne 4. septembra 2013 v Centru za evropske politične študije (CEPS) (Bruselj) o Evropski uniji in pravni državi,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 6. marca 2013, ki so ga ministri za zunanje zadeve Nemčije, Nizozemske, Danske in Finske poslali predsedniku Komisije Joseju Manuelu Barrosu in v katerem pozivajo k vzpostavitvi mehanizma za spodbujanje skladnosti s temeljnimi vrednotami v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 6. marca 2013, ki so ga ministri za zunanje zadeve Nemčije, Nizozemske, Danske in Finske poslali predsedniku Komisije Joseju Manuelu Barrosu in v katerem pozivajo k vzpostavitvi mehanizma za spodbujanje skladnosti s temeljnimi vrednotami v državah članicah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta s 6. in 7. junija 2013 o temeljnih pravicah in načelu pravne države ter poročila Komisije za leto 2012 o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta s 6. in 7. junija 2013 o temeljnih pravicah in načelu pravne države ter poročila Komisije za leto 2012 o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov konference, ki je bila organizirana 9. in 10. maja 2013 v času irskega predsedovanja Svetu pod naslovom „Evropa enakih državljanov: enakost, temeljne pravice in pravna država“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference, ki je bila organizirana 9. in 10. maja 2013 v času irskega predsedovanja Svetu pod naslovom „Evropa enakih državljanov: enakost, temeljne pravice in pravna država“,

| — | ob upoštevanju četrtega letnega simpozija Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki je potekal 7. junija 2013 pod naslovom „Spodbujanje pravne države v EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega letnega simpozija Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ki je potekal 7. junija 2013 pod naslovom „Spodbujanje pravne države v EU“,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepov Sveta z dne 13. septembra 2013 o oceni Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepov Sveta z dne 13. septembra 2013 o oceni Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil, študij in mnenj Agencije Evropske unije za temeljne pravice, zlasti letnega poročila o stanju na področju temeljnih pravic v EU za leto 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti, letnih poročil, študij in mnenj Agencije Evropske unije za temeljne pravice, zlasti letnega poročila o stanju na področju temeljnih pravic v EU za leto 2012,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Agencije za temeljne pravice, Programa OZN za razvoj, Svetovne banke in Evropske komisije z naslovom „Položaj Romov v 11 državah članicah EU – povzetek rezultatov raziskave“, ki je bilo objavljeno maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Agencije za temeljne pravice, Programa OZN za razvoj, Svetovne banke in Evropske komisije z naslovom „Položaj Romov v 11 državah članicah EU – povzetek rezultatov raziskave“, ki je bilo objavljeno maja 2012,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Organizacije združenih narodov za človekove pravice priseljencev iz aprila 2013 o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovem vplivu na človekove pravice priseljencev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Organizacije združenih narodov za človekove pravice priseljencev iz aprila 2013 o upravljanju zunanjih meja Evropske unije in njegovem vplivu na človekove pravice priseljencev,

| — | ob upoštevanju poročil in študij nevladnih organizacij o človekovih pravicah in zadevnih študij, ki jih je zahteval Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, in zlasti študije z naslovom „Tristransko razmerje med temeljnimi pravicami, demokracijo in pravno državo v EU – köbenhavnskemu mehanizmu Evropske unije naproti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil in študij nevladnih organizacij o človekovih pravicah in zadevnih študij, ki jih je zahteval Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, in zlasti študije z naslovom „Tristransko razmerje med temeljnimi pravicami, demokracijo in pravno državo v EU – köbenhavnskemu mehanizmu Evropske unije naproti“,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o temeljnih in človekovih pravicah, zlasti resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (8) in resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o temeljnih in človekovih pravicah, zlasti resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (8) in resolucije z dne 12. decembra 2012 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2010–2011) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o nevarnosti kršitev svobode izražanja in obveščanja v Evropski uniji, zlasti v Italiji (člen 11(2) Listine o temeljnih pravicah) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o nevarnosti kršitev svobode izražanja in obveščanja v Evropski uniji, zlasti v Italiji (člen 11(2) Listine o temeljnih pravicah) (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o varstvu manjšin in protidiskriminacijski politiki v razširjeni Evropi (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o litovskem zakonu o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o litovskem zakonu o zaščiti mladoletnikov pred škodljivimi učinki javnega obveščanja (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o položaju Romov in svobodi gibanja v Evropski uniji (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2010 o položaju Romov in svobodi gibanja v Evropski uniji (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2011 o kršitvah svobode govora in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti v Litvi (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2011 o kršitvah svobode govora in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti v Litvi (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o strategiji EU o vključevanju Romov (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Listini EU: določitev standardov za svobodo medijev v EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. maja 2013 o Listini EU: določitev standardov za svobodo medijev v EU (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o boju proti homofobiji v Evropi (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 o boju proti homofobiji v Evropi (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o okrepitvi boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o okrepitvi boja proti rasizmu, ksenofobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo EP z dne 16. februarja 2012) (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo EP z dne 16. februarja 2012) (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta (24) in z njim povezane resolucije z dne 10. oktobra 2013 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta (24) in z njim povezane resolucije z dne 10. oktobra 2013 (25),

| — | ob upoštevanju svojega poročila z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti Evropske unije (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega poročila z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti Evropske unije (26),

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel marca 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope z dne 7. aprila 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njemu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope z dne 7. aprila 2011 o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njemu,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (27) in z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (27) in z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila delavcev in delavk za enako delo ali delo enake vrednosti (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila delavcev in delavk za enako delo ali delo enake vrednosti (29),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov I in II o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012, poročevalec: Louis Michel, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov I in II o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012, poročevalec: Louis Michel,

| — | ob upoštevanju javne predstavitve z naslovom „Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji: kako okrepiti temeljne pravice, demokracijo in pravno državo v EU“, ki jo je 5. novembra 2013 pripravil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve z naslovom „Razmere na področju temeljnih pravic v Evropski uniji: kako okrepiti temeljne pravice, demokracijo in pravno državo v EU“, ki jo je 5. novembra 2013 pripravil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0051/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0051/2014),

| A. | ker je evropsko povezovanje politični projekt, zgrajen na pepelu druge svetovne vojne ter pregonov in represije posameznikov, ki so jih izvajali totalitarni režim, pri čemer je bil namen tega projekta v evropskih državah vzpostaviti trdno demokracijo in pravno državo ter zagotoviti spoštovanje, varstvo in spodbujanje človekovih temeljnih pravic, enakosti in varstva manjšin na podlagi Splošne deklaracije o človekovih pravicah in drugih instrumentov o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, ter preprečiti ponovni vzpon kakršnega koli avtoritarnega režima; |
| --- | --- |

A.

ker je evropsko povezovanje politični projekt, zgrajen na pepelu druge svetovne vojne ter pregonov in represije posameznikov, ki so jih izvajali totalitarni režim, pri čemer je bil namen tega projekta v evropskih državah vzpostaviti trdno demokracijo in pravno državo ter zagotoviti spoštovanje, varstvo in spodbujanje človekovih temeljnih pravic, enakosti in varstva manjšin na podlagi Splošne deklaracije o človekovih pravicah in drugih instrumentov o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, ter preprečiti ponovni vzpon kakršnega koli avtoritarnega režima;

| B. | ker mora biti v središču evropskega projekta posameznik, državljan ali rezident, ter ker temeljne pravice posameznika varujejo pred morebitnimi posegi, zlorabami in nasiljem oblasti na vseh ravneh zoper njegovo zasebno življenje ter njegove pravice in svoboščine; ker morata biti spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije ter vrednot in načel, določenih v Pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic (Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, EKČP, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah itd.), v središču evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

B.

ker mora biti v središču evropskega projekta posameznik, državljan ali rezident, ter ker temeljne pravice posameznika varujejo pred morebitnimi posegi, zlorabami in nasiljem oblasti na vseh ravneh zoper njegovo zasebno življenje ter njegove pravice in svoboščine; ker morata biti spoštovanje in spodbujanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije ter vrednot in načel, določenih v Pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic (Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, EKČP, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnem paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah itd.), v središču evropskega povezovanja;

| C. | ker je Evropska unija razvila temeljni pravni red, katerega namen je zagotoviti spoštovanje, varovanje in spodbujanje temeljnih pravic, zlasti z izoblikovanjem „köbenhavnskih meril“, vključitvijo členov 2, 6 in 7 v Pogodbo EU, Listino o temeljnih pravicah, obveznostjo pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in ustreznimi določbami v nacionalnem pravnem redu držav članic; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska unija razvila temeljni pravni red, katerega namen je zagotoviti spoštovanje, varovanje in spodbujanje temeljnih pravic, zlasti z izoblikovanjem „köbenhavnskih meril“, vključitvijo členov 2, 6 in 7 v Pogodbo EU, Listino o temeljnih pravicah, obveznostjo pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in ustreznimi določbami v nacionalnem pravnem redu držav članic;

| D. | ker je Listina EU o temeljnih pravicah z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe vrednote in načela spremenila v konkretne pravice, na katere se je mogoče sklicevati, in ker je zadevna listina, ki ima enako veljavnost kot Lizbonska pogodba, postala pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter za države članice pri izvajanju zakonodaje EU; |
| --- | --- |

D.

ker je Listina EU o temeljnih pravicah z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe vrednote in načela spremenila v konkretne pravice, na katere se je mogoče sklicevati, in ker je zadevna listina, ki ima enako veljavnost kot Lizbonska pogodba, postala pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter za države članice pri izvajanju zakonodaje EU;

| E. | ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi in izvajanju prava Unije, bodisi znotraj Unije bodisi v odnosih s tretjimi državami; ker mora izvajanje teh vrednot in načel temeljiti tudi na učinkovitem nadzoru spoštovanja temeljnih pravic, zagotovljenih z Listino, kar je treba upoštevati že pri pripravi zakonodajnih predlogov; ker nad spoštovanjem zadevnih temeljnih pravic ne sme prevladati noben drugi pomislek, saj bi lahko s tem zmanjšali verodostojnost vloge in podobe Evropske unije na področju človekovih pravic, še zlasti pri njenih odnosih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

E.

ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi in izvajanju prava Unije, bodisi znotraj Unije bodisi v odnosih s tretjimi državami; ker mora izvajanje teh vrednot in načel temeljiti tudi na učinkovitem nadzoru spoštovanja temeljnih pravic, zagotovljenih z Listino, kar je treba upoštevati že pri pripravi zakonodajnih predlogov; ker nad spoštovanjem zadevnih temeljnih pravic ne sme prevladati noben drugi pomislek, saj bi lahko s tem zmanjšali verodostojnost vloge in podobe Evropske unije na področju človekovih pravic, še zlasti pri njenih odnosih s tretjimi državami;

| F. | ker Evropska unija deluje na podlagi domneve in medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, kot je zapisano v EKČP in Listini o temeljnih pravicah, zlasti v zvezi z razvojem območja svobode, varnosti in pravice ter uporabo načela vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

F.

ker Evropska unija deluje na podlagi domneve in medsebojnega zaupanja, da države članice spoštujejo demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, kot je zapisano v EKČP in Listini o temeljnih pravicah, zlasti v zvezi z razvojem območja svobode, varnosti in pravice ter uporabo načela vzajemnega priznavanja;

| G. | ker načelo medsebojnega priznavanja vodi v položaj, v katerem je mogoče premeščati ljudi med različnimi jurisdikcijami brez predhodnega pregleda posameznih odločitev z vidika človekovih pravic; |
| --- | --- |

G.

ker načelo medsebojnega priznavanja vodi v položaj, v katerem je mogoče premeščati ljudi med različnimi jurisdikcijami brez predhodnega pregleda posameznih odločitev z vidika človekovih pravic;

| H. | ker je Sodišče Evropske unije v združenih zadevah C-411/10 in C-493/10 poudarilo, da mora biti taka domneva o skladnosti s temeljnimi pravicami ovrgljiva in da morajo torej sodniki preveriti, ali ne obstajajo utemeljeni razlogi za mnenje, da pravosodni sistemi drugih držav članic vsebujejo sistemske napake; |
| --- | --- |

H.

ker je Sodišče Evropske unije v združenih zadevah C-411/10 in C-493/10 poudarilo, da mora biti taka domneva o skladnosti s temeljnimi pravicami ovrgljiva in da morajo torej sodniki preveriti, ali ne obstajajo utemeljeni razlogi za mnenje, da pravosodni sistemi drugih držav članic vsebujejo sistemske napake;

| I. | ker je zato treba zagotoviti, da imajo nacionalni organi na voljo zadostne dokaze, da lahko sprejmejo ozaveščeno odločitev o tem, ali pravosodni sistemi drugih držav članic ne vsebujejo sistemske napake; |
| --- | --- |

I.

ker je zato treba zagotoviti, da imajo nacionalni organi na voljo zadostne dokaze, da lahko sprejmejo ozaveščeno odločitev o tem, ali pravosodni sistemi drugih držav članic ne vsebujejo sistemske napake;

| J. | ker korupcija povzroča družbeno škodo in kršitve temeljnih pravic, saj jo organizirane kriminalne skupine izkoriščajo za druga huda kazniva dejanja, kot je trgovina z ljudmi; ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za pravno državo ter zagotavljanje varovanja temeljnih pravic in državljanskih svoboščin evropskih državljanov; |
| --- | --- |

J.

ker korupcija povzroča družbeno škodo in kršitve temeljnih pravic, saj jo organizirane kriminalne skupine izkoriščajo za druga huda kazniva dejanja, kot je trgovina z ljudmi; ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za pravno državo ter zagotavljanje varovanja temeljnih pravic in državljanskih svoboščin evropskih državljanov;

| K. | ker se Evropska unija sooča z gospodarsko in finančno krizo, kot so pokazali nedavni dogodki v nekaterih državah članicah, pa tudi s krizo demokracije in ustavno krizo, ter ker so te napetosti poudarile pomanjkanje ustreznih instrumentov za spopadanje z njo, pa tudi pomanjkanje politične volje in težave pri uporabi mehanizmov spremljanja, ocenjevanja in sankcij iz Pogodb, zlasti zahtev iz členov 2 in 7 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

K.

ker se Evropska unija sooča z gospodarsko in finančno krizo, kot so pokazali nedavni dogodki v nekaterih državah članicah, pa tudi s krizo demokracije in ustavno krizo, ter ker so te napetosti poudarile pomanjkanje ustreznih instrumentov za spopadanje z njo, pa tudi pomanjkanje politične volje in težave pri uporabi mehanizmov spremljanja, ocenjevanja in sankcij iz Pogodb, zlasti zahtev iz členov 2 in 7 Pogodbe EU;

| L. | ker se je Evropski parlament večkrat izrekel za okrepitev mehanizmov, s katerimi bi zagotovili spoštovanje, varovanje in spodbujanje vrednot Unije, navedenih v členu 2 Pogodbe EU, in ki bi omogočili premostitev kriz v Uniji in državah članicah, ter ker poleg tega poteka razprava o izoblikovanju „novega mehanizma“, v kateri so se Parlamentu in nevladnim organizacijam v zvezi s tem končno pridružili še Komisija, Svet in države članice; |
| --- | --- |

L.

ker se je Evropski parlament večkrat izrekel za okrepitev mehanizmov, s katerimi bi zagotovili spoštovanje, varovanje in spodbujanje vrednot Unije, navedenih v členu 2 Pogodbe EU, in ki bi omogočili premostitev kriz v Uniji in državah članicah, ter ker poleg tega poteka razprava o izoblikovanju „novega mehanizma“, v kateri so se Parlamentu in nevladnim organizacijam v zvezi s tem končno pridružili še Komisija, Svet in države članice;

| M. | ker je Agencija za temeljne pravice v svojem letnem poročilu za leto 2012 v osrednjem delu z naslovom „Evropska unija kot skupnost, ki jo vodijo vrednote: varovanje temeljnih pravic v času krize“ poudarila, da skupno razumevanje vrednot in pravnih obveznosti člena 2 predstavlja cilj, ki zahteva vzpostavitev rednega dialoga v EU; |
| --- | --- |

M.

ker je Agencija za temeljne pravice v svojem letnem poročilu za leto 2012 v osrednjem delu z naslovom „Evropska unija kot skupnost, ki jo vodijo vrednote: varovanje temeljnih pravic v času krize“ poudarila, da skupno razumevanje vrednot in pravnih obveznosti člena 2 predstavlja cilj, ki zahteva vzpostavitev rednega dialoga v EU;

| N. | ker je Komisija navedla, da želi okrepiti načelo pravne države v Evropski uniji, in bi lahko predlagala uporabo uradnih opominov v okviru člena 7(1) Pogodbe EU v sedanji različici; ker je poleg tega omenila, da bi bilo treba spremeniti Pogodbi, in je morebitne predloge sprememb napovedala pred koncem leta 2013 ali v začetku leta 2014, da bi sprožila razpravo ob volitvah (tudi o členu 7) in dosegla soglasje o teh predlogih, katerih cilj bi morala biti zagotovitev, da bo evropska politika na področju temeljnih pravic v Evropski uniji temeljila na jasnih pravilih in mehanizmih ter objektivnih kazalnikih, podatkih in dokazih, da bo pregledna, pravična in predvidljiva ter da bo zanesljivo varovala pravice posameznikov, demokracijo in pravno državo; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija navedla, da želi okrepiti načelo pravne države v Evropski uniji, in bi lahko predlagala uporabo uradnih opominov v okviru člena 7(1) Pogodbe EU v sedanji različici; ker je poleg tega omenila, da bi bilo treba spremeniti Pogodbi, in je morebitne predloge sprememb napovedala pred koncem leta 2013 ali v začetku leta 2014, da bi sprožila razpravo ob volitvah (tudi o členu 7) in dosegla soglasje o teh predlogih, katerih cilj bi morala biti zagotovitev, da bo evropska politika na področju temeljnih pravic v Evropski uniji temeljila na jasnih pravilih in mehanizmih ter objektivnih kazalnikih, podatkih in dokazih, da bo pregledna, pravična in predvidljiva ter da bo zanesljivo varovala pravice posameznikov, demokracijo in pravno državo;

| O. | ker mora kakršna koli odločitev na tem področju zagotoviti čimprejšnjo uporabo členov 2, 6 in 7 Pogodbe EU, ob čemer morajo biti odločitve sprejete na podlagi objektivnih meril in ocen, da bi tako presegli kritike o pomanjkljivih kazalnikih in merilih za oceno, različni obravnavi in politični pristranskosti; |
| --- | --- |

O.

ker mora kakršna koli odločitev na tem področju zagotoviti čimprejšnjo uporabo členov 2, 6 in 7 Pogodbe EU, ob čemer morajo biti odločitve sprejete na podlagi objektivnih meril in ocen, da bi tako presegli kritike o pomanjkljivih kazalnikih in merilih za oceno, različni obravnavi in politični pristranskosti;

| P. | ker se v Evropski uniji in njenih državah članicah še vedno pogosto kršijo temeljne pravice, kar je razvidno iz (letnih in posebnih) poročil Evropske komisije, Agencije za temeljne pravice, Sveta Evrope (letnih poročil in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, dokumentov in poročil evropskega komisarja za človekove pravice, dokumentov Parlamentarne skupščine Sveta Evrope), dokumentov OZN (vključno z dokumenti in poročili Sveta OZN za človekove pravice, visoke komisarke OZN za človekove pravice, posebnih poročevalcev itd.) in nevladnih organizacij (kot so Human Rights Watch, Amnesty International, Open Society Institute, ILGA-Europe, Evropski svet za begunce in izgnance, Novinarji brez meja, Freedom House, Mednarodna zveza za človekove pravice itd.) itd; ker se morajo Komisija, Svet in države članice ustrezno odzvati na takšne kršitve glede na njihovo težo in da se ponavljajo; |
| --- | --- |

P.

ker se v Evropski uniji in njenih državah članicah še vedno pogosto kršijo temeljne pravice, kar je razvidno iz (letnih in posebnih) poročil Evropske komisije, Agencije za temeljne pravice, Sveta Evrope (letnih poročil in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, dokumentov in poročil evropskega komisarja za človekove pravice, dokumentov Parlamentarne skupščine Sveta Evrope), dokumentov OZN (vključno z dokumenti in poročili Sveta OZN za človekove pravice, visoke komisarke OZN za človekove pravice, posebnih poročevalcev itd.) in nevladnih organizacij (kot so Human Rights Watch, Amnesty International, Open Society Institute, ILGA-Europe, Evropski svet za begunce in izgnance, Novinarji brez meja, Freedom House, Mednarodna zveza za človekove pravice itd.) itd; ker se morajo Komisija, Svet in države članice ustrezno odzvati na takšne kršitve glede na njihovo težo in da se ponavljajo;

| Q. | ker so te organizacije z zaskrbljenostjo poročale zlasti o položaju Romov, priseljencev, prosilcev za azil in beguncev, manjšin, oseb LGBT, medijev in novinarjev, o ukrepih varnostnih sil, policije in tajnih služb, o preiskavah, potrebnih za uvedbo postopka zoper storilce kršitev človekovih pravic in za njihovo kaznovanje, o sodelovanju držav v primerih mučenja in slabega ravnanja v tretjih državah in uporabi tako pridobljenih dokazov ter o razmerah ob pridržanju in slabem ravnanju; |
| --- | --- |

Q.

ker so te organizacije z zaskrbljenostjo poročale zlasti o položaju Romov, priseljencev, prosilcev za azil in beguncev, manjšin, oseb LGBT, medijev in novinarjev, o ukrepih varnostnih sil, policije in tajnih služb, o preiskavah, potrebnih za uvedbo postopka zoper storilce kršitev človekovih pravic in za njihovo kaznovanje, o sodelovanju držav v primerih mučenja in slabega ravnanja v tretjih državah in uporabi tako pridobljenih dokazov ter o razmerah ob pridržanju in slabem ravnanju;

| R. | ker preambula Pogodbe o Evropski uniji, členi 8, 9, 10, 19 in 21 Listine EU o temeljnih pravicah ter sodna praksa Sodišča EU priznavajo pomen temeljnih socialnih pravic, na katerih temeljijo horizontalna načela prava Skupnosti, kar pomeni, da mora EU zagotavljati temeljne svoboščine in pravice, kot so sindikalne pravice, pravica do stavke, pravica do združevanja in zbiranja itd., kakor so opredeljene v Evropski socialni listini, in ker so v členu 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije izrecno omenjene temeljne socialne pravice kot so tiste, ki jih določa Evropska socialna listina; |
| --- | --- |

R.

ker preambula Pogodbe o Evropski uniji, členi 8, 9, 10, 19 in 21 Listine EU o temeljnih pravicah ter sodna praksa Sodišča EU priznavajo pomen temeljnih socialnih pravic, na katerih temeljijo horizontalna načela prava Skupnosti, kar pomeni, da mora EU zagotavljati temeljne svoboščine in pravice, kot so sindikalne pravice, pravica do stavke, pravica do združevanja in zbiranja itd., kakor so opredeljene v Evropski socialni listini, in ker so v členu 151 Pogodbe o delovanju Evropske unije izrecno omenjene temeljne socialne pravice kot so tiste, ki jih določa Evropska socialna listina;

| S. | ker člena 2 in 3 Listine o temeljnih pravicah priznavata pravico do življenja in pravico do osebne integritete; |
| --- | --- |

S.

ker člena 2 in 3 Listine o temeljnih pravicah priznavata pravico do življenja in pravico do osebne integritete;

| T. | ker je v Evropski uniji približno 100 milijonov otrok in približno 80 milijonov invalidov; ker se invalidi in zlasti otroci še vedno soočajo s pomanjkanjem pomoči in podpore, ko gre za njihovo vključevanje v šole, težave pri dostopu do stavb ali storitev ter težave pri izražanju mnenja in sodelovanju pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje; ker je EU kot podpisnica Konvencije ZN o pravicah invalidov zavezana spodbujati, varovati in spoštovati pravice invalidov, kot so določene v Konvenciji, ter zagotoviti, da so politike ter obstoječe in prihodnje primarno in sekundarno pravo skladni z njenimi določbami; |
| --- | --- |

T.

ker je v Evropski uniji približno 100 milijonov otrok in približno 80 milijonov invalidov; ker se invalidi in zlasti otroci še vedno soočajo s pomanjkanjem pomoči in podpore, ko gre za njihovo vključevanje v šole, težave pri dostopu do stavb ali storitev ter težave pri izražanju mnenja in sodelovanju pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo življenje; ker je EU kot podpisnica Konvencije ZN o pravicah invalidov zavezana spodbujati, varovati in spoštovati pravice invalidov, kot so določene v Konvenciji, ter zagotoviti, da so politike ter obstoječe in prihodnje primarno in sekundarno pravo skladni z njenimi določbami;

| U. | ker so ženske in dekleta glavne žrtve nasilja na podlagi spola, saj ocene v EU kažejo, da je 20 do 25 % žensk najmanj enkrat v življenju žrtev fizičnega nasilja; ker je več sto tisoč žensk, ki živijo v Evropi, doživelo pohabljenje spolnih organov, temu tveganju pa je izpostavljenih še na tisoče deklet; |
| --- | --- |

U.

ker so ženske in dekleta glavne žrtve nasilja na podlagi spola, saj ocene v EU kažejo, da je 20 do 25 % žensk najmanj enkrat v življenju žrtev fizičnega nasilja; ker je več sto tisoč žensk, ki živijo v Evropi, doživelo pohabljenje spolnih organov, temu tveganju pa je izpostavljenih še na tisoče deklet;

| V. | ker ženske v EU na uro zaslužijo približno 16 % manj kot moški; |
| --- | --- |

V.

ker ženske v EU na uro zaslužijo približno 16 % manj kot moški;

| W. | ker revščina, neenakost med spoloma in stereotipi v zvezi s spolom povečujejo nevarnost nasilja in drugih oblik izkoriščanja, vključno s trgovino z ženskami in prostitucijo, ter ovirajo polno udeležbo žensk na vseh življenjskih področjih; |
| --- | --- |

W.

ker revščina, neenakost med spoloma in stereotipi v zvezi s spolom povečujejo nevarnost nasilja in drugih oblik izkoriščanja, vključno s trgovino z ženskami in prostitucijo, ter ovirajo polno udeležbo žensk na vseh življenjskih področjih;

| X. | ker je treba zagotoviti temeljne svoboščine, človekove pravice in enake možnosti za vse državljane Evropske unije, vendar pa je varstvo narodnih manjšin ter regionalnih in manjšinskih jezikov v razširjeni EU pomembno vprašanje, ki ga ni mogoče rešiti zgolj z bojem proti ksenofobiji in diskriminaciji, ampak je treba sprejeti posebne pravne, jezikovne, kulturne, socialne in druge ureditve in obravnave; |
| --- | --- |

X.

ker je treba zagotoviti temeljne svoboščine, človekove pravice in enake možnosti za vse državljane Evropske unije, vendar pa je varstvo narodnih manjšin ter regionalnih in manjšinskih jezikov v razširjeni EU pomembno vprašanje, ki ga ni mogoče rešiti zgolj z bojem proti ksenofobiji in diskriminaciji, ampak je treba sprejeti posebne pravne, jezikovne, kulturne, socialne in druge ureditve in obravnave;

| 1. | poudarja, da je politični, zgodovinski in etični projekt Evropske unije projekt povezovanja držav, ki si delijo in skupaj spodbujajo skupne evropske vrednote, kot so tiste iz člena 2 PEU in Listine o temeljnih pravicah, pa tudi iz EKČP, med katere spadajo zlasti spoštovanje človekovega dostojanstva, demokracija, pravna država, temeljne pravice, enakost, svoboda, nediskriminacija, zaščita manjšin, ki so tesno povezane med seboj in skupaj tvorijo temelje zadevnega projekta, zato meni, da je in mora biti glavni steber evropske identitete notranje in zunanje spodbujanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije, ki so evropske vrednote; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je politični, zgodovinski in etični projekt Evropske unije projekt povezovanja držav, ki si delijo in skupaj spodbujajo skupne evropske vrednote, kot so tiste iz člena 2 PEU in Listine o temeljnih pravicah, pa tudi iz EKČP, med katere spadajo zlasti spoštovanje človekovega dostojanstva, demokracija, pravna država, temeljne pravice, enakost, svoboda, nediskriminacija, zaščita manjšin, ki so tesno povezane med seboj in skupaj tvorijo temelje zadevnega projekta, zato meni, da je in mora biti glavni steber evropske identitete notranje in zunanje spodbujanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije, ki so evropske vrednote;

| 2. | priporoča, naj Evropski parlament, Komisija in Svet priznajo obstoj pozitivnih obveznosti za varstvo in spodbujanje človekovih pravic; poudarja, da spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin zahteva ukrepe na različnih ravneh; poudarja vlogo, ki jo imajo na tem področju regionalni in lokalni organi, nevladne organizacije in civilna družba, ter poziva Komisijo in Svet, naj izboljšata sodelovanje s temi subjekti; |
| --- | --- |

2.

priporoča, naj Evropski parlament, Komisija in Svet priznajo obstoj pozitivnih obveznosti za varstvo in spodbujanje človekovih pravic; poudarja, da spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin zahteva ukrepe na različnih ravneh; poudarja vlogo, ki jo imajo na tem področju regionalni in lokalni organi, nevladne organizacije in civilna družba, ter poziva Komisijo in Svet, naj izboljšata sodelovanje s temi subjekti;

| 3. | opozarja institucije Unije in države članice, da morajo izpolnjevati svoje obveznosti spoštovanja temeljnih svoboščin in pravic; ugotavlja, da lahko sodelovanje v mednarodnih pogodbah za varstvo in spodbujanje človekovih pravic le okrepi varstvo temeljnih pravic v EU; |
| --- | --- |

3.

opozarja institucije Unije in države članice, da morajo izpolnjevati svoje obveznosti spoštovanja temeljnih svoboščin in pravic; ugotavlja, da lahko sodelovanje v mednarodnih pogodbah za varstvo in spodbujanje človekovih pravic le okrepi varstvo temeljnih pravic v EU;

| 4. | obsoja skrb vzbujajoče trende v zvezi s kršitvami temeljnih pravic v Evropski uniji, zlasti na področju priseljevanja, azila, diskriminacije in netolerantnosti, predvsem v odnosu do nekaterih skupin prebivalcev (manjšin in priseljencev), varnosti in terorizma, svobode tiska, prostega gibanja v Uniji ter socialnih in sindikalnih pravic; ugotavlja, da države članice vse pogosteje blokirajo spoštovanje teh temeljnih svoboščin in pravic, zlasti v zvezi z Romi, ženskami, osebami LGBT, prosilci za azil, priseljenci in drugimi ranljivimi skupinami prebivalcev; |
| --- | --- |

4.

obsoja skrb vzbujajoče trende v zvezi s kršitvami temeljnih pravic v Evropski uniji, zlasti na področju priseljevanja, azila, diskriminacije in netolerantnosti, predvsem v odnosu do nekaterih skupin prebivalcev (manjšin in priseljencev), varnosti in terorizma, svobode tiska, prostega gibanja v Uniji ter socialnih in sindikalnih pravic; ugotavlja, da države članice vse pogosteje blokirajo spoštovanje teh temeljnih svoboščin in pravic, zlasti v zvezi z Romi, ženskami, osebami LGBT, prosilci za azil, priseljenci in drugimi ranljivimi skupinami prebivalcev;

Institucionalna vprašanja

| 5. | opozarja, da je za Evropsko unijo, njene institucije in države članice bistveno, da zagotovijo spoštovanje skupnih evropskih vrednot iz člena 2 PEU, ter da je treba nujno uporabiti in izvesti vse instrumente, ki jih v zvezi s tem trenutno predvidevata Pogodbi, in hkrati pripraviti njune spremembe, kjer je to potrebno; poudarja, da obveznost izpolnjevanja københavnskih meril po pristopu ne preneha, ampak še vedno velja za države članice, da so temeljne pravice del primarne zakonodaje Unije in da jih mora spoštovati vsako sodišče ali organ, ki uporablja pravo Unije na ravni Unije ali nacionalni ravni; zato obžaluje zlasti dolgotrajnost pogajanj o pristopu k EKČP in obžaluje, da pristop EU k EKČP še ni ratificiran; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je za Evropsko unijo, njene institucije in države članice bistveno, da zagotovijo spoštovanje skupnih evropskih vrednot iz člena 2 PEU, ter da je treba nujno uporabiti in izvesti vse instrumente, ki jih v zvezi s tem trenutno predvidevata Pogodbi, in hkrati pripraviti njune spremembe, kjer je to potrebno; poudarja, da obveznost izpolnjevanja københavnskih meril po pristopu ne preneha, ampak še vedno velja za države članice, da so temeljne pravice del primarne zakonodaje Unije in da jih mora spoštovati vsako sodišče ali organ, ki uporablja pravo Unije na ravni Unije ali nacionalni ravni; zato obžaluje zlasti dolgotrajnost pogajanj o pristopu k EKČP in obžaluje, da pristop EU k EKČP še ni ratificiran;

| 6. | opozarja evropske institucije in države članice, da mora biti prednostna naloga vseh politik v zvezi s temeljnimi pravicami preprečiti kršitve, zlasti s preventivnimi instrumenti in dostopnimi pravnimi sredstvi, preden se določena odločitev ali ukrep sprejme, da bi tako omogočili učinkovito, pravično, nepristransko in nediskriminatorno preučitev in presojo posameznih primerov v najkrajšem možnem času; |
| --- | --- |

6.

opozarja evropske institucije in države članice, da mora biti prednostna naloga vseh politik v zvezi s temeljnimi pravicami preprečiti kršitve, zlasti s preventivnimi instrumenti in dostopnimi pravnimi sredstvi, preden se določena odločitev ali ukrep sprejme, da bi tako omogočili učinkovito, pravično, nepristransko in nediskriminatorno preučitev in presojo posameznih primerov v najkrajšem možnem času;

| 7. | meni, da državljanom vse več pomenijo spoštovanje, varstvo in spodbujanje temeljnih pravic, kar se kaže v vse večji pozornosti, ki jo zbujajo primeri kršitev, zlorab in neenakosti v vsakdanjem življenju in v simboličnih ali razvpitih primerih, tudi po zaslugi boljšega pretoka informacij zaradi novih tehnologij, družabnih omrežij in medijev; opozarja, da kakršna koli kršitev, zloraba ali neenakost škoduje demokraciji, pravni državi in zaupanju državljanov v institucije in njihove predstavnike, zlasti odgovorne politike; poudarja, da se morajo institucije in odgovorni politiki zavedati te demokratične dinamike in jo podpirati z vzpostavitvijo novih mehanizmov za dialog z državljani ter s krepitvijo državljanskega, parlamentarnega, sodnega in medijskega nadzora nad državnimi oblastmi, ki morajo biti bolj odprte in preglednejše, da bi tako bolje služile interesom državljanov; |
| --- | --- |

7.

meni, da državljanom vse več pomenijo spoštovanje, varstvo in spodbujanje temeljnih pravic, kar se kaže v vse večji pozornosti, ki jo zbujajo primeri kršitev, zlorab in neenakosti v vsakdanjem življenju in v simboličnih ali razvpitih primerih, tudi po zaslugi boljšega pretoka informacij zaradi novih tehnologij, družabnih omrežij in medijev; opozarja, da kakršna koli kršitev, zloraba ali neenakost škoduje demokraciji, pravni državi in zaupanju državljanov v institucije in njihove predstavnike, zlasti odgovorne politike; poudarja, da se morajo institucije in odgovorni politiki zavedati te demokratične dinamike in jo podpirati z vzpostavitvijo novih mehanizmov za dialog z državljani ter s krepitvijo državljanskega, parlamentarnega, sodnega in medijskega nadzora nad državnimi oblastmi, ki morajo biti bolj odprte in preglednejše, da bi tako bolje služile interesom državljanov;

| 8. | meni, da je treba za poln izkoristek potenciala Pogodb:






  (a) | zaključiti proces pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in takoj vzpostaviti instrumente, potrebne za polno izvajanja te obveznosti, določene s Pogodbama, kar bo prineslo še dodatni mehanizem za uveljavljanje človekovih pravic državljanov, da bodo med drugim države članice izvajale sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti „pilotne sodbe“; pristopiti k Evropski socialni listini, podpisani 18. oktobra 1961 v Torinu in pregledani 3. maja 1996 v Strasbourgu, kot to zahteva Svet Evrope; države članice pa naj pristopijo h konvencijam o človekovih pravicah Sveta Evrope in jih ratificirajo ter naj izvajajo obstoječe instrumente pravnega reda Unije in ponovno premislijo o izjemah, ki bi lahko vplivale na pravice njihovih državljanov; |
| --- | --- | --- |

8.

meni, da je treba za poln izkoristek potenciala Pogodb:

(a)

zaključiti proces pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in takoj vzpostaviti instrumente, potrebne za polno izvajanja te obveznosti, določene s Pogodbama, kar bo prineslo še dodatni mehanizem za uveljavljanje človekovih pravic državljanov, da bodo med drugim države članice izvajale sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti „pilotne sodbe“; pristopiti k Evropski socialni listini, podpisani 18. oktobra 1961 v Torinu in pregledani 3. maja 1996 v Strasbourgu, kot to zahteva Svet Evrope; države članice pa naj pristopijo h konvencijam o človekovih pravicah Sveta Evrope in jih ratificirajo ter naj izvajajo obstoječe instrumente pravnega reda Unije in ponovno premislijo o izjemah, ki bi lahko vplivale na pravice njihovih državljanov;

| (b) | s konkretnimi ukrepi zagotoviti, da so zakonodajni predlogi in politike skladni z Listino in spoštujejo temeljne pravice, da so v vseh zakonodajnih fazah preverjeni z Listino ter da se bosta učinek zakonodaje EU na temeljne pravice in njeno izvajanje s strani držav članic sistematično preverjala v njenih ocenjevalnih poročilih o izvajanju zakonodaje in v njenem letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU; |
| --- | --- |

(b)

s konkretnimi ukrepi zagotoviti, da so zakonodajni predlogi in politike skladni z Listino in spoštujejo temeljne pravice, da so v vseh zakonodajnih fazah preverjeni z Listino ter da se bosta učinek zakonodaje EU na temeljne pravice in njeno izvajanje s strani držav članic sistematično preverjala v njenih ocenjevalnih poročilih o izvajanju zakonodaje in v njenem letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU;

| (c) | pozvati Komisijo – in Svet v primerih, ko je pobudnik zakonodaje – naj uporablja zunanjo neodvisno strokovno pomoč Agencije za temeljne pravice, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(c)

pozvati Komisijo – in Svet v primerih, ko je pobudnik zakonodaje – naj uporablja zunanjo neodvisno strokovno pomoč Agencije za temeljne pravice, kjer je to primerno;

| (d) | okrepiti sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, da se izboljša izvajanje obstoječe zakonodaje EU o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(d)

okrepiti sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, da se izboljša izvajanje obstoječe zakonodaje EU o človekovih pravicah;

| (e) | poskrbeti za to, da bo evropsko pravo, ki obravnava in razvija temeljne pravice, temeljiteje in pravilneje pripravljeno in preneseno, ob čemer je treba upoštevati strogo politiko ocenjevanja, spremljanja in tožb pred Sodiščem Evropske unije v primeru kršitev, zlasti na področjih v pristojnosti EU, kot so nediskriminacija, enakost, spol, invalidnost, varstvo podatkov, azil in priseljevanje; |
| --- | --- |

(e)

poskrbeti za to, da bo evropsko pravo, ki obravnava in razvija temeljne pravice, temeljiteje in pravilneje pripravljeno in preneseno, ob čemer je treba upoštevati strogo politiko ocenjevanja, spremljanja in tožb pred Sodiščem Evropske unije v primeru kršitev, zlasti na področjih v pristojnosti EU, kot so nediskriminacija, enakost, spol, invalidnost, varstvo podatkov, azil in priseljevanje;

| (f) | zagotoviti spodbujanje temeljne vloge načela pravne države, ki upošteva varovanje temeljnih pravic v praksi; |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti spodbujanje temeljne vloge načela pravne države, ki upošteva varovanje temeljnih pravic v praksi;

| (g) | upoštevati, da je za reševanje teh vprašanj potrebna močna politična volja, zlasti v času gospodarske in finančne krize; |
| --- | --- |

(g)

upoštevati, da je za reševanje teh vprašanj potrebna močna politična volja, zlasti v času gospodarske in finančne krize;

| (h) | okrepiti in zagotoviti preglednost v medinstitucionalnem dialogu o temeljnih pravicah ali ko se obravnavajo interesi evropskih državljanov; |
| --- | --- |

(h)

okrepiti in zagotoviti preglednost v medinstitucionalnem dialogu o temeljnih pravicah ali ko se obravnavajo interesi evropskih državljanov;

| (i) | zagotoviti, da Komisija v celoti izkoristi obstoječe mehanizme, sproži objektivne ocene, preiskave in postopke za ugotavljanje kršitev, če je primer utemeljen, da se s tem izogne dvojnim merilom, ko država članica pri izvajanju prava EU krši pravice, ki so zapisane v Listini; |
| --- | --- |

(i)

zagotoviti, da Komisija v celoti izkoristi obstoječe mehanizme, sproži objektivne ocene, preiskave in postopke za ugotavljanje kršitev, če je primer utemeljen, da se s tem izogne dvojnim merilom, ko država članica pri izvajanju prava EU krši pravice, ki so zapisane v Listini;

| (j) | predvideti obsežne, učinkovite in daljnosežne politike in akcijske programe v zvezi s temeljnimi pravicami in skupnimi evropskimi vrednotami, zlasti zato, da bi zagotovili proaktivno in sistematično izvajanje obveznosti Evropske unije v zvezi z bojem proti diskriminaciji in spodbujanjem enakosti, določenih v členih 8 in 10 PDEU ter členu 21 Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

(j)

predvideti obsežne, učinkovite in daljnosežne politike in akcijske programe v zvezi s temeljnimi pravicami in skupnimi evropskimi vrednotami, zlasti zato, da bi zagotovili proaktivno in sistematično izvajanje obveznosti Evropske unije v zvezi z bojem proti diskriminaciji in spodbujanjem enakosti, določenih v členih 8 in 10 PDEU ter členu 21 Listine o temeljnih pravicah;

| (k) | bolj sistematično in usklajeno sodelovati na vseh ravneh, zlasti s Svetom Evrope in drugimi mednarodnimi institucijami, da bi se preprečilo kakršno koli podvajanje in izkoristilo specifično strokovno znanje teh institucij; |
| --- | --- |

(k)

bolj sistematično in usklajeno sodelovati na vseh ravneh, zlasti s Svetom Evrope in drugimi mednarodnimi institucijami, da bi se preprečilo kakršno koli podvajanje in izkoristilo specifično strokovno znanje teh institucij;

| (l) | racionalizirati nabora mehanizmov, ki so že na voljo za preprečevanje kršitev temeljnih pravic v EU, bojevati se proti kršitvam temeljnih pravic, izogibati se izbiranju najugodnejšega pravnega reda ter okrepiti vlogo, ki jo lahko odigrajo regionalne in lokalne oblasti skupaj z organizacijami za človekove pravice; |
| --- | --- |

(l)

racionalizirati nabora mehanizmov, ki so že na voljo za preprečevanje kršitev temeljnih pravic v EU, bojevati se proti kršitvam temeljnih pravic, izogibati se izbiranju najugodnejšega pravnega reda ter okrepiti vlogo, ki jo lahko odigrajo regionalne in lokalne oblasti skupaj z organizacijami za človekove pravice;

| (m) | pripraviti primerjalne in pregledne tabele po posameznih državah, na podlagi katerih naj Komisija po vzoru priporočil za gospodarsko politiko za države EU27 izda priporočila za posamezne države o politiki temeljnih pravic; Svet lahko potrdi ali spremeni ta priporočila in predloge Komisije v zvezi z očitnimi kršitvami temeljnih pravic do naslednjega vrha Evropskega sveta; |
| --- | --- |

(m)

pripraviti primerjalne in pregledne tabele po posameznih državah, na podlagi katerih naj Komisija po vzoru priporočil za gospodarsko politiko za države EU27 izda priporočila za posamezne države o politiki temeljnih pravic; Svet lahko potrdi ali spremeni ta priporočila in predloge Komisije v zvezi z očitnimi kršitvami temeljnih pravic do naslednjega vrha Evropskega sveta;

| (n) | razviti mehanizem medsebojnega pregleda s sodelovanjem nacionalnih organov za človekove pravice, podoben pregledu Odbora za razvojno pomoč pri OECD: medsebojni pregledi vsake posamezne države članice bi se opravljali na tri ali štiri leta, glavni namen pa bi bil državi pokazati, na katerih mestih lahko izboljša strategijo in strukture temeljnih pravic, ter opredeliti in deliti dobre prakse pri politiki in strategiji o človekovih pravicah v EU; |
| --- | --- |

(n)

razviti mehanizem medsebojnega pregleda s sodelovanjem nacionalnih organov za človekove pravice, podoben pregledu Odbora za razvojno pomoč pri OECD: medsebojni pregledi vsake posamezne države članice bi se opravljali na tri ali štiri leta, glavni namen pa bi bil državi pokazati, na katerih mestih lahko izboljša strategijo in strukture temeljnih pravic, ter opredeliti in deliti dobre prakse pri politiki in strategiji o človekovih pravicah v EU;

| (o) | vzpostaviti „nov københavnski mehanizem“ za zagotovitev spoštovanja, varovanja in spodbujanja temeljnih pravic in vrednot Unije iz člena 2 Pogodbe EU in Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

(o)

vzpostaviti „nov københavnski mehanizem“ za zagotovitev spoštovanja, varovanja in spodbujanja temeljnih pravic in vrednot Unije iz člena 2 Pogodbe EU in Listine o temeljnih pravicah;

| 9. | poudarja, da se lahko „novi københavnski mehanizem“ za nadzorovanje skladnosti vseh držav članic s københavnskimi merili na učinkovit in zavezujoč način takoj aktivira na podlagi sklepa Komisije in s popolnim sodelovanjem Parlamenta ter da bi moral:






  (a) | določiti kazalnike na podlagi obstoječih ali že razvitih in priznanih kazalnikov za standarde temeljnih pravic, ki so bili razviti na primer na ravni ZN in Sveta Evrope, pri tem pa upoštevati nasvete nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Agencija za temeljne pravice in Komisija); |
| --- | --- | --- |

9.

poudarja, da se lahko „novi københavnski mehanizem“ za nadzorovanje skladnosti vseh držav članic s københavnskimi merili na učinkovit in zavezujoč način takoj aktivira na podlagi sklepa Komisije in s popolnim sodelovanjem Parlamenta ter da bi moral:

(a)

določiti kazalnike na podlagi obstoječih ali že razvitih in priznanih kazalnikov za standarde temeljnih pravic, ki so bili razviti na primer na ravni ZN in Sveta Evrope, pri tem pa upoštevati nasvete nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Agencija za temeljne pravice in Komisija);

| (b) | temeljiti na objektivnih, zanesljivih podatkih in informacijah, strukturiranih na podlagi takih kazalnikov, ki bi jih nadalje razvili v preglednem in verodostojnem postopku (Agencija za temeljne pravice, Komisija); |
| --- | --- |

(b)

temeljiti na objektivnih, zanesljivih podatkih in informacijah, strukturiranih na podlagi takih kazalnikov, ki bi jih nadalje razvili v preglednem in verodostojnem postopku (Agencija za temeljne pravice, Komisija);

| (c) | spremljati razmere v Uniji in državah članicah v okviru rednega in objektivnega procesa (Agencija za temeljne pravice, Komisija, Svet, Evropski parlament in nacionalni parlamenti); |
| --- | --- |

(c)

spremljati razmere v Uniji in državah članicah v okviru rednega in objektivnega procesa (Agencija za temeljne pravice, Komisija, Svet, Evropski parlament in nacionalni parlamenti);

| (d) | izvajati objektivne, primerjalne in redne ocene po posameznih temeljnih pravicah in/ali predmetnih področjih in po posameznih institucijah in državah članicah – ob prizadevanju za kar največjo primerljivost –, tudi na podlagi ugotovitev in priporočil, ki jih izdajo obstoječi mehanizmi spremljanja Sveta Evrope, Združenih narodov ter institucij in organov EU, pa tudi informacij, ki jih prispevajo organizacije civilne družbe (poročila Agencije za temeljne pravice, letna poročila Komisije, letna poročila Parlamenta, letna poročila Sveta), in na tej podlagi izdajati priporočila; |
| --- | --- |

(d)

izvajati objektivne, primerjalne in redne ocene po posameznih temeljnih pravicah in/ali predmetnih področjih in po posameznih institucijah in državah članicah – ob prizadevanju za kar največjo primerljivost –, tudi na podlagi ugotovitev in priporočil, ki jih izdajo obstoječi mehanizmi spremljanja Sveta Evrope, Združenih narodov ter institucij in organov EU, pa tudi informacij, ki jih prispevajo organizacije civilne družbe (poročila Agencije za temeljne pravice, letna poročila Komisije, letna poročila Parlamenta, letna poročila Sveta), in na tej podlagi izdajati priporočila;

| (e) | izoblikovati evropski politični cikel v zvezi z uporabo člena 2 Pogodbe EU (demokracija, pravna država, temeljne pravice, enakost), s katerim bo postavljen okvir za te faze na letni in večletni osnovi, ter letni medinstitucionalni forum na temo zadevnih evropskih vrednot, zlasti v zvezi z varovanjem temeljnih pravic; |
| --- | --- |

(e)

izoblikovati evropski politični cikel v zvezi z uporabo člena 2 Pogodbe EU (demokracija, pravna država, temeljne pravice, enakost), s katerim bo postavljen okvir za te faze na letni in večletni osnovi, ter letni medinstitucionalni forum na temo zadevnih evropskih vrednot, zlasti v zvezi z varovanjem temeljnih pravic;

| (f) | združevati vse obstoječe podatke in analize nacionalnih, evropskih in mednarodnih organov, da bi zagotovili boljšo dostopnost in vidnost obstoječih informacij, pomembnih za varovanje temeljnih pravic, pravne države, demokracije in enakosti; |
| --- | --- |

(f)

združevati vse obstoječe podatke in analize nacionalnih, evropskih in mednarodnih organov, da bi zagotovili boljšo dostopnost in vidnost obstoječih informacij, pomembnih za varovanje temeljnih pravic, pravne države, demokracije in enakosti;

| (g) | zagotoviti, da GD za pravosodje in delovna skupina Sveta za temeljne pravice, državljanske pravice in prosti pretok oseb sodelujeta z Odborom Parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da bi med temi institucijami in organizacijami civilne družbe vzpostavili reden strukturiran dialog o vprašanjih temeljnih pravic v EU; |
| --- | --- |

(g)

zagotoviti, da GD za pravosodje in delovna skupina Sveta za temeljne pravice, državljanske pravice in prosti pretok oseb sodelujeta z Odborom Parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, da bi med temi institucijami in organizacijami civilne družbe vzpostavili reden strukturiran dialog o vprašanjih temeljnih pravic v EU;

| (h) | izoblikovati sklop priporočil skupaj z učinkovitimi in sorazmernimi sankcijami, ki delujejo kot učinkovito svarilo (na primer začasna ustavitev izvajanja obveznosti sklada, uporaba nekaterih aktov itd.) za obravnavanje kršitev členov 2 in 7 Pogodbe EU in zagotavljanje, da so te pravice ustrezno spoštovane; |
| --- | --- |

(h)

izoblikovati sklop priporočil skupaj z učinkovitimi in sorazmernimi sankcijami, ki delujejo kot učinkovito svarilo (na primer začasna ustavitev izvajanja obveznosti sklada, uporaba nekaterih aktov itd.) za obravnavanje kršitev členov 2 in 7 Pogodbe EU in zagotavljanje, da so te pravice ustrezno spoštovane;

| (i) | vključevati sistem zgodnjega opozarjanja, političnega in tehničnega dialoga in uradnih opominov ter „postopek zamrznitve“, k čemur je že pozval Parlament, da bi zagotovili, da bodo države članice na zahtevo institucij EU ustavile sprejemanje zakonov, ki ne upoštevajo temeljnih pravic ali pravnega reda EU ali pa jih kršijo; Komisija bi morala sklicati sestanke na strokovni ravni s službami zadevne države članice, vendar ne sklepati nobenih pogajanj na drugih političnih področjih razen na področjih, povezanih s členom 2 PEU, dokler ni mogoče zagotoviti popolne skladnosti s tem členom; |
| --- | --- |

(i)

vključevati sistem zgodnjega opozarjanja, političnega in tehničnega dialoga in uradnih opominov ter „postopek zamrznitve“, k čemur je že pozval Parlament, da bi zagotovili, da bodo države članice na zahtevo institucij EU ustavile sprejemanje zakonov, ki ne upoštevajo temeljnih pravic ali pravnega reda EU ali pa jih kršijo; Komisija bi morala sklicati sestanke na strokovni ravni s službami zadevne države članice, vendar ne sklepati nobenih pogajanj na drugih političnih področjih razen na področjih, povezanih s členom 2 PEU, dokler ni mogoče zagotoviti popolne skladnosti s tem členom;

| 10. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Agencijo za temeljne pravice sprejme sklep o izoblikovanju zadevnega „novega københavnskega mehanizma“, kot je to storila v zvezi s spremljanjem korupcije v Evropski uniji in državah članicah, ter naj revidira poslovnik te agencije, s čimer naj ji podeli večjo moč in pristojnosti; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Agencijo za temeljne pravice sprejme sklep o izoblikovanju zadevnega „novega københavnskega mehanizma“, kot je to storila v zvezi s spremljanjem korupcije v Evropski uniji in državah članicah, ter naj revidira poslovnik te agencije, s čimer naj ji podeli večjo moč in pristojnosti;

| 11. | poziva k oblikovanju „københavnske komisije“, po možnosti v okviru medinstitucionalnega dogovora, ki bi jo sestavljali neodvisni strokovnjaki na visoki ravni za temeljne pravice, ki bi jih med drugimi imenoval Parlament, cilj komisije pa bi bil zagotavljati, da vse države članice ravnajo v skladu s skupnimi vrednotami iz člena 2 PEU, zagotavljati stalno upoštevanje „københavnskih meril“ ter svetovati in poročati v zvezi z vprašanji o temeljnih pravicah v pričakovanju preoblikovanja Uredbe o Agenciji za temeljne pravice, s katerim bo agencija pridobila večjo pristojnost, tudi spremljanje posameznih držav članic na področju temeljnih pravic, kot je že večkrat zahteval Parlament; |
| --- | --- |

11.

poziva k oblikovanju „københavnske komisije“, po možnosti v okviru medinstitucionalnega dogovora, ki bi jo sestavljali neodvisni strokovnjaki na visoki ravni za temeljne pravice, ki bi jih med drugimi imenoval Parlament, cilj komisije pa bi bil zagotavljati, da vse države članice ravnajo v skladu s skupnimi vrednotami iz člena 2 PEU, zagotavljati stalno upoštevanje „københavnskih meril“ ter svetovati in poročati v zvezi z vprašanji o temeljnih pravicah v pričakovanju preoblikovanja Uredbe o Agenciji za temeljne pravice, s katerim bo agencija pridobila večjo pristojnost, tudi spremljanje posameznih držav članic na področju temeljnih pravic, kot je že večkrat zahteval Parlament;

| 12. | priporoča, naj se v primeru tveganja za resno kršitev vrednot Unije začne dialog med institucijami EU in državo članico, evropskim institucijam pa naj se omogoči, da podajo priporočila, kot je to določeno v členu 7(1) Pogodbe EU; v celoti podpira predlog Komisije, da se v tem okviru uporabljajo uradni opomini; |
| --- | --- |

12.

priporoča, naj se v primeru tveganja za resno kršitev vrednot Unije začne dialog med institucijami EU in državo članico, evropskim institucijam pa naj se omogoči, da podajo priporočila, kot je to določeno v členu 7(1) Pogodbe EU; v celoti podpira predlog Komisije, da se v tem okviru uporabljajo uradni opomini;

| 13. | poziva Komisijo in Svet, naj skupaj s Parlamentom ustanovita kontaktno skupino za spremljanje učinkovitega izvajanja vrednot Unije in zlasti za izvajanje skupnih ocen, ko gre za vprašanje temeljnih pravic v določenih primerih, ki jih je z zaskrbljenostjo opazila katerakoli od teh treh institucij Unije; institucije tudi poziva, naj upoštevajo resolucije Sveta Evrope in odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Svet, naj skupaj s Parlamentom ustanovita kontaktno skupino za spremljanje učinkovitega izvajanja vrednot Unije in zlasti za izvajanje skupnih ocen, ko gre za vprašanje temeljnih pravic v določenih primerih, ki jih je z zaskrbljenostjo opazila katerakoli od teh treh institucij Unije; institucije tudi poziva, naj upoštevajo resolucije Sveta Evrope in odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 14. | pozdravlja izjavi predsednika Komisije in podpredsednice Viviane Reding, v katerih napovedujeta sporočilo z morebitnimi spremembami Pogodb poleg možnosti, ki so na voljo v sedanjih Pogodbah, in poziva pristojne odbore, naj zaradi okrepljenega varovanja temeljnih pravic v Pogodbah EU podrobno preučijo naslednje predloge:






  — | revizija člena 7 Pogodbe EU, ki mu je treba dodati fazo„uporaba člena 2 Pogodbe EU“ ter ločiti fazi „tveganja“ in „kršitve“ z različnima pragoma za predvideno večino, poleg tega pa je treba okrepiti tudi tehnično in objektivno analizo (in ne le politične), poglobiti dialog z institucijami držav članic ter določiti širši nabor podrobnih in predvidljivih sankcij, ki jih bo mogoče uporabiti v celotnem postopku, |
| --- | --- | --- |

14.

pozdravlja izjavi predsednika Komisije in podpredsednice Viviane Reding, v katerih napovedujeta sporočilo z morebitnimi spremembami Pogodb poleg možnosti, ki so na voljo v sedanjih Pogodbah, in poziva pristojne odbore, naj zaradi okrepljenega varovanja temeljnih pravic v Pogodbah EU podrobno preučijo naslednje predloge:

—

revizija člena 7 Pogodbe EU, ki mu je treba dodati fazo„uporaba člena 2 Pogodbe EU“ ter ločiti fazi „tveganja“ in „kršitve“ z različnima pragoma za predvideno večino, poleg tega pa je treba okrepiti tudi tehnično in objektivno analizo (in ne le politične), poglobiti dialog z institucijami držav članic ter določiti širši nabor podrobnih in predvidljivih sankcij, ki jih bo mogoče uporabiti v celotnem postopku,

| — | oblikovanje močnejšega, podrobno opredeljenega mehanizma za usklajevanje temeljnih pravic in nadzor nad njimi na podlagi člena 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

oblikovanje močnejšega, podrobno opredeljenega mehanizma za usklajevanje temeljnih pravic in nadzor nad njimi na podlagi člena 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | širitev področja uporabe pravnih sredstev in pristojnosti Komisije in Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

—

širitev področja uporabe pravnih sredstev in pristojnosti Komisije in Sodišča Evropske unije;

| — | sklicevanje na Agencijo za temeljne pravice v Pogodbah, vključno s pravno podlago, ki omogoča spremembo ustanovitvene uredbe agencije z rednim zakonodajnim postopkom namesto s soglasnim odločanjem, kot velja zdaj; |
| --- | --- |

—

sklicevanje na Agencijo za temeljne pravice v Pogodbah, vključno s pravno podlago, ki omogoča spremembo ustanovitvene uredbe agencije z rednim zakonodajnim postopkom namesto s soglasnim odločanjem, kot velja zdaj;

| — | črtanje člena 51 Listine o temeljnih pravicah |
| --- | --- |

—

črtanje člena 51 Listine o temeljnih pravicah

| — | omogočanje Parlamentu, da lahko postopke v zvezi s kršitvijo člena 2 PEU začne pod enakimi pogoji kot Komisija in Svet, ter zagotovitev možnosti Agenciji za temeljne pravice za zagotavljanje specializirane podpore v postopku, |
| --- | --- |

—

omogočanje Parlamentu, da lahko postopke v zvezi s kršitvijo člena 2 PEU začne pod enakimi pogoji kot Komisija in Svet, ter zagotovitev možnosti Agenciji za temeljne pravice za zagotavljanje specializirane podpore v postopku,

| — | ponovni pregled zahteve za soglasje na področjih, povezanih s spoštovanjem, varovanjem in spodbujanjem temeljnih pravic, na primer v zvezi z enakostjo in nediskriminacijo (na primer člen 19 PDEU); |
| --- | --- |

—

ponovni pregled zahteve za soglasje na področjih, povezanih s spoštovanjem, varovanjem in spodbujanjem temeljnih pravic, na primer v zvezi z enakostjo in nediskriminacijo (na primer člen 19 PDEU);

prav tako poziva pristojni odbor, naj pojasni uporabo in morebitno revizijo postopka, ko Parlament lahko aktivira člen 7 PEU;

| 15. | poziva Agencijo za temeljne pravice, naj pripravi javno spletno stran, na kateri bodo zbrani informacije in dokumenti v zvezi z vprašanji o temeljnih pravicah, ki jih pripravljajo ZN, Svet Evrope, OVSE, nevladne organizacije, Agencija za temeljne pravice, Evropski parlament, sodišča, odbori nacionalnih parlamentov, varuhi človekovih pravic itd., meni, da bi morale biti te informacije dostopne glede na datum, državo, avtorja in pravico, da bi se zagotovili viri in informacije o stanju temeljnih pravic v EU in njenih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

poziva Agencijo za temeljne pravice, naj pripravi javno spletno stran, na kateri bodo zbrani informacije in dokumenti v zvezi z vprašanji o temeljnih pravicah, ki jih pripravljajo ZN, Svet Evrope, OVSE, nevladne organizacije, Agencija za temeljne pravice, Evropski parlament, sodišča, odbori nacionalnih parlamentov, varuhi človekovih pravic itd., meni, da bi morale biti te informacije dostopne glede na datum, državo, avtorja in pravico, da bi se zagotovili viri in informacije o stanju temeljnih pravic v EU in njenih državah članicah;

Posebne pravice na podlagi Listine o temeljnih pravicah

Dostojanstvo

| 16. | je zaskrbljen zaradi nenehnih kršitev človekovega dostojanstva v Uniji in državah članicah, katerih žrtve so pripadniki manjšin, zlasti Romi, prosilci za azil, priseljenci, osebe, osumljene povezav s terorizmom, in osebe, ki jim je bila odvzeta prostost, pa tudi revni prebivalci in ranljive skupine prebivalstva; poudarja, da morajo javni organi spoštovati brezpogojno prepoved mučenja in krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ter poglobljeno, hitro, učinkovito in neodvisno preiskati kakršno koli kršitev, storilce pa privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi nenehnih kršitev človekovega dostojanstva v Uniji in državah članicah, katerih žrtve so pripadniki manjšin, zlasti Romi, prosilci za azil, priseljenci, osebe, osumljene povezav s terorizmom, in osebe, ki jim je bila odvzeta prostost, pa tudi revni prebivalci in ranljive skupine prebivalstva; poudarja, da morajo javni organi spoštovati brezpogojno prepoved mučenja in krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ter poglobljeno, hitro, učinkovito in neodvisno preiskati kakršno koli kršitev, storilce pa privesti pred sodišče;

| 17. | je zaskrbljen zaradi številnih primerov slabega ravnanja s strani policije in drugih organov za vzdrževanje javnega reda, zlasti v zvezi z nesorazmerno uporabo sile zoper mirne protestnike in novinarje med demonstracijami ter prekomerno uporabo nesmrtonosnega orožja, kot so gumijevke, gumijasti naboji in električni paralizatorji; poziva države članice, naj zagotovijo, da so uniforme pripadnikov varnostnih sil opremljene z identifikacijskimi elementi, in naj ne dopuščajo nekaznovanja; zahteva odpravo policijskih kontrol na podlagi etničnega in rasnega profiliranja; je zaskrbljen zaradi vse številnejših omejitev pravice do zbiranja in mirnih demonstracij in poudarja, da so pravica do zbiranja, združevanja in svobode izražanja temelji za pravico do demonstriranja; poziva države članice, naj ne sprejemajo ukrepov, s katerimi bi omajale ali celo kriminalizirale izvajanje temeljnih svoboščin in pravic, ter naj zagotovijo, da bo sila uporabljena le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih zaradi dejanske in resne ogroženosti javnega reda, in opozarja, da je glavna naloga policije zagotavljati varnost in zaščito ljudi; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen zaradi številnih primerov slabega ravnanja s strani policije in drugih organov za vzdrževanje javnega reda, zlasti v zvezi z nesorazmerno uporabo sile zoper mirne protestnike in novinarje med demonstracijami ter prekomerno uporabo nesmrtonosnega orožja, kot so gumijevke, gumijasti naboji in električni paralizatorji; poziva države članice, naj zagotovijo, da so uniforme pripadnikov varnostnih sil opremljene z identifikacijskimi elementi, in naj ne dopuščajo nekaznovanja; zahteva odpravo policijskih kontrol na podlagi etničnega in rasnega profiliranja; je zaskrbljen zaradi vse številnejših omejitev pravice do zbiranja in mirnih demonstracij in poudarja, da so pravica do zbiranja, združevanja in svobode izražanja temelji za pravico do demonstriranja; poziva države članice, naj ne sprejemajo ukrepov, s katerimi bi omajale ali celo kriminalizirale izvajanje temeljnih svoboščin in pravic, ter naj zagotovijo, da bo sila uporabljena le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih zaradi dejanske in resne ogroženosti javnega reda, in opozarja, da je glavna naloga policije zagotavljati varnost in zaščito ljudi;

| 18. | znova izraža podporo evropski pobudi za to, da se zagotovijo temeljne pravice oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, in da se takim osebam po prestani kazni lahko zagotovi ponovna vključitev v družbo; je zaskrbljen zaradi težave prenapolnjenosti zaporov, s katero se spopada veliko držav članic, slabih razmer v zaporih in slabega ravnanja z zaporniki ter zahteva izoblikovanje evropske pobude za zagotovitev uporabe priporočil Evropskega odbora proti mučenju in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, tudi v policijskih centrih, zbirnih centrih za priseljence in psihiatričnih bolnišnicah; priporoča sprejetje ukrepov za zmanjšanje prenapolnjenosti zaporov, na primer z izogibanjem prekomerni uporabi preventivnega odvzema prostosti, določitvijo alternativnih kazni za zapor ter razmislekom o dekriminalizaciji nekaterih dejanj in/ali zmanjšanju pragov za izrek zaporne kazni; |
| --- | --- |

18.

znova izraža podporo evropski pobudi za to, da se zagotovijo temeljne pravice oseb, ki jim je bila odvzeta prostost, in da se takim osebam po prestani kazni lahko zagotovi ponovna vključitev v družbo; je zaskrbljen zaradi težave prenapolnjenosti zaporov, s katero se spopada veliko držav članic, slabih razmer v zaporih in slabega ravnanja z zaporniki ter zahteva izoblikovanje evropske pobude za zagotovitev uporabe priporočil Evropskega odbora proti mučenju in sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, tudi v policijskih centrih, zbirnih centrih za priseljence in psihiatričnih bolnišnicah; priporoča sprejetje ukrepov za zmanjšanje prenapolnjenosti zaporov, na primer z izogibanjem prekomerni uporabi preventivnega odvzema prostosti, določitvijo alternativnih kazni za zapor ter razmislekom o dekriminalizaciji nekaterih dejanj in/ali zmanjšanju pragov za izrek zaporne kazni;

| 19. | ponavlja zahtevo, naj se v celoti razjasni sodelovanje evropskih držav v programu ZDA in agencije CIA pri „izrednih izročitvah“, preletih in skrivnih zaporih na ozemlju Unije, ter vztraja, da morajo države članice izvesti učinkovite, nepristranske, poglobljene, neodvisne in pregledne preiskave, v katerih ne bo prostora za nekaznovanost; opozarja države članice, da je prepoved mučenja brezpogojna in da se torej pri omejevanju obveznosti držav, da raziščejo hude kršitve človekovih pravic, ni mogoče sklicevati na državno skrivnost; poudarja, da neupoštevanje zgornjih načel postavlja pod vprašaj ugled držav članic in zaupanje v njihovo zavezanost varovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

19.

ponavlja zahtevo, naj se v celoti razjasni sodelovanje evropskih držav v programu ZDA in agencije CIA pri „izrednih izročitvah“, preletih in skrivnih zaporih na ozemlju Unije, ter vztraja, da morajo države članice izvesti učinkovite, nepristranske, poglobljene, neodvisne in pregledne preiskave, v katerih ne bo prostora za nekaznovanost; opozarja države članice, da je prepoved mučenja brezpogojna in da se torej pri omejevanju obveznosti držav, da raziščejo hude kršitve človekovih pravic, ni mogoče sklicevati na državno skrivnost; poudarja, da neupoštevanje zgornjih načel postavlja pod vprašaj ugled držav članic in zaupanje v njihovo zavezanost varovanju temeljnih pravic;

| 20. | poudarja, da je ozračje nekaznovanosti v zvezi s programom ameriške agencije CIA omogočilo nadaljnje kršitve temeljnih pravic v okviru boja EU in ZDA proti terorizmu, kar so med drugim pokazale dejavnosti množičnega vohunjenja pod okriljem nadzornega programa ameriške agencije za nacionalno varnost in nadzornih organov več držav članic, ki jih trenutno preučuje Parlament; poziva k reviziji zakonodaje v zvezi z varnostnimi in obveščevalnimi agencijami EU in držav članic, pri čemer se je treba osredotočiti na predhodni sodni in parlamentarni nadzor ter pravico do pravnega sredstva in popravkov podatkov, ki jih tako zberejo, shranijo ali obdelajo te agencije; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je ozračje nekaznovanosti v zvezi s programom ameriške agencije CIA omogočilo nadaljnje kršitve temeljnih pravic v okviru boja EU in ZDA proti terorizmu, kar so med drugim pokazale dejavnosti množičnega vohunjenja pod okriljem nadzornega programa ameriške agencije za nacionalno varnost in nadzornih organov več držav članic, ki jih trenutno preučuje Parlament; poziva k reviziji zakonodaje v zvezi z varnostnimi in obveščevalnimi agencijami EU in držav članic, pri čemer se je treba osredotočiti na predhodni sodni in parlamentarni nadzor ter pravico do pravnega sredstva in popravkov podatkov, ki jih tako zberejo, shranijo ali obdelajo te agencije;

| 21. | poziva vse države članice, ki tega še niso storile, naj v celoti prenesejo in izvajajo Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili zadostno pomoč in zaščito žrtvam ter kazensko preganjanje trgovcev z ljudmi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi, hkrati pa naj zagotovijo tudi preventivne ukrepe; |
| --- | --- |

21.

poziva vse države članice, ki tega še niso storile, naj v celoti prenesejo in izvajajo Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili zadostno pomoč in zaščito žrtvam ter kazensko preganjanje trgovcev z ljudmi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi, hkrati pa naj zagotovijo tudi preventivne ukrepe;

| 22. | poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili zadostno pomoč in zaščito za žrtve kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj v celoti prenesejo Direktivo 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili zadostno pomoč in zaščito za žrtve kaznivih dejanj;

| 23. | zahteva spoštovanje dostojanstva ob smrti, zlasti z zagotavljanjem, da se odločitve v oporokah v času življenja priznajo in upoštevajo; |
| --- | --- |

23.

zahteva spoštovanje dostojanstva ob smrti, zlasti z zagotavljanjem, da se odločitve v oporokah v času življenja priznajo in upoštevajo;

| 24. | opozarja, da so spolno in reproduktivno zdravje ter pravice bistveni element človekovega dostojanstva, ki ga je potrebno obravnavati v širšem okviru strukturne diskriminacije in neenakosti spolov; poziva države članice, naj prek Agencije Evropske unije za temeljne pravice in Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) zaščitijo spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, med drugim z zagotavljanjem programov in storitev na področju reproduktivnega zdravja, vključno z vrstami oskrbe in zdravil, ki so bistvene za prostovoljno načrtovanje družine ter zdravje mater in novorojenčkov, in z nadaljnjim spremljanjem politike in/ali zakonodaje, ki bi lahko kršila spolno in reproduktivno zdravje ter pravice; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da so spolno in reproduktivno zdravje ter pravice bistveni element človekovega dostojanstva, ki ga je potrebno obravnavati v širšem okviru strukturne diskriminacije in neenakosti spolov; poziva države članice, naj prek Agencije Evropske unije za temeljne pravice in Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE) zaščitijo spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, med drugim z zagotavljanjem programov in storitev na področju reproduktivnega zdravja, vključno z vrstami oskrbe in zdravil, ki so bistvene za prostovoljno načrtovanje družine ter zdravje mater in novorojenčkov, in z nadaljnjim spremljanjem politike in/ali zakonodaje, ki bi lahko kršila spolno in reproduktivno zdravje ter pravice;

Svoboščine

| 25. | poudarja, da demokracija in pravna država temeljita na spoštovanju temeljnih svoboščin in pravic, zato ne sme nobeno delovanje ali ukrep proti terorizmu ali organiziranemu kriminalu niti nobeno mednarodno sodelovanje v boju proti njima negativno vplivati na evropske standarde na področju temeljnih pravic, ampak je treba te standarde vedno strogo upoštevati (zlasti v zvezi z domnevno nedolžnostjo, pravičnim sojenjem, pravico do obrambe, varstvom zasebnosti in osebnih podatkov itd.); poudarja, da je treba več demokratičnega nadzora in zadostno varstvo in spoštovanje temeljnih pravic pri čezmejnem sodelovanju na tem področju, zlasti ker različni organi čedalje bolj zbirajo in uporabljajo osebne podatke; zato poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev zasebnosti in varstva osebnih podatkov na tem področju; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da demokracija in pravna država temeljita na spoštovanju temeljnih svoboščin in pravic, zato ne sme nobeno delovanje ali ukrep proti terorizmu ali organiziranemu kriminalu niti nobeno mednarodno sodelovanje v boju proti njima negativno vplivati na evropske standarde na področju temeljnih pravic, ampak je treba te standarde vedno strogo upoštevati (zlasti v zvezi z domnevno nedolžnostjo, pravičnim sojenjem, pravico do obrambe, varstvom zasebnosti in osebnih podatkov itd.); poudarja, da je treba več demokratičnega nadzora in zadostno varstvo in spoštovanje temeljnih pravic pri čezmejnem sodelovanju na tem področju, zlasti ker različni organi čedalje bolj zbirajo in uporabljajo osebne podatke; zato poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev zasebnosti in varstva osebnih podatkov na tem področju;

| 26. | izraža obžalovanje zaradi varnostne usmeritve strategij notranje varnosti na račun civilnih svoboščin, temeljnih pravic in sprejemanja preventivnih ukrepov; obžaluje vse večji razkorak med izraženimi cilji in dejanskim izvajanjem politik; meni, da mora Evropski parlament odigrati odločilno vlogo pri oceni in opredelitvi politik notranje varnosti, saj imajo te resne posledice za temeljne svoboščine in pravice vseh prebivalcev Evropske unije, da bi tako zagotovili demokratično spremljanje in nadzor varnostnih politik, vključno z obveščevalnimi dejavnostmi, in po potrebi njihovo revizijo za zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

26.

izraža obžalovanje zaradi varnostne usmeritve strategij notranje varnosti na račun civilnih svoboščin, temeljnih pravic in sprejemanja preventivnih ukrepov; obžaluje vse večji razkorak med izraženimi cilji in dejanskim izvajanjem politik; meni, da mora Evropski parlament odigrati odločilno vlogo pri oceni in opredelitvi politik notranje varnosti, saj imajo te resne posledice za temeljne svoboščine in pravice vseh prebivalcev Evropske unije, da bi tako zagotovili demokratično spremljanje in nadzor varnostnih politik, vključno z obveščevalnimi dejavnostmi, in po potrebi njihovo revizijo za zagotovitev spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 27. | je zaskrbljen zaradi razkritij v zvezi z grobo kršitvijo pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, do katere je prišlo v skrivnih programih množičnega nadzora nad evropskimi državljani, ki so jih vzpostavile nekatere evropske in neevropske države, ne da bi sodišče odobrilo nadzor za vsak primer posebej in ne da bi bil vzpostavljen ustrezen parlamentarni nadzor; obsoja takšno prakso in zahteva, naj države takoj ustavijo te kršitve; poziva k razkritju celotne vsebine teh programov in morebitnega s tem povezanega mednarodnega sodelovanja ter k takojšnjemu pregledu teh programov; poudarja, da morajo EU in njene države članice sprejeti odločne pobude zoper države, ki kršijo temeljno pravico do zasebnosti tako, da vohunijo za komunikacijami državljanov ter evropskih institucionalnih, političnih in gospodarskih predstavnikov in akterjev; je zaskrbljen, ker so obveščevalne službe ušle izpod demokratičnega parlamentarnega in sodnega nadzora ter izvajale skrivne programe in operacije brez politične odobritve; zato poziva k nujni reviziji mehanizmov za sodni in parlamentarni nadzor nad tajnimi službami, da bi s tem obveščevalne službe zavezali demokraciji, pravni državi in temeljnim pravicam, kot določa člen 2 PEU; obsoja tajno sodelovanje zasebnih podjetij pri množičnem nadzoru; meni, da bi morala EU odločneje reagirati in pozvati k ukrepanju na mednarodni ravni, da bi tako zagotovila spoštovanje in uveljavljanje evropskih pravil v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov in spodbudila uporabo tehnologij, ki zagotavljajo zasebnost evropskih komunikacij; |
| --- | --- |

27.

je zaskrbljen zaradi razkritij v zvezi z grobo kršitvijo pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, do katere je prišlo v skrivnih programih množičnega nadzora nad evropskimi državljani, ki so jih vzpostavile nekatere evropske in neevropske države, ne da bi sodišče odobrilo nadzor za vsak primer posebej in ne da bi bil vzpostavljen ustrezen parlamentarni nadzor; obsoja takšno prakso in zahteva, naj države takoj ustavijo te kršitve; poziva k razkritju celotne vsebine teh programov in morebitnega s tem povezanega mednarodnega sodelovanja ter k takojšnjemu pregledu teh programov; poudarja, da morajo EU in njene države članice sprejeti odločne pobude zoper države, ki kršijo temeljno pravico do zasebnosti tako, da vohunijo za komunikacijami državljanov ter evropskih institucionalnih, političnih in gospodarskih predstavnikov in akterjev; je zaskrbljen, ker so obveščevalne službe ušle izpod demokratičnega parlamentarnega in sodnega nadzora ter izvajale skrivne programe in operacije brez politične odobritve; zato poziva k nujni reviziji mehanizmov za sodni in parlamentarni nadzor nad tajnimi službami, da bi s tem obveščevalne službe zavezali demokraciji, pravni državi in temeljnim pravicam, kot določa člen 2 PEU; obsoja tajno sodelovanje zasebnih podjetij pri množičnem nadzoru; meni, da bi morala EU odločneje reagirati in pozvati k ukrepanju na mednarodni ravni, da bi tako zagotovila spoštovanje in uveljavljanje evropskih pravil v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov in spodbudila uporabo tehnologij, ki zagotavljajo zasebnost evropskih komunikacij;

| 28. | obžaluje, da Svet zavlačuje razprav o sprejetju osnutka uredbe in direktive o varstvu osebnih podatkov, čeprav je Parlament odločno podprl strožja pravila; obžaluje odločitev Evropskega sveta z dne 24. in 25. oktobra 2013, da bo enotni digitalni trg dokončno vzpostavljen šele do leta 2015, saj je s tem odložen tudi sprejem svežnja o varstvu podatkov, zato poziva Svet, naj naredi korak naprej pri pogajanjih o direktivi in uredbi o varstvu podatkov, da bi lahko sprejeli sveženj o varstvu podatkov pred koncem tega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da Svet zavlačuje razprav o sprejetju osnutka uredbe in direktive o varstvu osebnih podatkov, čeprav je Parlament odločno podprl strožja pravila; obžaluje odločitev Evropskega sveta z dne 24. in 25. oktobra 2013, da bo enotni digitalni trg dokončno vzpostavljen šele do leta 2015, saj je s tem odložen tudi sprejem svežnja o varstvu podatkov, zato poziva Svet, naj naredi korak naprej pri pogajanjih o direktivi in uredbi o varstvu podatkov, da bi lahko sprejeli sveženj o varstvu podatkov pred koncem tega parlamentarnega obdobja;

| 29. | meni, da bi morale EU in njene države članice sprejeti sistem za zaščito prijaviteljev resnih kršitev temeljnih pravic s strani obveščevalnih služb, ki so se izognile demokratičnemu, parlamentarnemu in sodnemu nadzoru; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morale EU in njene države članice sprejeti sistem za zaščito prijaviteljev resnih kršitev temeljnih pravic s strani obveščevalnih služb, ki so se izognile demokratičnemu, parlamentarnemu in sodnemu nadzoru;

| 30. | poudarja, da je zaradi hitrega razvoja v digitalnem svetu (vključno z večjo uporabo interneta, aplikacij in socialnih medijev) treba vzpostaviti povišano raven varstva osebnih podatkov in zasebnosti za zagotovitev zaupnosti; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je zaradi hitrega razvoja v digitalnem svetu (vključno z večjo uporabo interneta, aplikacij in socialnih medijev) treba vzpostaviti povišano raven varstva osebnih podatkov in zasebnosti za zagotovitev zaupnosti;

| 31. | pozdravlja dejstvo, da vse več držav članic zagotavlja spoštovanje pravice do ustvarjanja družine s sklenitvijo zakonske zveze, civilne partnerske zveze ali registrirane zunajzakonske skupnosti in možnost posvojitve brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, ter poziva preostale države članice, naj sprejmejo podobne ukrepe; pozdravlja nedavno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice, ki je v zadevi Vallianatos in drugi proti Grčiji odločilo, da je med civilne zveze treba vključiti istospolne pare; poziva Komisijo in vse države članice, naj predlagajo in sprejmejo zakonodaje in politike za boj proti homofobiji, transfobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva, ter pozdravlja objavo mnenja št. 2/2013 Agencije za temeljne pravice v zvezi z okvirnim sklepom o rasizmu in ksenofobiji, v katerem je posebna pozornost namenjena pravicam žrtev; poziva Komisijo in vse države članice, naj zagotovijo uporabo direktive o prostem gibanju brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; ponovno poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozno zasnovano uredbo o vzajemnem priznavanju veljavnosti listin o osebnem statusu; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da vse več držav članic zagotavlja spoštovanje pravice do ustvarjanja družine s sklenitvijo zakonske zveze, civilne partnerske zveze ali registrirane zunajzakonske skupnosti in možnost posvojitve brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, ter poziva preostale države članice, naj sprejmejo podobne ukrepe; pozdravlja nedavno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice, ki je v zadevi Vallianatos in drugi proti Grčiji odločilo, da je med civilne zveze treba vključiti istospolne pare; poziva Komisijo in vse države članice, naj predlagajo in sprejmejo zakonodaje in politike za boj proti homofobiji, transfobiji in kaznivim dejanjem iz sovraštva, ter pozdravlja objavo mnenja št. 2/2013 Agencije za temeljne pravice v zvezi z okvirnim sklepom o rasizmu in ksenofobiji, v katerem je posebna pozornost namenjena pravicam žrtev; poziva Komisijo in vse države članice, naj zagotovijo uporabo direktive o prostem gibanju brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti; ponovno poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozno zasnovano uredbo o vzajemnem priznavanju veljavnosti listin o osebnem statusu;

| 32. | je zelo zaskrbljen zaradi števila samomorov med mladimi, ki so žrtve homofobije; opozarja na rezultate raziskave Agencije za temeljne pravice o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v EU, ki je pokazala, da je 26 % vseh anketirancev in 35 % anketiranih transseksualcev že doživelo napad ali grožnje z nasiljem doma ali drugje, 19 % anketiranih pa se je kljub pravnemu varstvu v skladu s pravom EU počutilo diskriminirane na delovnem mestu ali pri iskanju zaposlitve; zato poziva Komisijo, naj te rezultate uporabi kot podlago za celovit evropski odziv na težave na področju temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v obliki načrta EU za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, kot so že večkrat pozvali Parlament in nevladne organizacije; |
| --- | --- |

32.

je zelo zaskrbljen zaradi števila samomorov med mladimi, ki so žrtve homofobije; opozarja na rezultate raziskave Agencije za temeljne pravice o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih v EU, ki je pokazala, da je 26 % vseh anketirancev in 35 % anketiranih transseksualcev že doživelo napad ali grožnje z nasiljem doma ali drugje, 19 % anketiranih pa se je kljub pravnemu varstvu v skladu s pravom EU počutilo diskriminirane na delovnem mestu ali pri iskanju zaposlitve; zato poziva Komisijo, naj te rezultate uporabi kot podlago za celovit evropski odziv na težave na področju temeljnih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v obliki načrta EU za enakost na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, kot so že večkrat pozvali Parlament in nevladne organizacije;

| 33. | obžaluje dejstvo, da v 14 državah članicah postopki pravnega priznavanja spola za transseksualce še vedno vključujejo obvezno sterilizacijo; poziva države članice, naj te postopke revidirajo, tako da bodo v celoti spoštovali pravico transseksualcev do dostojanstva in telesne integritete; čestita Komisiji za prizadevanja v okviru Svetovne zdravstvene organizacije za umik motenj spolne identitete s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter za zagotovitev ponovne nepatološke klasifikacije v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11); |
| --- | --- |

33.

obžaluje dejstvo, da v 14 državah članicah postopki pravnega priznavanja spola za transseksualce še vedno vključujejo obvezno sterilizacijo; poziva države članice, naj te postopke revidirajo, tako da bodo v celoti spoštovali pravico transseksualcev do dostojanstva in telesne integritete; čestita Komisiji za prizadevanja v okviru Svetovne zdravstvene organizacije za umik motenj spolne identitete s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter za zagotovitev ponovne nepatološke klasifikacije v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11);

| 34. | priznava svobodo misli, vesti, veroizpovedi, verovanja ali neverovanja, udeleževanja verskih obredov po svoji izbiri in spremembo veroizpovedi; obsoja vse oblike diskriminacije ali nestrpnosti ter meni, da je sekularnost, ki se opredeljuje kot strogo ločevanje neverskih političnih oblasti in verskih oblasti, ter nepristranskost države najboljše sredstvo za zagotovitev nediskriminacije in enakosti med različnimi veroizpovedmi ter med verniki in neverujočimi; poziva države članice, naj varujejo svobodo vere ali prepričanja, vključno s svobodo ljudi, ki niso pripadniki nobene religije, da ne bodo diskriminirani zaradi prepogostih izvzetij religij iz zakonov o enakosti in nediskriminaciji; |
| --- | --- |

34.

priznava svobodo misli, vesti, veroizpovedi, verovanja ali neverovanja, udeleževanja verskih obredov po svoji izbiri in spremembo veroizpovedi; obsoja vse oblike diskriminacije ali nestrpnosti ter meni, da je sekularnost, ki se opredeljuje kot strogo ločevanje neverskih političnih oblasti in verskih oblasti, ter nepristranskost države najboljše sredstvo za zagotovitev nediskriminacije in enakosti med različnimi veroizpovedmi ter med verniki in neverujočimi; poziva države članice, naj varujejo svobodo vere ali prepričanja, vključno s svobodo ljudi, ki niso pripadniki nobene religije, da ne bodo diskriminirani zaradi prepogostih izvzetij religij iz zakonov o enakosti in nediskriminaciji;

| 35. | opozarja, da nacionalni zakoni, ki kriminalizirajo bogokletstvo, omejujejo izražanje, ko gre za verska ali druga prepričanja, in se pogosto uporabljajo za pregon, zlorabo ali ustrahovanje pripadnikov verskih in drugih manjšin ter lahko resno ogrožajo svobodo izražanja in svobodo veroizpovedi ali prepričanja; priporoča, da države članice dekriminalizirajo takšna kazniva dejanja; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da nacionalni zakoni, ki kriminalizirajo bogokletstvo, omejujejo izražanje, ko gre za verska ali druga prepričanja, in se pogosto uporabljajo za pregon, zlorabo ali ustrahovanje pripadnikov verskih in drugih manjšin ter lahko resno ogrožajo svobodo izražanja in svobodo veroizpovedi ali prepričanja; priporoča, da države članice dekriminalizirajo takšna kazniva dejanja;

| 36. | obžaluje dejstvo, da so mladi v nekaterih državah članicah še vedno kazensko preganjani in obsojeni na zaporno kazen, ker pravica do ugovora vesti proti služenju vojaškega roka še vedno ni ustrezno priznana, in poziva države članice, naj odpravijo preganjanje in diskriminacijo tistih, ki izrazijo ugovor vesti; |
| --- | --- |

36.

obžaluje dejstvo, da so mladi v nekaterih državah članicah še vedno kazensko preganjani in obsojeni na zaporno kazen, ker pravica do ugovora vesti proti služenju vojaškega roka še vedno ni ustrezno priznana, in poziva države članice, naj odpravijo preganjanje in diskriminacijo tistih, ki izrazijo ugovor vesti;

| 37. | opozarja, da so svoboda izražanja in obveščanja ter mediji temeljni pogoj za zagotovitev demokracije in pravne države, ter znova poziva Komisijo, naj revidira direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah v skladu s smernicami iz poročila Parlamenta na to temo; ostro obsoja nasilje, pritiske ali grožnje, ki so jim izpostavljeni novinarji in mediji, tudi v zvezi z razkrivanjem svojih virov ter informacij glede kršitev temeljnih pravic, ki jih izvajajo vlade in države; poziva institucije Evropske unije in države članice, naj spoštujejo, zagotavljajo, varujejo in spodbujajo temeljno pravico do svobodnega izražanja in obveščanja ter naj torej ne izvajajo ali razvijajo mehanizmov, ki bi to svobodo omejevali; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da so svoboda izražanja in obveščanja ter mediji temeljni pogoj za zagotovitev demokracije in pravne države, ter znova poziva Komisijo, naj revidira direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah v skladu s smernicami iz poročila Parlamenta na to temo; ostro obsoja nasilje, pritiske ali grožnje, ki so jim izpostavljeni novinarji in mediji, tudi v zvezi z razkrivanjem svojih virov ter informacij glede kršitev temeljnih pravic, ki jih izvajajo vlade in države; poziva institucije Evropske unije in države članice, naj spoštujejo, zagotavljajo, varujejo in spodbujajo temeljno pravico do svobodnega izražanja in obveščanja ter naj torej ne izvajajo ali razvijajo mehanizmov, ki bi to svobodo omejevali;

| 38. | je zaskrbljen zaradi vpliva gospodarske krize v Evropi na lastništvo medijskih hiš in zaradi možnosti privatizacije javnih medijev v nekaterih državah članicah; poziva države članice, naj varujejo neodvisnost javnih medijev, ter ravnajo v skladu z institucionalno dolžnostjo o varovanju pluralnosti medijev in širjenju kakovostnih, raznovrstnih, točnih in zanesljivih informacij; meni, da bi morala biti lastništvo in upravljanje medijev vedno pregledna in nekoncentrirana; poudarja, da je preglednost lastništva medijev bistvena za spremljanje naložb v medije znotraj EU in spremljanja neevropskih vlagateljev, ki imajo vedno večji vpliv na informacije, ki so na voljo v državah članicah; |
| --- | --- |

38.

je zaskrbljen zaradi vpliva gospodarske krize v Evropi na lastništvo medijskih hiš in zaradi možnosti privatizacije javnih medijev v nekaterih državah članicah; poziva države članice, naj varujejo neodvisnost javnih medijev, ter ravnajo v skladu z institucionalno dolžnostjo o varovanju pluralnosti medijev in širjenju kakovostnih, raznovrstnih, točnih in zanesljivih informacij; meni, da bi morala biti lastništvo in upravljanje medijev vedno pregledna in nekoncentrirana; poudarja, da je preglednost lastništva medijev bistvena za spremljanje naložb v medije znotraj EU in spremljanja neevropskih vlagateljev, ki imajo vedno večji vpliv na informacije, ki so na voljo v državah članicah;

| 39. | opozarja na pomen spoštovanja in varovanja pravic beguncev in priseljencev, ter poudarja, da se je treba še posebej posvečati priseljenkam in otrokom priseljencem; je zaskrbljen zaradi številnih kršitev pravice do azila in obveznosti varstva vseh priseljencev v primeru odstranitve, izgona ali izročitve; poudarja, da je treba spoštovati mednarodne konvencije v zvezi s človekovimi pravicami, zlasti Konvencijo ZN o statusu beguncev in načelo nevračanja, nuditi pomoč ljudem na morju, ki tvegajo življenje, da bi prišli v Evropsko unijo, ter zagotoviti pogoje za sprejem in dostojanstvene postopke, v katerih se spoštujejo temeljne človekove pravice; poziva EU in države članice, naj spremenijo ali pregledajo vso zakonodajo, ki predvideva sankcije za osebe, ki pomagajo migrantom v nevarnosti na morju; poziva Komisijo, naj revidira Direktivo Sveta 2002/90/ES, v kateri so opredeljene sankcije za primere podpore pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju, in s tem pojasni, da je zagotavljanje humanitarne pomoči migrantom v nevarnosti na morju dobrodošlo, ne pa dejanje, ki bi utegnilo biti kadarkoli kakorkoli sankcionirano; |
| --- | --- |

39.

opozarja na pomen spoštovanja in varovanja pravic beguncev in priseljencev, ter poudarja, da se je treba še posebej posvečati priseljenkam in otrokom priseljencem; je zaskrbljen zaradi številnih kršitev pravice do azila in obveznosti varstva vseh priseljencev v primeru odstranitve, izgona ali izročitve; poudarja, da je treba spoštovati mednarodne konvencije v zvezi s človekovimi pravicami, zlasti Konvencijo ZN o statusu beguncev in načelo nevračanja, nuditi pomoč ljudem na morju, ki tvegajo življenje, da bi prišli v Evropsko unijo, ter zagotoviti pogoje za sprejem in dostojanstvene postopke, v katerih se spoštujejo temeljne človekove pravice; poziva EU in države članice, naj spremenijo ali pregledajo vso zakonodajo, ki predvideva sankcije za osebe, ki pomagajo migrantom v nevarnosti na morju; poziva Komisijo, naj revidira Direktivo Sveta 2002/90/ES, v kateri so opredeljene sankcije za primere podpore pri nedovoljenem vstopu, tranzitu in prebivanju, in s tem pojasni, da je zagotavljanje humanitarne pomoči migrantom v nevarnosti na morju dobrodošlo, ne pa dejanje, ki bi utegnilo biti kadarkoli kakorkoli sankcionirano;

| 40. | pozdravlja dokončanje skupnega evropskega azilnega sistema in poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajne in upravne reforme, potrebne za njegovo učinkovito izvajanje, da se zagotovi celotna vzpostavitev sistema v skladu z načrti in ljudem, ki iščejo zaščito, ponudi boljši dostop do azilnega postopka ter omogoči pravičnejše, hitrejše in boljše odločanje v zvezi z azilom, poleg tega pa zagotovijo dostojni pogoji za ljudi, ki zaprosijo za azil, in za ljudi, ki se jim prizna mednarodna zaščita v EU; kljub temu obžaluje, da je mogoče še vedno odrediti pripor za otroke, in zahteva njihovo sistematično izključitev iz pospešenih postopkov; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi strateške smernice na podlagi najboljših praks, da se zagotovijo skupni minimalni standardi za sprejem in zaščito mladoletnikov brez spremstva; poudarja dejstvo, da morajo biti nekatera postopkovna jamstva ustrezna in sorazmerna; poziva k izvajanju nedavne sodbe Sodišča, ki določa, da lahko lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci, ki zaprosijo za azil, predstavljajo posebno družbeno skupino, ki je lahko žrtev preganjanja zaradi svoje spolne usmerjenosti, in da lahko že obstoj zaporne kazni zaradi homoseksualnih dejanj v izvorni državi predstavlja samo po sebi dejanje preganjanja; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja dokončanje skupnega evropskega azilnega sistema in poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajne in upravne reforme, potrebne za njegovo učinkovito izvajanje, da se zagotovi celotna vzpostavitev sistema v skladu z načrti in ljudem, ki iščejo zaščito, ponudi boljši dostop do azilnega postopka ter omogoči pravičnejše, hitrejše in boljše odločanje v zvezi z azilom, poleg tega pa zagotovijo dostojni pogoji za ljudi, ki zaprosijo za azil, in za ljudi, ki se jim prizna mednarodna zaščita v EU; kljub temu obžaluje, da je mogoče še vedno odrediti pripor za otroke, in zahteva njihovo sistematično izključitev iz pospešenih postopkov; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi strateške smernice na podlagi najboljših praks, da se zagotovijo skupni minimalni standardi za sprejem in zaščito mladoletnikov brez spremstva; poudarja dejstvo, da morajo biti nekatera postopkovna jamstva ustrezna in sorazmerna; poziva k izvajanju nedavne sodbe Sodišča, ki določa, da lahko lezbijke, geji, biseksualci in transseksualci, ki zaprosijo za azil, predstavljajo posebno družbeno skupino, ki je lahko žrtev preganjanja zaradi svoje spolne usmerjenosti, in da lahko že obstoj zaporne kazni zaradi homoseksualnih dejanj v izvorni državi predstavlja samo po sebi dejanje preganjanja;

| 41. | obsoja dejstvo, da veliko priseljencev, ki želijo priti v Evropsko unijo, še vedno umre na morju, čeprav imajo države članice in Evropska unija na voljo številna raznolika tehnična sredstva za spremljanje in nadzor zunanjih meja EU; zahteva, da Evropska unija in države članice izvajajo priporočila iz resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. aprila 2012 z naslovom Izguba življenj v Sredozemskem morju: kdo je odgovoren? (30); pozdravlja sodbo Sodišča o ničnosti Sklepa Sveta 2010/252/EU; |
| --- | --- |

41.

obsoja dejstvo, da veliko priseljencev, ki želijo priti v Evropsko unijo, še vedno umre na morju, čeprav imajo države članice in Evropska unija na voljo številna raznolika tehnična sredstva za spremljanje in nadzor zunanjih meja EU; zahteva, da Evropska unija in države članice izvajajo priporočila iz resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. aprila 2012 z naslovom Izguba življenj v Sredozemskem morju: kdo je odgovoren? (30); pozdravlja sodbo Sodišča o ničnosti Sklepa Sveta 2010/252/EU;

| 42. | poudarja ranljivost ljudi, ki prečkajo južne morske meje Evrope, poziva k učinkoviti rešitvi splošnega vprašanja priseljevanja v Sredozemlju ob polnem spoštovanju načela nevračanja ter poziva države članice in institucije EU, naj upoštevajo najmanj nedavno mnenje Agencije za temeljne pravice pri iskanju najboljšega načina za zaščito temeljnih pravic priseljencev v okviru pomorskega nadzora; |
| --- | --- |

42.

poudarja ranljivost ljudi, ki prečkajo južne morske meje Evrope, poziva k učinkoviti rešitvi splošnega vprašanja priseljevanja v Sredozemlju ob polnem spoštovanju načela nevračanja ter poziva države članice in institucije EU, naj upoštevajo najmanj nedavno mnenje Agencije za temeljne pravice pri iskanju najboljšega načina za zaščito temeljnih pravic priseljencev v okviru pomorskega nadzora;

| 43. | pozdravlja priročnik o evropskem pravu v zvezi z azilom, mejami in priseljevanjem, ki ga je skupaj z Evropskim sodiščem za človekove pravice pripravila Agencija za temeljne pravice kot konkreten prispevek, ki bo pravnikom v Evropi pomagal ščititi temeljne in človekove pravice; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja priročnik o evropskem pravu v zvezi z azilom, mejami in priseljevanjem, ki ga je skupaj z Evropskim sodiščem za človekove pravice pripravila Agencija za temeljne pravice kot konkreten prispevek, ki bo pravnikom v Evropi pomagal ščititi temeljne in človekove pravice;

| 44. | poziva države članice in Svet, naj pospešijo delovanje delovne skupine za Sredozemlje, da bi zagotovili bistveno razširitev zmogljivosti za reševanje na morju in vzpostavili celovit načrt o migracijah in azilu na podlagi solidarnosti in delitve odgovornosti s poudarkom na vseh pomembnih vidikih, kot so revizija zakonov EU in držav članic, ki omogočajo kriminalizacijo humanitarne pomoči ljudem v težavah na morju, razvoj varnih in zakonitih poti v Evropo za begunce in migrante ter razvoj in sodelovanje s tretjimi državami za krepitev demokracije, temeljnih pravic in pravne države, da bi preprečili nadaljnje tragedije, podobne tisti pri Lampedusi; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice in Svet, naj pospešijo delovanje delovne skupine za Sredozemlje, da bi zagotovili bistveno razširitev zmogljivosti za reševanje na morju in vzpostavili celovit načrt o migracijah in azilu na podlagi solidarnosti in delitve odgovornosti s poudarkom na vseh pomembnih vidikih, kot so revizija zakonov EU in držav članic, ki omogočajo kriminalizacijo humanitarne pomoči ljudem v težavah na morju, razvoj varnih in zakonitih poti v Evropo za begunce in migrante ter razvoj in sodelovanje s tretjimi državami za krepitev demokracije, temeljnih pravic in pravne države, da bi preprečili nadaljnje tragedije, podobne tisti pri Lampedusi;

| 45. | obsoja naraščajoče kršitve temeljnih pravic priseljencev in zlasti oseb, izgnanih v tretje države, kot so bile izpostavljene v posebnem poročilu posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice priseljencev z dne 24. aprila 2013 (31) in v poročilu Agencije EU za temeljne pravice (32); v zvezi s tem poudarja, da je treba realno oceniti direktivo o vračanju, sporazume o ponovnem sprejemu in delovanje agencije Frontex z vidika spoštovanja temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj konkretno ukrepa v zvezi z njenim kritičnim poročilom iz leta 2011 o sporazumih in ukrepih glede ponovnega sprejema, ki jih izvaja EU skupaj s tretjimi državami; obsoja omejevalno politiko držav članic v zvezi s podeljevanjem vizumov državljanom nekaterih tretjih držav; |
| --- | --- |

45.

obsoja naraščajoče kršitve temeljnih pravic priseljencev in zlasti oseb, izgnanih v tretje države, kot so bile izpostavljene v posebnem poročilu posebnega poročevalca Združenih narodov za človekove pravice priseljencev z dne 24. aprila 2013 (31) in v poročilu Agencije EU za temeljne pravice (32); v zvezi s tem poudarja, da je treba realno oceniti direktivo o vračanju, sporazume o ponovnem sprejemu in delovanje agencije Frontex z vidika spoštovanja temeljnih pravic; poziva Komisijo, naj konkretno ukrepa v zvezi z njenim kritičnim poročilom iz leta 2011 o sporazumih in ukrepih glede ponovnega sprejema, ki jih izvaja EU skupaj s tretjimi državami; obsoja omejevalno politiko držav članic v zvezi s podeljevanjem vizumov državljanom nekaterih tretjih držav;

| 46. | poziva države članice, naj sprejmejo politike za spodbuditev zakonitega priseljevanja ter naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj sprejmejo politike za spodbuditev zakonitega priseljevanja ter naj ratificirajo Mednarodno konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin;

Enakost

| 47. | poudarja, da načela človekovega dostojanstva, enakosti pred zakonom in prepovedi vseh oblik diskriminacije sotvorijo temelj demokratične družbe; meni, da morajo Unija in države članice okrepiti svoje ukrepe v zvezi z enakostjo in bojem proti diskriminaciji, varstvom kulturne, verske in jezikovne raznolikosti, enakostjo moških in žensk, pravicami otrok, pravicami starejših, pravicami invalidov, pravicami oseb LGBT in pravicami pripadnikov narodnih manjšin; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da načela človekovega dostojanstva, enakosti pred zakonom in prepovedi vseh oblik diskriminacije sotvorijo temelj demokratične družbe; meni, da morajo Unija in države članice okrepiti svoje ukrepe v zvezi z enakostjo in bojem proti diskriminaciji, varstvom kulturne, verske in jezikovne raznolikosti, enakostjo moških in žensk, pravicami otrok, pravicami starejših, pravicami invalidov, pravicami oseb LGBT in pravicami pripadnikov narodnih manjšin;

| 48. | poziva države članice, naj sprejmejo nacionalni zakonodajni okvir za obravnavanje vseh oblik diskriminacije in zagotovijo učinkovito izvajanje sedanjega pravnega okvira EU, med drugim z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev; obžaluje zastoj v pogajanjih v Svetu glede predloga direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost, ter znova poziva Svet, naj sprejme predlog; pozdravlja odločitev litvanskega predsedstva Sveta, da bo podprlo predlog, in poziva ostale države članice, naj sledijo temu zgledu; v zvezi s tem pozdravlja mnenje Agencije za temeljne pravice št. 1/2013 o razmerah na področju enakosti v Evropski uniji 10 let po začetku izvajanja direktiv o enakosti; meni, da bi bilo treba obravnavati tudi diskriminacijo na podlagi jezika; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj sprejmejo nacionalni zakonodajni okvir za obravnavanje vseh oblik diskriminacije in zagotovijo učinkovito izvajanje sedanjega pravnega okvira EU, med drugim z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev; obžaluje zastoj v pogajanjih v Svetu glede predloga direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost in spolno usmerjenost, ter znova poziva Svet, naj sprejme predlog; pozdravlja odločitev litvanskega predsedstva Sveta, da bo podprlo predlog, in poziva ostale države članice, naj sledijo temu zgledu; v zvezi s tem pozdravlja mnenje Agencije za temeljne pravice št. 1/2013 o razmerah na področju enakosti v Evropski uniji 10 let po začetku izvajanja direktiv o enakosti; meni, da bi bilo treba obravnavati tudi diskriminacijo na podlagi jezika;

| 49. | opozarja na svojo resolucijo z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (33), ki poziva k popolnemu spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

49.

opozarja na svojo resolucijo z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (33), ki poziva k popolnemu spoštovanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 50. | izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da se invalidi še naprej soočajo z diskriminacijo in izključevanjem, zaradi česar ne morejo uživati svojih temeljnih pravic v enaki meri kot drugi; poziva institucije EU in države članice, naj v okviru svojih pristojnosti še naprej izvajajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov; opozarja, da bi lahko nadaljnji razvoj prava in politik EU na področju boja proti diskriminaciji igral vlogo v postopku usklajevanja zakonodaje s Konvencijo ZN o pravicah invalidov po vsej EU, na primer kar zadeva enakost pred zakonom; spodbuja države članice, naj razvijejo politike z ustreznimi viri za boljše vključevanje invalidov, lažji dostop invalidov do nastanitve, izobraževanja, trga dela, javnega prevoza in javnih zgradb ter njihovo sodelovanje v političnem procesu, zlasti z odpravo pravne in praktične diskriminacije in omejevanja njihove pravice voliti in biti izvoljen; obžaluje, da morajo nekateri invalidi živeti v specializiranih institucijah, ker niso na voljo druge možnosti v okviru skupnosti, in poziva države članice, naj spodbujajo ukrepe, ki bodo večjemu številu invalidov omogočili samostojno življenje; |
| --- | --- |

50.

izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da se invalidi še naprej soočajo z diskriminacijo in izključevanjem, zaradi česar ne morejo uživati svojih temeljnih pravic v enaki meri kot drugi; poziva institucije EU in države članice, naj v okviru svojih pristojnosti še naprej izvajajo Konvencijo ZN o pravicah invalidov; opozarja, da bi lahko nadaljnji razvoj prava in politik EU na področju boja proti diskriminaciji igral vlogo v postopku usklajevanja zakonodaje s Konvencijo ZN o pravicah invalidov po vsej EU, na primer kar zadeva enakost pred zakonom; spodbuja države članice, naj razvijejo politike z ustreznimi viri za boljše vključevanje invalidov, lažji dostop invalidov do nastanitve, izobraževanja, trga dela, javnega prevoza in javnih zgradb ter njihovo sodelovanje v političnem procesu, zlasti z odpravo pravne in praktične diskriminacije in omejevanja njihove pravice voliti in biti izvoljen; obžaluje, da morajo nekateri invalidi živeti v specializiranih institucijah, ker niso na voljo druge možnosti v okviru skupnosti, in poziva države članice, naj spodbujajo ukrepe, ki bodo večjemu številu invalidov omogočili samostojno življenje;

| 51. | poziva Komisijo, naj izvede celovit pregled zakonodaje in politik EU, da bi ocenila njihovo skladnost s Konvencijo ZN o pravicah invalidov; meni, da bi bilo treba zakonodajne postopke in oblikovanje politik prilagoditi, da bi zagotovili spoštovanje Konvencije ZN o pravicah invalidov in omogočili njeno izvajanje; poziva Komisijo, naj v ta namen sprejme posebne smernice za oceno učinka ter Evropskemu parlamentu predloži osnutek poročila EU o napredku pri izvajanju Konvencije ZN o pravicah invalidov v EU; meni, da bi moral Parlament redno organizirati razprave o doseženem napredku pri uživanju pravic invalidov, kot so zapisane v Konvenciji ZN o pravicah invalidov, ter o tem oblikovati priporočila v obliki resolucije, vključno na podlagi poročila Komisije; podpira tekoče pobude, da bi se v parlamentu vzpostavila medodborna delovna skupina za izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov, ki bi zagotovila celovite in skladne dejavnosti Parlamenta pri spremljanju in spodbujanju izvajanja konvencije; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj izvede celovit pregled zakonodaje in politik EU, da bi ocenila njihovo skladnost s Konvencijo ZN o pravicah invalidov; meni, da bi bilo treba zakonodajne postopke in oblikovanje politik prilagoditi, da bi zagotovili spoštovanje Konvencije ZN o pravicah invalidov in omogočili njeno izvajanje; poziva Komisijo, naj v ta namen sprejme posebne smernice za oceno učinka ter Evropskemu parlamentu predloži osnutek poročila EU o napredku pri izvajanju Konvencije ZN o pravicah invalidov v EU; meni, da bi moral Parlament redno organizirati razprave o doseženem napredku pri uživanju pravic invalidov, kot so zapisane v Konvenciji ZN o pravicah invalidov, ter o tem oblikovati priporočila v obliki resolucije, vključno na podlagi poročila Komisije; podpira tekoče pobude, da bi se v parlamentu vzpostavila medodborna delovna skupina za izvajanje Konvencije ZN o pravicah invalidov, ki bi zagotovila celovite in skladne dejavnosti Parlamenta pri spremljanju in spodbujanju izvajanja konvencije;

| 52. | poziva države članice in Komisijo, naj varujejo, spodbujajo in uveljavljajo pravice otrok v vseh notranjih in zunanjih ukrepih in politikah, ki vplivajo nanje; izraža zaskrbljenost zaradi otrok, ki so žrtve nasilja in spolnega izkoriščanja, ter poziva države članice, naj končajo prenos Direktive 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji; poziva države članice, Komisijo in Agencijo za temeljne pravice, naj nadaljujejo svoja prizadevanja za oceno načina, kako so otroci obravnavani v sodnih postopkih; meni, da bi bilo treba v primerih, ko se starša razideta ali se odločita za razvezo zakonske zveze, vedno upoštevati koristi otroka in da bi moral imeti vsak otrok pravico do rednih odnosov in neposrednih stikov z obema staršema; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice in Komisijo, naj varujejo, spodbujajo in uveljavljajo pravice otrok v vseh notranjih in zunanjih ukrepih in politikah, ki vplivajo nanje; izraža zaskrbljenost zaradi otrok, ki so žrtve nasilja in spolnega izkoriščanja, ter poziva države članice, naj končajo prenos Direktive 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji; poziva države članice, Komisijo in Agencijo za temeljne pravice, naj nadaljujejo svoja prizadevanja za oceno načina, kako so otroci obravnavani v sodnih postopkih; meni, da bi bilo treba v primerih, ko se starša razideta ali se odločita za razvezo zakonske zveze, vedno upoštevati koristi otroka in da bi moral imeti vsak otrok pravico do rednih odnosov in neposrednih stikov z obema staršema;

| 53. | je zaskrbljen zaradi položaja Romov v Evropski uniji ter številnih primerov preganjanja, nasilja, stigmatizacije, diskriminacije, deložacij, preselitev in nezakonitih prisilnih izselitev, nezakonite registracije in etničnega profiliranja s strani organov kazenskega pregona, ki so v nasprotju s temeljnimi pravicami in pravom Evropske unije; znova poudarja svoje stališče, ki ga je izrazil v resoluciji z dne 12. decembra 2013 o napredku pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov (34), ter znova poziva k učinkovitemu izvajanju strategij za spodbujanje resničnega vključevanja in k okrepljenim in ustreznim ukrepom za spodbujanje vključevanja, zlasti na področju temeljnih pravic, izobraževanja, zaposlovanja, nastanitve in zdravstvenega varstva, ter za boj proti nasilju, sovražnemu govoru in diskriminaciji Romov; poziva k ustavitvi nezakonitih prisilnih izselitev, podiranja naselij brez zagotovitve nadomestne nastanitve in segregacije romskih otrok v šolah in nedovoljenega pošiljanja teh otrok v posebne šole; poziva države članice, naj v sodelovanju z lokalnimi organi bolje izkoristijo evropska sredstva, ki so jim na voljo za izvajanje projektov vključevanja, pri čemer je treba dati prednost vsakodnevnemu upravljanju v zvezi z novimi prišleki na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

53.

je zaskrbljen zaradi položaja Romov v Evropski uniji ter številnih primerov preganjanja, nasilja, stigmatizacije, diskriminacije, deložacij, preselitev in nezakonitih prisilnih izselitev, nezakonite registracije in etničnega profiliranja s strani organov kazenskega pregona, ki so v nasprotju s temeljnimi pravicami in pravom Evropske unije; znova poudarja svoje stališče, ki ga je izrazil v resoluciji z dne 12. decembra 2013 o napredku pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov (34), ter znova poziva k učinkovitemu izvajanju strategij za spodbujanje resničnega vključevanja in k okrepljenim in ustreznim ukrepom za spodbujanje vključevanja, zlasti na področju temeljnih pravic, izobraževanja, zaposlovanja, nastanitve in zdravstvenega varstva, ter za boj proti nasilju, sovražnemu govoru in diskriminaciji Romov; poziva k ustavitvi nezakonitih prisilnih izselitev, podiranja naselij brez zagotovitve nadomestne nastanitve in segregacije romskih otrok v šolah in nedovoljenega pošiljanja teh otrok v posebne šole; poziva države članice, naj v sodelovanju z lokalnimi organi bolje izkoristijo evropska sredstva, ki so jim na voljo za izvajanje projektov vključevanja, pri čemer je treba dati prednost vsakodnevnemu upravljanju v zvezi z novimi prišleki na njihovem ozemlju;

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za učinkovit odziv na izključenost Romov, tako da v sodelovanju s predstavniki romskega prebivalstva razvijejo celovite politike in izvajajo ukrepe, določene v strategijah, s poudarkom na protidiskriminacijskih ukrepih in ukrepih, namenjenih izboljšanju zaposljivosti Romov in njihovega dostopa do trga dela, hkrati pa zagotavljajo polno udeležbo teh predstavnikov pri vodenju, spremljanju in ocenjevanju projektov, ki vplivajo na njihove skupnosti, ter naj za ta namen dodelijo zadostna proračunska sredstva in zagotovijo učinkovito porabo; Komisijo in Agencijo EU za temeljne pravice poziva tudi, naj predstavita skupne, primerljive in zanesljive kazalnike za spremljanje napredka v državah članicah; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za učinkovit odziv na izključenost Romov, tako da v sodelovanju s predstavniki romskega prebivalstva razvijejo celovite politike in izvajajo ukrepe, določene v strategijah, s poudarkom na protidiskriminacijskih ukrepih in ukrepih, namenjenih izboljšanju zaposljivosti Romov in njihovega dostopa do trga dela, hkrati pa zagotavljajo polno udeležbo teh predstavnikov pri vodenju, spremljanju in ocenjevanju projektov, ki vplivajo na njihove skupnosti, ter naj za ta namen dodelijo zadostna proračunska sredstva in zagotovijo učinkovito porabo; Komisijo in Agencijo EU za temeljne pravice poziva tudi, naj predstavita skupne, primerljive in zanesljive kazalnike za spremljanje napredka v državah članicah;

| 55. | meni, da bi morala Komisija sprejeti odločne ukrepe v primerih kršitev temeljnih pravic Romov v državah članicah, zlasti z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev, kadar se Romom onemogoča koriščenje in uveljavljanje njihovih ekonomskih in socialnih pravic, pravic v zvezi s svobodo gibanja in prebivanja, pravice do enake obravnave in nediskriminacije ter pravice do varstva osebnih podatkov; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem za spremljanje kaznivih dejanj iz sovraštva zoper Rome, Komisijo in države članice pa poziva tudi, naj se lotijo problema neregistriranih rojstev in Romov brez rojstnih listov, ki bivajo v EU; znova poziva k usmerjenemu pristopu k socialnemu vključevanju romskih žensk, da bi preprečili večplastno diskriminacijo; poziva, naj se evropski okvir za nacionalne strategije vključevanja Romov razvije v dejansko evropsko strategijo; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi morala Komisija sprejeti odločne ukrepe v primerih kršitev temeljnih pravic Romov v državah članicah, zlasti z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev, kadar se Romom onemogoča koriščenje in uveljavljanje njihovih ekonomskih in socialnih pravic, pravic v zvezi s svobodo gibanja in prebivanja, pravice do enake obravnave in nediskriminacije ter pravice do varstva osebnih podatkov; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem za spremljanje kaznivih dejanj iz sovraštva zoper Rome, Komisijo in države članice pa poziva tudi, naj se lotijo problema neregistriranih rojstev in Romov brez rojstnih listov, ki bivajo v EU; znova poziva k usmerjenemu pristopu k socialnemu vključevanju romskih žensk, da bi preprečili večplastno diskriminacijo; poziva, naj se evropski okvir za nacionalne strategije vključevanja Romov razvije v dejansko evropsko strategijo;

| 56. | poudarja, da je nujno treba spoštovati temeljne pravice in svoboščine ljudi, ki pripadajo nacionalnim, etničnim, verskim ali jezikovnim manjšinam; izraža zaskrbljenost, ker se ljudje, ki pripadajo tem manjšinskim skupnostim, v vsakdanjem življenju srečujejo z ovirami pri dostopu do sodnega, zdravstvenega in socialnega varstva, pa tudi v izobraževanju in kulturi, in ker to spodkopava njihove pravice in dostojanstvo, ki jim pripadajo kot ljudem in kot državljanom Unije, hkrati pa so zaradi tega pogosto v položaju, ko jih nacionalni organi v njihovih državah članicah obravnavajo kot drugorazredne državljane; meni, da imajo take manjšine posebne potrebe, ki se razlikujejo od drugih manjšinskih skupin in bi se jim morale javne politike bolj posvečati, sama Unija pa bi jih morala obravnavati na ustreznejši način; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je nujno treba spoštovati temeljne pravice in svoboščine ljudi, ki pripadajo nacionalnim, etničnim, verskim ali jezikovnim manjšinam; izraža zaskrbljenost, ker se ljudje, ki pripadajo tem manjšinskim skupnostim, v vsakdanjem življenju srečujejo z ovirami pri dostopu do sodnega, zdravstvenega in socialnega varstva, pa tudi v izobraževanju in kulturi, in ker to spodkopava njihove pravice in dostojanstvo, ki jim pripadajo kot ljudem in kot državljanom Unije, hkrati pa so zaradi tega pogosto v položaju, ko jih nacionalni organi v njihovih državah članicah obravnavajo kot drugorazredne državljane; meni, da imajo take manjšine posebne potrebe, ki se razlikujejo od drugih manjšinskih skupin in bi se jim morale javne politike bolj posvečati, sama Unija pa bi jih morala obravnavati na ustreznejši način;

| 57. | meni, da ne obstaja ena sama rešitev za izboljšanje razmer teh manjšin v vseh državah članicah, bi pa bilo treba oblikovati neke skupne in minimalne cilje za javne organe v EU, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih pravnih standardov in obstoječih dobrih praks; poziva države članice, naj zagotovijo, da njihovi pravni sistemi preprečujejo vse oblike diskriminacije proti pripadnikom priznanih narodnih manjšin, in naj sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje dejanske enakosti, ki bodo temeljili na zadevnih mednarodnih normah in dobri praksi, med drugim na Okvirni konvenciji Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin; poziva Komisijo, naj določi politični standard za zaščito narodnih manjšin, vključno z avtohtonimi, tradicionalnimi etničnimi in jezikovnimi manjšinskimi skupnostmi, pri čemer naj upošteva, da v teh skupnostih živi več kot 10 % vseh prebivalcev EU, da bo preprečila uporabo dvojnih meril, ki razlikujejo med državami kandidatkami in državami članicami; poudarja, da je treba vzpostaviti celovit in pravno zavezujoč evropski sistem zaščite tradicionalnih narodnih manjšin, regionalnih jezikovnih skupin in konstitutivnih regij, ki bi ga spremljal delujoč mehanizem spremljanja, po zgledu okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov; poziva države članice, naj zagotovijo izčrpne podatke o kršitvah temeljnih pravic manjšin ter tako Agenciji EU za temeljne pravice in Evropski uniji omogočijo, da zagotovita zbiranje podatkov in poročanje; |
| --- | --- |

57.

meni, da ne obstaja ena sama rešitev za izboljšanje razmer teh manjšin v vseh državah članicah, bi pa bilo treba oblikovati neke skupne in minimalne cilje za javne organe v EU, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih pravnih standardov in obstoječih dobrih praks; poziva države članice, naj zagotovijo, da njihovi pravni sistemi preprečujejo vse oblike diskriminacije proti pripadnikom priznanih narodnih manjšin, in naj sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje dejanske enakosti, ki bodo temeljili na zadevnih mednarodnih normah in dobri praksi, med drugim na Okvirni konvenciji Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin; poziva Komisijo, naj določi politični standard za zaščito narodnih manjšin, vključno z avtohtonimi, tradicionalnimi etničnimi in jezikovnimi manjšinskimi skupnostmi, pri čemer naj upošteva, da v teh skupnostih živi več kot 10 % vseh prebivalcev EU, da bo preprečila uporabo dvojnih meril, ki razlikujejo med državami kandidatkami in državami članicami; poudarja, da je treba vzpostaviti celovit in pravno zavezujoč evropski sistem zaščite tradicionalnih narodnih manjšin, regionalnih jezikovnih skupin in konstitutivnih regij, ki bi ga spremljal delujoč mehanizem spremljanja, po zgledu okvira EU za nacionalne strategije vključevanja Romov; poziva države članice, naj zagotovijo izčrpne podatke o kršitvah temeljnih pravic manjšin ter tako Agenciji EU za temeljne pravice in Evropski uniji omogočijo, da zagotovita zbiranje podatkov in poročanje;

| 58. | poudarja, da se pozitivni ukrepi, uvedeni zato, da bi varovali manjšine in njihove pripadnike, spodbujali ustrezen razvoj in zagotovili, da so deležni enakih pravic in obravnavanja kot ostalo prebivalstvo v upravnem, političnem, gospodarskem, družbenem in kulturnem svetu ter na drugih področjih, ne bi smeli šteti za diskriminacijo; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da se pozitivni ukrepi, uvedeni zato, da bi varovali manjšine in njihove pripadnike, spodbujali ustrezen razvoj in zagotovili, da so deležni enakih pravic in obravnavanja kot ostalo prebivalstvo v upravnem, političnem, gospodarskem, družbenem in kulturnem svetu ter na drugih področjih, ne bi smeli šteti za diskriminacijo;

| 59. | obsoja rasistično, antisemitsko, homofobno/transfobno in ksenofobno nasilje ter nasilje zoper priseljence, verske manjšine in etnične skupine, ki je ob odsotnosti odločnih ukrepov oblasti za boj proti tovrstnemu nasilju doseglo skrb vzbujajočo raven, zlasti na internetu; poziva države članice k izvajanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, obravnavanju diskriminacije, zagotavljanju preiskav v primeru sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, sprejetju kazenske zakonodaje, ki prepoveduje podžiganje vseh oblik sovraštva, vključno zaradi spolne usmerjenosti, ter zagotovitvi učinkovite zaščite pred rasizmom, antisemitizmom, sovraštvom do Romov, ksenofobijo in homofobijo ter ustrezne pomoči žrtvam; poziva Komisijo, naj sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki od 1. decembra 2014 ne bodo pravilno izvajale navedenega okvirnega sklepa; poziva k reviziji okvirnega sklepa, s katero bi zagotovili vključitev tudi sovražnega govora in pojavov antisemitizma, islamofobije, verske nestrpnosti, sovraštva do Romov, homofobije in transfobije ter okrepili njegovo izvajanje; popolnoma podpira pobudo Sveta za krepitev boja proti nestrpnosti, sproženo v času irskega predsedstva, in poziva Svet, naj nadaljuje tako konstruktivno delo; |
| --- | --- |

59.

obsoja rasistično, antisemitsko, homofobno/transfobno in ksenofobno nasilje ter nasilje zoper priseljence, verske manjšine in etnične skupine, ki je ob odsotnosti odločnih ukrepov oblasti za boj proti tovrstnemu nasilju doseglo skrb vzbujajočo raven, zlasti na internetu; poziva države članice k izvajanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, obravnavanju diskriminacije, zagotavljanju preiskav v primeru sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, sprejetju kazenske zakonodaje, ki prepoveduje podžiganje vseh oblik sovraštva, vključno zaradi spolne usmerjenosti, ter zagotovitvi učinkovite zaščite pred rasizmom, antisemitizmom, sovraštvom do Romov, ksenofobijo in homofobijo ter ustrezne pomoči žrtvam; poziva Komisijo, naj sproži postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki od 1. decembra 2014 ne bodo pravilno izvajale navedenega okvirnega sklepa; poziva k reviziji okvirnega sklepa, s katero bi zagotovili vključitev tudi sovražnega govora in pojavov antisemitizma, islamofobije, verske nestrpnosti, sovraštva do Romov, homofobije in transfobije ter okrepili njegovo izvajanje; popolnoma podpira pobudo Sveta za krepitev boja proti nestrpnosti, sproženo v času irskega predsedstva, in poziva Svet, naj nadaljuje tako konstruktivno delo;

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo usklajeno in celovito akcijo za sistematično preprečevanje kaznivih dejanj iz sovraštva v EU in boj proti njim ter naj kazniva dejanja iz sovraštva predstavijo v obliki primerljivih podatkov, ki bodo omogočili pregled položaja v EU, v ta namen pa naj sodelujejo z Agencijo za temeljne pravice, da bi izboljšali zbiranje in usklajevanje podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva; obsoja sovražni govor in stigmatizirajoče izjave v zvezi s skupinami ljudi na podlagi njihove socialne, kulturne ali verske pripadnosti ali v zvezi s tujci ter podpihovanje rasnega sovraštva, zlasti kadar take izjave dajejo javne osebe; opozarja na mnenje Agencije za temeljne pravice št. 2/2013 o Okvirnem sklepu o rasizmu in ksenofobiji ter poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje pravic žrtev kaznivih dejanj, zlasti v primerih kaznivih dejanj iz sovraštva; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo in države članice, naj začnejo usklajeno in celovito akcijo za sistematično preprečevanje kaznivih dejanj iz sovraštva v EU in boj proti njim ter naj kazniva dejanja iz sovraštva predstavijo v obliki primerljivih podatkov, ki bodo omogočili pregled položaja v EU, v ta namen pa naj sodelujejo z Agencijo za temeljne pravice, da bi izboljšali zbiranje in usklajevanje podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva; obsoja sovražni govor in stigmatizirajoče izjave v zvezi s skupinami ljudi na podlagi njihove socialne, kulturne ali verske pripadnosti ali v zvezi s tujci ter podpihovanje rasnega sovraštva, zlasti kadar take izjave dajejo javne osebe; opozarja na mnenje Agencije za temeljne pravice št. 2/2013 o Okvirnem sklepu o rasizmu in ksenofobiji ter poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje pravic žrtev kaznivih dejanj, zlasti v primerih kaznivih dejanj iz sovraštva;

| 61. | se zaveda, da je izobraževanje ključnega pomena za boj proti diskriminaciji, ter poziva države članice, naj zagotovijo, da se njihove strategije vključevanja osredotočajo na reformo nacionalnih učnih načrtov, da bi v učne programe vključile ksenofobijo, rasizem in sovraštvo do Romov ter jih od zgodnjega otroštva označile za obliko diskriminacije v javni razpravi; |
| --- | --- |

61.

se zaveda, da je izobraževanje ključnega pomena za boj proti diskriminaciji, ter poziva države članice, naj zagotovijo, da se njihove strategije vključevanja osredotočajo na reformo nacionalnih učnih načrtov, da bi v učne programe vključile ksenofobijo, rasizem in sovraštvo do Romov ter jih od zgodnjega otroštva označile za obliko diskriminacije v javni razpravi;

| 62. | odločno poziva EU in države članice, naj:






  — | zagotovijo enakost med ženskami in moškimi, preprečujejo in preganjajo vse oblike nasilja nad ženskami kot temeljno kršitev njihovih pravic in se borijo proti takemu nasilju ter žrtvam zagotovijo podporo in zaščito; |
| --- | --- | --- |

62.

odločno poziva EU in države članice, naj:

—

zagotovijo enakost med ženskami in moškimi, preprečujejo in preganjajo vse oblike nasilja nad ženskami kot temeljno kršitev njihovih pravic in se borijo proti takemu nasilju ter žrtvam zagotovijo podporo in zaščito;

| — | ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) in vzpostavijo sistem zbiranja podatkov, ki bo podpisnicam konvencije ponujal podporo v obliki točnih in primerljivih podatkov o obsegu, oblikah in posledicah nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

—

ratificirajo konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) in vzpostavijo sistem zbiranja podatkov, ki bo podpisnicam konvencije ponujal podporo v obliki točnih in primerljivih podatkov o obsegu, oblikah in posledicah nasilja nad ženskami;

| — | okrepijo prizadevanja za uresničitev ciljev Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020) in sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi odpravile vse oblike neposredne in posredne diskriminacije žensk, zlasti razliko v plačilu med spoloma, poklicno segregacijo, stereotipe in vse oblike nasilja nad ženskami, saj so ženske kljub veljavni zakonodaji o boju proti diskriminaciji še naprej večplastno diskriminirane na različnih področjih vsakdanjega življenja; |
| --- | --- |

—

okrepijo prizadevanja za uresničitev ciljev Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020) in sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi odpravile vse oblike neposredne in posredne diskriminacije žensk, zlasti razliko v plačilu med spoloma, poklicno segregacijo, stereotipe in vse oblike nasilja nad ženskami, saj so ženske kljub veljavni zakonodaji o boju proti diskriminaciji še naprej večplastno diskriminirane na različnih področjih vsakdanjega življenja;

| — | spodbujajo izobraževanje o enakosti spolov, uresničevanje načela enakosti spolov in ustrezne mehanizme spremljanja za izvajanje politike EU v zvezi s spoloma; |
| --- | --- |

—

spodbujajo izobraževanje o enakosti spolov, uresničevanje načela enakosti spolov in ustrezne mehanizme spremljanja za izvajanje politike EU v zvezi s spoloma;

| — | okrepijo prizadevanja v boju proti trgovini z ljudmi, da bi odpravile spolno izkoriščanje, ki prizadene zlasti ženske, in prisilno delo; |
| --- | --- |

—

okrepijo prizadevanja v boju proti trgovini z ljudmi, da bi odpravile spolno izkoriščanje, ki prizadene zlasti ženske, in prisilno delo;

| — | zagotovijo pravilno izvajanje obstoječih direktiv o enakosti, med drugim z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

—

zagotovijo pravilno izvajanje obstoječih direktiv o enakosti, med drugim z uvedbo postopkov za ugotavljanje kršitev;

| — | predlagajo evropsko strategijo za boj proti nasilju nad ženskami, ki bi pomenila nadaljevanje že danih zavez na tem področju in primeren odziv na številne pozive Evropskega parlamenta; v zvezi s tem pozdravlja pristop nične strpnosti, ki ga pri nasilju nad ženskami uporablja Komisija; vseeno poziva k več ukrepom, vključno z ustrezno vseevropsko strategijo za odpravo nasilja nad ženskami, ki jo je Svet napovedal v sklepih marca 2010 in ki bi zajemala pravno zavezujoče instrumente ter ukrepe za povečevanje ozaveščenosti; |
| --- | --- |

—

predlagajo evropsko strategijo za boj proti nasilju nad ženskami, ki bi pomenila nadaljevanje že danih zavez na tem področju in primeren odziv na številne pozive Evropskega parlamenta; v zvezi s tem pozdravlja pristop nične strpnosti, ki ga pri nasilju nad ženskami uporablja Komisija; vseeno poziva k več ukrepom, vključno z ustrezno vseevropsko strategijo za odpravo nasilja nad ženskami, ki jo je Svet napovedal v sklepih marca 2010 in ki bi zajemala pravno zavezujoče instrumente ter ukrepe za povečevanje ozaveščenosti;

| — | vprašanje nasilja nad ženskami – vključno z nasiljem v ožjem sorodstvu, spolnim nasiljem (posilstvo, spolni napad in nadlegovanje), spolnim izkoriščanjem in škodljivimi tradicionalnimi praksami, kot so prisilne poroke in zločini iz časti – obdržijo visoko na lestvici prednostnih nalog, saj je nasilje na podlagi spola tako posledica neenakosti med ženskami in moškimi kot tudi ovira za enakost in je zato nedopustno; |
| --- | --- |

—

vprašanje nasilja nad ženskami – vključno z nasiljem v ožjem sorodstvu, spolnim nasiljem (posilstvo, spolni napad in nadlegovanje), spolnim izkoriščanjem in škodljivimi tradicionalnimi praksami, kot so prisilne poroke in zločini iz časti – obdržijo visoko na lestvici prednostnih nalog, saj je nasilje na podlagi spola tako posledica neenakosti med ženskami in moškimi kot tudi ovira za enakost in je zato nedopustno;

| — | za pohabljanje ženskih spolnih organov uveljavijo politiko nične strpnosti; |
| --- | --- |

—

za pohabljanje ženskih spolnih organov uveljavijo politiko nične strpnosti;

| — | sprejmejo ukrepe in sprožijo projekte za lažje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja za vse generacije žensk, ob tem pa pozdravlja odločitev, da se leto 2014 razglasi za evropsko leto usklajevanja poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

—

sprejmejo ukrepe in sprožijo projekte za lažje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja za vse generacije žensk, ob tem pa pozdravlja odločitev, da se leto 2014 razglasi za evropsko leto usklajevanja poklicnega in družinskega življenja;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju zakonodaje in preučevanju stanja temeljnih pravic v EU upoštevajo potrebe in skrbi žensk, med drugim tudi v sodelovanju s civilno družbo in ženskimi nevladnimi organizacijami; poudarja pomen spremljanja in ocenjevanja izvajanja evropske zakonodaje na področju enakosti med spoloma v državah članicah; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju zakonodaje in preučevanju stanja temeljnih pravic v EU upoštevajo potrebe in skrbi žensk, med drugim tudi v sodelovanju s civilno družbo in ženskimi nevladnimi organizacijami; poudarja pomen spremljanja in ocenjevanja izvajanja evropske zakonodaje na področju enakosti med spoloma v državah članicah;

| 64. | poziva države članice, naj zagotovijo dostojne plače in pokojnine, zmanjšajo razlike v plačilu med spoloma, ustvarijo več kakovostnih delovnih mest za ženske, ženskam omogočijo, da koristijo kakovostne javne storitve, in izboljšajo socialno varstvo; |
| --- | --- |

64.

poziva države članice, naj zagotovijo dostojne plače in pokojnine, zmanjšajo razlike v plačilu med spoloma, ustvarijo več kakovostnih delovnih mest za ženske, ženskam omogočijo, da koristijo kakovostne javne storitve, in izboljšajo socialno varstvo;

| 65. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje ekonomskih in socialnih vzrokov za nasilje nad ženskami, kot so brezposelnost, nizke plače in pokojnine, pomanjkanje stanovanj, revščina in neobstoječe javne storitve ali njihova neustreznost, zlasti storitve na področju javnega zdravja, izobraževanja in socialne varnosti; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje ekonomskih in socialnih vzrokov za nasilje nad ženskami, kot so brezposelnost, nizke plače in pokojnine, pomanjkanje stanovanj, revščina in neobstoječe javne storitve ali njihova neustreznost, zlasti storitve na področju javnega zdravja, izobraževanja in socialne varnosti;

| 66. | poziva Komisijo, naj poostri svoja prizadevanja proti kršenju temeljnih pravic mladih deklet, natančneje proti industriji, ki mlada dekleta vidi kot spolne predmete in v EU povzroča rast trgovine z mladimi dekleti zaradi spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj poostri svoja prizadevanja proti kršenju temeljnih pravic mladih deklet, natančneje proti industriji, ki mlada dekleta vidi kot spolne predmete in v EU povzroča rast trgovine z mladimi dekleti zaradi spolnega izkoriščanja;

| 67. | poziva države članice, naj zagotovijo izvajanje nacionalnih strategij v zvezi s spoštovanjem in zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic žensk; poudarja vlogo Unije pri večjem osveščanju in spodbujanju najboljših praks v zvezi s tem vprašanjem, saj je zdravje temeljna človekova pravica, nujna za izvajanje vseh drugih človekovih pravic; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice, naj zagotovijo izvajanje nacionalnih strategij v zvezi s spoštovanjem in zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic žensk; poudarja vlogo Unije pri večjem osveščanju in spodbujanju najboljših praks v zvezi s tem vprašanjem, saj je zdravje temeljna človekova pravica, nujna za izvajanje vseh drugih človekovih pravic;

| 68. | poziva Komisijo, naj sestavi predlog za zakonski okvir o vprašanju večplastne in presečne diskriminacije; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj sestavi predlog za zakonski okvir o vprašanju večplastne in presečne diskriminacije;

| 69. | meni, da nizka zastopanost žensk pri političnem in poslovnem odločanju pomeni primanjkljaj; zato poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za pozitivno diskriminacijo, kot sta zakonodaja za enako zastopanost ter kvote po spolih; |
| --- | --- |

69.

meni, da nizka zastopanost žensk pri političnem in poslovnem odločanju pomeni primanjkljaj; zato poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za pozitivno diskriminacijo, kot sta zakonodaja za enako zastopanost ter kvote po spolih;

| 70. | poudarja, da zmanjševanje razlik v plačilu med spoloma napreduje izredno počasi; opozarja, da je uporaba načela enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti bistvena za dosego enakosti med spoloma; odločno poziva Komisijo, naj čim prej pregleda Direktivo 2006/54/ES ter predlaga njene spremembe v skladu s členom 32 direktive in na podlagi člena 157 PDEU, pri tem pa naj upošteva podrobna priporočila iz priloge k resoluciji Parlamenta z dne 24. maja 2012; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da zmanjševanje razlik v plačilu med spoloma napreduje izredno počasi; opozarja, da je uporaba načela enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti bistvena za dosego enakosti med spoloma; odločno poziva Komisijo, naj čim prej pregleda Direktivo 2006/54/ES ter predlaga njene spremembe v skladu s členom 32 direktive in na podlagi člena 157 PDEU, pri tem pa naj upošteva podrobna priporočila iz priloge k resoluciji Parlamenta z dne 24. maja 2012;

| 71. | poudarja, da zmanjševanje sredstev za javne storitve otroškega varstva neposredno vpliva na ekonomsko neodvisnost žensk; opozarja, da je leta 2010 28,3 % neaktivnih žensk ali žensk, zaposlenih s skrajšanim delovnim časom, kot razloge navedlo, da nimajo na voljo varstva, v letu 2009 pa je bil ta delež 27,9 %; opozarja tudi, da je bila leta 2010 stopnja zaposlenosti žensk z majhnimi otroki v EU za 12,7 % nižja kot pri ženskah brez otrok ter da se je ta razlika povečala v primerjavi z letom 2008, ko je znašala 11,5 %; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da zmanjševanje sredstev za javne storitve otroškega varstva neposredno vpliva na ekonomsko neodvisnost žensk; opozarja, da je leta 2010 28,3 % neaktivnih žensk ali žensk, zaposlenih s skrajšanim delovnim časom, kot razloge navedlo, da nimajo na voljo varstva, v letu 2009 pa je bil ta delež 27,9 %; opozarja tudi, da je bila leta 2010 stopnja zaposlenosti žensk z majhnimi otroki v EU za 12,7 % nižja kot pri ženskah brez otrok ter da se je ta razlika povečala v primerjavi z letom 2008, ko je znašala 11,5 %;

| 72. | obžaluje vse prepogosto kršenje temeljnih pravic starejših žensk, vključno s številnimi primeri nasilja ter fizičnih, čustvenih in finančnih zlorab v mnogih državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe, da bi zaščitile starejše ženske pred vsemi oblikami zlorab, vključno s slabim ravnanjem v domovih za ostarele; |
| --- | --- |

72.

obžaluje vse prepogosto kršenje temeljnih pravic starejših žensk, vključno s številnimi primeri nasilja ter fizičnih, čustvenih in finančnih zlorab v mnogih državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe, da bi zaščitile starejše ženske pred vsemi oblikami zlorab, vključno s slabim ravnanjem v domovih za ostarele;

| 73. | meni, da so invalidne ženske dvojno diskriminirane, zaradi spola in invalidnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, da bi zaščitile temeljne pravice invalidnih žensk v EU; |
| --- | --- |

73.

meni, da so invalidne ženske dvojno diskriminirane, zaradi spola in invalidnosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe, da bi zaščitile temeljne pravice invalidnih žensk v EU;

| 74. | poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za odpravo seksističnih stereotipov, ki jih prenašajo mediji, zlasti v reklamnih sporočilih, saj lahko prav mediji bistveno pripomorejo k preoblikovanju splošnih predstav o vlogah moških in žensk; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za odpravo seksističnih stereotipov, ki jih prenašajo mediji, zlasti v reklamnih sporočilih, saj lahko prav mediji bistveno pripomorejo k preoblikovanju splošnih predstav o vlogah moških in žensk;

| 75. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ozaveščenost državljanov in njihovo poznavanje pravic, zapisanih v Listini, ter naj z vzdrževanjem stalnega dialoga s civilno družbo, zadevnimi nevladnimi organizacijami in ženskimi organizacijami spodbujajo participativno demokracijo; poziva zlasti ženske organizacije, naj delijo svoje dragoceno strokovno znanje o trajnih stereotipih in diskriminaciji, saj so ženske že od nekdaj najbolj ranljive žrtve; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo in države članice, naj povečajo ozaveščenost državljanov in njihovo poznavanje pravic, zapisanih v Listini, ter naj z vzdrževanjem stalnega dialoga s civilno družbo, zadevnimi nevladnimi organizacijami in ženskimi organizacijami spodbujajo participativno demokracijo; poziva zlasti ženske organizacije, naj delijo svoje dragoceno strokovno znanje o trajnih stereotipih in diskriminaciji, saj so ženske že od nekdaj najbolj ranljive žrtve;

| 76. | poziva k večji vključenosti institucij EU in boljšemu dialogu z več interesnimi skupinami o izzivih, s katerimi se soočajo starejši pri polnem uresničevanju svojih človekovih pravic; |
| --- | --- |

76.

poziva k večji vključenosti institucij EU in boljšemu dialogu z več interesnimi skupinami o izzivih, s katerimi se soočajo starejši pri polnem uresničevanju svojih človekovih pravic;

Solidarnost

| 77. | poudarja, da so finančna in gospodarska kriza ter ukrepi, sprejeti za njeno premagovanje, najbolj prizadeli najrevnejše in najbolj prikrajšane družbene sloje in posledice zanje so pogosto zelo hude, na kar opozarja tudi dokument komisarja Sveta Evrope za človekove pravice za naslovom „Varovanje človekovih pravic v času gospodarske krize“, med drugim z omembo skupin, ki jim grozi socialna marginalizacija, kot so migranti, prosilci za azil, Romi, ženske in otroci; opozarja, da je leta 2012 četrtini prebivalcev 28 držav članic EU grozila revščina ali socialna izključenost; poziva, naj se temu področju nameni posebna pozornost ter naj se sprejmejo ustrezni, odločnejši in učinkovitejši ukrepi za odpravo tega problema in boj proti neenakosti in revščini; obsoja izjave politikov, ki želijo te skupine prebivalcev predstaviti kot grešne kozle; izraža zaskrbljenost, ker gospodarske in socialne krize ustvarjajo pritisk na temeljne pravice, pravno državo in demokratične vrednote na nacionalni in nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da so finančna in gospodarska kriza ter ukrepi, sprejeti za njeno premagovanje, najbolj prizadeli najrevnejše in najbolj prikrajšane družbene sloje in posledice zanje so pogosto zelo hude, na kar opozarja tudi dokument komisarja Sveta Evrope za človekove pravice za naslovom „Varovanje človekovih pravic v času gospodarske krize“, med drugim z omembo skupin, ki jim grozi socialna marginalizacija, kot so migranti, prosilci za azil, Romi, ženske in otroci; opozarja, da je leta 2012 četrtini prebivalcev 28 držav članic EU grozila revščina ali socialna izključenost; poziva, naj se temu področju nameni posebna pozornost ter naj se sprejmejo ustrezni, odločnejši in učinkovitejši ukrepi za odpravo tega problema in boj proti neenakosti in revščini; obsoja izjave politikov, ki želijo te skupine prebivalcev predstaviti kot grešne kozle; izraža zaskrbljenost, ker gospodarske in socialne krize ustvarjajo pritisk na temeljne pravice, pravno državo in demokratične vrednote na nacionalni in nadnacionalni ravni;

| 78. | poudarja, da so socialne pravice temeljne pravice in jih kot take priznavajo mednarodne pogodbe, Evropska konvencija o človekovih pravicah, Listina EU o temeljnih pravicah in Evropska socialna listina; opozarja, da je treba te pravice zaščititi tako v pravnem smislu kot v praksi, da se zagotovi socialna pravičnost, zlasti v času gospodarske krize in varčevalnih ukrepov; poudarja pomen pravice do dostojanstva, poklicne svobode in pravice do dela, pravice do nediskriminacije, vključno na podlagi narodnosti, varstva v primeru neupravičene odpustitve, pravice do zdravja in varnosti pri delu, socialnega varstva in socialne pomoči, pravice do zdravstvenega varstva, svobode gibanja in prebivanja, pravice do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, in sicer z zagotavljanjem dejanskega dostopa do zaposlitve, ustrezne nastanitve, usposabljanja, izobraževanja, kulture ter socialne in zdravstvene pomoči ter z drugimi ukrepi v zvezi z plačilom in socialnimi prejemki, da se delavcem in njihovim družinskim članom zagotovi dostojen življenjski standard, in drugimi pogoji zaposlovanja in delovnimi pogoji, neodvisnosti socialnih partnerjev, svobode pridruževanja nacionalnim in mednarodnim zvezam za zaščito ekonomskih in socialnih interesov delavcev ter pravice do kolektivnega pogajanja; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da so socialne pravice temeljne pravice in jih kot take priznavajo mednarodne pogodbe, Evropska konvencija o človekovih pravicah, Listina EU o temeljnih pravicah in Evropska socialna listina; opozarja, da je treba te pravice zaščititi tako v pravnem smislu kot v praksi, da se zagotovi socialna pravičnost, zlasti v času gospodarske krize in varčevalnih ukrepov; poudarja pomen pravice do dostojanstva, poklicne svobode in pravice do dela, pravice do nediskriminacije, vključno na podlagi narodnosti, varstva v primeru neupravičene odpustitve, pravice do zdravja in varnosti pri delu, socialnega varstva in socialne pomoči, pravice do zdravstvenega varstva, svobode gibanja in prebivanja, pravice do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, in sicer z zagotavljanjem dejanskega dostopa do zaposlitve, ustrezne nastanitve, usposabljanja, izobraževanja, kulture ter socialne in zdravstvene pomoči ter z drugimi ukrepi v zvezi z plačilom in socialnimi prejemki, da se delavcem in njihovim družinskim članom zagotovi dostojen življenjski standard, in drugimi pogoji zaposlovanja in delovnimi pogoji, neodvisnosti socialnih partnerjev, svobode pridruževanja nacionalnim in mednarodnim zvezam za zaščito ekonomskih in socialnih interesov delavcev ter pravice do kolektivnega pogajanja;

| 79. | poudarja, da imata brezposelnost ali življenje v revščini ali na robu družbe velike in celo usodne posledice za izvajanje pravic in svoboščin, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, saj so najbolj ogrožene pravice in svoboščine pravica do človekovega dostojanstva (člen 1), svoboda izbire poklica in pravica do dela (člen 15), prepoved diskriminacije (člen 21), pravica do varstva v primeru neupravičene odpustitve (člen 30), pravica do socialne varnosti in socialne pomoči (člen 34), varovanja zdravja (člen 35) ter do svobode gibanja in prebivanja (člen 45); poleg tega poudarja, da brezposelnost ali življenje v revščini ali na robu družbe vplivata tudi na dostop do osnovnih, socialnih, finančnih in drugih storitev; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da imata brezposelnost ali življenje v revščini ali na robu družbe velike in celo usodne posledice za izvajanje pravic in svoboščin, zapisanih v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, saj so najbolj ogrožene pravice in svoboščine pravica do človekovega dostojanstva (člen 1), svoboda izbire poklica in pravica do dela (člen 15), prepoved diskriminacije (člen 21), pravica do varstva v primeru neupravičene odpustitve (člen 30), pravica do socialne varnosti in socialne pomoči (člen 34), varovanja zdravja (člen 35) ter do svobode gibanja in prebivanja (člen 45); poleg tega poudarja, da brezposelnost ali življenje v revščini ali na robu družbe vplivata tudi na dostop do osnovnih, socialnih, finančnih in drugih storitev;

| 80. | opozarja, da so sistemi, ki družbeno pravičnost priznavajo kot pomembno načelo, ki se izvaja z zanesljivo zakonodajo, najboljša zaščita pred socialnimi posledicami gospodarske in finančne krize; |
| --- | --- |

80.

opozarja, da so sistemi, ki družbeno pravičnost priznavajo kot pomembno načelo, ki se izvaja z zanesljivo zakonodajo, najboljša zaščita pred socialnimi posledicami gospodarske in finančne krize;

| 81. | priporoča, naj vse države članice čim prej odpravijo preostale zadržke, ki jih imajo v zvezi z Evropsko socialno listino; meni, da bi moral Parlament spodbujati stalen dialog o napredku na tem področju; meni, da bi bilo treba sklicevanje na Evropsko socialno listino v členu 151 PDEU uporabljati učinkoviteje, na primer z vključitvijo testa socialnih pravic v presoje vplivov Komisije in Parlamenta; |
| --- | --- |

81.

priporoča, naj vse države članice čim prej odpravijo preostale zadržke, ki jih imajo v zvezi z Evropsko socialno listino; meni, da bi moral Parlament spodbujati stalen dialog o napredku na tem področju; meni, da bi bilo treba sklicevanje na Evropsko socialno listino v členu 151 PDEU uporabljati učinkoviteje, na primer z vključitvijo testa socialnih pravic v presoje vplivov Komisije in Parlamenta;

| 82. | poziva k odločnejšim ukrepom, s katerimi bi pomagali brezdomcem ter jim ponudili zatočišče in podporo, ter – zlasti v času, ko zaradi dolgotrajne gospodarske in finančne krize vse več ranljivih oseb živi na cesti – obsoja zakone in politike na nacionalni ali lokalni ravni, ki kriminalizirajo te ljudi, ki potrebujejo več pomoči, saj to predstavlja hudo in nečloveško kršitev temeljnih pravic; |
| --- | --- |

82.

poziva k odločnejšim ukrepom, s katerimi bi pomagali brezdomcem ter jim ponudili zatočišče in podporo, ter – zlasti v času, ko zaradi dolgotrajne gospodarske in finančne krize vse več ranljivih oseb živi na cesti – obsoja zakone in politike na nacionalni ali lokalni ravni, ki kriminalizirajo te ljudi, ki potrebujejo več pomoči, saj to predstavlja hudo in nečloveško kršitev temeljnih pravic;

| 83. | poudarja, da je treba zagotoviti skladnost ukrepov za spopadanje s krizo z vrednotami in cilji Unije ter zlasti zagotoviti spoštovanje pravne države, ko gre za ukrepe Unije v državah evroobmočja, ki jih je kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

83.

poudarja, da je treba zagotoviti skladnost ukrepov za spopadanje s krizo z vrednotami in cilji Unije ter zlasti zagotoviti spoštovanje pravne države, ko gre za ukrepe Unije v državah evroobmočja, ki jih je kriza najbolj prizadela;

| 84. | znova poziva Svet, naj nujno vključi „dostop najrevnejših skupin do vseh njihovih pravic“ med tematska področja naslednjega večletnega okvira Agencije za temeljne pravice; |
| --- | --- |

84.

znova poziva Svet, naj nujno vključi „dostop najrevnejših skupin do vseh njihovih pravic“ med tematska področja naslednjega večletnega okvira Agencije za temeljne pravice;

| 85. | obžaluje, da v nekaterih državah članicah še vedno veljajo prehodna pravila o prostem gibanju delavcev; poudarja, da je strah pred negativnimi učinki delovne migracije neutemeljen; opozarja, da ocene kažejo na dolgoročno povečanje BDP v državah EU-15 za skoraj 1 % zaradi mobilnosti po širitvi (v obdobju 2004–2009) (35); |
| --- | --- |

85.

obžaluje, da v nekaterih državah članicah še vedno veljajo prehodna pravila o prostem gibanju delavcev; poudarja, da je strah pred negativnimi učinki delovne migracije neutemeljen; opozarja, da ocene kažejo na dolgoročno povečanje BDP v državah EU-15 za skoraj 1 % zaradi mobilnosti po širitvi (v obdobju 2004–2009) (35);

| 86. | ugotavlja, da nedavne oznake prostega gibanja kot migracije z namenom izkoriščanja sistemov socialne varnosti ne temeljijo na dejstvih (36); poudarja, da je diskriminacija velika ovira, ki evropskim državljanom preprečuje uživanje temeljnih pravic; poudarja, da imajo v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 državljani EU s stalnim bivališčem v drugi državi članici pravico do enakega obravnavanja, ko gre za socialno varnost; |
| --- | --- |

86.

ugotavlja, da nedavne oznake prostega gibanja kot migracije z namenom izkoriščanja sistemov socialne varnosti ne temeljijo na dejstvih (36); poudarja, da je diskriminacija velika ovira, ki evropskim državljanom preprečuje uživanje temeljnih pravic; poudarja, da imajo v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 državljani EU s stalnim bivališčem v drugi državi članici pravico do enakega obravnavanja, ko gre za socialno varnost;

| 87. | poudarja, da morajo Komisija in države članice okrepiti svoja prizadevanja za razvoj in zagotavljanje delavskih pravic in temeljnih socialnih pravic, saj je to bistvenega pomena za zagotavljanje enakega obravnavanja, dostojnih delovnih mest in plač, ki omogočajo preživetje, v Evropski uniji; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da morajo Komisija in države članice okrepiti svoja prizadevanja za razvoj in zagotavljanje delavskih pravic in temeljnih socialnih pravic, saj je to bistvenega pomena za zagotavljanje enakega obravnavanja, dostojnih delovnih mest in plač, ki omogočajo preživetje, v Evropski uniji;

| 88. | poziva Komisijo in države članice, naj priznajo, da je pravica delavcev do varnih in zdravih delovnih pogojev, kot je določeno v členu 3 Evropske socialne listine, bistvenega pomena za možnost delavcev, da živijo dostojno življenje, in za zagotavljanje spoštovanja njihovih temeljnih pravic; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo in države članice, naj priznajo, da je pravica delavcev do varnih in zdravih delovnih pogojev, kot je določeno v členu 3 Evropske socialne listine, bistvenega pomena za možnost delavcev, da živijo dostojno življenje, in za zagotavljanje spoštovanja njihovih temeljnih pravic;

| 89. | poudarja, da imajo socialni partnerji v kolektivnem pogajanju pomembno vlogo pri zagotavljanju temeljnih pravic in enakega obravnavanja delavcev, zlasti ko gre za mlade, ženske, invalide in druge socialno zapostavljene skupine na trgu dela; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da imajo socialni partnerji v kolektivnem pogajanju pomembno vlogo pri zagotavljanju temeljnih pravic in enakega obravnavanja delavcev, zlasti ko gre za mlade, ženske, invalide in druge socialno zapostavljene skupine na trgu dela;

Državljanstvo

| 90. | poudarja, da je treba zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in Listine o temeljnih pravicah ter vse večjih pričakovanj državljanov in civilne družbe – kot so dokazali propad sporazuma ACTA in škandali zaradi nadzorovanja – okrepiti in razširiti demokratično in institucionalno preglednost in odprtost v EU, zlasti v njenih institucijah, organih, uradih in agencijah ter v njenih državah članicah; meni, da sta preglednost in odprtost ključni načeli, ki ju je treba še bolj okrepiti in spodbujati, da bi zagotovili dobro upravljanje in polno udeležbo civilne družbe pri sprejemanju odločitev v EU; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da je treba zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe in Listine o temeljnih pravicah ter vse večjih pričakovanj državljanov in civilne družbe – kot so dokazali propad sporazuma ACTA in škandali zaradi nadzorovanja – okrepiti in razširiti demokratično in institucionalno preglednost in odprtost v EU, zlasti v njenih institucijah, organih, uradih in agencijah ter v njenih državah članicah; meni, da sta preglednost in odprtost ključni načeli, ki ju je treba še bolj okrepiti in spodbujati, da bi zagotovili dobro upravljanje in polno udeležbo civilne družbe pri sprejemanju odločitev v EU;

| 91. | obžaluje medinstitucionalno blokado revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001 o pravici do dostopa do dokumentov in informacij; poziva Svet in Komisijo, naj se znova lotita dela v zvezi z revizijo te uredbe na podlagi predlogov Parlamenta, da bi zagotovili večjo preglednost sprejemanja odločitev v EU in boljši dostop do dokumentov za državljane EU; poziva vse institucije, urade, organe in agencije EU, naj v celoti izvajajo Uredbo (ES) št. 1049/2001, kot zahteva Lizbonska pogodba, saj glede na sodno prakso Sodišča Evropske unije in pritožbe varuhu človekovih pravic ugotavlja, da je doslej niso izvajali; poziva Svet in Komisijo, naj hkrati sprejmeta potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo splošna javnost pregledno obveščena o porabi sredstev, ki jih države članice dobijo iz proračuna EU; |
| --- | --- |

91.

obžaluje medinstitucionalno blokado revizije Uredbe (ES) št. 1049/2001 o pravici do dostopa do dokumentov in informacij; poziva Svet in Komisijo, naj se znova lotita dela v zvezi z revizijo te uredbe na podlagi predlogov Parlamenta, da bi zagotovili večjo preglednost sprejemanja odločitev v EU in boljši dostop do dokumentov za državljane EU; poziva vse institucije, urade, organe in agencije EU, naj v celoti izvajajo Uredbo (ES) št. 1049/2001, kot zahteva Lizbonska pogodba, saj glede na sodno prakso Sodišča Evropske unije in pritožbe varuhu človekovih pravic ugotavlja, da je doslej niso izvajali; poziva Svet in Komisijo, naj hkrati sprejmeta potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo splošna javnost pregledno obveščena o porabi sredstev, ki jih države članice dobijo iz proračuna EU;

| 92. | poudarja, da pravica do dobrega upravljanja med drugim pomeni, da morajo organi državljane obveščati o njihovih temeljnih pravicah ter bolj prikrajšanim osebam pomagati pri pojasnjevanju njihovih pravic in zagotavljanju spoštovanja teh pravic; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da pravica do dobrega upravljanja med drugim pomeni, da morajo organi državljane obveščati o njihovih temeljnih pravicah ter bolj prikrajšanim osebam pomagati pri pojasnjevanju njihovih pravic in zagotavljanju spoštovanja teh pravic;

| 93. | opozarja, da državljanstvo v skladu s členom 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah pomeni pravico vsakega posameznika, da sodeluje v javnih zadevah v državi, kjer prebivajo; opozarja, da evropsko državljanstvo ne pomeni zgolj pravico voliti in biti izvoljen na lokalnih in evropskih volitvah, niti zgolj uveljavljanje pravic v zvezi s svobodo gibanja in prebivanja, ne glede na to, kako bistvene so te pravice; zato poudarja, da evropsko državljanstvo pomeni možnost vsakega rezidenta na ozemlju Unije, da aktivno in brez vsakršne diskriminacije sodeluje v demokratičnem, političnem, socialnem in kulturnem življenju države članice, v kateri prebiva, in da uveljavlja vse politične, državljanske, ekonomske, kulturne in socialne pravice in svoboščine, ki jih priznava Evropska unija; |
| --- | --- |

93.

opozarja, da državljanstvo v skladu s členom 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah pomeni pravico vsakega posameznika, da sodeluje v javnih zadevah v državi, kjer prebivajo; opozarja, da evropsko državljanstvo ne pomeni zgolj pravico voliti in biti izvoljen na lokalnih in evropskih volitvah, niti zgolj uveljavljanje pravic v zvezi s svobodo gibanja in prebivanja, ne glede na to, kako bistvene so te pravice; zato poudarja, da evropsko državljanstvo pomeni možnost vsakega rezidenta na ozemlju Unije, da aktivno in brez vsakršne diskriminacije sodeluje v demokratičnem, političnem, socialnem in kulturnem življenju države članice, v kateri prebiva, in da uveljavlja vse politične, državljanske, ekonomske, kulturne in socialne pravice in svoboščine, ki jih priznava Evropska unija;

| 94. | opozarja na potrebo po organizaciji kampanj ozaveščanja in obveščanja, da bi med državljani spodbujali vrednote in cilje Unije, ter zlasti poziva h kar največjemu razširjanju besedila ustreznih členov PEU in Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

94.

opozarja na potrebo po organizaciji kampanj ozaveščanja in obveščanja, da bi med državljani spodbujali vrednote in cilje Unije, ter zlasti poziva h kar največjemu razširjanju besedila ustreznih členov PEU in Listine o temeljnih pravicah;

| 95. | pozdravlja odločitev, da se leto 2013 razglasi za evropsko leto državljanov, vendar poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami še naprej obvešča državljane EU o njihovih pravicah, da bodo lahko v celoti izkoristili državljanstvo EU; |
| --- | --- |

95.

pozdravlja odločitev, da se leto 2013 razglasi za evropsko leto državljanov, vendar poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami še naprej obvešča državljane EU o njihovih pravicah, da bodo lahko v celoti izkoristili državljanstvo EU;

| 96. | poziva države članice, naj pripravijo informativne kampanje, da bi državljane EU seznanile z njihovo pravico voliti in biti izvoljen; poziva k nujni reformi postopkov evropskih volitev v vseh državah članicah za spodbujanje aktivnega državljanstva EU; poziva države članice, naj spodbujajo aktivno sodelovanje državljanov v okviru državljanskih pobud in uveljavljanja pravice do peticije ter pravice do pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic; |
| --- | --- |

96.

poziva države članice, naj pripravijo informativne kampanje, da bi državljane EU seznanile z njihovo pravico voliti in biti izvoljen; poziva k nujni reformi postopkov evropskih volitev v vseh državah članicah za spodbujanje aktivnega državljanstva EU; poziva države članice, naj spodbujajo aktivno sodelovanje državljanov v okviru državljanskih pobud in uveljavljanja pravice do peticije ter pravice do pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic;

| 97. | opozarja na pomen dela evropskega varuha človekovih pravic za pravice posameznikov; poudarja, da je njegova neodvisnost pomembna za zagotovitev verodostojnosti njegovega dela, in zato zahteva spremembo njegovega statuta, s katero bo jasno izključena možnost, da za varuha kandidirajo nekdanji ali sedanji člani organa, ki ga imenuje; |
| --- | --- |

97.

opozarja na pomen dela evropskega varuha človekovih pravic za pravice posameznikov; poudarja, da je njegova neodvisnost pomembna za zagotovitev verodostojnosti njegovega dela, in zato zahteva spremembo njegovega statuta, s katero bo jasno izključena možnost, da za varuha kandidirajo nekdanji ali sedanji člani organa, ki ga imenuje;

| 98. | poudarja, da je svoboda gibanja, dela in prebivanja evropskih državljanov in njihovih družin, pa tudi svoboda izbire poklica in pravica do dela, kot je določena v Pogodbah in zagotovljena z direktivo o prostem pretoku, ena od temeljnih pravic evropskih državljanov in predstavlja pomembno gospodarsko prednost za države gostiteljice, saj prispeva k reševanju neskladja med znanji in spretnostmi ter delovnimi mesti in pomaga nadomeščati demografski primanjkljaj Evropske unije; poudarja, da navedena direktiva že dovoljuje izjeme in omejitve za svobodo gibanja; obsoja vse poskuse revizije tega pravnega dosežka in poziva, naj se vsaka kršitev zadevnih pravil obravnava pred Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je svoboda gibanja, dela in prebivanja evropskih državljanov in njihovih družin, pa tudi svoboda izbire poklica in pravica do dela, kot je določena v Pogodbah in zagotovljena z direktivo o prostem pretoku, ena od temeljnih pravic evropskih državljanov in predstavlja pomembno gospodarsko prednost za države gostiteljice, saj prispeva k reševanju neskladja med znanji in spretnostmi ter delovnimi mesti in pomaga nadomeščati demografski primanjkljaj Evropske unije; poudarja, da navedena direktiva že dovoljuje izjeme in omejitve za svobodo gibanja; obsoja vse poskuse revizije tega pravnega dosežka in poziva, naj se vsaka kršitev zadevnih pravil obravnava pred Sodiščem Evropske unije;

Pravosodje

| 99. | poudarja, da je neodvisno, nepristransko, učinkovito, nepristransko in pravično izvajanje sodne oblasti, ki deluje ob upoštevanju razumnih rokov, bistveno za demokracijo in pravno državo ter njuno verodostojnost; je zaskrbljen zaradi številnih kršitev na tem področju, na kar kaže število obsodb proti državam, ki jih izreka Evropsko sodišče za človekove pravice; poziva države članice, naj v celoti izvajajo odločitve tega sodišča; poudarja, da v Evropski uniji ni mogoče dopuščati nekaznovanosti kogar koli, ki v ta namen izkorišča svoje pristojnosti, moč ali vpliv na druge osebe oziroma sodne ali politične organe; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da je neodvisno, nepristransko, učinkovito, nepristransko in pravično izvajanje sodne oblasti, ki deluje ob upoštevanju razumnih rokov, bistveno za demokracijo in pravno državo ter njuno verodostojnost; je zaskrbljen zaradi številnih kršitev na tem področju, na kar kaže število obsodb proti državam, ki jih izreka Evropsko sodišče za človekove pravice; poziva države članice, naj v celoti izvajajo odločitve tega sodišča; poudarja, da v Evropski uniji ni mogoče dopuščati nekaznovanosti kogar koli, ki v ta namen izkorišča svoje pristojnosti, moč ali vpliv na druge osebe oziroma sodne ali politične organe;

| 100. | poleg sodišč priznava tudi pomen zunajsodnih in parasodnih institucij za dostop do pravnega varstva, kot so nacionalne institucije za človekove pravice, organi za spodbujanje enakosti, varuhi človekovih pravic in organi za varstvo podatkov ter druge tovrstne institucije na področju človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba v vseh državah članicah imenovati ali ustanoviti nacionalne institucije za človekove pravice in si prizadevati za njihovo polno akreditacijo v skladu s t.i. pariškimi načeli (načela o statusu in delovanju nacionalnih institucij za varstvo in spodbujanje človekovih pravic iz resolucije Generalne skupščine ZN št. 48/134 z dne 20. decembra 1993); poudarja, da bi zahteva glede popolne neodvisnosti koristila tudi drugim institucijam na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

100.

poleg sodišč priznava tudi pomen zunajsodnih in parasodnih institucij za dostop do pravnega varstva, kot so nacionalne institucije za človekove pravice, organi za spodbujanje enakosti, varuhi človekovih pravic in organi za varstvo podatkov ter druge tovrstne institucije na področju človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba v vseh državah članicah imenovati ali ustanoviti nacionalne institucije za človekove pravice in si prizadevati za njihovo polno akreditacijo v skladu s t.i. pariškimi načeli (načela o statusu in delovanju nacionalnih institucij za varstvo in spodbujanje človekovih pravic iz resolucije Generalne skupščine ZN št. 48/134 z dne 20. decembra 1993); poudarja, da bi zahteva glede popolne neodvisnosti koristila tudi drugim institucijam na področju človekovih pravic;

| 101. | poziva Agencijo za temeljne pravice, naj v sodelovanju s posebnim poročevalcem OZN za zadevno področje izvede študijo o izrednih zakonih in postopkih, utemeljenih z bojem proti terorizmu, in o njihovi skladnosti s temeljnimi pravicami; zavrača vsak izredni postopek, zaradi katerega se vidno zmanjša ravnovesje med položajem tožilstva in obrambe v sodnem postopku, kot so tajna zaslišanja ali tajne sodbe, ali s katerim vlade pridobijo posebna pooblastila za cenzuro medijev ali ki omogočajo prikrito nadziranje prebivalcev; ugotavlja in obžaluje, da se politike boja proti terorizmu postopoma širijo na vse večje število kaznivih dejanj in prekrškov, kar povzroča zlasti povečevanje števila pospešenih sodnih postopkov, obveznih minimalnih kazni in evidenc prebivalcev; |
| --- | --- |

101.

poziva Agencijo za temeljne pravice, naj v sodelovanju s posebnim poročevalcem OZN za zadevno področje izvede študijo o izrednih zakonih in postopkih, utemeljenih z bojem proti terorizmu, in o njihovi skladnosti s temeljnimi pravicami; zavrača vsak izredni postopek, zaradi katerega se vidno zmanjša ravnovesje med položajem tožilstva in obrambe v sodnem postopku, kot so tajna zaslišanja ali tajne sodbe, ali s katerim vlade pridobijo posebna pooblastila za cenzuro medijev ali ki omogočajo prikrito nadziranje prebivalcev; ugotavlja in obžaluje, da se politike boja proti terorizmu postopoma širijo na vse večje število kaznivih dejanj in prekrškov, kar povzroča zlasti povečevanje števila pospešenih sodnih postopkov, obveznih minimalnih kazni in evidenc prebivalcev;

| 102. | poziva Komisijo, naj nadaljuje delo na področju kazenskega prava in izvajanja načrta o procesnih jamstvih, države članice pa, naj si na tem področju zastavijo višje cilje; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisijo, naj nadaljuje delo na področju kazenskega prava in izvajanja načrta o procesnih jamstvih, države članice pa, naj si na tem področju zastavijo višje cilje;

| 103. | pozdravlja poročilo Agencije za temeljne pravice o dostopu do pravnega varstva v primerih diskriminacije v EU in poudarja, da je dostop do pravnega varstva pogosto zapleten in težaven; meni, da bi izboljšave lahko obsegale lažje postopke in boljšo podporo ljudem, ki iščejo pravno varstvo; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja poročilo Agencije za temeljne pravice o dostopu do pravnega varstva v primerih diskriminacije v EU in poudarja, da je dostop do pravnega varstva pogosto zapleten in težaven; meni, da bi izboljšave lahko obsegale lažje postopke in boljšo podporo ljudem, ki iščejo pravno varstvo;

| 104. | je seznanjen s pregledom stanja na področju pravosodja, ki ga je začela Komisija in ki žal pokriva samo vprašanja civilnega, gospodarskega in upravnega prava, čeprav je Parlament zahteval, naj vključuje tudi vprašanja kazenskega prava, temeljne pravice in pravno državo; zato poziva k izboljšanju pregleda stanja, tako da bo zajel še zahtevana področja; poudarja, da bi ga bilo treba vključiti v novi köbenhavnski mehanizem in v evropski politični cikel v zvezi z uporabo člena 2 Pogodbe EU; poudarja tudi, da ne more biti edini cilj izboljšanja delovanja pravosodja zgolj povečanje privlačnosti posamezne države za vlagatelje in podjetnike, pri čemer se izboljšave večinoma nanašajo le na učinkovitost sodnih postopkov, temveč je treba hkrati stremeti tudi k zagotovitvi pravice do poštenega sojenja in spoštovanja temeljnih pravic; |
| --- | --- |

104.

je seznanjen s pregledom stanja na področju pravosodja, ki ga je začela Komisija in ki žal pokriva samo vprašanja civilnega, gospodarskega in upravnega prava, čeprav je Parlament zahteval, naj vključuje tudi vprašanja kazenskega prava, temeljne pravice in pravno državo; zato poziva k izboljšanju pregleda stanja, tako da bo zajel še zahtevana področja; poudarja, da bi ga bilo treba vključiti v novi köbenhavnski mehanizem in v evropski politični cikel v zvezi z uporabo člena 2 Pogodbe EU; poudarja tudi, da ne more biti edini cilj izboljšanja delovanja pravosodja zgolj povečanje privlačnosti posamezne države za vlagatelje in podjetnike, pri čemer se izboljšave večinoma nanašajo le na učinkovitost sodnih postopkov, temveč je treba hkrati stremeti tudi k zagotovitvi pravice do poštenega sojenja in spoštovanja temeljnih pravic;

| 105. | poziva Komisijo, naj pregleda dejansko izvajanje pravice do dostopa do pravnega varstva v EU v kontekstu pravice vsakega posameznika te in prihodnjih generacij, da živi v okolju, ki je ustrezno za njegovo zdravje in dobro počutje; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo, naj pregleda dejansko izvajanje pravice do dostopa do pravnega varstva v EU v kontekstu pravice vsakega posameznika te in prihodnjih generacij, da živi v okolju, ki je ustrezno za njegovo zdravje in dobro počutje;

| 106. | izraža zaskrbljenost zaradi politizacije ustavnih sodišč v nekaterih državah članicah in opozarja, da je neodvisen sodni sistem bistvenega pomena; |
| --- | --- |

106.

izraža zaskrbljenost zaradi politizacije ustavnih sodišč v nekaterih državah članicah in opozarja, da je neodvisen sodni sistem bistvenega pomena;

o

o o

| 107. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

107.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Dokument Sveta 10140/11 z dne 18. maja 2011.

(2)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

(3)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(4)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(5)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(6)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(7)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(8)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 49.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0500.

(10)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1026.

(11)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 405.

(12)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 54.

(13)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 18.

(14)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 73.

(15)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 50.

(16)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 112.

(17)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 154.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0203.

(19)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 54.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0090.

(21)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0444.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0315.

(24)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 1.

(25)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0418.

(26)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0350.

(27)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 26.

(28)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0045.

(29)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(30)  Resolucija parlamentarne skupščine Sveta Evrope 1872(2012) z dne 24. aprila 2012.

(31)  Regionalna študija: upravljanje zunanjih meja Evropske unije in njegovi vplivi na človekove pravice priseljencev, poročilo posebnega poročevalca o človekovih pravicah priseljencev, François Crépeau, 24. april 2013, A/HRC/23/46.

(32)  Poročilo Agencije za temeljne pravice o temeljnih pravicah na južnih morskih mejah Evrope, marec 2013.

(33)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(34)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0594.

(35)  Pregled razvoja na področju zaposlovanja in socialnih zadev v Evropi (2011), poglavje 6: mobilnost delavcev v EU in učinek širitve, str. 274.

(36)  Glej „A fact finding analysis on the impact on the Member States' social security systems of the entitlements of non-active intra-EU migrants to special non-contributory cash benefits and healthcare granted on the basis of residence“ (Analiza za ugotavljanje dejstev, kako upravičenost nedejavnih migrantov, ki se selijo znotraj EU, do posebnih denarnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki, in zdravstvenega varstva na podlagi bivališča vpliva na sisteme socialne varnosti držav članic), GD za zaposlovanje, končno poročilo, ki ga je pripravil ICF GHK v sodelovanju z Milieu Ltd., 14. oktober 2013.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/135 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/135

---

P7_TA(2014)0174

Evropski nalog za prijetje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 s priporočili Komisiji o reviziji evropskega naloga za prijetje (2013/2109(INL))

(2017/C 285/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 5 svojega Sklepa 2005/684/ES, Euratom z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 svojega Sklepa 2005/684/ES, Euratom z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (2),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije o izvajanju evropskega naloga za prijetje in postopkov predaje med državami članicami (COM(2005)0063 in SEC(2005)0267, COM(2006)0008 in SEC(2006)0079, COM(2007)0407 in SEC(2007)0979 ter COM(2011)0175 in SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije o izvajanju evropskega naloga za prijetje in postopkov predaje med državami članicami (COM(2005)0063 in SEC(2005)0267, COM(2006)0008 in SEC(2006)0079, COM(2007)0407 in SEC(2007)0979 ter COM(2011)0175 in SEC(2011)0430),

| — | ob upoštevanju končnega poročila Sveta z dne 28. maja 2009 o četrtem krogu medsebojnega ocenjevanja: praktična uporaba evropskega naloga za prijetje in ustreznih postopkov predaje med državami članicami (8302/4/2009 – CRIMORG 55), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Sveta z dne 28. maja 2009 o četrtem krogu medsebojnega ocenjevanja: praktična uporaba evropskega naloga za prijetje in ustreznih postopkov predaje med državami članicami (8302/4/2009 – CRIMORG 55),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (končno poročilo) (3),

| — | ob upoštevanju revidirane različice evropskega priročnika o izdaji evropskega naloga za prijetje (17195/1/10 REV 1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane različice evropskega priročnika o izdaji evropskega naloga za prijetje (17195/1/10 REV 1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1382/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o uvedbi programa za pravosodje za obdobje 2014 do 2020 (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2011 z naslovom „Vzpostavljanje zaupanja v pravosodni sistem celotne EU – nova razsežnost evropskega izobraževanja v pravosodju“ (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. septembra 2011 z naslovom „Vzpostavljanje zaupanja v pravosodni sistem celotne EU – nova razsežnost evropskega izobraževanja v pravosodju“ (COM(2011)0551),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU (5),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 9. marca 2004 o pravicah zapornikov v Evropski uniji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 9. marca 2004 o pravicah zapornikov v Evropski uniji (6),

| — | ob upoštevanju ocene dodane vrednosti ukrepov Unije v zvezi z evropskim nalogom za prijetje, ki jo je izvedel Oddelek za evropsko dodano vrednost pri Evropskem parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene dodane vrednosti ukrepov Unije v zvezi z evropskim nalogom za prijetje, ki jo je izvedel Oddelek za evropsko dodano vrednost pri Evropskem parlamentu,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo z dne 20. oktobra 2010 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo z dne 20. oktobra 2010 (7),

| — | ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 42 in 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0039/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0039/2014),

| A. | ker si je Evropska unija zadala nalogo, da bo svojim državljanom zagotovila območje svobode, varnosti in pravice, in ker v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, s tem pa sprejema pozitive obveznosti, ki jih mora izpolnjevati, da bi spoštovala to zavezo; ker mora načelo vzajemnega priznavanja, če želimo, da je uspešno, temeljiti na medsebojnem zaupanju, ki pa ga je mogoče doseči le z zagotavljanjem spoštovanja temeljnih pravic osumljencev in obdolžencev ter procesnih pravic v kazenskih postopkih v vsej Uniji; ker se medsebojno zaupanje krepi z usposabljanjem, sodelovanjem in dialogom med sodnimi organi in pravosodnimi delavci, ki ustvarjajo pristno evropsko sodno kulturo; |
| --- | --- |

A.

ker si je Evropska unija zadala nalogo, da bo svojim državljanom zagotovila območje svobode, varnosti in pravice, in ker v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, s tem pa sprejema pozitive obveznosti, ki jih mora izpolnjevati, da bi spoštovala to zavezo; ker mora načelo vzajemnega priznavanja, če želimo, da je uspešno, temeljiti na medsebojnem zaupanju, ki pa ga je mogoče doseči le z zagotavljanjem spoštovanja temeljnih pravic osumljencev in obdolžencev ter procesnih pravic v kazenskih postopkih v vsej Uniji; ker se medsebojno zaupanje krepi z usposabljanjem, sodelovanjem in dialogom med sodnimi organi in pravosodnimi delavci, ki ustvarjajo pristno evropsko sodno kulturo;

| B. | ker je Okvirni sklep 2002/584/PNZ pripomogel k pospešitvi postopkov izročitve v vsej Uniji v primerjavi z običajnimi sistemi izročitve med državami članicami, s čimer je bil njegov namen v veliki meri dosežen, in ker je ta sklep temelj vzajemnega priznavanja sodnih odločb v kazenskih zadevah, ki je zdaj določeno v členu 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

B.

ker je Okvirni sklep 2002/584/PNZ pripomogel k pospešitvi postopkov izročitve v vsej Uniji v primerjavi z običajnimi sistemi izročitve med državami članicami, s čimer je bil njegov namen v veliki meri dosežen, in ker je ta sklep temelj vzajemnega priznavanja sodnih odločb v kazenskih zadevah, ki je zdaj določeno v členu 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| C. | ker so kljub temu nastopile težave pri njegovem delovanju, od katerih so nekatere vezane posebej na Okvirni sklep 2002/584/PNZ ter izhajajo iz njegovih pomanjkljivosti, saj na primer v ta sklep niso bila izrecno vključena jamstva za temeljne pravice ali preverjanje sorazmernosti, ter iz njegovega nepopolnega in nedoslednega izvajanja; ker so druge težave skupne sklopu instrumentov o vzajemnem priznavanju zaradi nepopolnega in neuravnoteženega razvoja na področju kazenskega pravosodja Unije; |
| --- | --- |

C.

ker so kljub temu nastopile težave pri njegovem delovanju, od katerih so nekatere vezane posebej na Okvirni sklep 2002/584/PNZ ter izhajajo iz njegovih pomanjkljivosti, saj na primer v ta sklep niso bila izrecno vključena jamstva za temeljne pravice ali preverjanje sorazmernosti, ter iz njegovega nepopolnega in nedoslednega izvajanja; ker so druge težave skupne sklopu instrumentov o vzajemnem priznavanju zaradi nepopolnega in neuravnoteženega razvoja na področju kazenskega pravosodja Unije;

| D. | ker so jasno opredeljeni in učinkoviti instrumenti za vzajemno priznavanje sodnih ukrepov ključnega pomena za nacionalna tožilstva v zvezi s preiskavami težjih čezmejnih kaznivih dejanj in bodo enako pomembni pri preiskavah, ki jih bo opravljalo evropsko javno tožilstvo, ko bo vzpostavljeno; |
| --- | --- |

D.

ker so jasno opredeljeni in učinkoviti instrumenti za vzajemno priznavanje sodnih ukrepov ključnega pomena za nacionalna tožilstva v zvezi s preiskavami težjih čezmejnih kaznivih dejanj in bodo enako pomembni pri preiskavah, ki jih bo opravljalo evropsko javno tožilstvo, ko bo vzpostavljeno;

| E. | ker Posebni odbor za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja (CRIM) v svojem končnem poročilu poudarja, da je treba zagotoviti hitro vzajemno priznavanje – ob popolnem spoštovanju načela sorazmernosti – vseh sodnih ukrepov, s posebnim poudarkom na kazenskih sodbah, odredbah o zaplembi in evropskih nalogih za prijetje; |
| --- | --- |

E.

ker Posebni odbor za organizirani kriminal, korupcijo in pranje denarja (CRIM) v svojem končnem poročilu poudarja, da je treba zagotoviti hitro vzajemno priznavanje – ob popolnem spoštovanju načela sorazmernosti – vseh sodnih ukrepov, s posebnim poudarkom na kazenskih sodbah, odredbah o zaplembi in evropskih nalogih za prijetje;

| F. | ker zaskrbljenost med drugim vzbuja naslednje:






  (i) | Okvirni sklep 2002/584/PNZ in drugi instrumenti o vzajemnem priznavanju ne vsebujejo izrecnih razlogov za zavrnitev, če je mogoče utemeljeno domnevati, da bi bila izvršitev ukrepa nezdružljiva z izvrševanjem obveznosti držav članic v skladu s členom 6 PEU in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- | --- |

F.

ker zaskrbljenost med drugim vzbuja naslednje:

(i)

Okvirni sklep 2002/584/PNZ in drugi instrumenti o vzajemnem priznavanju ne vsebujejo izrecnih razlogov za zavrnitev, če je mogoče utemeljeno domnevati, da bi bila izvršitev ukrepa nezdružljiva z izvrševanjem obveznosti držav članic v skladu s členom 6 PEU in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| (ii) | Okvirni sklep 2002/584/PNZ in drugi instrumenti o vzajemnem priznavanju ne vsebujejo določbe o pravici do učinkovitega pravnega sredstva iz člena 47 Listine o temeljnih pravicah, ki je prepuščena urejanju z nacionalno zakonodajo, kar vodi v negotovost in neskladne prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

(ii)

Okvirni sklep 2002/584/PNZ in drugi instrumenti o vzajemnem priznavanju ne vsebujejo določbe o pravici do učinkovitega pravnega sredstva iz člena 47 Listine o temeljnih pravicah, ki je prepuščena urejanju z nacionalno zakonodajo, kar vodi v negotovost in neskladne prakse med državami članicami;

| (iii) | odsotnost rednih pregledov razpisanih ukrepov schengenskega informacijskega sistema (SIS II) in Interpola ter odsotnost samodejne povezave med umikom evropskega naloga za prijetje in odpravo takšnih razpisanih ukrepov ter negotovost glede učinka zavrnitve izvršitve evropskega naloga za prijetje na nadaljnjo veljavnost evropskega naloga za prijetje in z njim povezanih razpisanih ukrepov, zaradi česar se osebe, za katere velja evropski nalog za prijetje, ne morejo prosto gibati znotraj območja svobode, varnosti in pravice brez tveganja prijetja in predaje; |
| --- | --- |

(iii)

odsotnost rednih pregledov razpisanih ukrepov schengenskega informacijskega sistema (SIS II) in Interpola ter odsotnost samodejne povezave med umikom evropskega naloga za prijetje in odpravo takšnih razpisanih ukrepov ter negotovost glede učinka zavrnitve izvršitve evropskega naloga za prijetje na nadaljnjo veljavnost evropskega naloga za prijetje in z njim povezanih razpisanih ukrepov, zaradi česar se osebe, za katere velja evropski nalog za prijetje, ne morejo prosto gibati znotraj območja svobode, varnosti in pravice brez tveganja prijetja in predaje;

| (iv) | nenatančnost pri opredelitvi seznama težjih kaznivih dejanj, povezanega z evropskim nalogom za prijetje, pa tudi z drugimi instrumenti EU, ki se stalno sklicujejo na ta seznam, ter vključitev kaznivih dejanj, ki v vseh kazenskih zakonikih držav članic niso opredeljena kot težja kazniva dejanja in morda ne bodo opravila preizkusa sorazmernosti; |
| --- | --- |

(iv)

nenatančnost pri opredelitvi seznama težjih kaznivih dejanj, povezanega z evropskim nalogom za prijetje, pa tudi z drugimi instrumenti EU, ki se stalno sklicujejo na ta seznam, ter vključitev kaznivih dejanj, ki v vseh kazenskih zakonikih držav članic niso opredeljena kot težja kazniva dejanja in morda ne bodo opravila preizkusa sorazmernosti;

| (v) | nesorazmerna uporaba evropskega naloga za prijetje za manjša kazniva dejanja ali v okoliščinah, v katerih bi bilo mogoče uporabiti ukrepe, ki manj posegajo v pravice, kar vodi v neupravičene aretacije, neupravičen in pogosto predolgo trajajoč pripor in torej v nesorazmerno poseganje v temeljne pravice osumljencev in obdolžencev ter povzroča obremenitve sredstev držav članic; |
| --- | --- |

(v)

nesorazmerna uporaba evropskega naloga za prijetje za manjša kazniva dejanja ali v okoliščinah, v katerih bi bilo mogoče uporabiti ukrepe, ki manj posegajo v pravice, kar vodi v neupravičene aretacije, neupravičen in pogosto predolgo trajajoč pripor in torej v nesorazmerno poseganje v temeljne pravice osumljencev in obdolžencev ter povzroča obremenitve sredstev držav članic;

| (vi) | pomanjkljiva opredelitev izraza „pravosodni organ“ v Okvirnem sklepu 2002/584/PNZ in drugih instrumentih o vzajemnem priznavanju, ki je privedla do različnih praks med državami članicami ter povzročila negotovost, škodo medsebojnemu zaupanju in pravdne spore; |
| --- | --- |

(vi)

pomanjkljiva opredelitev izraza „pravosodni organ“ v Okvirnem sklepu 2002/584/PNZ in drugih instrumentih o vzajemnem priznavanju, ki je privedla do različnih praks med državami članicami ter povzročila negotovost, škodo medsebojnemu zaupanju in pravdne spore;

| (vii) | odsotnost minimalnih standardov za zagotovitev učinkovitega sodnega nadzora nad vzajemnim priznavanjem ukrepov, kar je privedlo do nedoslednih praks v državah članicah v zvezi s pravnimi jamstvi in zaščito pred kršitvami temeljnih pravic, vključno z odškodnino za žrtve sodnih zmot, kot je napačna identifikacija, kar je v nasprotju s standardi iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) ter iz uveljavljene sodne prakse Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

(vii)

odsotnost minimalnih standardov za zagotovitev učinkovitega sodnega nadzora nad vzajemnim priznavanjem ukrepov, kar je privedlo do nedoslednih praks v državah članicah v zvezi s pravnimi jamstvi in zaščito pred kršitvami temeljnih pravic, vključno z odškodnino za žrtve sodnih zmot, kot je napačna identifikacija, kar je v nasprotju s standardi iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) ter iz uveljavljene sodne prakse Sodišča Evropske unije;

| (viii) | čeprav je pripor pred sojenjem nujen v skladu z nekaterimi merili, lahko pomanjkanje minimalnih standardov za ta pripor, vključno z rednim pregledom, uporabo tega ukrepa v skrajni sili in upoštevanjem drugih možnosti, brez ustrezne presoje o pripravljenosti primera za sojenje privede do neupravičenega in predolgo trajajočega pripora osumljencev in obdolžencev pred sojenjem; |
| --- | --- |

(viii)

čeprav je pripor pred sojenjem nujen v skladu z nekaterimi merili, lahko pomanjkanje minimalnih standardov za ta pripor, vključno z rednim pregledom, uporabo tega ukrepa v skrajni sili in upoštevanjem drugih možnosti, brez ustrezne presoje o pripravljenosti primera za sojenje privede do neupravičenega in predolgo trajajočega pripora osumljencev in obdolžencev pred sojenjem;

| (ix) | nesprejemljivi pogoji v mnogih priporih v Uniji in njihove posledice za temeljne pravice posameznikov, ki jih to zadeva, zlasti na pravico do zaščite pred nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem v skladu s členom 3 (EKČP), ter za učinkovitost in delovanje instrumentov Unije o vzajemnem priznavanju; |
| --- | --- |

(ix)

nesprejemljivi pogoji v mnogih priporih v Uniji in njihove posledice za temeljne pravice posameznikov, ki jih to zadeva, zlasti na pravico do zaščite pred nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem v skladu s členom 3 (EKČP), ter za učinkovitost in delovanje instrumentov Unije o vzajemnem priznavanju;

| (x) | pomanjkanje pravnega zastopstva za tiste osebe, ki jih na podlagi evropskega naloga za prijetje iščejo tako v odreditveni kot tudi v izvršitveni državi članici; |
| --- | --- |

(x)

pomanjkanje pravnega zastopstva za tiste osebe, ki jih na podlagi evropskega naloga za prijetje iščejo tako v odreditveni kot tudi v izvršitveni državi članici;

| (xi) | odsotnost rokov za posredovanje prevedenih evropskih nalogov za prijetje v Okvirnem sklepu 2002/584/PNZ, kar vodi v različne prakse in negotovost; |
| --- | --- |

(xi)

odsotnost rokov za posredovanje prevedenih evropskih nalogov za prijetje v Okvirnem sklepu 2002/584/PNZ, kar vodi v različne prakse in negotovost;

| (xii) | pomanjkanje ustrezne opredelitve kaznivih dejanj, za katere preizkus dvojne kaznivosti ne velja več; |
| --- | --- |

(xii)

pomanjkanje ustrezne opredelitve kaznivih dejanj, za katere preizkus dvojne kaznivosti ne velja več;

| (xiii) | odsotnost uporabe drugih obstoječih orodij Unije za pravosodno sodelovanje in vzajemno priznavanje; |
| --- | --- |

(xiii)

odsotnost uporabe drugih obstoječih orodij Unije za pravosodno sodelovanje in vzajemno priznavanje;

| 1. | ob upoštevanju novega pravnega okvira iz leta 2014 po Lizbonski pogodbi meni, da ta resolucija ne bi smela obravnavati težav, ki izvirajo samo iz nepravilnega izvajanja Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ, saj bi morali tovrstne težave odpraviti s pravilnim izvajanjem v državah članicah in izvrševanjem prek postopkov Komisije; |
| --- | --- |

1.

ob upoštevanju novega pravnega okvira iz leta 2014 po Lizbonski pogodbi meni, da ta resolucija ne bi smela obravnavati težav, ki izvirajo samo iz nepravilnega izvajanja Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ, saj bi morali tovrstne težave odpraviti s pravilnim izvajanjem v državah članicah in izvrševanjem prek postopkov Komisije;

| 2. | poziva države članice, naj pravočasno in učinkovito izvajajo celoten korpus ukrepov kazenskega pravosodja Unije, saj se ti ukrepi dopolnjujejo, vključujejo pa evropski preiskovalni nalog, evropski nalog za nadzor in ukrepe v zvezi s procesnimi pravicami, tako da bodo pravosodnim organom na voljo alternativni instrumenti o vzajemnem priznavanju, ki manj kratijo pravice, obenem pa se bo zagotovilo spoštovanje pravic osumljencev in obdolžencev v kazenskih postopkih; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja njihovo pravilno izvajanje, pa tudi njihov vpliv na delovanje evropskega naloga za prijetje in področje kazenskega pravosodja Unije; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj pravočasno in učinkovito izvajajo celoten korpus ukrepov kazenskega pravosodja Unije, saj se ti ukrepi dopolnjujejo, vključujejo pa evropski preiskovalni nalog, evropski nalog za nadzor in ukrepe v zvezi s procesnimi pravicami, tako da bodo pravosodnim organom na voljo alternativni instrumenti o vzajemnem priznavanju, ki manj kratijo pravice, obenem pa se bo zagotovilo spoštovanje pravic osumljencev in obdolžencev v kazenskih postopkih; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja njihovo pravilno izvajanje, pa tudi njihov vpliv na delovanje evropskega naloga za prijetje in področje kazenskega pravosodja Unije;

| 3. | poziva države članice in njihove pravosodne organe, naj v okviru Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ (kot je uvodna izjava 12) preučijo vse razpoložljive možnosti za zagotavljanje varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin; naj pred izdajo evropskega naloga za prijetje izčrpajo vse možne druge mehanizme in naj v primeru odvzema prostosti na podlagi evropskega naloga za prijetje brez nepotrebnih zamud obravnavajo zadevo, da bo trajanje pripora čim krajše; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice in njihove pravosodne organe, naj v okviru Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ (kot je uvodna izjava 12) preučijo vse razpoložljive možnosti za zagotavljanje varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin; naj pred izdajo evropskega naloga za prijetje izčrpajo vse možne druge mehanizme in naj v primeru odvzema prostosti na podlagi evropskega naloga za prijetje brez nepotrebnih zamud obravnavajo zadevo, da bo trajanje pripora čim krajše;

| 4. | opozarja, da sta popolno priznavanje in hitro izvrševanje sodnih ukrepov korak v smeri vzpostavitve kazenskopravnega območja Unije, in poudarja pomen evropskega naloga za prijetje kot učinkovitega sredstva za boj proti težjim oblikam čezmejnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da sta popolno priznavanje in hitro izvrševanje sodnih ukrepov korak v smeri vzpostavitve kazenskopravnega območja Unije, in poudarja pomen evropskega naloga za prijetje kot učinkovitega sredstva za boj proti težjim oblikam čezmejnih kaznivih dejanj;

| 5. | meni, da bi morali zaradi težav, izpostavljenih v uvodni izjavi F, ki so posledica posebnosti Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ ter nepopolne in neuravnotežene narave področja kazenskega pravosodja Unije, ti dve vprašanji obravnavati z zakonodajnimi rešitvam in z nadaljnjim prizadevanjem za vzpostavitev minimalnih standardov, med drugim glede postopkovnih pravic osumljencev in obdolžencev ter horizontalnega ukrepa, s katerim se določijo načela, ki se uporabljajo za vse instrumente o vzajemnem priznavanju, oziroma, če tak horizontalni ukrep ni izvedljiv ali ne odpravlja težav, navedenih v tej resoluciji, s spremembo Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morali zaradi težav, izpostavljenih v uvodni izjavi F, ki so posledica posebnosti Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ ter nepopolne in neuravnotežene narave področja kazenskega pravosodja Unije, ti dve vprašanji obravnavati z zakonodajnimi rešitvam in z nadaljnjim prizadevanjem za vzpostavitev minimalnih standardov, med drugim glede postopkovnih pravic osumljencev in obdolžencev ter horizontalnega ukrepa, s katerim se določijo načela, ki se uporabljajo za vse instrumente o vzajemnem priznavanju, oziroma, če tak horizontalni ukrep ni izvedljiv ali ne odpravlja težav, navedenih v tej resoluciji, s spremembo Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ;

| 6. | meni, da ugotovljene slabosti ne le spodkopavajo medsebojno zaupanje, temveč tudi terjajo davek v družbenem in ekonomskem smislu za zadevne posameznike, njihove družine in širšo družbo; |
| --- | --- |

6.

meni, da ugotovljene slabosti ne le spodkopavajo medsebojno zaupanje, temveč tudi terjajo davek v družbenem in ekonomskem smislu za zadevne posameznike, njihove družine in širšo družbo;

| 7. | zato poziva Komisijo, naj v enem letu od sprejetja te resolucije na podlagi člena 82 PDEU predloži zakonodajne predloge v skladu s podrobnimi priporočili iz priložene priloge, ki bodo predvideli:






  (a) | postopek, po katerem lahko ukrep vzajemnega priznavanja v odreditveni državi članici po potrebi potrdi sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec, da se reši vprašanje različne razlage izraza „pravosodni organ“; |
| --- | --- | --- |

7.

zato poziva Komisijo, naj v enem letu od sprejetja te resolucije na podlagi člena 82 PDEU predloži zakonodajne predloge v skladu s podrobnimi priporočili iz priložene priloge, ki bodo predvideli:

(a)

postopek, po katerem lahko ukrep vzajemnega priznavanja v odreditveni državi članici po potrebi potrdi sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec, da se reši vprašanje različne razlage izraza „pravosodni organ“;

| (b) | preverjanje sorazmernosti pri izdajanju odločb o vzajemnem priznavanju na podlagi vseh pomembnih dejavnikov in okoliščin, kot so teža kaznivega dejanja, pripravljenost zadeve za sojenje, učinek na pravice zahtevane osebe, vključno z varstvom zasebnega in družinskega življenja, stroškovne posledice in razpoložljivost ustreznega drugega ukrepa, ki manj posega v pravice; |
| --- | --- |

(b)

preverjanje sorazmernosti pri izdajanju odločb o vzajemnem priznavanju na podlagi vseh pomembnih dejavnikov in okoliščin, kot so teža kaznivega dejanja, pripravljenost zadeve za sojenje, učinek na pravice zahtevane osebe, vključno z varstvom zasebnega in družinskega življenja, stroškovne posledice in razpoložljivost ustreznega drugega ukrepa, ki manj posega v pravice;

| (c) | standardiziran postopek posvetovanja, v katerem si lahko pristojni organi v odreditveni in izvršitveni državi članici izmenjajo informacije o izvrševanju sodnih odločb, na primer o ocenjevanju sorazmernosti, v primeru evropskega naloga za prijetje pa zlasti o ugotavljanju pripravljenosti zadeve za sojenje; |
| --- | --- |

(c)

standardiziran postopek posvetovanja, v katerem si lahko pristojni organi v odreditveni in izvršitveni državi članici izmenjajo informacije o izvrševanju sodnih odločb, na primer o ocenjevanju sorazmernosti, v primeru evropskega naloga za prijetje pa zlasti o ugotavljanju pripravljenosti zadeve za sojenje;

| (d) | obvezni razlog za zavrnitev, če je mogoče utemeljeno domnevati, da bi bila izvršitev ukrepa nezdružljiva z izvrševanjem obveznosti države članice v skladu s členom 6 PEU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 52(2) te listine, v katerem je sklicevanje na načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

(d)

obvezni razlog za zavrnitev, če je mogoče utemeljeno domnevati, da bi bila izvršitev ukrepa nezdružljiva z izvrševanjem obveznosti države članice v skladu s členom 6 PEU in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti s členom 52(2) te listine, v katerem je sklicevanje na načelo sorazmernosti;

| (e) | pravico do učinkovitega pravnega sredstva v skladu s členom 47(1) Listine o temeljnih pravicah in člena 13 EKČP, kot sta pravica do pritožbe v izvršitveni državi članici zoper zahtevano izvršitev instrumenta o vzajemnem priznavanju in pravica zahtevane osebe, da pri sodišču vloži pritožbo zaradi neizpolnjevanja zagotovil, ki jih je odreditvena država članica dala izvršitveni državi članici; |
| --- | --- |

(e)

pravico do učinkovitega pravnega sredstva v skladu s členom 47(1) Listine o temeljnih pravicah in člena 13 EKČP, kot sta pravica do pritožbe v izvršitveni državi članici zoper zahtevano izvršitev instrumenta o vzajemnem priznavanju in pravica zahtevane osebe, da pri sodišču vloži pritožbo zaradi neizpolnjevanja zagotovil, ki jih je odreditvena država članica dala izvršitveni državi članici;

| (f) | boljša opredelitev kaznivih dejanj, za katera naj bi se uporabljal evropski nalog za prijetje, da bo lažje preverjati sorazmernost; |
| --- | --- |

(f)

boljša opredelitev kaznivih dejanj, za katera naj bi se uporabljal evropski nalog za prijetje, da bo lažje preverjati sorazmernost;

| 8. | poziva k jasni in dosledni uporabi prava Unije v vseh državah članicah, kar zadeva procesne pravice v kazenskih postopkih, ki so povezane z uporabo evropskega naloga za prijetje, vključno s pravico do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih, pravico do dostopa do odvetnika v kazenskih postopkih in pravico do komunikacije v primeru prijetja ter pravico do obveščenosti v kazenskih postopkih; |
| --- | --- |

8.

poziva k jasni in dosledni uporabi prava Unije v vseh državah članicah, kar zadeva procesne pravice v kazenskih postopkih, ki so povezane z uporabo evropskega naloga za prijetje, vključno s pravico do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih, pravico do dostopa do odvetnika v kazenskih postopkih in pravico do komunikacije v primeru prijetja ter pravico do obveščenosti v kazenskih postopkih;

| 9. | poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva celovite podatke v zvezi z delovanjem mehanizma evropskega naloga za prijetje in naj te podatke vključi v svoje naslednje poročilo o izvajanju, da bo predlagala ustrezno ukrepanje, če se ugotovijo morebitne težave; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva celovite podatke v zvezi z delovanjem mehanizma evropskega naloga za prijetje in naj te podatke vključi v svoje naslednje poročilo o izvajanju, da bo predlagala ustrezno ukrepanje, če se ugotovijo morebitne težave;

| 10. | poziva k rednim pregledom neizvršenih evropskih nalogov za prijetje in premisleku o tem, ali bi jih bilo treba skupaj z ustreznimi razpisanimi ukrepi SIS II in Interpola umakniti; poziva tudi k umiku evropskih nalogov za prijetje in ustreznih razpisanih ukrepov SIS II in Interpola v primerih, ko je evropski nalog za prijetje zavrnjen iz obveznih razlogov, kot sta načelo ne bis in idem ali nezdružljivost z obveznostmi na področju človekovih pravic; poziva, naj se zagotovi obvezno posodabljanje razpisanih ukrepov SIS II in Interpola z informacijami o razlogih za zavrnitev evropskega naloga za prijetje, ki zadevajo razpisane ukrepe, ter naj se dokumenti Europola ustrezno posodabljajo; |
| --- | --- |

10.

poziva k rednim pregledom neizvršenih evropskih nalogov za prijetje in premisleku o tem, ali bi jih bilo treba skupaj z ustreznimi razpisanimi ukrepi SIS II in Interpola umakniti; poziva tudi k umiku evropskih nalogov za prijetje in ustreznih razpisanih ukrepov SIS II in Interpola v primerih, ko je evropski nalog za prijetje zavrnjen iz obveznih razlogov, kot sta načelo ne bis in idem ali nezdružljivost z obveznostmi na področju človekovih pravic; poziva, naj se zagotovi obvezno posodabljanje razpisanih ukrepov SIS II in Interpola z informacijami o razlogih za zavrnitev evropskega naloga za prijetje, ki zadevajo razpisane ukrepe, ter naj se dokumenti Europola ustrezno posodabljajo;

| 11. | meni, da so pravilni postopki, vključno s pravicami do pritožbe, najpomembnejši, in poziva države članice, naj bodisi v vlogi odreditvene ali izvršitvene države zagotovijo pravne mehanizme za nadomestilo škode, ki izhaja iz sodnih zmot v zvezi z instrumenti vzajemnega priznavanja, v skladu s standardi iz EKČP in iz uveljavljene sodne prakse Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

meni, da so pravilni postopki, vključno s pravicami do pritožbe, najpomembnejši, in poziva države članice, naj bodisi v vlogi odreditvene ali izvršitvene države zagotovijo pravne mehanizme za nadomestilo škode, ki izhaja iz sodnih zmot v zvezi z instrumenti vzajemnega priznavanja, v skladu s standardi iz EKČP in iz uveljavljene sodne prakse Sodišča Evropske unije;

| 12. | poziva Svet, naj v svojo revidirano različico evropskega priročnika o izdaji evropskega naloga za prijetje (17195/1/10 REV 1) vključi šestdnevni rok za prenos prevedenih evropskih nalogov za prijetje, da se zagotovita večja jasnost in gotovost; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj v svojo revidirano različico evropskega priročnika o izdaji evropskega naloga za prijetje (17195/1/10 REV 1) vključi šestdnevni rok za prenos prevedenih evropskih nalogov za prijetje, da se zagotovita večja jasnost in gotovost;

| 13. | poziva države članice in Komisijo, naj sodelujejo pri krepitvi kontaktnih mrež sodnikov, tožilcev in zagovornikov v kazenskem postopku ter tako omogočijo učinkovite in na ustreznih informacijah temelječe postopke v okviru evropskega naloga za prijetje ter naj na nacionalni ravni in ravni Unije zagotovijo ustrezno usposabljanje za pravosodne in pravne delavce, med drugim jezikovno usposabljanje ter usposabljanje o ustrezni uporabi evropskega naloga za prijetje in o kombinirani uporabi različnih instrumentov o vzajemnem priznavanju; poziva Komisijo, naj pripravi praktični priročnik Unije za zagovornike v postopkih v okviru evropskega naloga za prijetje, ki bo enostavno dostopen po vsej Uniji, pri čemer pa naj upošteva obstoječe delo evropskega odvetniškega združenja za kazenske zadeve glede te zadeve ter ga dopolni z nacionalnimi priročniki; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice in Komisijo, naj sodelujejo pri krepitvi kontaktnih mrež sodnikov, tožilcev in zagovornikov v kazenskem postopku ter tako omogočijo učinkovite in na ustreznih informacijah temelječe postopke v okviru evropskega naloga za prijetje ter naj na nacionalni ravni in ravni Unije zagotovijo ustrezno usposabljanje za pravosodne in pravne delavce, med drugim jezikovno usposabljanje ter usposabljanje o ustrezni uporabi evropskega naloga za prijetje in o kombinirani uporabi različnih instrumentov o vzajemnem priznavanju; poziva Komisijo, naj pripravi praktični priročnik Unije za zagovornike v postopkih v okviru evropskega naloga za prijetje, ki bo enostavno dostopen po vsej Uniji, pri čemer pa naj upošteva obstoječe delo evropskega odvetniškega združenja za kazenske zadeve glede te zadeve ter ga dopolni z nacionalnimi priročniki;

| 14. | poziva Komisijo, naj vzpostavi posebno pravosodno mrežo za evropski nalog za prijetje in mrežo zagovornikov, ki delajo v evropskem kazenskem pravosodju in na zadevah, povezanih z izročitvijo, ter zagotovi ustrezno financiranje zanje in za Evropsko mrežo za usposabljanje v pravosodju; meni, da lahko Komisija zagotovi ustrezno financiranje s pomočjo obstoječih programov na področju kazenskega pravosodja Unije; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj vzpostavi posebno pravosodno mrežo za evropski nalog za prijetje in mrežo zagovornikov, ki delajo v evropskem kazenskem pravosodju in na zadevah, povezanih z izročitvijo, ter zagotovi ustrezno financiranje zanje in za Evropsko mrežo za usposabljanje v pravosodju; meni, da lahko Komisija zagotovi ustrezno financiranje s pomočjo obstoječih programov na področju kazenskega pravosodja Unije;

| 15. | poziva Komisijo, naj vzpostavi enostavno dostopno podatkovno zbirko Unije, v kateri bo zbrana vsa nacionalna sodna praksa o zadevah v zvezi z evropskim nalogom za prijetje in drugimi postopki o vzajemnem priznavanju, da se olajša delo pravosodnih delavcev ter spremljanje in ocenjevanje izvajanja in morebitnih težav, ki bi iz tega izhajale; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj vzpostavi enostavno dostopno podatkovno zbirko Unije, v kateri bo zbrana vsa nacionalna sodna praksa o zadevah v zvezi z evropskim nalogom za prijetje in drugimi postopki o vzajemnem priznavanju, da se olajša delo pravosodnih delavcev ter spremljanje in ocenjevanje izvajanja in morebitnih težav, ki bi iz tega izhajale;

| 16. | poudarja povezavo med pogoji v priporu in ukrepi v zvezi z evropskim nalogom za prijetje ter opominja države članice, da jim člen 3 EKČP in sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice s prepovedjo nečloveškega in ponižujočega ravnanja z zaporniki ne nalagata le negativnih obveznosti, temveč tudi pozitivne obveznosti, in sicer morajo zagotoviti človeku dostojne pogoje v zaporih in izvedbo temeljite in učinkovite preiskave v primeru kršenja teh pravic; poziva države članice, naj zlasti upoštevajo pravice ranljivih oseb in na splošno temeljito preučijo alternative priporu; |
| --- | --- |

16.

poudarja povezavo med pogoji v priporu in ukrepi v zvezi z evropskim nalogom za prijetje ter opominja države članice, da jim člen 3 EKČP in sodna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice s prepovedjo nečloveškega in ponižujočega ravnanja z zaporniki ne nalagata le negativnih obveznosti, temveč tudi pozitivne obveznosti, in sicer morajo zagotoviti človeku dostojne pogoje v zaporih in izvedbo temeljite in učinkovite preiskave v primeru kršenja teh pravic; poziva države članice, naj zlasti upoštevajo pravice ranljivih oseb in na splošno temeljito preučijo alternative priporu;

| 17. | za zagotovitev učinkovitosti okvira vzajemnega priznavanja poziva Komisijo, naj razišče razpoložljiva pravna in finančna sredstva na ravni Unije za izboljšanje standardov pripora, vključno z zakonodajnimi predlogi o razmerah v priporu pred sojenjem; |
| --- | --- |

17.

za zagotovitev učinkovitosti okvira vzajemnega priznavanja poziva Komisijo, naj razišče razpoložljiva pravna in finančna sredstva na ravni Unije za izboljšanje standardov pripora, vključno z zakonodajnimi predlogi o razmerah v priporu pred sojenjem;

| 18. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

18.

potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 19. | meni, da je treba vse finančne posledice zahtevanih predlogov za proračun Unije kriti z dodelitvijo obstoječih proračunskih sredstev; poudarja, da bo sprejetje in izvajanje teh predlogov za države članice in državljane pomenilo precejšnje prihranke denarja in časa ter bo torej koristno tako v ekonomskem kot družbenem smislu, kar je jasno izpostavljeno v oceni evropske dodane vrednosti ukrepov Unije glede pregleda evropskega naloga za prijetje; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba vse finančne posledice zahtevanih predlogov za proračun Unije kriti z dodelitvijo obstoječih proračunskih sredstev; poudarja, da bo sprejetje in izvajanje teh predlogov za države članice in državljane pomenilo precejšnje prihranke denarja in časa ter bo torej koristno tako v ekonomskem kot družbenem smislu, kar je jasno izpostavljeno v oceni evropske dodane vrednosti ukrepov Unije glede pregleda evropskega naloga za prijetje;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

(2)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0444.

(4)  UL L 354, 28.12.2013, str. 73.

(5)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 82.

(6)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 154.

(7)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI: PRIPOROČILA GLEDE PREDVIDENIH NEKATERIH ZAKONODAJNIH PREDLOGOV

Postopek potrjevanja za pravne instrumente Unije o vzajemnem priznavanju:

| — | „Odreditveni organ“ se v kazenski zakonodaji Unije opredeli kot:






  (i) | sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec v zadevnem primeru ali |
| --- | --- | --- |

—

„Odreditveni organ“ se v kazenski zakonodaji Unije opredeli kot:

(i)

sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec v zadevnem primeru ali

| (ii) | kateri koli drug pristojni organ, kakor ga opredeli odreditvena država članica, pod pogojem, da akt, ki ga je treba izvršiti, po ugotavljanju njegove skladnost s pogoji za izdajo instrumenta potrdi sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec v državi izdajateljici. |
| --- | --- |

(ii)

kateri koli drug pristojni organ, kakor ga opredeli odreditvena država članica, pod pogojem, da akt, ki ga je treba izvršiti, po ugotavljanju njegove skladnost s pogoji za izdajo instrumenta potrdi sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali javni tožilec v državi izdajateljici.

Preverjanje sorazmernosti za izdajo pravnih instrumentov Unije o vzajemnem priznavanju:

| — | Pristojni organ pri izdaji odločbe, ki bo izvršena v drugi državi članici, skrbno oceni potrebo po zahtevanem ukrepu na podlagi pomembnih dejavnikov in okoliščin, pri čemer upošteva pravice osumljenca ali obdolženca ter razpoložljivost ustreznih drugih ukrepov, ki manj posegajo v pravice, za doseganje predvidenih ciljev ter uporabi ukrepe, ki najmanj posegajo v pravice. Če izvršitveni organ upravičeno domneva, da je ukrep nesorazmeren, se lahko z odreditvenim organom posvetuje o pomenu izvršitve odločbe o vzajemnem priznavanju. Odreditveni organ se lahko po tem posvetovanju odloči za umik odločbe o vzajemnem priznavanju. |
| --- | --- |

—

Pristojni organ pri izdaji odločbe, ki bo izvršena v drugi državi članici, skrbno oceni potrebo po zahtevanem ukrepu na podlagi pomembnih dejavnikov in okoliščin, pri čemer upošteva pravice osumljenca ali obdolženca ter razpoložljivost ustreznih drugih ukrepov, ki manj posegajo v pravice, za doseganje predvidenih ciljev ter uporabi ukrepe, ki najmanj posegajo v pravice. Če izvršitveni organ upravičeno domneva, da je ukrep nesorazmeren, se lahko z odreditvenim organom posvetuje o pomenu izvršitve odločbe o vzajemnem priznavanju. Odreditveni organ se lahko po tem posvetovanju odloči za umik odločbe o vzajemnem priznavanju.

Postopek posvetovanja med pristojnimi organi v odreditveni in izvršitveni državi članici, ki se bo uporabljal za pravne instrumente Unije o vzajemnem priznavanju:

| — | Brez poseganja v možnost pristojnega izvršitvenega organa, da uporabi razloge za zavrnitev, bi moral biti na voljo standardiziran postopek, po katerem si pristojni organi odreditvene in izvršitvene države članice izmenjajo informacije in se posvetujejo, da bi omogočili nemoteno in učinkovito uporabo ustreznih instrumentov o vzajemnem priznavanju ali varstvo temeljnih pravic zadevne osebe, na primer ocenjevanje sorazmernosti, v zvezi z evropskim nalogom za prijetje pa tudi ugotavljanje pripravljenosti za sojenje; |
| --- | --- |

—

Brez poseganja v možnost pristojnega izvršitvenega organa, da uporabi razloge za zavrnitev, bi moral biti na voljo standardiziran postopek, po katerem si pristojni organi odreditvene in izvršitvene države članice izmenjajo informacije in se posvetujejo, da bi omogočili nemoteno in učinkovito uporabo ustreznih instrumentov o vzajemnem priznavanju ali varstvo temeljnih pravic zadevne osebe, na primer ocenjevanje sorazmernosti, v zvezi z evropskim nalogom za prijetje pa tudi ugotavljanje pripravljenosti za sojenje;

Temeljne pravice kot razlog za zavrnitev, ki se uporablja za pravne instrumente Unije o vzajemnem priznavanju:

| — | Obstajajo trdni razlogi za domnevo, da bi bilo izvajanje ukrepa nezdružljivo z izvajanjem obveznosti držav članic iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in iz Listine o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

—

Obstajajo trdni razlogi za domnevo, da bi bilo izvajanje ukrepa nezdružljivo z izvajanjem obveznosti držav članic iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in iz Listine o temeljnih pravicah.

Določba o učinkovitih pravnih sredstvih, ki se uporablja za instrumente Unije o vzajemnem priznavanju:

| — | Države članice v skladu z Listino o temeljnih pravicah in uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice zagotovijo, da imajo vse osebe, katerih pravice in svoboščine so kršene z odločbo, dejanjem ali opustitvijo uporabe instrumenta o vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah, pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem. Če se takšno pravno sredstvo uveljavlja v izvršitveni državi članici in ima odložilni učinek, se končna odločba o takšnem pravnem sredstvu sprejme v roku, ki je določen v veljavnem instrumentu o vzajemnem priznavanju, ali, če izrecen časovni rok ni določen, dovolj hitro, da namen procesa vzajemnega priznavanja ni ogrožen. |
| --- | --- |

—

Države članice v skladu z Listino o temeljnih pravicah in uveljavljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice zagotovijo, da imajo vse osebe, katerih pravice in svoboščine so kršene z odločbo, dejanjem ali opustitvijo uporabe instrumenta o vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah, pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem. Če se takšno pravno sredstvo uveljavlja v izvršitveni državi članici in ima odložilni učinek, se končna odločba o takšnem pravnem sredstvu sprejme v roku, ki je določen v veljavnem instrumentu o vzajemnem priznavanju, ali, če izrecen časovni rok ni določen, dovolj hitro, da namen procesa vzajemnega priznavanja ni ogrožen.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/141

---

P7_TA(2014)0175

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (2013/2990(RSP))

(2017/C 285/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (1),

| — | ob upoštevanju prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (2),

| — | ob upoštevanju zahteve za soglasje, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0344/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za soglasje, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0344/2013),

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki je bila sprejeta 13. septembra 2007 z resolucijo generalne skupščine št. 61/295 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o pravicah domorodnih ljudstev, ki je bila sprejeta 13. septembra 2007 z resolucijo generalne skupščine št. 61/295 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (4),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke z dne 14. marca 2012 z naslovom „Pravica za gozdove: izboljšave kazenskega prava v boju proti nezakoniti sečnji“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke z dne 14. marca 2012 z naslovom „Pravica za gozdove: izboljšave kazenskega prava v boju proti nezakoniti sečnji“ (5),

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z dne 16. julija 2013 z naslovom „Temna stran zelene rasti: posledice slabega upravljanja v indonezijskem gozdarskem sektorju za človekove pravice“ (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Human Rights Watch z dne 16. julija 2013 z naslovom „Temna stran zelene rasti: posledice slabega upravljanja v indonezijskem gozdarskem sektorju za človekove pravice“ (6),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, podpisanega 9. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, podpisanega 9. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker sta indonezijska vlada in Evropska unija 30. septembra 2013 podpisali prostovoljni sporazum o partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT), s katerim sta potrdili vzajemno zavezanost, da si bosta prizadevali za to, da bo les, ki vstopi v EU, proizveden, pridobljen in dostavljen zakonito; |
| --- | --- |

A.

ker sta indonezijska vlada in Evropska unija 30. septembra 2013 podpisali prostovoljni sporazum o partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (FLEGT), s katerim sta potrdili vzajemno zavezanost, da si bosta prizadevali za to, da bo les, ki vstopi v EU, proizveden, pridobljen in dostavljen zakonito;

| B. | ker je namen prostovoljnih sporazumov izkoreninjenje nezakonite sečnje, boljše upravljanje gozdov in v končni fazi trajnostno gospodarjenje z njimi, pa tudi podpora svetovnim prizadevanjem za ustavitev krčenja in propadanja gozdov; |
| --- | --- |

B.

ker je namen prostovoljnih sporazumov izkoreninjenje nezakonite sečnje, boljše upravljanje gozdov in v končni fazi trajnostno gospodarjenje z njimi, pa tudi podpora svetovnim prizadevanjem za ustavitev krčenja in propadanja gozdov;

| C. | ker naj bi prostovoljni sporazumi spodbudili sistemske spremembe v gozdarskem sektorju, nagradili skrbne gospodarske subjekte, ki les kupujejo od zanesljivih in zakonitih proizvajalcev, ter jih zavarovali pred nepošteno konkurenco; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi prostovoljni sporazumi spodbudili sistemske spremembe v gozdarskem sektorju, nagradili skrbne gospodarske subjekte, ki les kupujejo od zanesljivih in zakonitih proizvajalcev, ter jih zavarovali pred nepošteno konkurenco;

| D. | ker je Indonezija tretje največje območje deževnega gozda za porečjema Amazonke in Konga, je pa tudi velika onesnaževalka s toplogrednimi plini, zlasti zaradi spremembe namembnosti deževnih gozdov in z ogljikom bogatih šotišč za drugo uporabo, kot je proizvodnja palmovega olja in papirja; |
| --- | --- |

D.

ker je Indonezija tretje največje območje deževnega gozda za porečjema Amazonke in Konga, je pa tudi velika onesnaževalka s toplogrednimi plini, zlasti zaradi spremembe namembnosti deževnih gozdov in z ogljikom bogatih šotišč za drugo uporabo, kot je proizvodnja palmovega olja in papirja;

| E. | ker je Indonezija med letoma 2009 in 2011 izgubila najmanj 1 240 000 hektarov gozdnih površin; |
| --- | --- |

E.

ker je Indonezija med letoma 2009 in 2011 izgubila najmanj 1 240 000 hektarov gozdnih površin;

| F. | ker se trenutno zgolj 10 % vrednosti izvoza indonezijskega lesa in lesnih izdelkov uvaža v EU, preostanek pa je večinoma namenjen v azijske države, zato je prostovoljni sporazum pomemben mehanizem za določanje standardov za celotno indonezijsko gozdarsko industrijo; |
| --- | --- |

F.

ker se trenutno zgolj 10 % vrednosti izvoza indonezijskega lesa in lesnih izdelkov uvaža v EU, preostanek pa je večinoma namenjen v azijske države, zato je prostovoljni sporazum pomemben mehanizem za določanje standardov za celotno indonezijsko gozdarsko industrijo;

| G. | ker je indonezijsko gozdarstvo po podatkih Interpola in študije Svetovne banke iz leta 2012 sektor z velikim tveganjem pranja denarja in davčnih utaj; |
| --- | --- |

G.

ker je indonezijsko gozdarstvo po podatkih Interpola in študije Svetovne banke iz leta 2012 sektor z velikim tveganjem pranja denarja in davčnih utaj;

| H. | ker so po podatkih organizacije Human Rights Watch korupcija, davčne utaje in pranje denarja v gozdarskem sektorju v obdobju od 2007 do 2011 državo stale 7 milijard USD; ker je podpredsednik indonezijske komisije za preprečevanje korupcije leta 2010 gozdarski sektor opisal kot „neusahljiv vir korupcije“ (7); ker je Indonezija v zadnjih letih kljub vsemu dosegla precejšen napredek pri kazenskem pregonu finančnega kriminala, kar dokazuje tudi dejstvo, da je vrhovno sodišče proizvajalca palmovega olja Asian Agri Group decembra 2012 obsodilo zaradi davčne utaje; |
| --- | --- |

H.

ker so po podatkih organizacije Human Rights Watch korupcija, davčne utaje in pranje denarja v gozdarskem sektorju v obdobju od 2007 do 2011 državo stale 7 milijard USD; ker je podpredsednik indonezijske komisije za preprečevanje korupcije leta 2010 gozdarski sektor opisal kot „neusahljiv vir korupcije“ (7); ker je Indonezija v zadnjih letih kljub vsemu dosegla precejšen napredek pri kazenskem pregonu finančnega kriminala, kar dokazuje tudi dejstvo, da je vrhovno sodišče proizvajalca palmovega olja Asian Agri Group decembra 2012 obsodilo zaradi davčne utaje;

| I. | ker se morata strani sporazumeti glede indonezijskega sistema za zagotavljanje zakonitosti lesa (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu, SVLK), da bodo lahko indonezijski les in lesni izdelki, zajeti v prostovoljnem sporazumu, vstopili na evropski trg z dovoljenjem FLEGT, kar pomeni, da bodo po novi uredbi EU o lesu (8) samodejno obravnavani kot zakoniti, |
| --- | --- |

I.

ker se morata strani sporazumeti glede indonezijskega sistema za zagotavljanje zakonitosti lesa (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu, SVLK), da bodo lahko indonezijski les in lesni izdelki, zajeti v prostovoljnem sporazumu, vstopili na evropski trg z dovoljenjem FLEGT, kar pomeni, da bodo po novi uredbi EU o lesu (8) samodejno obravnavani kot zakoniti,

| J. | ker trenutno poteka revizija indonezijskega sistema SVLK, da bi ga uskladili z zahtevami prostovoljnega sporazuma; |
| --- | --- |

J.

ker trenutno poteka revizija indonezijskega sistema SVLK, da bi ga uskladili z zahtevami prostovoljnega sporazuma;

| K. | ker Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (9) Komisijo pooblašča, da sprejme podrobne zahteve za uporabo dovoljenj FLEGT in spremembo seznama držav partneric in njihovih imenovanih organov za izdajanje dovoljenj, kot je določeno v prilogi I te uredbe, |
| --- | --- |

K.

ker Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (9) Komisijo pooblašča, da sprejme podrobne zahteve za uporabo dovoljenj FLEGT in spremembo seznama držav partneric in njihovih imenovanih organov za izdajanje dovoljenj, kot je določeno v prilogi I te uredbe,

| L. | ker je indonezijsko ustavno sodišče 6. maja 2013 odločilo, da tradicionalni gozdovi domorodnih prebivalcev ne smejo biti uvrščeni med državna gozdna območja, kar utira pot za širše priznanje pravic domorodnega prebivalstva na otočju; |
| --- | --- |

L.

ker je indonezijsko ustavno sodišče 6. maja 2013 odločilo, da tradicionalni gozdovi domorodnih prebivalcev ne smejo biti uvrščeni med državna gozdna območja, kar utira pot za širše priznanje pravic domorodnega prebivalstva na otočju;

| 1. | čestita Indoneziji za izjemno pripravljenost, da z razvojem sistema SVLK ob sodelovanju več interesnih skupin izkorenini divjo nezakonito sečnjo in z njo povezano trgovino, predvsem pa za občuten napredek v zadnjih mesecih; kljub vsemu je še zaskrbljen zaradi nekaterih težav; opominja, da mora sistem SVLK delovati, da bo mogoče uradno izdajati licence FLEGT in doseči cilje prostovoljnega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

čestita Indoneziji za izjemno pripravljenost, da z razvojem sistema SVLK ob sodelovanju več interesnih skupin izkorenini divjo nezakonito sečnjo in z njo povezano trgovino, predvsem pa za občuten napredek v zadnjih mesecih; kljub vsemu je še zaskrbljen zaradi nekaterih težav; opominja, da mora sistem SVLK delovati, da bo mogoče uradno izdajati licence FLEGT in doseči cilje prostovoljnega sporazuma;

| 2. | pozdravlja izid pogajanj o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu med EU in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v EU; znova izraža podporo sklenitvi prostovoljnega sporazuma in pripravljenost prispevati k njegovemu uspešnemu izvajanju; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izid pogajanj o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu med EU in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v EU; znova izraža podporo sklenitvi prostovoljnega sporazuma in pripravljenost prispevati k njegovemu uspešnemu izvajanju;

| 3. | ugotavlja, da večina zadevnih virov lesa v državi doslej še ni bila potrjena v sistemu SVLK in da v dobavno verigo še naprej vstopajo velike količine nepreverjenega lesa; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da večina zadevnih virov lesa v državi doslej še ni bila potrjena v sistemu SVLK in da v dobavno verigo še naprej vstopajo velike količine nepreverjenega lesa;

| 4. | poudarja, kako pomembno je razširiti obseg sistema SVLK, vključno z revizijo, da bo zajemal vsa območja proizvodnje lesa in vse faze dobavne verige, ter zagotoviti, da bo ves preverjen zakonito pridobljen les ločen od nepreverjenega lesa, da slednji ne bo vstopal v dobavne verige SVLK; |
| --- | --- |

4.

poudarja, kako pomembno je razširiti obseg sistema SVLK, vključno z revizijo, da bo zajemal vsa območja proizvodnje lesa in vse faze dobavne verige, ter zagotoviti, da bo ves preverjen zakonito pridobljen les ločen od nepreverjenega lesa, da slednji ne bo vstopal v dobavne verige SVLK;

| 5. | meni, da je krčenje gozdov trajen problem indonezijskega sistema za upravljanje namembnosti zemljišč; obžaluje, da sistem SVLK za zdaj ne preverja postopkov podeljevanja dovoljenj za spremembo namembnosti gozdnih zemljišč podjetjem, zlasti ne tega, kako izvajajo presoje okoljskega vpliva (AMDAL) in ali sploh izpolnjujejo zahteve za pridobitev takšnega dovoljenja (IPK); |
| --- | --- |

5.

meni, da je krčenje gozdov trajen problem indonezijskega sistema za upravljanje namembnosti zemljišč; obžaluje, da sistem SVLK za zdaj ne preverja postopkov podeljevanja dovoljenj za spremembo namembnosti gozdnih zemljišč podjetjem, zlasti ne tega, kako izvajajo presoje okoljskega vpliva (AMDAL) in ali sploh izpolnjujejo zahteve za pridobitev takšnega dovoljenja (IPK);

| 6. | ugotavlja, da sistem ocenjevanja SVLK dopušča, da lesna podjetja pridobijo dovoljenje za zakonito sečnjo, čeprav niso bili rešeni spori glede uporabe zemljišč z domorodskimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi oziroma še ni bila plačana ustrezna odškodnina; poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovilo, da bodo pri preverjanju zakonitosti upoštevane pravice tradicionalne skupnosti do gozdov, predhodno soglasje domorodnega prebivalstva, pridobljeno na osnovi informacij in brez prisile, ter odškodnina za izgubljen dostop do gozdov, kjer je to ustrezno, organi preverjanja pa bodo dobili pooblastilo, da bodo lahko preverili, ali podjetja spoštujejo lokalne zemljiške pravice in ali je bilo zemljišče zakonito dodeljeno; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da sistem ocenjevanja SVLK dopušča, da lesna podjetja pridobijo dovoljenje za zakonito sečnjo, čeprav niso bili rešeni spori glede uporabe zemljišč z domorodskimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi oziroma še ni bila plačana ustrezna odškodnina; poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovilo, da bodo pri preverjanju zakonitosti upoštevane pravice tradicionalne skupnosti do gozdov, predhodno soglasje domorodnega prebivalstva, pridobljeno na osnovi informacij in brez prisile, ter odškodnina za izgubljen dostop do gozdov, kjer je to ustrezno, organi preverjanja pa bodo dobili pooblastilo, da bodo lahko preverili, ali podjetja spoštujejo lokalne zemljiške pravice in ali je bilo zemljišče zakonito dodeljeno;

| 7. | spodbuja indonezijsko vlado, da zagotovi, da postopek potrjevanja ne bo diskriminiral malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

7.

spodbuja indonezijsko vlado, da zagotovi, da postopek potrjevanja ne bo diskriminiral malih in srednje velikih podjetij;

| 8. | poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovila, da:






  — | bodo preverjeni vsi viri lesa in njihove verige sledljivosti, vključno s pravico lesnih podjetij do sečnje, |
| --- | --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovila, da:

—

bodo preverjeni vsi viri lesa in njihove verige sledljivosti, vključno s pravico lesnih podjetij do sečnje,

| — | bodo potrjeni in nepotrjeni les in lesni izdelki ločeni, |
| --- | --- |

—

bodo potrjeni in nepotrjeni les in lesni izdelki ločeni,

| — | bo krčenje naravnih gozdov čim bolj omejeno in da se bo preverjalo, ali je bil les s teh zemljišč pridobljen zakonito, vključno s tem, ali je bila opravljena presoja okoljskega vpliva AMDAL in/ali so bili spoštovani predpisi o koncesijski rabi zemljišč; |
| --- | --- |

—

bo krčenje naravnih gozdov čim bolj omejeno in da se bo preverjalo, ali je bil les s teh zemljišč pridobljen zakonito, vključno s tem, ali je bila opravljena presoja okoljskega vpliva AMDAL in/ali so bili spoštovani predpisi o koncesijski rabi zemljišč;

| 9. | poziva indonezijsko vlado, naj z namenom, da bi povečala verodostojnost potrdil FLEGT, ki jih izdaja, preverjanje zakonitosti v sistemu SVLK dopolni z ukrepi za boj proti finančnim kaznivim dejanjem, povezanim z gozdarskim sektorjem, kot so pranje denarja in davčne goljufije; |
| --- | --- |

9.

poziva indonezijsko vlado, naj z namenom, da bi povečala verodostojnost potrdil FLEGT, ki jih izdaja, preverjanje zakonitosti v sistemu SVLK dopolni z ukrepi za boj proti finančnim kaznivim dejanjem, povezanim z gozdarskim sektorjem, kot so pranje denarja in davčne goljufije;

| 10. | poziva indonezijsko vlado, naj glede na nedavno odločitev, da bo dejansko izvajala davčno zakonodajo, zahteva potrdila, da izvozniki lesa v celoti spoštujejo indonezijsko davčno zakonodajo in zakon proti pranju denarja iz leta 2010; |
| --- | --- |

10.

poziva indonezijsko vlado, naj glede na nedavno odločitev, da bo dejansko izvajala davčno zakonodajo, zahteva potrdila, da izvozniki lesa v celoti spoštujejo indonezijsko davčno zakonodajo in zakon proti pranju denarja iz leta 2010;

| 11. | pozdravlja pobudo indonezijske vlade za lažji dostop javnosti do najnovejših in preglednih podatkov in zemljevidov, brez katerih bi dobro upravljanje gozdov v Indoneziji lahko ovirale nedosledne in nasprotujoče si razlage zakonov ter spori z lokalnimi in domorodnimi skupnostmi; poudarja, da morajo imeti neodvisni opazovalci gozdov neoviran dostop do teh osnovnih informacij, da bodo lahko verodostojno opravljali svoje naloge, zemljevidi koncesijskih območij, načrti pridobivanja in podatki o dovoljenjih pa bi morali biti javno dostopni; poziva indonezijsko vlado, naj omenjeno pobudo čim prej uresniči in objavi prvo različico, vključno s pomembnimi informacijami o dovoljenjih za gozdove in zahtevkih glede rabe zemljišč; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja pobudo indonezijske vlade za lažji dostop javnosti do najnovejših in preglednih podatkov in zemljevidov, brez katerih bi dobro upravljanje gozdov v Indoneziji lahko ovirale nedosledne in nasprotujoče si razlage zakonov ter spori z lokalnimi in domorodnimi skupnostmi; poudarja, da morajo imeti neodvisni opazovalci gozdov neoviran dostop do teh osnovnih informacij, da bodo lahko verodostojno opravljali svoje naloge, zemljevidi koncesijskih območij, načrti pridobivanja in podatki o dovoljenjih pa bi morali biti javno dostopni; poziva indonezijsko vlado, naj omenjeno pobudo čim prej uresniči in objavi prvo različico, vključno s pomembnimi informacijami o dovoljenjih za gozdove in zahtevkih glede rabe zemljišč;

| 12. | poziva Komisijo, naj v okviru sodelovanja v skupnem odboru za izvajanje poskrbi za ustrezno obravnavo tveganj goljufije in korupcije, med drugim s pripravo načrta za nadzor nad goljufijami na osnovi tveganj; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj v okviru sodelovanja v skupnem odboru za izvajanje poskrbi za ustrezno obravnavo tveganj goljufije in korupcije, med drugim s pripravo načrta za nadzor nad goljufijami na osnovi tveganj;

| 13. | se zaveda, da je preverjanje zakonitosti lesa skoraj povsem odvisno od uspešnosti nadzornikov in neodvisnih opazovalcev; izreka pohvalo, da sistem SVLK uradno priznava vlogo civilne družbe pri neodvisnem opazovanju; kljub temu ugotavlja, da so zmogljivosti mrež neodvisnih opazovalcev še vedno zelo omejene s človeškimi in finančnimi viri; |
| --- | --- |

13.

se zaveda, da je preverjanje zakonitosti lesa skoraj povsem odvisno od uspešnosti nadzornikov in neodvisnih opazovalcev; izreka pohvalo, da sistem SVLK uradno priznava vlogo civilne družbe pri neodvisnem opazovanju; kljub temu ugotavlja, da so zmogljivosti mrež neodvisnih opazovalcev še vedno zelo omejene s človeškimi in finančnimi viri;

| 14. | poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovilo, da bodo nadzorniki, organi za preverjanje in neodvisni opazovalci gozdov imeli dovolj finančnih sredstev in da bodo usposobljeni za redno spremljanje na terenu, priložnostne kontrole in revizije; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovilo, da bodo nadzorniki, organi za preverjanje in neodvisni opazovalci gozdov imeli dovolj finančnih sredstev in da bodo usposobljeni za redno spremljanje na terenu, priložnostne kontrole in revizije;

| 15. | pozdravlja prizadevanja indonezijske vlade pri krepitvi vloge imenovane gozdne policije; ugotavlja, da mora indonezijsko ministrstvo za gozdarstvo še izboljšati svoj sistem za opazovanje, evidentiranje in nadaljnje spremljanje primerov nezakonite sečnje; poudarja, kako zelo pomembno je, da se podjetja, ki kršijo zakone, prijavi organom kazenskega pregona; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja prizadevanja indonezijske vlade pri krepitvi vloge imenovane gozdne policije; ugotavlja, da mora indonezijsko ministrstvo za gozdarstvo še izboljšati svoj sistem za opazovanje, evidentiranje in nadaljnje spremljanje primerov nezakonite sečnje; poudarja, kako zelo pomembno je, da se podjetja, ki kršijo zakone, prijavi organom kazenskega pregona;

| 16. | poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovilo, da bo poskrbela za ustrezno odzivanje na poročila neodvisnih opazovalcev o kršitvah ustrezne zakonodaje in da bodo pristojni organi uporabili odvračilne ukrepe pregona, ko bodo odkrili kršitve te zakonodaje; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovilo, da bo poskrbela za ustrezno odzivanje na poročila neodvisnih opazovalcev o kršitvah ustrezne zakonodaje in da bodo pristojni organi uporabili odvračilne ukrepe pregona, ko bodo odkrili kršitve te zakonodaje;

| 17. | poudarja, da sta neodvisno opazovanje ter spoštovanje pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti ključna dejavnika, ki bosta sistemu SVLK prinesla verodostojnost; zato poudarja, da se mora ta zavezanost nadaljevati, da je treba povečati preglednost za druge interesne skupine civilne družbe, da mora neodvisno opazovanje s strani civilne družbe potekati brez nasilja, groženj in drugih oblik zlorabe ter je treba vse zlorabe, če do njih pride, odločno preganjati; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da sta neodvisno opazovanje ter spoštovanje pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti ključna dejavnika, ki bosta sistemu SVLK prinesla verodostojnost; zato poudarja, da se mora ta zavezanost nadaljevati, da je treba povečati preglednost za druge interesne skupine civilne družbe, da mora neodvisno opazovanje s strani civilne družbe potekati brez nasilja, groženj in drugih oblik zlorabe ter je treba vse zlorabe, če do njih pride, odločno preganjati;

| 18. | poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovila, da:






  — | se bo udeležba interesnih skupin pri uvedbi in uporabi sistema SVLK v praksi nadaljevala in okrepila, |
| --- | --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj od indonezijske vlade zahteva zagotovila, da:

—

se bo udeležba interesnih skupin pri uvedbi in uporabi sistema SVLK v praksi nadaljevala in okrepila,

| — | se bo vloga neodvisnih opazovalcev kot pripadnikov civilne družbe opravljala brez nasilja, groženj in vseh oblik zlorabe ter da se bo slednje, če do njih pride, odločno preganjalo, |
| --- | --- |

—

se bo vloga neodvisnih opazovalcev kot pripadnikov civilne družbe opravljala brez nasilja, groženj in vseh oblik zlorabe ter da se bo slednje, če do njih pride, odločno preganjalo,

| — | bo kot nepreklicni pogoj za vsa dovoljenja FLEGT v vseh primerih brez prisile in na osnovi informacij pridobljeno predhodno soglasje domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti in po potrebi plačana poštena odškodnina za izgubo dostopa do gozdov, ki so ključni za njihovo preživetje, |
| --- | --- |

—

bo kot nepreklicni pogoj za vsa dovoljenja FLEGT v vseh primerih brez prisile in na osnovi informacij pridobljeno predhodno soglasje domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti in po potrebi plačana poštena odškodnina za izgubo dostopa do gozdov, ki so ključni za njihovo preživetje,

| — | revizijske zahteve SLVK ne bodo statične, temveč jih bodo interesne skupine iz Indonezije redno pregledovale, da bi se zagotovilo njihovo stalno izboljševanje; |
| --- | --- |

—

revizijske zahteve SLVK ne bodo statične, temveč jih bodo interesne skupine iz Indonezije redno pregledovale, da bi se zagotovilo njihovo stalno izboljševanje;

| 19. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo ugotovitve iz odločbe indonezijskega ustavnega sodišča z dne 6. maja 2013 ustrezno upoštevane pri reviziji sistema SVLK; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo ugotovitve iz odločbe indonezijskega ustavnega sodišča z dne 6. maja 2013 ustrezno upoštevane pri reviziji sistema SVLK;

| 20. | poziva Komisijo, naj indonezijski vladi olajša delo in zagotovi enake pogoje na regionalni ravni, tako da ugodi njeni prošnji, da se v pogajanja o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu med EU in Malezijo vključi regija Saravak; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj indonezijski vladi olajša delo in zagotovi enake pogoje na regionalni ravni, tako da ugodi njeni prošnji, da se v pogajanja o prostovoljnem sporazumu o partnerstvu med EU in Malezijo vključi regija Saravak;

| 21. | se zaveda, da nekatere zahteve iz te resolucije presegajo merila za odobritev sistema za izdajanje dovoljenj, določena v prilogi 8 prostovoljnega sporazuma; poziva Komisijo, naj zagotovi napredek pri izpolnjevanju teh dodatnih zahtev, ki so po mnenju Parlamenta pomembne, in da Parlamentu poroča o doseženem napredku še pred odobritvijo sistema za izdajanje dovoljenj; |
| --- | --- |

21.

se zaveda, da nekatere zahteve iz te resolucije presegajo merila za odobritev sistema za izdajanje dovoljenj, določena v prilogi 8 prostovoljnega sporazuma; poziva Komisijo, naj zagotovi napredek pri izpolnjevanju teh dodatnih zahtev, ki so po mnenju Parlamenta pomembne, in da Parlamentu poroča o doseženem napredku še pred odobritvijo sistema za izdajanje dovoljenj;

| 22. | poziva Komisijo, da redno poroča Parlamentu o napredku pri izvajanju prostovoljnega sporazuma, zlasti o tem, kako se zgoraj omenjena vprašanja rešujejo oziroma se bodo reševala; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, da redno poroča Parlamentu o napredku pri izvajanju prostovoljnega sporazuma, zlasti o tem, kako se zgoraj omenjena vprašanja rešujejo oziroma se bodo reševala;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter indonezijski vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter indonezijski vladi in parlamentu.

---

(1)  Dokument Sveta 11767/1/2013.

(2)  Dokument Sveta 11769/1/2013.

(3)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(4)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(5)  Svetovna banka, Justice for forests: Improving criminal justice efforts to combat illegal logging, 2012, str. 5–10, http://siteresources.worldbank.org/EXTFINANCIALSECTOR/Resources/Illegal_Logging.pdf

(6)  Human Rights Watch, The dark side of green growth: Human rights impacts of weak governance in Indonesia’s forestry sector, 2013, http://www.hrw.org/sites/default/files/reports/indonesia0713webwcover_1.pdf

(7)  Spletne novice Reuters, 17. september 2010, Graft could jeopardise Indonesia’s climate deals, http://www.reuters.com/article/2010/09/17/indonesia-corruption-idUSSGE68G03P20100917

(8)  Uredba (EU) št. 995/2010.

(9)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/145

---

P7_TA(2014)0176

Razmere v Venezueli

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (2014/2600(RSP))

(2017/C 285/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, in sicer z dne 24. maja 2007 o primeru postaje „Radio Caracas TV“ v Venezueli (1), z dne 23. oktobra 2008 o političnih razglasitvah neprimernosti v Venezueli (2), z dne 7. maja 2009 o primeru Manuela Rosalesa v Venezueli (3), z dne 11. februarja 2010 o Venezueli (4), z dne 8. julija 2010 o Venezueli, zlasti primeru Marie Lourdes Afiuni (5) in z dne 24. maja 2012 o morebitnem izstopu Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, in sicer z dne 24. maja 2007 o primeru postaje „Radio Caracas TV“ v Venezueli (1), z dne 23. oktobra 2008 o političnih razglasitvah neprimernosti v Venezueli (2), z dne 7. maja 2009 o primeru Manuela Rosalesa v Venezueli (3), z dne 11. februarja 2010 o Venezueli (4), z dne 8. julija 2010 o Venezueli, zlasti primeru Marie Lourdes Afiuni (5) in z dne 24. maja 2012 o morebitnem izstopu Venezuele iz Medameriške komisije za človekove pravice (6),

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 14. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 14. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije Catherine Ashton z dne 21. februarja 2014 o nemirih v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije Catherine Ashton z dne 21. februarja 2014 o nemirih v Venezueli,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, katerega podpisnica je Venezuela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, katerega podpisnica je Venezuela,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so sedanje razmere v Venezueli kritične; ker od 12. februarja 2014 po vsej Venezueli potekajo miroljubni pohodi, ki jih vodijo študentje in so se končali tudi s smrtonosnim nasiljem, kar je imelo za posledico najmanj 13 smrtnih žrtev, več kot 70 poškodovanih in več sto priprtih; ker so zahteve študentov zadevale neuspeh vlade predsednika Madura pri reševanju problematike visoke inflacije, kriminala in pomanjkanja nekaterih osnovnih dobrin ter vedno hujše korupcije in ustrahovanja medijev ter demokratične opozicije; ker je vlada za pomanjkanje okrivila „saboterje“ in „pogoltne skorumpirane poslovneže“; ker je Venezuela država z največjimi energetskimi zalogami v Latinski Ameriki; |
| --- | --- |

A.

ker so sedanje razmere v Venezueli kritične; ker od 12. februarja 2014 po vsej Venezueli potekajo miroljubni pohodi, ki jih vodijo študentje in so se končali tudi s smrtonosnim nasiljem, kar je imelo za posledico najmanj 13 smrtnih žrtev, več kot 70 poškodovanih in več sto priprtih; ker so zahteve študentov zadevale neuspeh vlade predsednika Madura pri reševanju problematike visoke inflacije, kriminala in pomanjkanja nekaterih osnovnih dobrin ter vedno hujše korupcije in ustrahovanja medijev ter demokratične opozicije; ker je vlada za pomanjkanje okrivila „saboterje“ in „pogoltne skorumpirane poslovneže“; ker je Venezuela država z največjimi energetskimi zalogami v Latinski Ameriki;

| B. | ker se v zadnjih dnevih število protestnikov ni zmanjšalo, temveč le še povečalo, zaradi krutega zatiranja, ki ga izvajajo vladne oblasti in nezakonite oborožene skupine, pa se je povečalo število mrtvih, ranjenih in pridržanih; |
| --- | --- |

B.

ker se v zadnjih dnevih število protestnikov ni zmanjšalo, temveč le še povečalo, zaradi krutega zatiranja, ki ga izvajajo vladne oblasti in nezakonite oborožene skupine, pa se je povečalo število mrtvih, ranjenih in pridržanih;

| C. | ker sta politična napetost in polarizacija v Venezueli vse večji; ker so venezuelske oblasti, namesto da bi vzdrževale mir in red, grozile z izvedbo „oborožene revolucije“; |
| --- | --- |

C.

ker sta politična napetost in polarizacija v Venezueli vse večji; ker so venezuelske oblasti, namesto da bi vzdrževale mir in red, grozile z izvedbo „oborožene revolucije“;

| D. | ker je prišlo do zatiranja in preganjanja zlasti študentov, novinarjev, voditeljev opozicije in mirnih aktivistov iz civilne družbe, njihova pravica do svobode pa je bila poteptana; |
| --- | --- |

D.

ker je prišlo do zatiranja in preganjanja zlasti študentov, novinarjev, voditeljev opozicije in mirnih aktivistov iz civilne družbe, njihova pravica do svobode pa je bila poteptana;

| E. | ker v Venezueli že dolgo nekaznovano delujejo nasilne in samovoljne oborožene provladne skupine; ker je opozicija te skupine obtožila napeljevanja k nasilju med miroljubnimi protesti, kar je imelo za posledice smrtne žrtve in več poškodb; ker venezuelska vlada še ni pojasnila dogodkov; |
| --- | --- |

E.

ker v Venezueli že dolgo nekaznovano delujejo nasilne in samovoljne oborožene provladne skupine; ker je opozicija te skupine obtožila napeljevanja k nasilju med miroljubnimi protesti, kar je imelo za posledice smrtne žrtve in več poškodb; ker venezuelska vlada še ni pojasnila dogodkov;

| F. | ker se medije cenzurira in ustrahuje, številni novinarji so bili pretepeni, priprti ali pa so jim uničili delovno opremo; |
| --- | --- |

F.

ker se medije cenzurira in ustrahuje, številni novinarji so bili pretepeni, priprti ali pa so jim uničili delovno opremo;

| G. | ker sta svoboda izražanja in pravica do sodelovanja na mirnih demonstracijah temeljna elementa demokracije in ker sta enakost in pravica do sodnega varstva za vse nemogoča brez temeljnih svoboščin in spoštovanja pravic vseh državljanov; ker venezuelska ustava zagotavlja pravico državljanov do mirnega zbiranja, združevanja in protestov; ker je dolžnost javnih oblasti, da varujejo temeljne pravice svojih državljanov ter zagotavljajo njihovo varnost in varujejo njihova življenja, ne de bi te pravice omejevali; |
| --- | --- |

G.

ker sta svoboda izražanja in pravica do sodelovanja na mirnih demonstracijah temeljna elementa demokracije in ker sta enakost in pravica do sodnega varstva za vse nemogoča brez temeljnih svoboščin in spoštovanja pravic vseh državljanov; ker venezuelska ustava zagotavlja pravico državljanov do mirnega zbiranja, združevanja in protestov; ker je dolžnost javnih oblasti, da varujejo temeljne pravice svojih državljanov ter zagotavljajo njihovo varnost in varujejo njihova življenja, ne de bi te pravice omejevali;

| H. | ker samo spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin, konstruktiven in spoštljiv dialog ter strpnost lahko pomagajo državi, da se reši iz težke krize in tako premaga težave, ki jo čakajo v prihodnosti; |
| --- | --- |

H.

ker samo spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin, konstruktiven in spoštljiv dialog ter strpnost lahko pomagajo državi, da se reši iz težke krize in tako premaga težave, ki jo čakajo v prihodnosti;

| 1. | obsoja vsa nasilna dejanja ter tragično izgubo življenj med miroljubnimi protesti 12. februarja 2014 in naslednjih dnevih ter izreka iskreno sožalje družinam teh žrtev; |
| --- | --- |

1.

obsoja vsa nasilna dejanja ter tragično izgubo življenj med miroljubnimi protesti 12. februarja 2014 in naslednjih dnevih ter izreka iskreno sožalje družinam teh žrtev;

| 2. | izraža močno solidarnost z venezuelskim ljudstvom in zaskrbljenost zaradi možnosti, da bi novi protesti lahko privedli do še večjega nasilja, kar bi kvečjemu poglobilo prepad med stališči vlade in opozicije ter še bolj polariziralo kritične politične razmere v Venezueli; poziva predstavnike vseh strank in slojev venezuelske družbe, naj ostanejo mirni, tako v besedah kot dejanjih; |
| --- | --- |

2.

izraža močno solidarnost z venezuelskim ljudstvom in zaskrbljenost zaradi možnosti, da bi novi protesti lahko privedli do še večjega nasilja, kar bi kvečjemu poglobilo prepad med stališči vlade in opozicije ter še bolj polariziralo kritične politične razmere v Venezueli; poziva predstavnike vseh strank in slojev venezuelske družbe, naj ostanejo mirni, tako v besedah kot dejanjih;

| 3. | opozarja vlado Venezuele, da sta svoboda izražanja in pravica do udeležbe na miroljubnih protestih temeljni človekovi pravici vsake demokracije, kot jo priznava venezuelska ustava, ter poziva predsednika Madura k spoštovanju mednarodnih sporazumov, katerih podpisnica je Venezuela, zlasti Medameriške demokratične listine; |
| --- | --- |

3.

opozarja vlado Venezuele, da sta svoboda izražanja in pravica do udeležbe na miroljubnih protestih temeljni človekovi pravici vsake demokracije, kot jo priznava venezuelska ustava, ter poziva predsednika Madura k spoštovanju mednarodnih sporazumov, katerih podpisnica je Venezuela, zlasti Medameriške demokratične listine;

| 4. | opozarja venezuelsko vlado, da je njena dolžnost zagotoviti varnost vseh svojih državljanov, ne glede na politično prepričanje in pripadnost; izraža globoko zaskrbljenost zaradi aretacij študentov in opozicijskih voditeljev ter poziva k njihovi takojšnji izpustitvi; |
| --- | --- |

4.

opozarja venezuelsko vlado, da je njena dolžnost zagotoviti varnost vseh svojih državljanov, ne glede na politično prepričanje in pripadnost; izraža globoko zaskrbljenost zaradi aretacij študentov in opozicijskih voditeljev ter poziva k njihovi takojšnji izpustitvi;

| 5. | opozarja, da je spoštovanje načela delitve oblasti temelj demokracije in da oblast ne sme uporabljati pravosodja kot sredstva za politični pregon in represijo demokratične opozicije; poziva venezuelske oblasti, naj prekličejo neutemeljene obtožbe zoper voditelje opozicije in naloge za njihovo aretacijo; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je spoštovanje načela delitve oblasti temelj demokracije in da oblast ne sme uporabljati pravosodja kot sredstva za politični pregon in represijo demokratične opozicije; poziva venezuelske oblasti, naj prekličejo neutemeljene obtožbe zoper voditelje opozicije in naloge za njihovo aretacijo;

| 6. | poziva venezuelske oblasti, naj nemudoma razorožijo in razpustijo samovoljne, provladno usmerjene oborožene skupine ter odpravijo njihovo nekaznovanost; poziva k razjasnitvi okoliščin v smrtnih primerih, ki so se zgodili, da bodo storilci odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

6.

poziva venezuelske oblasti, naj nemudoma razorožijo in razpustijo samovoljne, provladno usmerjene oborožene skupine ter odpravijo njihovo nekaznovanost; poziva k razjasnitvi okoliščin v smrtnih primerih, ki so se zgodili, da bodo storilci odgovarjali za svoja dejanja;

| 7. | spodbuja vse strani, zlasti pa venezuelske oblasti, naj se zavzemajo za miroljuben dialog z vsemi sloji venezuelske družbe, da bi opredelili skupne točke in političnem akterjem omogočili razpravo o najresnejših težavah, s katerimi se sooča država; |
| --- | --- |

7.

spodbuja vse strani, zlasti pa venezuelske oblasti, naj se zavzemajo za miroljuben dialog z vsemi sloji venezuelske družbe, da bi opredelili skupne točke in političnem akterjem omogočili razpravo o najresnejših težavah, s katerimi se sooča država;

| 8. | poudarja, da je spoštovanje svobode tiska, informiranja in mišljenja ter političnega pluralizma poglavitni temelj demokracije; obžaluje cenzuro medijev in spleta ter omejen dostop do nekaterih blogov in družabnih omrežij; obsoja nadlegovanje, katerega žrtev je bilo več časopisov in drugih avdiovizualnih medijev, med drugim kanala NTN24 in CNN v španščini, ter meni, da je to v nasprotju z venezuelsko ustavo in zavezami, ki jih je sprejela Bolivarska republika Venezuela; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je spoštovanje svobode tiska, informiranja in mišljenja ter političnega pluralizma poglavitni temelj demokracije; obžaluje cenzuro medijev in spleta ter omejen dostop do nekaterih blogov in družabnih omrežij; obsoja nadlegovanje, katerega žrtev je bilo več časopisov in drugih avdiovizualnih medijev, med drugim kanala NTN24 in CNN v španščini, ter meni, da je to v nasprotju z venezuelsko ustavo in zavezami, ki jih je sprejela Bolivarska republika Venezuela;

| 9. | zahteva napotitev ad hoc delegacije Evropskega parlamenta, ki bo čim prej ocenila razmere v državi; |
| --- | --- |

9.

zahteva napotitev ad hoc delegacije Evropskega parlamenta, ki bo čim prej ocenila razmere v državi;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav.

---

(1)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 484.

(2)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 85.

(3)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 113.

(4)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 69.

(5)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 130.

(6)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 88.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/147

---

P7_TA(2014)0177

Prihodnost vizumske politike EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o prihodnosti vizumske politike Evropske unije (2014/2586(RSP))

(2017/C 285/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega člena 77, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenega člena 77,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju in razvoju skupne vizumske politike za spodbujanje rasti v EU (COM(2012)0649), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju in razvoju skupne vizumske politike za spodbujanje rasti v EU (COM(2012)0649),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o schengenskem sodelovanju na lokalni ravni v prvih dveh letih izvajanja Vizumskega zakonika (COM(2012)0648), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o schengenskem sodelovanju na lokalni ravni v prvih dveh letih izvajanja Vizumskega zakonika (COM(2012)0648),

| — | ob upoštevanju sedmega poročila Komisije o ohranitvi vizumske obveznosti v nekaterih tretjih državah kljub načelu vzajemnosti (COM(2012)0681), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega poročila Komisije o ohranitvi vizumske obveznosti v nekaterih tretjih državah kljub načelu vzajemnosti (COM(2012)0681),

| — | ob upoštevanju najnovejših revizij (1) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najnovejših revizij (1) Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (2),

| — | ob upoštevanju najnovejših sporazumov o poenostavitvi izdajanja vizumov z Gruzijo (3), Ukrajino (4), Moldavijo (5), Zelenortskimi otoki (6), Armenijo (7) in Azerbajdžanom (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najnovejših sporazumov o poenostavitvi izdajanja vizumov z Gruzijo (3), Ukrajino (4), Moldavijo (5), Zelenortskimi otoki (6), Armenijo (7) in Azerbajdžanom (8),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o prihodnosti vizumske politike Evropske unije (O–000028/2014 – B7–0108/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o prihodnosti vizumske politike Evropske unije (O–000028/2014 – B7–0108/2014),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je skupna vizumska politika nujna, saj v schengenskem območju ni več notranjih mejnih kontrol; |
| --- | --- |

A.

ker je skupna vizumska politika nujna, saj v schengenskem območju ni več notranjih mejnih kontrol;

| B. | ker so glavni elementi skupne vizumske politike: skupni seznam držav, katerih državljani morajo imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, ki je priložen Uredbi (ES) št. 539/2001; skupna pravila o izdaji vizumov, ki jih vključuje vizumski zakonik; enotna oblika za vizume; izmenjava informacij prek vizumskega informacijskega sistema ter vrsta mednarodnih sporazumov s tretjimi državami o izvzetju iz vizumske obveznosti in poenostavitvi vizumskih postopkov; |
| --- | --- |

B.

ker so glavni elementi skupne vizumske politike: skupni seznam držav, katerih državljani morajo imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve, ki je priložen Uredbi (ES) št. 539/2001; skupna pravila o izdaji vizumov, ki jih vključuje vizumski zakonik; enotna oblika za vizume; izmenjava informacij prek vizumskega informacijskega sistema ter vrsta mednarodnih sporazumov s tretjimi državami o izvzetju iz vizumske obveznosti in poenostavitvi vizumskih postopkov;

| C. | ker Lizbonska pogodba določa, da se za vse vidike skupne vizumske politike uporablja redni zakonodajni postopek in da je za vse mednarodne sporazume na tem področju potrebno soglasje Parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker Lizbonska pogodba določa, da se za vse vidike skupne vizumske politike uporablja redni zakonodajni postopek in da je za vse mednarodne sporazume na tem področju potrebno soglasje Parlamenta;

| D. | ker je pomembno, da začnemo razmišljati o prihodnosti skupne vizumske politike EU, zlasti glede ukrepanja za nadaljnjo harmonizacijo vizumskih postopkov, vključno s skupnimi pravili o izdaji vizumov, in o tem razpravljati na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

D.

ker je pomembno, da začnemo razmišljati o prihodnosti skupne vizumske politike EU, zlasti glede ukrepanja za nadaljnjo harmonizacijo vizumskih postopkov, vključno s skupnimi pravili o izdaji vizumov, in o tem razpravljati na mednarodni ravni;

Splošna vizumska politika in pregled vizumskega zakonika

| 1. | pozdravlja doseženi napredek na področju vizumskega pravnega reda, kljub temu pa poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo izvajanje veljavnega pravnega reda na tem področju; zlasti poziva k okrepljenemu schengenskemu sodelovanju na lokalni ravni, da bi v kratkem roku izboljšali izvajanje vizumskega zakonika; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja doseženi napredek na področju vizumskega pravnega reda, kljub temu pa poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo izvajanje veljavnega pravnega reda na tem področju; zlasti poziva k okrepljenemu schengenskemu sodelovanju na lokalni ravni, da bi v kratkem roku izboljšali izvajanje vizumskega zakonika;

| 2. | meni, da je treba v prihodnje sprejeti ukrepe za nadaljnjo harmonizacijo vizumskih postopkov, vključno z dejanskimi skupnimi pravili o izdaji vizumov; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba v prihodnje sprejeti ukrepe za nadaljnjo harmonizacijo vizumskih postopkov, vključno z dejanskimi skupnimi pravili o izdaji vizumov;

| 3. | meni, da je konzularna zastopanost v mnogih tretjih državah očitno premajhna; |
| --- | --- |

3.

meni, da je konzularna zastopanost v mnogih tretjih državah očitno premajhna;

| 4. | meni, da so se skupna središča za sprejem vizumskih vlog izkazala za koristno orodje in bi lahko bila njihova uporaba v prihodnje standard; |
| --- | --- |

4.

meni, da so se skupna središča za sprejem vizumskih vlog izkazala za koristno orodje in bi lahko bila njihova uporaba v prihodnje standard;

| 5. | obžaluje, da Komisija ni predložila študije o možnosti vzpostavitve skupnega evropskega mehanizma za izdajanje vizumov za kratkotrajno bivanje, v kateri bi med drugim preučila, do kakšne stopnje bi lahko ocena tveganja, ki ga predstavlja posameznik, dopolnila domnevo o tveganju zaradi državljanstva prosilca, k čemur je bila pozvana v stockholmskem programu (točka 5.2); |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da Komisija ni predložila študije o možnosti vzpostavitve skupnega evropskega mehanizma za izdajanje vizumov za kratkotrajno bivanje, v kateri bi med drugim preučila, do kakšne stopnje bi lahko ocena tveganja, ki ga predstavlja posameznik, dopolnila domnevo o tveganju zaradi državljanstva prosilca, k čemur je bila pozvana v stockholmskem programu (točka 5.2);

| 6. | meni, da bi bilo treba dobrovernim potnikom in potnikom, ki pogosto potujejo, poenostaviti potovanje, zlasti s pogostejšo uporabo vizumov za večkratni vstop z daljšo veljavnostjo; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba dobrovernim potnikom in potnikom, ki pogosto potujejo, poenostaviti potovanje, zlasti s pogostejšo uporabo vizumov za večkratni vstop z daljšo veljavnostjo;

| 7. | poziva države članice, naj uporabijo veljavne določbe vizumskega zakonika in zakonika o schengenskih mejah, ki omogočajo izdajo vizuma zaradi humanitarnih razlogov, ter poenostavijo zagotavljanje začasnega zatočišča zagovornikom človekovih pravic, ki so v tretjih državah ogroženi; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj uporabijo veljavne določbe vizumskega zakonika in zakonika o schengenskih mejah, ki omogočajo izdajo vizuma zaradi humanitarnih razlogov, ter poenostavijo zagotavljanje začasnega zatočišča zagovornikom človekovih pravic, ki so v tretjih državah ogroženi;

| 8. | z veseljem pričakuje predviden predlog pregleda vizumskega zakonika, obžaluje pa, da je Komisija njegovo sprejetje že večkrat preložila; |
| --- | --- |

8.

z veseljem pričakuje predviden predlog pregleda vizumskega zakonika, obžaluje pa, da je Komisija njegovo sprejetje že večkrat preložila;

| 9. | obžaluje, da Komisija še ni predložila splošne ocene vizumskega zakonika in da jo namerava predložiti skupaj s predlogom pregleda tega zakonika; meni, da bi bilo primerneje, da bi Komisija najprej predložila poročilo o oceni, saj bi tako lahko institucije razpravljale na njegovi podlagi; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da Komisija še ni predložila splošne ocene vizumskega zakonika in da jo namerava predložiti skupaj s predlogom pregleda tega zakonika; meni, da bi bilo primerneje, da bi Komisija najprej predložila poročilo o oceni, saj bi tako lahko institucije razpravljale na njegovi podlagi;

Poenostavitev vizumskih postopkov

| 10. | poziva, naj se po potrebi sklenejo nadaljnji sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov, že sklenjeni sporazumi pa naj se spremljajo in izboljšajo; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se po potrebi sklenejo nadaljnji sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov, že sklenjeni sporazumi pa naj se spremljajo in izboljšajo;

| 11. | poziva k sistematični oceni veljavnih sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov, da bi ugotovili, ali so dosegli svoj namen; |
| --- | --- |

11.

poziva k sistematični oceni veljavnih sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov, da bi ugotovili, ali so dosegli svoj namen;

Uredba (ES) št. 539/2001

| 12. | pozdravlja nedavne posodobitve seznamov tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizume ali so izvzeti iz te obveznosti, iz Uredbe (ES) št. 539/2001, zlasti dodatna izvzetja iz vizumske obveznosti; opozarja, da je potovanje brez vizumov pomembno za tretje države, zlasti za njihovo civilno družbo, je pa tudi v interesu same EU; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja nedavne posodobitve seznamov tretjih držav, katerih državljani morajo imeti vizume ali so izvzeti iz te obveznosti, iz Uredbe (ES) št. 539/2001, zlasti dodatna izvzetja iz vizumske obveznosti; opozarja, da je potovanje brez vizumov pomembno za tretje države, zlasti za njihovo civilno družbo, je pa tudi v interesu same EU;

| 13. | v zvezi s tem meni, da je sklenitev sporazuma o odpravi vizumov med EU in Ukrajino možen odgovor na pozive ukrajinske civilne družbe in študentov, ki so zadnje dni protestirali; poudarja, da bi takšen sporazum okrepil izmenjavo in neposredne stike med pripadniki civilne družbe ter koristil gospodarskim izmenjavam; poziva Komisijo, naj pripravi predlog o uvrstitvi Ukrajine na seznam tretjih držav, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti; poleg tega poziva države članice, naj v celoti izvajajo veljavni sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov, da se poenostavi vstop v EU, zlasti za študente in znanstvenike; |
| --- | --- |

13.

v zvezi s tem meni, da je sklenitev sporazuma o odpravi vizumov med EU in Ukrajino možen odgovor na pozive ukrajinske civilne družbe in študentov, ki so zadnje dni protestirali; poudarja, da bi takšen sporazum okrepil izmenjavo in neposredne stike med pripadniki civilne družbe ter koristil gospodarskim izmenjavam; poziva Komisijo, naj pripravi predlog o uvrstitvi Ukrajine na seznam tretjih držav, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti; poleg tega poziva države članice, naj v celoti izvajajo veljavni sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov, da se poenostavi vstop v EU, zlasti za študente in znanstvenike;

| 14. | pozdravlja posodobitev meril za izvzetje iz vizumske obveznosti, tako da se upoštevajo temeljne pravice, pa tudi ekonomske koristi, zlasti na področju turizma in zunanje trgovine, ter njihovo vključitev v člen navedene uredbe; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja posodobitev meril za izvzetje iz vizumske obveznosti, tako da se upoštevajo temeljne pravice, pa tudi ekonomske koristi, zlasti na področju turizma in zunanje trgovine, ter njihovo vključitev v člen navedene uredbe;

| 15. | poudarja, da je treba za nadaljnjo poenostavitev vizumskih postopkov bolje poznati uporabo sedanjih pravil o odpravi vizumov, med drugim prek elektronskega sistema EU za odobritev potovanj (EU-ESTA); poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita bolj celovito obveščenost Parlamenta v zvezi s položajem obravnavanih tretjih držav in tako omogočita ustrezen demokratični nadzor; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba za nadaljnjo poenostavitev vizumskih postopkov bolje poznati uporabo sedanjih pravil o odpravi vizumov, med drugim prek elektronskega sistema EU za odobritev potovanj (EU-ESTA); poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita bolj celovito obveščenost Parlamenta v zvezi s položajem obravnavanih tretjih držav in tako omogočita ustrezen demokratični nadzor;

| 16. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko v prihodnje po potrebi zagotovili sočasno sprejetje sprememb prilog k tej uredbi in dvostranskih sporazumov o odpravi vizumov, da bi preprečili tveganje, da po spremembi prilog ne bi takoj imeli potrebnega sporazuma o odpravi vizumov; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko v prihodnje po potrebi zagotovili sočasno sprejetje sprememb prilog k tej uredbi in dvostranskih sporazumov o odpravi vizumov, da bi preprečili tveganje, da po spremembi prilog ne bi takoj imeli potrebnega sporazuma o odpravi vizumov;

| 17. | je seznanjen s sporazumom o mehanizmu odložitve izvajanja; pričakuje, da bodo države članice ta mehanizem uporabljale v dobri veri in le v skrajni sili v izrednih razmerah, ko je nujno treba ukrepati za rešitev težav, s katerimi se sooča Unija kot celota, in ob izpolnitvi ustreznih meril; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen s sporazumom o mehanizmu odložitve izvajanja; pričakuje, da bodo države članice ta mehanizem uporabljale v dobri veri in le v skrajni sili v izrednih razmerah, ko je nujno treba ukrepati za rešitev težav, s katerimi se sooča Unija kot celota, in ob izpolnitvi ustreznih meril;

| 18. | meni, da bi si morala Unija v svojih odnosih s tretjimi državami dejavno prizadevati doseči cilj popolne vizumske vzajemnosti, kar bi pripomoglo k temu, da bi bila njena zunanja politika na mednarodni ravni bolj verodostojna in dosledna; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi si morala Unija v svojih odnosih s tretjimi državami dejavno prizadevati doseči cilj popolne vizumske vzajemnosti, kar bi pripomoglo k temu, da bi bila njena zunanja politika na mednarodni ravni bolj verodostojna in dosledna;

| 19. | poziva k razpravi o povezavi med nadaljnjo poenostavitvijo vizumskih postopkov in o pozivih nekaterih držav članic k poostrenim varnostnim ukrepom in strožjemu mejnemu nadzoru za potnike, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti; |
| --- | --- |

19.

poziva k razpravi o povezavi med nadaljnjo poenostavitvijo vizumskih postopkov in o pozivih nekaterih držav članic k poostrenim varnostnim ukrepom in strožjemu mejnemu nadzoru za potnike, ki so izvzeti iz vizumske obveznosti;

Vizumski informacijski sistem (VIS)

| 20. | poziva Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), naj čim prej predloži predvideno poročilo o vrednotenju vizumskega informacijskega sistema; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), naj čim prej predloži predvideno poročilo o vrednotenju vizumskega informacijskega sistema;

Sodelovanje Evropskega parlamenta

| 21. | poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s členom 218(10) PDEU in okvirnim sporazumom o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo bolje obveščata Parlament o pogajanjih o mednarodnih sporazumih na vizumskem področju; |
| --- | --- |

21.

poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s členom 218(10) PDEU in okvirnim sporazumom o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo bolje obveščata Parlament o pogajanjih o mednarodnih sporazumih na vizumskem področju;

| 22. | napoveduje, da namerava v okviru Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ustanoviti kontaktno skupino o vizumski politiki; poziva predsedstvo Sveta in države članice skupaj s Komisijo, naj se udeležijo sej te kontaktne skupine; |
| --- | --- |

22.

napoveduje, da namerava v okviru Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ustanoviti kontaktno skupino o vizumski politiki; poziva predsedstvo Sveta in države članice skupaj s Komisijo, naj se udeležijo sej te kontaktne skupine;

o

o o

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Uredba (EU) št. 1091/2010 (UL L 329, 14.12.2010, str. 1); Uredba (EU) št. 1211/2010 (UL L 339, 22.12.2010, str. 6); Uredba (EU) št. 1289/2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 74; COM(2012)0650; COM(2013)0853.

(2)  UL L 81, 21.3.2001, str. 1.

(3)  Sklep Sveta 2011/117/EU (UL L 52, 25.2.2011, str. 33).

(4)  Sklep Sveta 2013/297/EU (UL L 168, 20.6.2013, str. 10).

(5)  Sklep Sveta 2013/296/EU (UL L 168, 20.6.2013, str. 1).

(6)  Sklep Sveta 2013/521/EU (UL L 282, 24.10.2013, str. 1).

(7)  Sklep Sveta 2013/628/EU (UL L 289, 31.10.2013, str. 1).

(8)  COM(2013)0742.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/150

---

P7_TA(2014)0178

Posebni ukrepi v skupni ribiški politiki za razvoj vloge žensk

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o posebnih ukrepih v skupni ribiški politiki za razvoj vloge žensk (2013/2150(INI))

(2017/C 285/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zakonodaje, ki se uporablja za Evropski sklad za ribištvo, in sicer uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007, ki določajo podrobna merila in določbe v zvezi s strukturno pomočjo Unije v ribiškem sektorju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodaje, ki se uporablja za Evropski sklad za ribištvo, in sicer uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007, ki določajo podrobna merila in določbe v zvezi s strukturno pomočjo Unije v ribiškem sektorju,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (1),

| — | ob upoštevanju svoje stališča z dne 6. februarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje stališča z dne 6. februarja 2013 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2),

| — | ob upoštevanju stališča z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije ter stališč, ki sta jih sprejela Parlament in Svet, o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije ter stališč, ki sta jih sprejela Parlament in Svet, o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (COM(2011)0804),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije ter stališč, ki sta jih sprejela Parlament in Svet, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (2014–2020) (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije ter stališč, ki sta jih sprejela Parlament in Svet, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije Obzorje 2020 ter razširjanje njegovih rezultatov (2014–2020) (COM(2011)0810),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2005 o mrežah žensk: ribolov, kmetovanje in raznolikost (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2005 o mrežah žensk: ribolov, kmetovanje in raznolikost (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o reformi skupne ribiške politike – glavno sporočilo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2012 o reformi skupne ribiške politike – glavno sporočilo (7),

| — | ob upoštevanju posvetovanja Odbora za ribištvo dne 1. decembra 2010 o ženskah in trajnostnem razvoju na ribiških območjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja Odbora za ribištvo dne 1. decembra 2010 o ženskah in trajnostnem razvoju na ribiških območjih,

| — | ob upoštevanju posvetovanja Odbora za ribištvo ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, ki je potekalo 14. oktobra 2013 v Evropskem parlamentu, o razvoju vloge žensk v evropskem ribištvu in ribogojstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja Odbora za ribištvo ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, ki je potekalo 14. oktobra 2013 v Evropskem parlamentu, o razvoju vloge žensk v evropskem ribištvu in ribogojstvu,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ribištvo ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za ribištvo ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0070/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0070/2014),

| A. | ker delo, ki ga v ribištvu in ribogojstvu opravljajo ženske, ni priznano in na splošno ostaja neopaženo, čeprav predstavlja znatno gospodarsko dodano vrednost in prispeva k socialni, gospodarski in okoljski trajnosti številnih regij in lokalnih skupnosti v Evropi, zlasti na območjih, ki so odvisna od ribolova; |
| --- | --- |

A.

ker delo, ki ga v ribištvu in ribogojstvu opravljajo ženske, ni priznano in na splošno ostaja neopaženo, čeprav predstavlja znatno gospodarsko dodano vrednost in prispeva k socialni, gospodarski in okoljski trajnosti številnih regij in lokalnih skupnosti v Evropi, zlasti na območjih, ki so odvisna od ribolova;

| B. | ker v državah članicah v ribiškem sektorju dela več kot 100 000 žensk, od katerih jih 4 % dela v ribolovnem sektorju ter v dejavnostih na ribiških ladjah, kot izdelovalke mrež, pristaniške delavke ali v pakirnicah, 30 % v ribogojstvu, predvsem pri ročnem pobiranju morskih sadežev, in okrog 60 % v predelovalni industriji; |
| --- | --- |

B.

ker v državah članicah v ribiškem sektorju dela več kot 100 000 žensk, od katerih jih 4 % dela v ribolovnem sektorju ter v dejavnostih na ribiških ladjah, kot izdelovalke mrež, pristaniške delavke ali v pakirnicah, 30 % v ribogojstvu, predvsem pri ročnem pobiranju morskih sadežev, in okrog 60 % v predelovalni industriji;

| C. | ker je delo, ki ga v ribiškem in ribogojnem sektorju tradicionalno opravljajo ženske, naporno: ročno pobiranje morskih sadežev, tradicionalna prodaja rib, bodisi potujoča, na stojnicah ali v prodajalnah, izdelovanje in popravilo ribiških mrež (izdelovalke mrež), raztovarjanje in razvrščanje ulova, pakiranje v posebno težkih podnebnih razmerah; |
| --- | --- |

C.

ker je delo, ki ga v ribiškem in ribogojnem sektorju tradicionalno opravljajo ženske, naporno: ročno pobiranje morskih sadežev, tradicionalna prodaja rib, bodisi potujoča, na stojnicah ali v prodajalnah, izdelovanje in popravilo ribiških mrež (izdelovalke mrež), raztovarjanje in razvrščanje ulova, pakiranje v posebno težkih podnebnih razmerah;

| D. | ker statistika zelo podcenjuje dejanske razmere, v katerih delajo ženske v nekaterih naštetih sektorjih, splošna gospodarska kriza in velika brezposelnost v nekaterih državah članicah pa sta pripomogli k nadaljnjemu večanju njihovega števila in k naraščanju števila žensk v dejavnostih ribiškega sektorja, zlasti pri ročnem pobiranju školjk kot sredstvu za dopolnjevanje ali celo zagotavljanje družinskega prihodka; |
| --- | --- |

D.

ker statistika zelo podcenjuje dejanske razmere, v katerih delajo ženske v nekaterih naštetih sektorjih, splošna gospodarska kriza in velika brezposelnost v nekaterih državah članicah pa sta pripomogli k nadaljnjemu večanju njihovega števila in k naraščanju števila žensk v dejavnostih ribiškega sektorja, zlasti pri ročnem pobiranju školjk kot sredstvu za dopolnjevanje ali celo zagotavljanje družinskega prihodka;

| E. | ker je treba priznati prispevek žensk v dejavnostih, povezanih z ribištvom in ribogojstvom, zlasti pri izdelovanju in popravljanju mrež, raztovarjanju in razvrščanju ulova, nadziranju dobave na krovu, predelavi rib, pakiranju, trženju in upravljanju ribiške dejavnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je treba priznati prispevek žensk v dejavnostih, povezanih z ribištvom in ribogojstvom, zlasti pri izdelovanju in popravljanju mrež, raztovarjanju in razvrščanju ulova, nadziranju dobave na krovu, predelavi rib, pakiranju, trženju in upravljanju ribiške dejavnosti;

| F. | ker Evropski parlament v odstavku 30 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike zahteva, naj države članice upoštevajo pomembnost gospodarske, socialne in kulturne vloge žensk v ribištvu, tako da se jim omogoči dostop do socialnih prejemkov, in poudarja, da aktivno udejstvovanje žensk v dejavnostih, povezanih z ribolovom, pomaga in prispeva na eni strani k preživetju ribiškega sektorja, na drugi strani pa kulturne tradicije in posebnih navad, ter pomaga ohranjati kulturno raznolikost različnih regij; |
| --- | --- |

F.

ker Evropski parlament v odstavku 30 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike zahteva, naj države članice upoštevajo pomembnost gospodarske, socialne in kulturne vloge žensk v ribištvu, tako da se jim omogoči dostop do socialnih prejemkov, in poudarja, da aktivno udejstvovanje žensk v dejavnostih, povezanih z ribolovom, pomaga in prispeva na eni strani k preživetju ribiškega sektorja, na drugi strani pa kulturne tradicije in posebnih navad, ter pomaga ohranjati kulturno raznolikost različnih regij;

| G. | ker Parlament v svoj stališču z dne 12. septembra 2012 zahteva spodbujanje udejstvovanja žensk v organizacijah proizvajalcev ribiškega in ribogojnega sektorja; |
| --- | --- |

G.

ker Parlament v svoj stališču z dne 12. septembra 2012 zahteva spodbujanje udejstvovanja žensk v organizacijah proizvajalcev ribiškega in ribogojnega sektorja;

| H. | ker Parlament v odstavku 31 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike zahteva, naj Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) zagotovi finančna sredstva za spodbujanje udeležbe žensk v ribiškem sektorju, podporo ženskim združenjem, poklicno usposabljanje žensk in izboljšanje vloge žensk v ribištvu ter dodeli pomoč dejavnostim, ki se izvajajo na kopnem, in dejavnostim, povezanim z ribištvom, tako pri proizvodnji kot pri predelavi in trženju; |
| --- | --- |

H.

ker Parlament v odstavku 31 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike zahteva, naj Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) zagotovi finančna sredstva za spodbujanje udeležbe žensk v ribiškem sektorju, podporo ženskim združenjem, poklicno usposabljanje žensk in izboljšanje vloge žensk v ribištvu ter dodeli pomoč dejavnostim, ki se izvajajo na kopnem, in dejavnostim, povezanim z ribištvom, tako pri proizvodnji kot pri predelavi in trženju;

| I. | ker Parlament v odstavku 39 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da ženske prejmejo enako plačilo in koristijo druge socialne in ekonomske pravice, vključno z zavarovanjem, ki krije tveganja, in ukrepi za uporabo ponderjev za predčasno upokojevanje, ki bi odtehtali težke pogoje dela (nočno delo, nevarnosti, delovni čas, ki ga določata proizvodni ritem in ribolovne priložnosti) v ribiškem sektorju, in priznanjem njihovih posebnih zdravstvenih težav kot poklicnih bolezni; |
| --- | --- |

I.

ker Parlament v odstavku 39 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem priobalnem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da ženske prejmejo enako plačilo in koristijo druge socialne in ekonomske pravice, vključno z zavarovanjem, ki krije tveganja, in ukrepi za uporabo ponderjev za predčasno upokojevanje, ki bi odtehtali težke pogoje dela (nočno delo, nevarnosti, delovni čas, ki ga določata proizvodni ritem in ribolovne priložnosti) v ribiškem sektorju, in priznanjem njihovih posebnih zdravstvenih težav kot poklicnih bolezni;

| J. | ker statistični podatki o delovni sili in zlasti o porazdelitvi delovne sile glede na spol pri določenih dejavnostih, na primer pri obrtnem ali malem ribolovu, ekstenzivnem ribogojstvu in s tem povezanih dejavnostih, ostajajo v ozadju glede na podatke o ulovu, iztovarjanju, tonaži ipd.; |
| --- | --- |

J.

ker statistični podatki o delovni sili in zlasti o porazdelitvi delovne sile glede na spol pri določenih dejavnostih, na primer pri obrtnem ali malem ribolovu, ekstenzivnem ribogojstvu in s tem povezanih dejavnostih, ostajajo v ozadju glede na podatke o ulovu, iztovarjanju, tonaži ipd.;

| K. | ker statistični podatki za EU in države članice o delovni sili v ribištvu, ribogojstvu in z njimi povezanimi sektorji niso popolni, harmonizirani ali razdeljeni na kazalnike, ki bi lahko pokazali na ženski prispevek v teh sektorjih; |
| --- | --- |

K.

ker statistični podatki za EU in države članice o delovni sili v ribištvu, ribogojstvu in z njimi povezanimi sektorji niso popolni, harmonizirani ali razdeljeni na kazalnike, ki bi lahko pokazali na ženski prispevek v teh sektorjih;

| L. | ker ženske kljub delu, ki ga opravljajo v ribiškem in ribogojnem sektorju, in njihovemu pomembnemu finančnemu prispevku ne uživajo ustreznega socialnega in delovnega varstva niti nimajo ustreznega poklicnega in zaposlitvenega statusa; |
| --- | --- |

L.

ker ženske kljub delu, ki ga opravljajo v ribiškem in ribogojnem sektorju, in njihovemu pomembnemu finančnemu prispevku ne uživajo ustreznega socialnega in delovnega varstva niti nimajo ustreznega poklicnega in zaposlitvenega statusa;

| M. | ker so ženske v ribiškem sektorju izpostavljene finančni diskriminaciji in za opravljanje istih del prejemajo nižje plačilo kot moški; |
| --- | --- |

M.

ker so ženske v ribiškem sektorju izpostavljene finančni diskriminaciji in za opravljanje istih del prejemajo nižje plačilo kot moški;

| N. | ker delo žensk v ribiškem sektorju pogosto ni pravno priznano in ne omogoča dostopa do socialnega varstva v skladu s posebnimi zdravstvenimi tveganji in posledicami, značilnimi za te dejavnosti; |
| --- | --- |

N.

ker delo žensk v ribiškem sektorju pogosto ni pravno priznano in ne omogoča dostopa do socialnega varstva v skladu s posebnimi zdravstvenimi tveganji in posledicami, značilnimi za te dejavnosti;

| O. | ker Parlament v odstavku 42 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike zahteva, naj Komisija in države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo spodbudile in zagotovile večje pravno in družbeno priznavanje dela žensk v ribiškem sektorju ter ženskam, ki polni ali polovični delovni čas delajo za družinska podjetja ali pomagajo zakoncem, s čimer prispevajo k svoji ekonomski stabilnosti in stabilnosti svojih družin, zagotovile pravno priznavanje ali socialne ugodnosti, enake tistim, ki jih prejemajo samozaposlene osebe, zlasti z uporabo Direktive št. 2010/41/EU, ter zagotovile socialne in ekonomske pravice, vključno z enakim plačilom, pravico do nadomestila za brezposelnost ob izgubi službe (začasni ali trajni), pravico do pokojnine, ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem, možnostjo porodniškega dopusta, dostopom do socialnega varstva in brezplačnega zdravstvenega varstva, ugodnimi zdravstvenimi pogoji in varnostjo na delovnem mestu ter zavarovanjem, ki bo krilo tveganja pri delu na morju; |
| --- | --- |

O.

ker Parlament v odstavku 42 svoje resolucije z dne 22. novembra 2012 o malem in obrtnem ribolovu ter reformi skupne ribiške politike zahteva, naj Komisija in države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo spodbudile in zagotovile večje pravno in družbeno priznavanje dela žensk v ribiškem sektorju ter ženskam, ki polni ali polovični delovni čas delajo za družinska podjetja ali pomagajo zakoncem, s čimer prispevajo k svoji ekonomski stabilnosti in stabilnosti svojih družin, zagotovile pravno priznavanje ali socialne ugodnosti, enake tistim, ki jih prejemajo samozaposlene osebe, zlasti z uporabo Direktive št. 2010/41/EU, ter zagotovile socialne in ekonomske pravice, vključno z enakim plačilom, pravico do nadomestila za brezposelnost ob izgubi službe (začasni ali trajni), pravico do pokojnine, ravnovesjem med poklicnim in zasebnim življenjem, možnostjo porodniškega dopusta, dostopom do socialnega varstva in brezplačnega zdravstvenega varstva, ugodnimi zdravstvenimi pogoji in varnostjo na delovnem mestu ter zavarovanjem, ki bo krilo tveganja pri delu na morju;

| P. | ker se je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. septembra 2012 izrekel glede potrebe po večjem pravnem in socialnem priznanju ter boljšem plačilu žensk v ribiškem sektorju, kakor tudi po priznanju enakih pravic, kot jih imajo moški, ter enakovrednega pravnega statusa in socialnih prejemkov, kakršnih so deležni samozaposleni, za zakonske ali zunajzakonske partnerice ribičev, ki prispevajo k vzdrževanju družinskega podjetja; |
| --- | --- |

P.

ker se je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. septembra 2012 izrekel glede potrebe po večjem pravnem in socialnem priznanju ter boljšem plačilu žensk v ribiškem sektorju, kakor tudi po priznanju enakih pravic, kot jih imajo moški, ter enakovrednega pravnega statusa in socialnih prejemkov, kakršnih so deležni samozaposleni, za zakonske ali zunajzakonske partnerice ribičev, ki prispevajo k vzdrževanju družinskega podjetja;

| 1. | poziva Komisijo, naj uvede poseben statistični program o regijah, ki so odvisne od ribištva, pri tem pa posebno pozornost nameni priobalnemu in obrtnemu ribolovu, tradicionalnim ribolovnim metodam in posebnim tržnim potem ter delu in socialnim in delovnim pogojem pobiralk morskih sadežev, izdelovalk mrež, obrtnih delavk na področju ribištva in z njim povezanih dejavnosti, da se ocenijo posebne potrebe ženskih dejavnosti in izboljša družbeno priznanje teh težkih poklicev; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj uvede poseben statistični program o regijah, ki so odvisne od ribištva, pri tem pa posebno pozornost nameni priobalnemu in obrtnemu ribolovu, tradicionalnim ribolovnim metodam in posebnim tržnim potem ter delu in socialnim in delovnim pogojem pobiralk morskih sadežev, izdelovalk mrež, obrtnih delavk na področju ribištva in z njim povezanih dejavnosti, da se ocenijo posebne potrebe ženskih dejavnosti in izboljša družbeno priznanje teh težkih poklicev;

| 2. | meni, da je treba izboljšati zbiranje in analizo statističnih podatkov v zvezi z zaposlovanjem v ribiškem sektorju, jih razčleniti po spolu, vrsti dejavnosti in vrsti zaposlovanja (samozaposleni, zaposleni, krajši delovni čas, polni delovni čas, priložnostno delo), da bi lahko ocenili prispevek žensk v ribiškem in ribogojnem sektorju; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba izboljšati zbiranje in analizo statističnih podatkov v zvezi z zaposlovanjem v ribiškem sektorju, jih razčleniti po spolu, vrsti dejavnosti in vrsti zaposlovanja (samozaposleni, zaposleni, krajši delovni čas, polni delovni čas, priložnostno delo), da bi lahko ocenili prispevek žensk v ribiškem in ribogojnem sektorju;

| 3. | poziva Komisijo, naj zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, razširi na ribolovni sektor ter uvede nove kazalnike, kot so starost, stopnja izobrazbe in usposobljenosti ter dejavnost sodelujočih zakoncev ali zunajzakonskih partnerjev; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, razširi na ribolovni sektor ter uvede nove kazalnike, kot so starost, stopnja izobrazbe in usposobljenosti ter dejavnost sodelujočih zakoncev ali zunajzakonskih partnerjev;

| 4. | meni, da je treba jasno opredeliti statistične kazalnike, uporabljene za zbiranje podatkov o delovni sili v ribištvu, ribogojstvu in z njimi povezanih sektorjih; meni tudi, da je treba določiti harmonizirane kazalnike na ravni EU, ter poziva države članice, naj pravočasno predložijo vse podatke v skladu s temi kazalniki; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba jasno opredeliti statistične kazalnike, uporabljene za zbiranje podatkov o delovni sili v ribištvu, ribogojstvu in z njimi povezanih sektorjih; meni tudi, da je treba določiti harmonizirane kazalnike na ravni EU, ter poziva države članice, naj pravočasno predložijo vse podatke v skladu s temi kazalniki;

| 5. | poziva Komisijo in Svet, naj pravno in socialno priznata vlogo, ki jo opravljajo ženske v ribiškem in ribogojnem sektorju ter pri trajnostnem razvoju območij, ki so odvisna od ribištva, da se odstranijo vse gospodarske, upravne in socialne ovire, ki otežujejo udejstvovanje žensk pod enakimi pogoji; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in Svet, naj pravno in socialno priznata vlogo, ki jo opravljajo ženske v ribiškem in ribogojnem sektorju ter pri trajnostnem razvoju območij, ki so odvisna od ribištva, da se odstranijo vse gospodarske, upravne in socialne ovire, ki otežujejo udejstvovanje žensk pod enakimi pogoji;

| 6. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita države članice, da kot poklicne bolezni priznajo poškodbe sklepov ali hrbtenice in revmatske bolezni, nastale zaradi težkih vremenskih razmer, v katerih morajo delati pobiralke morskih sadežev, izdelovalke mrež, predelovalke, ribičke in prodajalke, ter poškodbe zaradi dvigovanja težkih bremen; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbudita države članice, da kot poklicne bolezni priznajo poškodbe sklepov ali hrbtenice in revmatske bolezni, nastale zaradi težkih vremenskih razmer, v katerih morajo delati pobiralke morskih sadežev, izdelovalke mrež, predelovalke, ribičke in prodajalke, ter poškodbe zaradi dvigovanja težkih bremen;

| 7. | poziva Komisijo, naj prizna, da delo žensk prispeva k izboljšani sledljivosti ribiških proizvodov, kar pripomore k seznanjanju potrošnikov in zagotavlja višje kakovostne standarde in varnost ribiških in ribogojnih proizvodov ter povečuje gospodarske, kulinarične in turistične priložnosti ribiških območij; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj prizna, da delo žensk prispeva k izboljšani sledljivosti ribiških proizvodov, kar pripomore k seznanjanju potrošnikov in zagotavlja višje kakovostne standarde in varnost ribiških in ribogojnih proizvodov ter povečuje gospodarske, kulinarične in turistične priložnosti ribiških območij;

| 8. | poziva k oblikovanju posebnih podpornih mehanizmov (v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo in/ali drugih instrumentov), ki se v nujnih primerih lahko aktivirajo (naravne nesreče), ter mehanizmov za finančno nadomestilo ribičem, ribičkam in njihovim družinam v času začasne ribolovne prepovedi, zlasti na območjih, kjer je ribolov edini vir zaslužka; |
| --- | --- |

8.

poziva k oblikovanju posebnih podpornih mehanizmov (v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo in/ali drugih instrumentov), ki se v nujnih primerih lahko aktivirajo (naravne nesreče), ter mehanizmov za finančno nadomestilo ribičem, ribičkam in njihovim družinam v času začasne ribolovne prepovedi, zlasti na območjih, kjer je ribolov edini vir zaslužka;

| 9. | meni, da je treba zagotavljati in večati finančno pomoč za ustanavljanje ženskih organizacij prek nacionalnih in evropskih ženskih omrežij, da se poveča prepoznavnost žensk v ribiškem sektorju, vzbudi zavedanje o njihovem prispevku v ribolovni dejavnosti, omogoči izmenjava izkušenj ter seznani organe na vseh ravneh, od lokalne do evropske, z njihovimi potrebami in zahtevami; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba zagotavljati in večati finančno pomoč za ustanavljanje ženskih organizacij prek nacionalnih in evropskih ženskih omrežij, da se poveča prepoznavnost žensk v ribiškem sektorju, vzbudi zavedanje o njihovem prispevku v ribolovni dejavnosti, omogoči izmenjava izkušenj ter seznani organe na vseh ravneh, od lokalne do evropske, z njihovimi potrebami in zahtevami;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo dostop do financiranja ženskih organizacij v ribištvu, ribogojstvu in z njimi povezanih sektorjih, da bodo lahko izvajale svoje dejavnosti, okrepile svoje organizacije in vzpostavile stik z drugimi ženskimi organizacijami za izmenjavo izkušenj in dobre prakse; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo dostop do financiranja ženskih organizacij v ribištvu, ribogojstvu in z njimi povezanih sektorjih, da bodo lahko izvajale svoje dejavnosti, okrepile svoje organizacije in vzpostavile stik z drugimi ženskimi organizacijami za izmenjavo izkušenj in dobre prakse;

| 11. | meni, da je treba spodbujati in krepiti dejansko udejstvovanje žensk v posvetovalnih organih in svetovalnih svetih, organih odločanja, predstavniških ter regionalnih in cehovskih organizacijah, da se zagotovi njihovo sodelovanje pri sprejemanju odločitev v javnem in zasebnem sektorju ter pod enakimi pogoji, kot veljajo za moške; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba spodbujati in krepiti dejansko udejstvovanje žensk v posvetovalnih organih in svetovalnih svetih, organih odločanja, predstavniških ter regionalnih in cehovskih organizacijah, da se zagotovi njihovo sodelovanje pri sprejemanju odločitev v javnem in zasebnem sektorju ter pod enakimi pogoji, kot veljajo za moške;

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) za obdobje 2013–2020

| 12. | ugotavlja, da je samo ena od držav članic izkoristila možnosti, ki jih je ponujala os 4 Evropskega sklada za ribištvo za financiranje projektov, katerih upravičenke so ženske, ter poziva države članice, naj izkoristijo možnosti, ki jih ponuja ESPR, da:






  — | se udejanji načelo enakih možnosti pri oblikovanju, razvijanju in izvajanju operativnih programov; |
| --- | --- | --- |

12.

ugotavlja, da je samo ena od držav članic izkoristila možnosti, ki jih je ponujala os 4 Evropskega sklada za ribištvo za financiranje projektov, katerih upravičenke so ženske, ter poziva države članice, naj izkoristijo možnosti, ki jih ponuja ESPR, da:

—

se udejanji načelo enakih možnosti pri oblikovanju, razvijanju in izvajanju operativnih programov;

| — | postane ribiški sektor s svojim preoblikovanjem in nudenjem ustreznih prostorov (kot so garderobe na ladjah in v pristaniščih) primernejši za ženske; |
| --- | --- |

—

postane ribiški sektor s svojim preoblikovanjem in nudenjem ustreznih prostorov (kot so garderobe na ladjah in v pristaniščih) primernejši za ženske;

| — | se podprejo ženska združenja in njihove organizacije v omrežjih (na primer izdelovalke mrež, pristaniške delavke, delavke v pakirnicah); |
| --- | --- |

—

se podprejo ženska združenja in njihove organizacije v omrežjih (na primer izdelovalke mrež, pristaniške delavke, delavke v pakirnicah);

| — | se podprejo projekti za lajšanje težav, ki izvirajo iz delovnih pogojev za ženske, ki ročno pobirajo morske sadeže, vključno z usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

—

se podprejo projekti za lajšanje težav, ki izvirajo iz delovnih pogojev za ženske, ki ročno pobirajo morske sadeže, vključno z usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja;

| — | se podprejo projekti za krepitev, diverzifikacijo in izboljšanje vloge žensk v ribištvu in ribogojstvu; |
| --- | --- |

—

se podprejo projekti za krepitev, diverzifikacijo in izboljšanje vloge žensk v ribištvu in ribogojstvu;

| — | se ženskam in dekletom olajša dostop do usposabljanja s financiranjem posebnih usposabljanj in poklicnega šolstva ter prizna njihova dejavnost; zato bi morale države članice začeti postopke za dosego uradnega priznanja certifikatov usposobljenosti in ustanovitev poklicnih centrov za usposabljanje, ki jih v različnih skupnostih tradicionalno vodijo ženske; |
| --- | --- |

—

se ženskam in dekletom olajša dostop do usposabljanja s financiranjem posebnih usposabljanj in poklicnega šolstva ter prizna njihova dejavnost; zato bi morale države članice začeti postopke za dosego uradnega priznanja certifikatov usposobljenosti in ustanovitev poklicnih centrov za usposabljanje, ki jih v različnih skupnostih tradicionalno vodijo ženske;

| — | se za dekleta izboljšajo delovne priložnosti in podpre kontinuiteta med generacijami, zlasti pri razvijanju trajnostnih delovnih aktivnosti v morskem okolju; |
| --- | --- |

—

se za dekleta izboljšajo delovne priložnosti in podpre kontinuiteta med generacijami, zlasti pri razvijanju trajnostnih delovnih aktivnosti v morskem okolju;

| — | se spodbuja poklicno izobraževanje, zlasti za ženske, ki delajo v ribiškem in ribogojnem sektorju, da bi se povečale njihove možnosti za dostop do vodilnih položajev in kvalificiranih tehniških in upravnih delovnih mest, povezanih z ribištvom, pod pogoji enakega plačila; |
| --- | --- |

—

se spodbuja poklicno izobraževanje, zlasti za ženske, ki delajo v ribiškem in ribogojnem sektorju, da bi se povečale njihove možnosti za dostop do vodilnih položajev in kvalificiranih tehniških in upravnih delovnih mest, povezanih z ribištvom, pod pogoji enakega plačila;

| — | se izboljša vloga žensk v ribolovnem sektorju, zlasti s podporo za dejavnosti, ki se opravljajo na kopnem, in dejavnosti, povezane z ribolovom, v proizvodnji, predelavi, trženju in prodaji; |
| --- | --- |

—

se izboljša vloga žensk v ribolovnem sektorju, zlasti s podporo za dejavnosti, ki se opravljajo na kopnem, in dejavnosti, povezane z ribolovom, v proizvodnji, predelavi, trženju in prodaji;

| — | se spodbujajo poslovne pobude žensk, po možnosti tudi z ekonomsko diverzifikacijo nekaterih dejavnosti, povezanih z ribiškim sektorjem, med katerimi so na primer muzeologija, kulturne tradicije, obrtništvo, gastronomija in gostinstvo; |
| --- | --- |

—

se spodbujajo poslovne pobude žensk, po možnosti tudi z ekonomsko diverzifikacijo nekaterih dejavnosti, povezanih z ribiškim sektorjem, med katerimi so na primer muzeologija, kulturne tradicije, obrtništvo, gastronomija in gostinstvo;

| — | se spodbujajo poslovne pobude na področjih dejavnosti, ki niso povezane z ribolovom na obalnih območjih, kjer so bila zaradi izvajanja ribiške reforme izgubljena delovna mesta; |
| --- | --- |

—

se spodbujajo poslovne pobude na področjih dejavnosti, ki niso povezane z ribolovom na obalnih območjih, kjer so bila zaradi izvajanja ribiške reforme izgubljena delovna mesta;

| 13. | poziva države članice, naj olajšajo pridobivanje ugodnih posojil, s katerimi se bo mogoče izogniti specifičnim težavam, na katere naletijo ženske, za financiranje projektov, ki bi bili lahko vključeni v nacionalne programe ali v okvir Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj olajšajo pridobivanje ugodnih posojil, s katerimi se bo mogoče izogniti specifičnim težavam, na katere naletijo ženske, za financiranje projektov, ki bi bili lahko vključeni v nacionalne programe ali v okvir Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo;

| 14. | poziva države članice, naj s pomočjo sistema ugodnih mikrokreditov in z zagotavljanjem ustreznih informacij o finančnih možnostih podpirajo ženske poslovne pobude; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj s pomočjo sistema ugodnih mikrokreditov in z zagotavljanjem ustreznih informacij o finančnih možnostih podpirajo ženske poslovne pobude;

| 15. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za razvijanje in posodabljanje lokalne infrastrukture, diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti ter za izboljšanje kakovosti življenja na ribolovnih območjih, zlasti na tistih, ki so popolnoma odvisna od ribolova, da se zagotovi trajnostni razvoj ob stalnem boju proti revščini, katere žrtev so zlasti ženske in otroci, in preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za razvijanje in posodabljanje lokalne infrastrukture, diverzifikacijo gospodarskih dejavnosti ter za izboljšanje kakovosti življenja na ribolovnih območjih, zlasti na tistih, ki so popolnoma odvisna od ribolova, da se zagotovi trajnostni razvoj ob stalnem boju proti revščini, katere žrtev so zlasti ženske in otroci, in preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini;

| 16. | znova opozarja na stališča, ki so bila sprejeta v okviru postopka v zvezi s programom Obzorje 2020, okvirnim programom za raziskave in inovacije (2014–2020), o spodbujanju udeležbe žensk pri vseh raziskavah, projektih in na vseh znanstvenih področjih, zlasti žensk, ki se poklicno ukvarjajo z raziskovanjem morskega okolja; |
| --- | --- |

16.

znova opozarja na stališča, ki so bila sprejeta v okviru postopka v zvezi s programom Obzorje 2020, okvirnim programom za raziskave in inovacije (2014–2020), o spodbujanju udeležbe žensk pri vseh raziskavah, projektih in na vseh znanstvenih področjih, zlasti žensk, ki se poklicno ukvarjajo z raziskovanjem morskega okolja;

| 17. | poziva države članice, naj:






  — | pravno priznajo delo žensk, ki finančno prispevajo k vzdrževanju gospodinjstva, in tistih, ki prispevajo z delom, pa čeprav zanj ne prejemajo plačila; |
| --- | --- | --- |

17.

poziva države članice, naj:

—

pravno priznajo delo žensk, ki finančno prispevajo k vzdrževanju gospodinjstva, in tistih, ki prispevajo z delom, pa čeprav zanj ne prejemajo plačila;

| — | zagotovijo pomoč ženskam, tako da jim dodelijo nadomestilo za brezposelnost ob izgubi službe (začasni ali trajni) in pravico do pokojnine, omogočijo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zagotovijo možnost porodniškega dopusta (ne glede, ali so v zakonskem stanu ali v partnerski zvezi), dostop do socialnega varstva in brezplačnega zdravstvenega varstva ter zaščito pred tveganji, ki so jim izpostavljene pri delu v pomorskem in ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

—

zagotovijo pomoč ženskam, tako da jim dodelijo nadomestilo za brezposelnost ob izgubi službe (začasni ali trajni) in pravico do pokojnine, omogočijo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zagotovijo možnost porodniškega dopusta (ne glede, ali so v zakonskem stanu ali v partnerski zvezi), dostop do socialnega varstva in brezplačnega zdravstvenega varstva ter zaščito pred tveganji, ki so jim izpostavljene pri delu v pomorskem in ribiškem sektorju;

| 18. | ugotavlja, da Parlament v svoji resoluciji z dne 22. novembra 2012 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike v odstavku 28 zahteva, naj si EU pod okriljem WTO prizadeva za kaznovanje proizvodnje v državah, ki diskriminirajo ženske, v odstavku 45 pa poziva Komisijo, naj poskuša med pogajanji o ribiških sporazumih zagotoviti, da bodo obalne države namenile bistven del sektorske podpore za priznavanje, spodbujanje in povečevanje raznolikosti vloge žensk v ribiškem sektorju, da bodo zagotovile uporabo načela enakega obravnavanja in enakih možnosti za ženske in moške, zlasti na področju usposabljanja ter dostopanja do financiranja in posojil; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da Parlament v svoji resoluciji z dne 22. novembra 2012 o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike v odstavku 28 zahteva, naj si EU pod okriljem WTO prizadeva za kaznovanje proizvodnje v državah, ki diskriminirajo ženske, v odstavku 45 pa poziva Komisijo, naj poskuša med pogajanji o ribiških sporazumih zagotoviti, da bodo obalne države namenile bistven del sektorske podpore za priznavanje, spodbujanje in povečevanje raznolikosti vloge žensk v ribiškem sektorju, da bodo zagotovile uporabo načela enakega obravnavanja in enakih možnosti za ženske in moške, zlasti na področju usposabljanja ter dostopanja do financiranja in posojil;

| 19. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropska razsežnosti enakosti med spoloma vključena v ekonomske partnerske sporazume v ribiškem sektorju in z njimi zajamčena; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropska razsežnosti enakosti med spoloma vključena v ekonomske partnerske sporazume v ribiškem sektorju in z njimi zajamčena;

Temeljna uredba o skupni ribiški politiki

| 20. | poziva države članice, naj zagotovijo doseganje ciljev nove skupne ribiške politike v zvezi z dostopom do ribolovnih virov na podlagi preglednih okoljskih, socialnih in gospodarskih meril ter pri tem upoštevajo načela enakega obravnavanja in enakih možnosti za ženske in moške; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj zagotovijo doseganje ciljev nove skupne ribiške politike v zvezi z dostopom do ribolovnih virov na podlagi preglednih okoljskih, socialnih in gospodarskih meril ter pri tem upoštevajo načela enakega obravnavanja in enakih možnosti za ženske in moške;

| 21. | poziva države članice, naj priznajo zaposlitveni status žensk v primerih začasnega prenehanja dejavnosti, vključno z obdobji biološke obnovitve; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj priznajo zaposlitveni status žensk v primerih začasnega prenehanja dejavnosti, vključno z obdobji biološke obnovitve;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost z Direktivo 2010/41/EU, da bodo ženske v ribiškem sektorju, ki polni ali polovični delovni čas delajo za družinska podjetja ali pomagajo zakoncem ali partnerjem, s čimer prispevajo k lastnemu preživljanju in preživljanju svojih družin, in ženske, ki se preživljajo s to dejavnostjo, a ne pripadajo družini, ki se ukvarja s to dejavnostjo, deležne pravnega priznanja in socialnih prejemkov, kakršne prejemajo samozaposleni; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost z Direktivo 2010/41/EU, da bodo ženske v ribiškem sektorju, ki polni ali polovični delovni čas delajo za družinska podjetja ali pomagajo zakoncem ali partnerjem, s čimer prispevajo k lastnemu preživljanju in preživljanju svojih družin, in ženske, ki se preživljajo s to dejavnostjo, a ne pripadajo družini, ki se ukvarja s to dejavnostjo, deležne pravnega priznanja in socialnih prejemkov, kakršne prejemajo samozaposleni;

o

o o

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic.

---

(1)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(2)  P7_TA(2013)0040.

(3)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 212.

(4)  UL C 286 E, 23.11.2006, str. 519.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0460.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0461.

(7)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 104.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/156

---

P7_TA(2014)0179

Dajatve za zasebno kopiranje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o dajatvah za zasebno kopiranje (2013/2114(INI))

(2017/C 285/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (1),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (COM(2012)0372) in priložene ocene učinka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (COM(2012)0372) in priložene ocene učinka,

| — | ob upoštevanju členov 4, 6, 114 in 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 6, 114 in 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije, zlasti z dne 21. oktobra 2010 v zadevi C-467/08 Padawan proti SGAE [2010] ECR I-10055, z dne 16. junija 2011 v zadevi C-462/09 Stichting de Thuiskopie proti Opus Supplies Deutschland GmbH in drugi [2011] ECR I-05331, z dne 9. februarja 2010 v zadevi C-277/10 Martin Luksan proti Petrus van der Let (še ni objavljeno), z dne 27. junija 2013 v združenih zadevah C-457/11 do C-460/11VG Wort proti Kyocera Mita in drugi (še ni objavljeno) in z dne 11. julija 2013 v zadevi C-521/11 Austro Mechana proti Amazon (še ni objavljeno), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije, zlasti z dne 21. oktobra 2010 v zadevi C-467/08 Padawan proti SGAE [2010] ECR I-10055, z dne 16. junija 2011 v zadevi C-462/09 Stichting de Thuiskopie proti Opus Supplies Deutschland GmbH in drugi [2011] ECR I-05331, z dne 9. februarja 2010 v zadevi C-277/10 Martin Luksan proti Petrus van der Let (še ni objavljeno), z dne 27. junija 2013 v združenih zadevah C-457/11 do C-460/11VG Wort proti Kyocera Mita in drugi (še ni objavljeno) in z dne 11. julija 2013 v zadevi C-521/11 Austro Mechana proti Amazon (še ni objavljeno),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2011 z naslovom „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine – Spodbujanje ustvarjalnosti in inovacij za zagotavljanje ekonomske rasti, kakovostnih delovnih mest in vrhunskih proizvodov in storitev v Evropi“ (COM(2011)0287), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2011 z naslovom „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine – Spodbujanje ustvarjalnosti in inovacij za zagotavljanje ekonomske rasti, kakovostnih delovnih mest in vrhunskih proizvodov in storitev v Evropi“ (COM(2011)0287),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789),

| — | ob upoštevanju priporočil Antónia Vitorina z dne 31. januarja 2013, ki izhajajo iz postopka mediacije o dajatvah za zasebno kopiranje in reproduciranje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Antónia Vitorina z dne 31. januarja 2013, ki izhajajo iz postopka mediacije o dajatvah za zasebno kopiranje in reproduciranje,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Odbora za pravne zadeve z naslovom „Copyright in the music and audiovisual sectors“ (Avtorske pravice v glasbenem in avdiovizualnem sektorju), ki je bil potrjen 29. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Odbora za pravne zadeve z naslovom „Copyright in the music and audiovisual sectors“ (Avtorske pravice v glasbenem in avdiovizualnem sektorju), ki je bil potrjen 29. junija 2011,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0114/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0114/2014),

| A. | ker sta kultura in ustvarjanje temelj pretekle in sedanje evropske identitete in ker bosta imeli v prihodnje ključno vlogo v gospodarskem in družbenem razvoju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker sta kultura in ustvarjanje temelj pretekle in sedanje evropske identitete in ker bosta imeli v prihodnje ključno vlogo v gospodarskem in družbenem razvoju Evropske unije;

| B. | ker je kulturno in umetniško ustvarjanje sestavni del digitalnega gospodarstva; ker izražanje tako kulturnih vsebin višjega razreda kot tudi trivialnih kulturnih vsebin temelji na enakopravnem dostopu do digitalne rasti v Evropi; ker iz posvetovanj izhaja, da evropski digitalni trg še ni izpolnil svojih obljub o učinkovitem razširjanju, pravičnem plačilu ustvarjalcev ter pošteni in učinkoviti porazdelitvi prihodka v kulturnem sektorju na splošno, ter je treba za to, da bi našli rešitve za te težave, ukrepati na ravni Unije; |
| --- | --- |

B.

ker je kulturno in umetniško ustvarjanje sestavni del digitalnega gospodarstva; ker izražanje tako kulturnih vsebin višjega razreda kot tudi trivialnih kulturnih vsebin temelji na enakopravnem dostopu do digitalne rasti v Evropi; ker iz posvetovanj izhaja, da evropski digitalni trg še ni izpolnil svojih obljub o učinkovitem razširjanju, pravičnem plačilu ustvarjalcev ter pošteni in učinkoviti porazdelitvi prihodka v kulturnem sektorju na splošno, ter je treba za to, da bi našli rešitve za te težave, ukrepati na ravni Unije;

| C. | ker digitalizacija izjemno vpliva na način izražanja, razširjanja in razvoja kulturnih identitet; ker znižanje ovir za sodelovanje in pojav novih distribucijskih kanalov poenostavljata dostop do ustvarjalnih del in kulture, izboljšujeta pretok, odkrivanje in ponovno odkrivanje kulture in umetniškega ustvarjanja po celem svetu ter ustvarjata priložnosti za ustvarjalce in umetnike; ker so se s tem izredno povečale tržne priložnosti za nove storitve in podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker digitalizacija izjemno vpliva na način izražanja, razširjanja in razvoja kulturnih identitet; ker znižanje ovir za sodelovanje in pojav novih distribucijskih kanalov poenostavljata dostop do ustvarjalnih del in kulture, izboljšujeta pretok, odkrivanje in ponovno odkrivanje kulture in umetniškega ustvarjanja po celem svetu ter ustvarjata priložnosti za ustvarjalce in umetnike; ker so se s tem izredno povečale tržne priložnosti za nove storitve in podjetja;

| D. | ker mora biti tudi v digitalni dobi zagotovljena pravica avtorja do zaščite avtorskih del in ustreznega plačila zanje; |
| --- | --- |

D.

ker mora biti tudi v digitalni dobi zagotovljena pravica avtorja do zaščite avtorskih del in ustreznega plačila zanje;

| E. | ker je digitalno zasebno kopiranje po zaslugi tehničnega napredka ter prenašanja na splet in v računalništvo v oblaku pridobilo velik gospodarski pomen ter ker obstoječi sistem dajatev za zasebno kopiranje razvoja v digitalni dobi ne upošteva v zadostni meri; ker na tem področju še ni vzpostavljen noben nadomestni model, ki bi zagotavljal ustrezno nadomestilo za imetnike pravic in hkrati omogočal zasebno kopiranje; ker je treba kljub temu razpravljati o posodobitvi mehanizma zasebnega kopiranja, da bo postal bolj učinkovit in bo bolje upošteval tehnični napredek; |
| --- | --- |

E.

ker je digitalno zasebno kopiranje po zaslugi tehničnega napredka ter prenašanja na splet in v računalništvo v oblaku pridobilo velik gospodarski pomen ter ker obstoječi sistem dajatev za zasebno kopiranje razvoja v digitalni dobi ne upošteva v zadostni meri; ker na tem področju še ni vzpostavljen noben nadomestni model, ki bi zagotavljal ustrezno nadomestilo za imetnike pravic in hkrati omogočal zasebno kopiranje; ker je treba kljub temu razpravljati o posodobitvi mehanizma zasebnega kopiranja, da bo postal bolj učinkovit in bo bolje upošteval tehnični napredek;

| F. | ker direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu, ki sta jo 4. februarja 2014 sprejela Evropski parlament in Svet, utrjuje dejstvo, da se pri upravljanju avtorskih pravic posebna pozornost nameni preglednosti tokov prejemkov, ki jih organizacije za kolektivno upravljanje pravic poberejo, porazdelijo in izplačajo imetnikom pravic, vključno z zasebnim kopiranjem; |
| --- | --- |

F.

ker direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic ter izdajanju večozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu, ki sta jo 4. februarja 2014 sprejela Evropski parlament in Svet, utrjuje dejstvo, da se pri upravljanju avtorskih pravic posebna pozornost nameni preglednosti tokov prejemkov, ki jih organizacije za kolektivno upravljanje pravic poberejo, porazdelijo in izplačajo imetnikom pravic, vključno z zasebnim kopiranjem;

| G. | ker Direktiva 2001/29/ES državam članicam omogoča, da predvidijo izjemo ali omejitev pravice reproduciranja za določene tipe reprodukcije avdio, vizualnega in avdiovizualnega gradiva za zasebno uporabo, kar spremlja pravično nadomestilo, potrošnikom v državah, ki so uveljavile to omejitev, pa omogoča prosto kopiranje njihovih glasbenih in avdiovizualnih repertoarjev z nosilca ali multimedijske opreme na drug nosilec ali opremo, kolikor želijo, ne da bi morali ob tem zaprositi za dovoljenje imetnikov pravic, če gre za zasebno uporabo; ker bi bilo treba vse dajatve izračunati na podlagi potencialne škode, ki jo utrpijo imetniki pravic zaradi obravnavanega zasebnega kopiranja; |
| --- | --- |

G.

ker Direktiva 2001/29/ES državam članicam omogoča, da predvidijo izjemo ali omejitev pravice reproduciranja za določene tipe reprodukcije avdio, vizualnega in avdiovizualnega gradiva za zasebno uporabo, kar spremlja pravično nadomestilo, potrošnikom v državah, ki so uveljavile to omejitev, pa omogoča prosto kopiranje njihovih glasbenih in avdiovizualnih repertoarjev z nosilca ali multimedijske opreme na drug nosilec ali opremo, kolikor želijo, ne da bi morali ob tem zaprositi za dovoljenje imetnikov pravic, če gre za zasebno uporabo; ker bi bilo treba vse dajatve izračunati na podlagi potencialne škode, ki jo utrpijo imetniki pravic zaradi obravnavanega zasebnega kopiranja;

| H. | ker se je skupni znesek zaračunanih dajatev za zasebno kopiranje v 23 od 28 držav članic od začetka veljavnosti Direktive 2001/29/ES več kot potrojil in danes po ocenah Komisije presega 600 milijonov EUR in ker je to za umetnike znaten znesek; |
| --- | --- |

H.

ker se je skupni znesek zaračunanih dajatev za zasebno kopiranje v 23 od 28 držav članic od začetka veljavnosti Direktive 2001/29/ES več kot potrojil in danes po ocenah Komisije presega 600 milijonov EUR in ker je to za umetnike znaten znesek;

| I. | ker so te dajatve za proizvajalce in uvoznike tradicionalnih in digitalnih nosilcev podatkov in zapisovalne opreme le zelo omejen del njihovega prometa, ocenjenega na več kot 1 000 milijard EUR; |
| --- | --- |

I.

ker so te dajatve za proizvajalce in uvoznike tradicionalnih in digitalnih nosilcev podatkov in zapisovalne opreme le zelo omejen del njihovega prometa, ocenjenega na več kot 1 000 milijard EUR;

| J. | ker številne prenosne terminalne naprave teoretično omogočajo kopiranje za zasebno uporabo, vendar se te naprave ne uporabljajo v ta namen; zato poziva k dolgoročnim razpravam o oblikovanju učinkovitejšega in sodobnejšega modela, ki po možnosti ne bo temeljil na pavšalni dajatvi za naprave; |
| --- | --- |

J.

ker številne prenosne terminalne naprave teoretično omogočajo kopiranje za zasebno uporabo, vendar se te naprave ne uporabljajo v ta namen; zato poziva k dolgoročnim razpravam o oblikovanju učinkovitejšega in sodobnejšega modela, ki po možnosti ne bo temeljil na pavšalni dajatvi za naprave;

| K. | ker je bilo na podlagi primerjave cen opreme, prodane v državah, ki zaračunavajo dajatev za zasebno kopiranje, in državah, ki je ne zaračunavajo, ugotovljeno, da te dajatve nimajo bistvenega vpliva na ceno proizvodov; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo na podlagi primerjave cen opreme, prodane v državah, ki zaračunavajo dajatev za zasebno kopiranje, in državah, ki je ne zaračunavajo, ugotovljeno, da te dajatve nimajo bistvenega vpliva na ceno proizvodov;

| L. | ker so proizvajalci in uvozniki tradicionalnih in digitalnih nosilcev podatkov in zapisovalne opreme od začetka veljavnosti Direktive 2001/29/ES vložili številne tožbe tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni; |
| --- | --- |

L.

ker so proizvajalci in uvozniki tradicionalnih in digitalnih nosilcev podatkov in zapisovalne opreme od začetka veljavnosti Direktive 2001/29/ES vložili številne tožbe tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni;

| M. | ker niti z Direktivo 2001/29/ES niti s sodno prakso Sodišča Evropske unije državam članicam ni naloženo, da morajo imetnikom pravic zagotoviti neposredno izplačilo celotnega zneska dajatev za zasebno kopiranje; ker imajo države članice na voljo široko polje proste presoje, ki jim omogoča, da določijo, da se del tega nadomestila zagotovi posredno; |
| --- | --- |

M.

ker niti z Direktivo 2001/29/ES niti s sodno prakso Sodišča Evropske unije državam članicam ni naloženo, da morajo imetnikom pravic zagotoviti neposredno izplačilo celotnega zneska dajatev za zasebno kopiranje; ker imajo države članice na voljo široko polje proste presoje, ki jim omogoča, da določijo, da se del tega nadomestila zagotovi posredno;

| N. | ker dajatev za zasebno kopiranje plačajo potrošniki ob nakupu nosilca podatkov ali storitev za zapis in shranjevanje ter imajo zato pravico, da so seznanjeni z obstojem in zneskom zadevne dajatve; ker bi moral znesek dajatev za zasebno kopiranje odsevati dejansko uporabo te opreme in storitev za zasebno kopiranje avdio, vizualnega in avdiovizualnega gradiva; |
| --- | --- |

N.

ker dajatev za zasebno kopiranje plačajo potrošniki ob nakupu nosilca podatkov ali storitev za zapis in shranjevanje ter imajo zato pravico, da so seznanjeni z obstojem in zneskom zadevne dajatve; ker bi moral znesek dajatev za zasebno kopiranje odsevati dejansko uporabo te opreme in storitev za zasebno kopiranje avdio, vizualnega in avdiovizualnega gradiva;

| O. | ker se cene zadevnih nosilcev in opreme ne spreminjajo glede na različne stopnje dajatev za zasebno kopiranje, ki se uporabljajo v Uniji; ker ukinitev dajatev za zasebno kopiranje leta 2012 v Španiji ni vplivala na cene nosilcev in opreme; |
| --- | --- |

O.

ker se cene zadevnih nosilcev in opreme ne spreminjajo glede na različne stopnje dajatev za zasebno kopiranje, ki se uporabljajo v Uniji; ker ukinitev dajatev za zasebno kopiranje leta 2012 v Španiji ni vplivala na cene nosilcev in opreme;

| P. | ker se različni modeli in stopnje pobranih dajatev za zasebno kopiranje med seboj razlikujejo, tudi glede tega, kako vplivajo na potrošnike in enotni trg; ker je treba oblikovati evropski okvir, da se zagotovi visoka raven preglednosti za imetnike pravic, potrošnike, proizvajalce in uvoznike opreme, pa tudi ponudnike storitev v celotni Uniji; ker bi bilo za to, da se ohranijo ravnotežja sistema v digitalni dobi in na enotnem trgu, dobro posodobiti mehanizme dajatev v številnih državah članicah in oblikovati evropski okvir za zagotovitev enakovrednih pogojev za imetnike pravice, potrošnike, proizvajalce in uvoznike opreme, pa tudi ponudnike storitev v celotni Uniji; |
| --- | --- |

P.

ker se različni modeli in stopnje pobranih dajatev za zasebno kopiranje med seboj razlikujejo, tudi glede tega, kako vplivajo na potrošnike in enotni trg; ker je treba oblikovati evropski okvir, da se zagotovi visoka raven preglednosti za imetnike pravic, potrošnike, proizvajalce in uvoznike opreme, pa tudi ponudnike storitev v celotni Uniji; ker bi bilo za to, da se ohranijo ravnotežja sistema v digitalni dobi in na enotnem trgu, dobro posodobiti mehanizme dajatev v številnih državah članicah in oblikovati evropski okvir za zagotovitev enakovrednih pogojev za imetnike pravice, potrošnike, proizvajalce in uvoznike opreme, pa tudi ponudnike storitev v celotni Uniji;

| Q. | ker morajo biti mehanizmi za oprostitev in povračilo za poslovno uporabo, vzpostavljeni v državah članicah, učinkoviti; ker so ti mehanizmi v nekaterih državah članicah potrebni ter se sodne odločbe, sprejete v nekaterih državah članicah, ne izvajajo vedno; |
| --- | --- |

Q.

ker morajo biti mehanizmi za oprostitev in povračilo za poslovno uporabo, vzpostavljeni v državah članicah, učinkoviti; ker so ti mehanizmi v nekaterih državah članicah potrebni ter se sodne odločbe, sprejete v nekaterih državah članicah, ne izvajajo vedno;

| R. | ker v primeru dostopa do spletnih del in njihove prodaje prakse podeljevanja licenc dopolnjujejo sistem dajatev za zasebno kopiranje; |
| --- | --- |

R.

ker v primeru dostopa do spletnih del in njihove prodaje prakse podeljevanja licenc dopolnjujejo sistem dajatev za zasebno kopiranje;

| S. | ker klasično kopiranje zlasti na digitalnem področju nadomeščajo tako imenovani modeli pretakanja, pri katerih se na napravo uporabnika ne naloži nobena kopija avtorskopravno zaščitenih del, in ker bi bilo treba zato zlasti v teh primerih dati prednost modelom podeljevanja licenc; |
| --- | --- |

S.

ker klasično kopiranje zlasti na digitalnem področju nadomeščajo tako imenovani modeli pretakanja, pri katerih se na napravo uporabnika ne naloži nobena kopija avtorskopravno zaščitenih del, in ker bi bilo treba zato zlasti v teh primerih dati prednost modelom podeljevanja licenc;

Dober sistem, ki pa ga je treba posodobiti in uskladiti

| 1. | poudarja, da sektor kulture zagotavlja 5 milijonov delovnih mest in 2,6 % BDP Unije, je eno glavnih gonil evropske rasti in vir novih nepreseljivih delovnih mest, spodbuja inovativnost in je učinkovito sredstvo za boj proti zdajšnji recesiji; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da sektor kulture zagotavlja 5 milijonov delovnih mest in 2,6 % BDP Unije, je eno glavnih gonil evropske rasti in vir novih nepreseljivih delovnih mest, spodbuja inovativnost in je učinkovito sredstvo za boj proti zdajšnji recesiji;

| 2. | opozarja, da bi bilo treba z zakonodajo o avtorskih pravicah uravnotežiti interese, med drugim interese ustvarjalcev in potrošnikov; v zvezi s tem meni, da bi morali imeti vsi evropski potrošniki pravico delati zasebne kopije zakonito pridobljenih vsebin; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bi bilo treba z zakonodajo o avtorskih pravicah uravnotežiti interese, med drugim interese ustvarjalcev in potrošnikov; v zvezi s tem meni, da bi morali imeti vsi evropski potrošniki pravico delati zasebne kopije zakonito pridobljenih vsebin;

| 3. | zato poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za revizijo Direktive 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi, vključno z določbo o popolni uskladitvi izjem in omejitev, kar med drugim zadeva zasebno kopiranje; |
| --- | --- |

3.

zato poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za revizijo Direktive 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi, vključno z določbo o popolni uskladitvi izjem in omejitev, kar med drugim zadeva zasebno kopiranje;

| 4. | poudarja, da je treba sedanji razdrobljeni sistem avtorskih pravic preoblikovati, da se olajša dostop do kulturnih in ustvarjalnih vsebin in poveča njihovo kroženje (na svetovni ravni), in sicer tako, da se umetnikom, ustvarjalcem, potrošnikom, podjetjem in občinstvom omogoči, da izkoristijo digitalni razvoj, nove distribucijske poti, nove poslovne modele in druge priložnosti, zlasti v času varčevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba sedanji razdrobljeni sistem avtorskih pravic preoblikovati, da se olajša dostop do kulturnih in ustvarjalnih vsebin in poveča njihovo kroženje (na svetovni ravni), in sicer tako, da se umetnikom, ustvarjalcem, potrošnikom, podjetjem in občinstvom omogoči, da izkoristijo digitalni razvoj, nove distribucijske poti, nove poslovne modele in druge priložnosti, zlasti v času varčevalnih ukrepov;

| 5. | ugotavlja, da so dajatve za zasebno kopiranje trenutno vir prihodka, ki je za različne kategorije imetnikov pravic različno velik in katerega višina se bistveno razlikuje med posameznimi državami članicami; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da so dajatve za zasebno kopiranje trenutno vir prihodka, ki je za različne kategorije imetnikov pravic različno velik in katerega višina se bistveno razlikuje med posameznimi državami članicami;

| 6. | meni, da je sistem zasebnega kopiranja dober sistem, v katerem sta uravnotežena izjema za kopiranje za zasebno uporabo in pravica do pravičnega nadomestila imetnikom pravic, zato je ta sistem smiselno ohraniti, zlasti v primerih, ko imetniki pravic ne morejo neposredno licencirati pravice do reproduciranja na več napravah; meni, da kratkoročno ni alternative temu uravnoteženemu sistemu; vendar hkrati poudarja, da je treba voditi dolgoročne razprave, da se ob upoštevanju digitalnega in tržnega razvoja ter vedenja potrošnikov vedno znova oceni sistem zasebnega kopiranja in da se po možnosti poiščejo alternative, s katerimi bi lahko dosegli cilj glede vzpostavitve ravnotežja med izjemo za kopiranje potrošnikov in nadomestilom za ustvarjalce; |
| --- | --- |

6.

meni, da je sistem zasebnega kopiranja dober sistem, v katerem sta uravnotežena izjema za kopiranje za zasebno uporabo in pravica do pravičnega nadomestila imetnikom pravic, zato je ta sistem smiselno ohraniti, zlasti v primerih, ko imetniki pravic ne morejo neposredno licencirati pravice do reproduciranja na več napravah; meni, da kratkoročno ni alternative temu uravnoteženemu sistemu; vendar hkrati poudarja, da je treba voditi dolgoročne razprave, da se ob upoštevanju digitalnega in tržnega razvoja ter vedenja potrošnikov vedno znova oceni sistem zasebnega kopiranja in da se po možnosti poiščejo alternative, s katerimi bi lahko dosegli cilj glede vzpostavitve ravnotežja med izjemo za kopiranje potrošnikov in nadomestilom za ustvarjalce;

| 7. | poudarja, da lahko velike razlike med nacionalnimi sistemi pobiranja dajatev, zlasti v zvezi z vrstami proizvodov, za katere se plačujejo dajatve, in njihovo višino, povzročijo izkrivljanje konkurence in ponujajo možnosti za izbiranje najugodnejšega sodišča na notranjem trgu; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da lahko velike razlike med nacionalnimi sistemi pobiranja dajatev, zlasti v zvezi z vrstami proizvodov, za katere se plačujejo dajatve, in njihovo višino, povzročijo izkrivljanje konkurence in ponujajo možnosti za izbiranje najugodnejšega sodišča na notranjem trgu;

| 8. | poziva države članice in Komisijo, naj izvedejo študijo o bistvenih elementih zasebnega kopiranja, zlasti o skupni opredelitvi pojma „pravično nadomestilo“, ki trenutno ni izrecno urejen z Direktivo 2001/29/ES, in pojma „škoda“, ki jo utrpi avtor zaradi nedovoljenega reproduciranja dela imetnika pravic za zasebno uporabo; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče zbližati stališča glede proizvodov, za katere naj se plačujejo dajatve, in naj določi skupna merila za pogajanja o cenikih za zasebno kopiranje za vzpostavitev sistema, ki bo pregleden, pravičen in enoten za potrošnike in ustvarjalce; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice in Komisijo, naj izvedejo študijo o bistvenih elementih zasebnega kopiranja, zlasti o skupni opredelitvi pojma „pravično nadomestilo“, ki trenutno ni izrecno urejen z Direktivo 2001/29/ES, in pojma „škoda“, ki jo utrpi avtor zaradi nedovoljenega reproduciranja dela imetnika pravic za zasebno uporabo; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče zbližati stališča glede proizvodov, za katere naj se plačujejo dajatve, in naj določi skupna merila za pogajanja o cenikih za zasebno kopiranje za vzpostavitev sistema, ki bo pregleden, pravičen in enoten za potrošnike in ustvarjalce;

Za enkratno pobiranje dajatev, boljšo prepoznavnost pri potrošnikih in učinkovitejše povračilo

| 9. | meni, da bi se morale dajatve za zasebno kopiranje uporabljati za vse naprave in nosilce, ki se uporabljajo za zapisovanje in shranjevanje del, če kopiranje za zasebne namene ustvarjalcem povzroča škodo; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi se morale dajatve za zasebno kopiranje uporabljati za vse naprave in nosilce, ki se uporabljajo za zapisovanje in shranjevanje del, če kopiranje za zasebne namene ustvarjalcem povzroča škodo;

| 10. | poudarja, da bi bilo treba koncept zasebnega kopiranja jasno opredeliti za vse gradivo in da bi bilo treba uporabniku omogočiti, da na podlagi enkratnega plačila dostopa do vsebin, zaščitenih z avtorskimi pravicami, na vseh nosilcih; poziva k upoštevanju mehanizmov, kot so izjeme in oprostitve dajatev, ki že veljajo v državah članicah, in k zagotovitvi možnosti njihove vzporedne uporabe na trgu; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi bilo treba koncept zasebnega kopiranja jasno opredeliti za vse gradivo in da bi bilo treba uporabniku omogočiti, da na podlagi enkratnega plačila dostopa do vsebin, zaščitenih z avtorskimi pravicami, na vseh nosilcih; poziva k upoštevanju mehanizmov, kot so izjeme in oprostitve dajatev, ki že veljajo v državah članicah, in k zagotovitvi možnosti njihove vzporedne uporabe na trgu;

| 11. | meni, da bi bilo treba dajatve za zasebno kopiranje zaračunavati na ravni proizvajalcev ali uvoznikov; ugotavlja, da bi prenos pobiranja teh dajatev na raven prodajalcev na drobno pomenil preveliko upravno breme za mala in srednja distribucijska podjetja in organizacije za kolektivno upravljanje pravic; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo treba dajatve za zasebno kopiranje zaračunavati na ravni proizvajalcev ali uvoznikov; ugotavlja, da bi prenos pobiranja teh dajatev na raven prodajalcev na drobno pomenil preveliko upravno breme za mala in srednja distribucijska podjetja in organizacije za kolektivno upravljanje pravic;

| 12. | priporoča, da se v skladu s sodbo sodišča Evropske unije v zadevi C-462/09 (Opus) v primeru čezmejnih transakcij dajatve za zasebno kopiranje poberejo v državi članici, v kateri ima stalno prebivališče končni uporabnik proizvoda; |
| --- | --- |

12.

priporoča, da se v skladu s sodbo sodišča Evropske unije v zadevi C-462/09 (Opus) v primeru čezmejnih transakcij dajatve za zasebno kopiranje poberejo v državi članici, v kateri ima stalno prebivališče končni uporabnik proizvoda;

| 13. | zato meni, da bi organizacija države članice za kolektivno upravljanje pravic za izključitev dvojnega plačila v primeru čezmejnih transakcij dajatve za zasebno kopiranje za isti proizvod lahko pobrala le enkrat in da bi bilo treba dajatve, ki so bile neupravičeno plačane v državi članici, ki ni država končnega uporabnika, povrniti; |
| --- | --- |

13.

zato meni, da bi organizacija države članice za kolektivno upravljanje pravic za izključitev dvojnega plačila v primeru čezmejnih transakcij dajatve za zasebno kopiranje za isti proizvod lahko pobrala le enkrat in da bi bilo treba dajatve, ki so bile neupravičeno plačane v državi članici, ki ni država končnega uporabnika, povrniti;

| 14. | meni, da bi morale države članice, v katerih se trenutno zaračunavajo ali pobirajo dajatve, poenostaviti in uskladiti svoje stopnje dajatev; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi morale države članice, v katerih se trenutno zaračunavajo ali pobirajo dajatve, poenostaviti in uskladiti svoje stopnje dajatev;

| 15. | poziva države članice, naj v posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi tako poenostavijo postopke določanja dajatev, da bosta zagotovljeni pravičnost in objektivnost; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj v posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi tako poenostavijo postopke določanja dajatev, da bosta zagotovljeni pravičnost in objektivnost;

| 16. | poudarja, da je treba potrošnike bolje seznaniti z vlogo sistema zasebnega kopiranja z vidika plačila umetnikom in razširjanja kulturnih vsebin; poziva države članice in imetnike pravic, naj vodijo „pozitivne“ kampanje o prednostih dajatev za zasebno kopiranje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba potrošnike bolje seznaniti z vlogo sistema zasebnega kopiranja z vidika plačila umetnikom in razširjanja kulturnih vsebin; poziva države članice in imetnike pravic, naj vodijo „pozitivne“ kampanje o prednostih dajatev za zasebno kopiranje;

| 17. | meni, da morajo biti potrošniki seznanjeni z višino, namenom in uporabo dajatev, ki jih plačujejo; zato poziva Komisijo in države članice, naj potrošnikom v posvetovanju s proizvajalci, uvozniki, prodajalci na drobno in združenji potrošnikov dajo te informacije na voljo v jasni obliki; |
| --- | --- |

17.

meni, da morajo biti potrošniki seznanjeni z višino, namenom in uporabo dajatev, ki jih plačujejo; zato poziva Komisijo in države članice, naj potrošnikom v posvetovanju s proizvajalci, uvozniki, prodajalci na drobno in združenji potrošnikov dajo te informacije na voljo v jasni obliki;

| 18. | poziva države članice, naj sprejmejo pregledna pravila v zvezi z izjemo za poslovno uporabo in tako zagotovijo, da se taka uporaba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije tudi v praksi oprosti dajatev za zasebno kopiranje; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj sprejmejo pregledna pravila v zvezi z izjemo za poslovno uporabo in tako zagotovijo, da se taka uporaba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije tudi v praksi oprosti dajatev za zasebno kopiranje;

| 19. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se dajatve za zasebno kopiranje nikoli ne plačujejo za primere, ko uporaba zadevnih nosilcev spada na področje poslovne uporabe, in da se različni mehanizmi za povračilo dajatev, ki jih plačajo poslovni uporabniki, nadomestijo s sistemi, s katerimi se zagotovi, da takim uporabnikom že v začetni fazi ni treba plačati dajatve; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se dajatve za zasebno kopiranje nikoli ne plačujejo za primere, ko uporaba zadevnih nosilcev spada na področje poslovne uporabe, in da se različni mehanizmi za povračilo dajatev, ki jih plačajo poslovni uporabniki, nadomestijo s sistemi, s katerimi se zagotovi, da takim uporabnikom že v začetni fazi ni treba plačati dajatve;

Preglednost pri dodeljevanju sredstev

| 20. | pozdravlja direktivo o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic, ki sta jo Evropski parlament in Svet nedavno sprejela in v okviru katere se poziva k večji preglednosti tokov prejemkov, ki jih organizacije za kolektivno upravljanje pravic poberejo, porazdelijo in izplačajo imetnikom pravic, na primer z objavo letnega poročila o preglednosti, ki vključuje poseben del o uporabi zneskov, zaračunanih za socialne in kulturne namene; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja direktivo o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic, ki sta jo Evropski parlament in Svet nedavno sprejela in v okviru katere se poziva k večji preglednosti tokov prejemkov, ki jih organizacije za kolektivno upravljanje pravic poberejo, porazdelijo in izplačajo imetnikom pravic, na primer z objavo letnega poročila o preglednosti, ki vključuje poseben del o uporabi zneskov, zaračunanih za socialne in kulturne namene;

| 21. | poziva države članice, naj zagotovijo večjo preglednost v zvezi z dodelitvijo sredstev, pobranih z dajatvami za zasebno kopiranje; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj zagotovijo večjo preglednost v zvezi z dodelitvijo sredstev, pobranih z dajatvami za zasebno kopiranje;

| 22. | poziva države članice, naj vsaj 25 % zneskov iz plačil za zasebno kopiranje predvidijo za podporo ustvarjanju in uprizoritvenim umetnostim ter njihovemu ustvarjanju; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj vsaj 25 % zneskov iz plačil za zasebno kopiranje predvidijo za podporo ustvarjanju in uprizoritvenim umetnostim ter njihovemu ustvarjanju;

| 23. | poziva države članice, naj v odprtem formatu in z razložljivimi podatki objavijo poročila, v katerih bodo opisane te dodelitve; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj v odprtem formatu in z razložljivimi podatki objavijo poročila, v katerih bodo opisane te dodelitve;

| 24. | poziva organizatorje kulturnih prireditev in prireditev uprizoritvenih umetnosti, ki so upravičeni do dajatve za zasebno kopiranje, naj pri svojih ciljnih skupinah bolj oglašujejo te subvencije; |
| --- | --- |

24.

poziva organizatorje kulturnih prireditev in prireditev uprizoritvenih umetnosti, ki so upravičeni do dajatve za zasebno kopiranje, naj pri svojih ciljnih skupinah bolj oglašujejo te subvencije;

Ukrepi tehnične zaščite

| 25. | poudarja, da izjema za zasebno kopiranje državljanom daje pravico do prostega kopiranja njihovih glasbenih in avdiovizualnih repertoarjev z nosilca ali multimedijske opreme na drug nosilec ali opremo, ne da bi morali ob tem zaprositi za dovoljenje imetnikov pravic, če gre za zasebno uporabo; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da izjema za zasebno kopiranje državljanom daje pravico do prostega kopiranja njihovih glasbenih in avdiovizualnih repertoarjev z nosilca ali multimedijske opreme na drug nosilec ali opremo, ne da bi morali ob tem zaprositi za dovoljenje imetnikov pravic, če gre za zasebno uporabo;

| 26. | poudarja, da je treba zlasti v digitalni dobi dovoliti uporabo ukrepov za tehnično zaščito za ponovno vzpostavitev ravnotežja med svobodo kopiranja v okviru zasebnega kopiranja in izključno pravico do kopiranja; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba zlasti v digitalni dobi dovoliti uporabo ukrepov za tehnično zaščito za ponovno vzpostavitev ravnotežja med svobodo kopiranja v okviru zasebnega kopiranja in izključno pravico do kopiranja;

| 27. | poudarja, da ukrepi tehnične zaščite potrošnikom ne bi smeli preprečevati kopiranja, imetnikom pravic pa ne pravičnega nadomestila iz naslova zasebnega kopiranja; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da ukrepi tehnične zaščite potrošnikom ne bi smeli preprečevati kopiranja, imetnikom pravic pa ne pravičnega nadomestila iz naslova zasebnega kopiranja;

Licence

| 28. | ugotavlja, da se kljub dostopu do del na spletu prek predvajanja pretočnih vsebin še naprej ohranja tudi praksa prenosa, shranjevanja in zasebnega kopiranja; zato meni, da je sistem dajatev za zasebno kopiranje v okviru spletnega okolja še vedno relevanten; vendar poudarja, da bi bilo treba modelom podeljevanja licenc, po katerih imajo korist vsi imetniki pravic, vedno dati prednost, kadar kopiranje avtorskopravno zaščitenih del na nosilcih in napravah ni dovoljeno; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da se kljub dostopu do del na spletu prek predvajanja pretočnih vsebin še naprej ohranja tudi praksa prenosa, shranjevanja in zasebnega kopiranja; zato meni, da je sistem dajatev za zasebno kopiranje v okviru spletnega okolja še vedno relevanten; vendar poudarja, da bi bilo treba modelom podeljevanja licenc, po katerih imajo korist vsi imetniki pravic, vedno dati prednost, kadar kopiranje avtorskopravno zaščitenih del na nosilcih in napravah ni dovoljeno;

| 29. | poudarja, da bi bilo treba izjemo za zasebno kopiranje uporabljati za nekatere spletne storitve, vključno z nekaterimi računalniškimi storitvami v oblaku; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi bilo treba izjemo za zasebno kopiranje uporabljati za nekatere spletne storitve, vključno z nekaterimi računalniškimi storitvami v oblaku;

Novi poslovni modeli v digitalnem okolju

| 30. | poziva Komisijo, naj oceni vpliv računalniških storitev v oblaku, ki omogočajo kopiranje in shranjevanje v zasebne namene, na sistem zasebnega kopiranja, da bi tako opredelili, če in kako bi bilo treba zadevne zasebne kopije zaščitenih del upoštevati v mehanizmih nadomestil; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj oceni vpliv računalniških storitev v oblaku, ki omogočajo kopiranje in shranjevanje v zasebne namene, na sistem zasebnega kopiranja, da bi tako opredelili, če in kako bi bilo treba zadevne zasebne kopije zaščitenih del upoštevati v mehanizmih nadomestil;

o

o o

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 25. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/161 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/161

---

P7_TA(2014)0110

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Tadeuszu Cymańskemu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o zahtevi za odvzem imunitete Tadeuszu Cymańskemu (2013/2278(IMM))

(2017/C 285/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Tadeuszu Cymańskemu, ki jo je dne 23. oktobra 2013 posredoval državni tožilec Republike Poljske in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 18. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Tadeuszu Cymańskemu, ki jo je dne 23. oktobra 2013 posredoval državni tožilec Republike Poljske in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 18. novembra 2013,

| — | po zagovoru Tadeusza Cymańskega v skladu s členom 7(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Tadeusza Cymańskega v skladu s členom 7(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske,

| — | ob upoštevanju člena 6(1) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(1) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0099/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0099/2014),

| A. | ker je državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Tadeuszu Cymańskemu v zvezi z zahtevo za odobritev uvedbe kazenskega postopka zoper poslanca Evropskega parlamenta, ki jo je vložil Generalni inšpektorat za cestni promet za prekršek, opredeljen v členu 96(3) poljskega Zakona o prekrških; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Tadeuszu Cymańskemu v zvezi z zahtevo za odobritev uvedbe kazenskega postopka zoper poslanca Evropskega parlamenta, ki jo je vložil Generalni inšpektorat za cestni promet za prekršek, opredeljen v členu 96(3) poljskega Zakona o prekrških;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker v skladu s členom 105 ustave Republike Poljske „poslanec ne odgovarja za dejavnosti, ki jih izvaja v okviru svojega mandata v obdobju trajanja mandata in po njegovem izteku. Glede teh dejavnosti lahko poslanec odgovarja le pred sejmom, v primeru pa, da je kršil pravice tretjih oseb, se lahko proti njemu uvede sodni postopek le s privolitvijo sejma“; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 105 ustave Republike Poljske „poslanec ne odgovarja za dejavnosti, ki jih izvaja v okviru svojega mandata v obdobju trajanja mandata in po njegovem izteku. Glede teh dejavnosti lahko poslanec odgovarja le pred sejmom, v primeru pa, da je kršil pravice tretjih oseb, se lahko proti njemu uvede sodni postopek le s privolitvijo sejma“;

| E. | ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

E.

ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2);

| F. | ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Tadeusza Cymańskega kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Tadeusza Cymańskega kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| G. | ker kazenski postopek, ki naj bi bil uveden zoper Tadeusza Cymańskega, torej nikakor ni povezan z njegovim položajem poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker kazenski postopek, ki naj bi bil uveden zoper Tadeusza Cymańskega, torej nikakor ni povezan z njegovim položajem poslanca Evropskega parlamenta;

| H. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, tj. dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

H.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, tj. dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| I. | ker je zahteva podana na podlagi pisne izjave Tadeusza Cymańskega, s katero je odklonil spoštovati predpis o obveznem razkritju identitete osebe, ki ji je zaupal vozilo, omenjeno v poročilu Generalnega inšpektorata za cestni promet, ter je pristal na plačilo denarne kazni v višini 500 PLN za prekršek, opredeljen v členu 96(3) poljskega Zakona o prekrških; |
| --- | --- |

I.

ker je zahteva podana na podlagi pisne izjave Tadeusza Cymańskega, s katero je odklonil spoštovati predpis o obveznem razkritju identitete osebe, ki ji je zaupal vozilo, omenjeno v poročilu Generalnega inšpektorata za cestni promet, ter je pristal na plačilo denarne kazni v višini 500 PLN za prekršek, opredeljen v členu 96(3) poljskega Zakona o prekrških;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Tadeuszu Cymańskemu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Tadeuszu Cymańskemu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Tadeuszu Cymańskemu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Tadeuszu Cymańskemu.

---

(1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, Recueil, str. 387); sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, Recueil, str. 2391); sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05, ZOdl., str. II-2849); sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929); sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135); sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).

(2)  Zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu [2008] Zodl. II-2849, odstavek 28;

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/163 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/163

---

P7_TA(2014)0116

Sprememba člena 136 Poslovnika o navzočnosti poslancev na sejah

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o spremembi člena 136 Poslovnika Evropskega parlamenta o navzočnosti poslancev na sejah (2013/2033(REG))

(2017/C 285/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga spremembe Poslovnika (B7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe Poslovnika (B7-0051/2013),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa 2005/684/ES, Euratom, z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa 2005/684/ES, Euratom, z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa predsedstva z dne 19. maja in 9. julija 2008 o izvedbenih ukrepih v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa predsedstva z dne 19. maja in 9. julija 2008 o izvedbenih ukrepih v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta (2),

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0038/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0038/2014),

| 1. | sklene spremeniti Poslovnik, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sklene spremeniti Poslovnik, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | opozarja, da bo sprememba začela veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bo sprememba začela veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 136 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Imena navzočih poslancev, vpisana v seznam navzočih, se zabeležijo v zapisnik vsake seje. | 2.   Imena navzočih poslancev, vpisana v seznam navzočih, se zabeležijo v zapisnik vsake seje
  kot „navzoči“
  .
  Imena poslancev, ki imajo opravičilo predsednika, se zabeležijo v zapisniku vsake seje kot „opravičeni“. |

Veljavno besedilo

Sprememba

2.   Imena navzočih poslancev, vpisana v seznam navzočih, se zabeležijo v zapisnik vsake seje.

2.   Imena navzočih poslancev, vpisana v seznam navzočih, se zabeležijo v zapisnik vsake seje
  kot „navzoči“
  .
  Imena poslancev, ki imajo opravičilo predsednika, se zabeležijo v zapisniku vsake seje kot „opravičeni“.

---

(1)  UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

(2)  UL C 159, 13.7.2009, str. 1.

---

Sreda, 26. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/164 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/164

---

P7_TA(2014)0145

Priporočilo sklepa – podaljšanje veljavnosti člena 147 Poslovnika Parlamenta do konca osmega parlamentarnega obdobja

Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o podaljšanju veljavnosti člena 147 Poslovnika Parlamenta do konca osmega parlamentarnega obdobja (2014/2585(RSO))

(2017/C 285/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 (2),

| — | ob upoštevanju kodeksa o večjezičnosti, ki ga je predsedstvo sprejelo 17. novembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa o večjezičnosti, ki ga je predsedstvo sprejelo 17. novembra 2008,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 11. marca 2009 o podaljšanju uporabe člena 147 Poslovnika Parlamenta do konca sedanjega parlamentarnega obdobja (3) in kasnejših sklepov predsedstva o podaljšanju odstopanja od člena 146 Poslovnika do konca tega parlamentarnega obdobja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 11. marca 2009 o podaljšanju uporabe člena 147 Poslovnika Parlamenta do konca sedanjega parlamentarnega obdobja (3) in kasnejših sklepov predsedstva o podaljšanju odstopanja od člena 146 Poslovnika do konca tega parlamentarnega obdobja,

| — | ob upoštevanju členov 146 in 147 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 146 in 147 Poslovnika,

| A. | ker člen 146 Poslovnika določa, da se vsi dokumenti Parlamenta pripravijo v uradnih jezikih in da imajo vsi poslanci pravico v Parlamentu govoriti v uradnem jeziku po svoji izbiri, s simultanim prevajanjem v druge uradne jezike; |
| --- | --- |

A.

ker člen 146 Poslovnika določa, da se vsi dokumenti Parlamenta pripravijo v uradnih jezikih in da imajo vsi poslanci pravico v Parlamentu govoriti v uradnem jeziku po svoji izbiri, s simultanim prevajanjem v druge uradne jezike;

| B. | ker so v skladu s členom 147 Poslovnika odstopanja od člena 146 dovoljena do konca sedmega parlamentarnega obdobja, če kljub ustreznim previdnostnim ukrepom ni na voljo zadostno število tolmačev ali prevajalcev za enega od uradnih jezikov; ker mora predsedstvo za vsak uradni jezik, za katerega je odstopanje potrebno, na predlog generalnega sekretarja preveriti, ali so za to izpolnjeni pogoji, in svoj sklep pregledati vsakih šest mesecev; |
| --- | --- |

B.

ker so v skladu s členom 147 Poslovnika odstopanja od člena 146 dovoljena do konca sedmega parlamentarnega obdobja, če kljub ustreznim previdnostnim ukrepom ni na voljo zadostno število tolmačev ali prevajalcev za enega od uradnih jezikov; ker mora predsedstvo za vsak uradni jezik, za katerega je odstopanje potrebno, na predlog generalnega sekretarja preveriti, ali so za to izpolnjeni pogoji, in svoj sklep pregledati vsakih šest mesecev;

| C. | ker Uredba Sveta (ES) št. 920/2005 (4) določa, da do začetka leta 2017 velja za irščino začasno odstopanje za obdobje pet let, ki se lahko obnovi; |
| --- | --- |

C.

ker Uredba Sveta (ES) št. 920/2005 (4) določa, da do začetka leta 2017 velja za irščino začasno odstopanje za obdobje pet let, ki se lahko obnovi;

| D. | ker kljub ustreznim previdnostnim ukrepom zmogljivosti za irščino in malteščino ob začetku osmega parlamentarnega obdobja najbrž ne bodo vedno omogočale tolmačenja v ta dva jezika; ker bodo sicer zmogljivosti nekaterih drugih jezikov zadoščale za pokrivanje potreb ob običajni dejavnosti Parlamenta, vendar se lahko zgodi, da bo število tolmačev premajhno za stalno pokrivanje vseh dodatnih potreb, ko bodo te države članice med osmim parlamentarnim obdobjem predsedovale Svetu; |
| --- | --- |

D.

ker kljub ustreznim previdnostnim ukrepom zmogljivosti za irščino in malteščino ob začetku osmega parlamentarnega obdobja najbrž ne bodo vedno omogočale tolmačenja v ta dva jezika; ker bodo sicer zmogljivosti nekaterih drugih jezikov zadoščale za pokrivanje potreb ob običajni dejavnosti Parlamenta, vendar se lahko zgodi, da bo število tolmačev premajhno za stalno pokrivanje vseh dodatnih potreb, ko bodo te države članice med osmim parlamentarnim obdobjem predsedovale Svetu;

| E. | ker naj bi bilo kljub vztrajnim in nenehnim medinstitucionalnim prizadevanjem število usposobljenih prevajalcev in pravnikov-lingvistov za irščino še naprej tako omejeno, da v bližnji prihodnosti ne bo mogoče zagotoviti stalno pokrivanje tega jezika v skladu s členom 146 Poslovnika; ker glede na Uredbo Sveta (ES) št. 920/2005 ni treba v irščino prevesti zakonodaje Evropske unije, ki je bila sprejeta pred 1. januarjem 2007 (t.i. acquis); ker so bili zaradi ukrepov za odstopanje iz te uredbe do sedaj predloženi v irščini samo predlogi Komisije za uredbe Evropskega parlamenta in Sveta in če se bo to stanje nadaljevalo, službe Parlamenta ne bodo mogle pripraviti irskih različic drugih vrst zakonodajnih aktov; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi bilo kljub vztrajnim in nenehnim medinstitucionalnim prizadevanjem število usposobljenih prevajalcev in pravnikov-lingvistov za irščino še naprej tako omejeno, da v bližnji prihodnosti ne bo mogoče zagotoviti stalno pokrivanje tega jezika v skladu s členom 146 Poslovnika; ker glede na Uredbo Sveta (ES) št. 920/2005 ni treba v irščino prevesti zakonodaje Evropske unije, ki je bila sprejeta pred 1. januarjem 2007 (t.i. acquis); ker so bili zaradi ukrepov za odstopanje iz te uredbe do sedaj predloženi v irščini samo predlogi Komisije za uredbe Evropskega parlamenta in Sveta in če se bo to stanje nadaljevalo, službe Parlamenta ne bodo mogle pripraviti irskih različic drugih vrst zakonodajnih aktov;

| F. | ker zna biti, da ne bo mogoče stalno pokrivanje hrvaškega jezika od začetka osmega parlamentarnega obdobja, čeprav se zmogljivosti za ta jezik od pristopa Hrvaške k Uniji 1. julija 2013 stalno povečujejo; |
| --- | --- |

F.

ker zna biti, da ne bo mogoče stalno pokrivanje hrvaškega jezika od začetka osmega parlamentarnega obdobja, čeprav se zmogljivosti za ta jezik od pristopa Hrvaške k Uniji 1. julija 2013 stalno povečujejo;

| G. | ker člen 147(4) Poslovnika določa, da se lahko Parlament na obrazloženo priporočilo predsedstva ob koncu parlamentarnega obdobja odloči za podaljšanje veljavnosti tega člena; |
| --- | --- |

G.

ker člen 147(4) Poslovnika določa, da se lahko Parlament na obrazloženo priporočilo predsedstva ob koncu parlamentarnega obdobja odloči za podaljšanje veljavnosti tega člena;

| H. | ker je zaradi vsega navedenega predsedstvo priporočilo, da se veljavnost člena 147 Poslovnika podaljša do konca osmega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

H.

ker je zaradi vsega navedenega predsedstvo priporočilo, da se veljavnost člena 147 Poslovnika podaljša do konca osmega parlamentarnega obdobja;

| 1. | sklene, da se veljavnost člena 147 Poslovnika Parlamenta podaljša do konca osmega parlamentarnega obdobja; |
| --- | --- |

1.

sklene, da se veljavnost člena 147 Poslovnika Parlamenta podaljša do konca osmega parlamentarnega obdobja;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL 17, 6.10.1958, str. 385.

(2)  UL L 158, 10.6.2013, str. 1.

(3)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 186.

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 920/2005 z dne 13. junija 2005 o spremembi Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, in Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski skupnosti za atomsko energijo, in o uvedbi ukrepov za začasno odstopanje od teh uredb (UL L 156, 18.6.2005, str. 3), podaljšana z Uredbo Sveta (EU) št 1257/2010 (UL L 343, 29.12.2010, str. 5).

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/166 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/166

---

P7_TA(2014)0146

Sprememba členov 166 (Končno glasovanje) in 195(3) (Glasovanje v odboru) Poslovnika Parlamenta

Sklep Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o spremembi člena 166 Poslovnika Parlamenta o končnem glasovanju in členu 195(3) o glasovanju v odboru (2014/2001(REG))

(2017/C 285/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga spremembe Poslovnika (B7-0252/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe Poslovnika (B7-0252/2013),

| — | ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0035/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0035/2014),

| 1. | se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi;

| 2. | opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 166

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri glasovanju o kakršnem koli predlogu zakonodajnega akta Parlament bodisi
  z enim samim glasovanjem in/ali končnim glasovanjem glasuje poimensko
  z uporabo elektronskega sistema glasovanja
  . | Parlament pri odločanju na podlagi poročila vsakršno eno samo glasovanje
  in/ali
  končno glasovanje izvede poimensko v skladu s členom 167(2). O predlogih sprememb
  glasuje poimensko
  le na podlagi zahteve v skladu s členom 167
  . |

Veljavno besedilo

Sprememba

Pri glasovanju o kakršnem koli predlogu zakonodajnega akta Parlament bodisi
  z enim samim glasovanjem in/ali končnim glasovanjem glasuje poimensko
  z uporabo elektronskega sistema glasovanja
  .

Parlament pri odločanju na podlagi poročila vsakršno eno samo glasovanje
  in/ali
  končno glasovanje izvede poimensko v skladu s členom 167(2). O predlogih sprememb
  glasuje poimensko
  le na podlagi zahteve v skladu s členom 167
  .

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 195 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  V odboru se glasuje z vzdigovanjem rok, razen če četrtina članov odbora zahteva poimensko glasovanje. V tem primeru
  se
  glasuje
  v skladu s členom 167(2). | 3.   
  Vsakršno eno samo glasovanje in/ali končno glasovanje o poročilu v odboru
  se
  izvede poimensko
  v skladu s členom 167(2).
  Glasovanje o predlogih sprememb in druga glasovanja se izvedejo z vzdigovanjem rok, razen če se predsednik odbora odloči za elektronsko glasovanje ali če četrtina članov odbora zahteva poimensko glasovanje. |

Veljavno besedilo

Sprememba

3.   
  V odboru se glasuje z vzdigovanjem rok, razen če četrtina članov odbora zahteva poimensko glasovanje. V tem primeru
  se
  glasuje
  v skladu s členom 167(2).

3.   
  Vsakršno eno samo glasovanje in/ali končno glasovanje o poročilu v odboru
  se
  izvede poimensko
  v skladu s členom 167(2).
  Glasovanje o predlogih sprememb in druga glasovanja se izvedejo z vzdigovanjem rok, razen če se predsednik odbora odloči za elektronsko glasovanje ali če četrtina članov odbora zahteva poimensko glasovanje.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 25. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/167 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/167

---

P7_TA(2014)0111

Finančno upravljanje za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (COM(2013)0428 – C7-0178/2013 – 2013/0200(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0428), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0428),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0178/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7–0046/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7–0046/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 75.

---

P7_TC1-COD(2013)0200

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo, glede nekaterih določb o finančnem upravljanju za nekatere države članice, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 335/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/169 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/169

---

P7_TA(2014)0112

Prilagoditev zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člena 290 in 291 PDEU) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0751 – C7-0386/2013 – 2013/0365(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0751), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0751),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2), 53(1), 62, 100(2), 114, 168(4), točki (a) in (b), 172, 192(1), 207, 214(3) in 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0386/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2), 53(1), 62, 100(2), 114, 168(4), točki (a) in (b), 172, 192(1), 207, 214(3) in 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0386/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 182/2011 z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (2),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (3), zlasti točke 15 Sporazuma in Priloge I k Sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (3), zlasti točke 15 Sporazuma in Priloge I k Sporazumu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (5),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0011/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0011/2014),

| A. | ker se je Komisija zavezala, da bo do konca leta 2012 ocenila, koliko zakonodajnih aktov, ki vsebujejo sklice na regulativni postopek s pregledom, je ostalo veljavnih, da bi lahko pripravila ustrezne zakonodajne pobude in tako zaključila prilagoditev novega zakonodajnega okvira; ker je bil napovedani cilj, da bodo do konca sedmega mandata Parlamenta iz vseh zakonodajnih instrumentov črtane vse določbe, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom; ker je Komisija, čeprav precej kasneje, kot je bilo pričakovano, predložila predloge za izpolnitev te zaveze; |
| --- | --- |

A.

ker se je Komisija zavezala, da bo do konca leta 2012 ocenila, koliko zakonodajnih aktov, ki vsebujejo sklice na regulativni postopek s pregledom, je ostalo veljavnih, da bi lahko pripravila ustrezne zakonodajne pobude in tako zaključila prilagoditev novega zakonodajnega okvira; ker je bil napovedani cilj, da bodo do konca sedmega mandata Parlamenta iz vseh zakonodajnih instrumentov črtane vse določbe, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom; ker je Komisija, čeprav precej kasneje, kot je bilo pričakovano, predložila predloge za izpolnitev te zaveze;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(3)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(4)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 6.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0365

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 43(2), člena 53(1), člena 62, člena 100(2), člena 114, člena 168(4)(a) in (b), člena 172, člena 192(1), člena 207, člena 214(3) in člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Lizbonsko pogodbo je bilo uvedeno razlikovanje med pooblastili, podeljenimi Komisiji za sprejetje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta (delegirani akti), in pooblastili, podeljenimi Komisiji za sprejetje enotnih pogojev za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije (izvedbeni akti). |
| --- | --- |

(1)

Z Lizbonsko pogodbo je bilo uvedeno razlikovanje med pooblastili, podeljenimi Komisiji za sprejetje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta (delegirani akti), in pooblastili, podeljenimi Komisiji za sprejetje enotnih pogojev za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije (izvedbeni akti).

| (2) | Ukrepi, ki jih prenos pooblastil iz člena 290(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) lahko zajema, načeloma ustrezajo tistim, ki jih zajema regulativni postopek s pregledom, uveden s členom 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, ki jih prenos pooblastil iz člena 290(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) lahko zajema, načeloma ustrezajo tistim, ki jih zajema regulativni postopek s pregledom, uveden s členom 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (3).

| (3) | Vrsto že veljavnih zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 290(1) PDEU, je treba prilagoditi členu 290 PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Vrsto že veljavnih zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 290(1) PDEU, je treba prilagoditi členu 290 PDEU.

| (4) | Kadar Komisija pripravi delegirane akte na podlagi zakonodajnih aktov, ki se prilagodijo v skladu s to uredbo, je še posebej pomembno, da opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(4)

Kadar Komisija pripravi delegirane akte na podlagi zakonodajnih aktov, ki se prilagodijo v skladu s to uredbo, je še posebej pomembno, da opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način.

| (5) | Vrsto že veljavnih zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 291(2) PDEU, je treba prilagoditi členu 291 PDEU. |
| --- | --- |

(5)

Vrsto že veljavnih zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 291(2) PDEU, je treba prilagoditi členu 291 PDEU.

| (6) | Ko so izvedbena pooblastila prenesena na Komisijo, bi se morala navedena pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

(6)

Ko so izvedbena pooblastila prenesena na Komisijo, bi se morala navedena pooblastila izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

| (7) | Kot posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je prav tako nujno spremeniti vrsto zakonodajnih aktov, ki so že v veljavi in v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, tako, da se črtajo nekateri ukrepi iz navedenega postopka. |
| --- | --- |

(7)

Kot posledica začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je prav tako nujno spremeniti vrsto zakonodajnih aktov, ki so že v veljavi in v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, tako, da se črtajo nekateri ukrepi iz navedenega postopka.

| (8) | Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe.

| (9) | Ker prilagoditve in spremembe, ki se uvedejo s to uredbo, zadevajo le postopke, jih državam članicam, v primeru direktiv, ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo – |
| --- | --- |

(9)

Ker prilagoditve in spremembe, ki se uvedejo s to uredbo, zadevajo le postopke, jih državam članicam, v primeru direktiv, ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Kadar določbe iz Priloge I k tej uredbi določajo uporabo regulativnega postopka s pregledom iz člena 5a(1) do (5) Sklepa 1999/468/ES, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 2 te uredbe.

2.   Kadar določbe Priloge I določajo uporabo nujnega postopka iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES, je Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu z nujnim postopkom iz člena 3 te uredbe.

Člen 2

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejetje

  sprejemanje
  delegiranih aktov
  iz člena 17
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od začetka veljavnosti te uredbe. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja
  .
  Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolgo obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju ne nasprotuje najpozneje tri mesece pred iztekom posameznega obdobja
  . [Sprememba 1]

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastila. S sklepom o preklicu preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Sprejeti delegirani akt začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v dveh mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveščena, ne nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

Z odstopanjem od prvega pododstavka je rok za nasprotovanje tri mesece, ki se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece v zvezi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z uredbami, naštetimi v točkah 12

   (5)

  , 13

   (6)

  , 14

   (7)

  , 16

   (8)

  in 18

   (9)

  oddelka F in točki 21

   (10)

  oddelka G Priloge I. [Sprememba 2]

6.   Kadar določbe iz Priloge I k tej uredbi določajo, da se roki iz točke (c) člena 5a(3) Sklepa 1999/468/ES skrajšajo v skladu s točko (b) člena 5a(5) navedenega sklepa, se roki iz odstavka 5 tega člena določijo na en mesec.

Člen 3

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler ni izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotujeta v skladu s postopkom iz člena 2(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 4

1.   Kadar določbe iz Priloge II določajo uporabo regulativnega postopka s pregledom iz člena 5a(1) do (5) Sklepa 1999/468/ES, je Komisija pooblaščena za sprejetje izvedbenih aktov v skladu s postopkom pregleda iz člena 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Kadar določbe Priloge II določajo uporabo nujnega postopka iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES, je Komisija pooblaščena za sprejetje izvedbenih aktov, ki se začnejo uporabljati takoj, v skladu s členom 8 v povezavi s členom 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 5

Uredba (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktiva Sveta 97/70/ES (11), Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1333/2008, Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 (12) se spremenijo, kakor je določeno v Prilogi III k tej uredbi. [Spremembe 61, 62 in 63]

Člen 6

Ta uredba ne vpliva na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 21. januarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014.

2

(3)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

3

(4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

4

(5)  
  Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (UL L 61, 5.3.2008, str. 6).

5

Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93 (UL L 61, 5.3.2008, str. 6).

(6)  
  Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij (UL L 171, 29.6.2007, str. 17).

6

Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij (UL L 171, 29.6.2007, str. 17).

(7)  
  Uredba (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (UL L 336, 20.12.2007, str. 1).

7

Uredba (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo (UL L 336, 20.12.2007, str. 1).

(8)  
  Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (UL L 35, 8.2.2005, str. 23).

8

Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (UL L 35, 8.2.2005, str. 23).

(9)  
  Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela (UL L 69, 13.3.2003, str. 1).

9

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela (UL L 69, 13.3.2003, str. 1).

(10)  
  Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).

10

Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).

(11)  Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več (UL L 34, 9.2.1998, str. 1).

11

(12)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (UL L 163, 2.7.1996, p. 1).

12

PRILOGA I

Določbe zakonodajnih aktov, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES in so prilagojene ureditvi, ki velja za delegirane akte (1).

| A. | KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA








  -1. | Odločba št. 626/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2008 o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS)



  Člen 9(3)* [Sprememba 4] |
| --- | --- | --- |

A.

KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA

-1.

Odločba št. 626/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2008 o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS)

| 1. | Uredba (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2002 o izvajanju domene .eu najvišje ravni
  Člen 3(1), točka (a)**
  Člen 5(1)
  Člen 5(2) |
| --- | --- |

1.

Uredba (ES) št. 733/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. aprila 2002 o izvajanju domene .eu najvišje ravni

Člen 3(1), točka (a)**

Člen 5(1)

Člen 5(2)

| 2. | Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah)

  Člen 26(7)


  Člen 27a(5)

  Člen 35 [Sprememba 5] |
| --- | --- |

2.

Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah)

Člen 35 [Sprememba 5]

| 3. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva)

  Člen 9b(3)


  Člen 10(4)

  Člen 13a(4)

  Člen 15(4)


  Člen 17(6a)


  Člen 19(4) [Sprememba 6] |
| --- | --- |

3.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva)

Člen 13a(4)

| B. | PODNEBNI UKREPI






  4. | Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

  Člen 3(2)

  Člen 3(6)
  Člen 11(3) [Sprememba 7] |
| --- | --- | --- |

B.

PODNEBNI UKREPI

4.

Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

Člen 3(6)

Člen 11(3) [Sprememba 7]

| 5. | Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES
  Člen 3d(3)
  Člen 3f(9)
  Člen 10(4)
  Člen 10a(1)
  Člen 10a(7)
  Člen 10a(8)
  Člen 10a(13)

  Člen 11a(8)

  Člen 11a(9)
  Člen 11b(7)
  Člen 14(1)
  Člen 15, peti odstavek

  Člen 16(12)

  Člen 19(3)
  Člen 22
  Člen 24(1), točka (b)
  Člen 24(3)
  Člen 24a(1)
  Člen 24a(2)
  Člen 25(2)
  Člen 25a(1)
  Priloga IV, del A [Sprememba 8] |
| --- | --- |

5.

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES

Člen 3d(3)

Člen 3f(9)

Člen 10(4)

Člen 10a(1)

Člen 10a(7)

Člen 10a(8)

Člen 10a(13)

Člen 11a(9)

Člen 11b(7)

Člen 14(1)

Člen 15, peti odstavek

Člen 19(3)

Člen 22

Člen 24(1), točka (b)

Člen 24(3)

Člen 24a(1)

Člen 24a(2)

Člen 25(2)

Člen 25a(1)

Priloga IV, del A [Sprememba 8]

| C. | ENERGIJA






  6. | Direktiva 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom (prenovitev)
  Člen 6 |
| --- | --- | --- |

C.

ENERGIJA

6.

Direktiva 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom (prenovitev)

Člen 6

| D. | PODJETNIŠTVO IN INDUSTRIJA






  7. | Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil
  Člen 5(3)
  Člen 8
  Člen 14(2)
  Člen 14(3) |
| --- | --- | --- |

D.

PODJETNIŠTVO IN INDUSTRIJA

7.

Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil

Člen 5(3)

Člen 8

Člen 14(2)

Člen 14(3)

| 8. | Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano)
  Člen 8(1)
  , točka (
  a)

  Člen 8(1)(b) v povezavi s členom 9(3) [Sprememba 9] |
| --- | --- |

8.

Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano)

Člen 8(1)
  , točka (
  a)

| E. | OKOLJE






  9. | Uredba (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje

  Člen 6(5), drugi pododstavek

  Člen 6(7)
  Člen 8(2)
  Člen 15 [Sprememba 10] |
| --- | --- | --- |

E.

OKOLJE

9.

Uredba (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje

Člen 6(7)

Člen 8(2)

Člen 15 [Sprememba 10]

| 10. | Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES

  Člen 16(4)

  Člen 17(3)

  Člen 30(6)


  Člen 46(6)

  Člen 48(2) [Sprememba 11] |
| --- | --- |

10.

Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES

Člen 17(3)

Člen 48(2) [Sprememba 11]

| F. | STATISTIKA






  11. | Uredba (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti
  Člen 2(1)
  Člen 3(1)

  Člen 5(1)

  Člen 7(1)
  Člen 7(3)[Sprememba 12] |
| --- | --- | --- |

F.

STATISTIKA

11.

Uredba (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti

Člen 2(1)

Člen 3(1)

Člen 7(1)

Člen 7(3)[Sprememba 12]

| 12. | Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93****

  Člen 3(6)
  Člen 5(2) [Sprememba 13]

  Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „ukrepov v zvezi s skupnimi standardi kakovosti“ v povezavi s členom 15(1)(c) v zvezi s sprejetjem „skupnih standardov kakovosti“
  Člen 8(3)
  Člen 15(1) |
| --- | --- |

12.

Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93****

Člen 3(6)

Člen 5(2) [Sprememba 13]

Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „ukrepov v zvezi s skupnimi standardi kakovosti“ v povezavi s členom 15(1)(c) v zvezi s sprejetjem „skupnih standardov kakovosti“

Člen 8(3)

Člen 15(1)

| 13. | Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij
  **** [Sprememba 14]

  Člen 5(4)
  Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „skupnih standardov kakovosti“ v povezavi s členom 9(2), točka (a)
  Člen 9(2), točka (b)
  Člen 9(2), točka (b), v zvezi z opredelitvijo „ustrezni skupni standardi kakovosti“ |
| --- | --- |

13.

Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij
  **** [Sprememba 14]

Člen 5(4)

Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „skupnih standardov kakovosti“ v povezavi s členom 9(2), točka (a)

Člen 9(2), točka (b)

Člen 9(2), točka (b), v zvezi z opredelitvijo „ustrezni skupni standardi kakovosti“

| 14. | Uredba (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo
  **** [Sprememba 15]

  Člen 7(4) v zvezi s sprejetjem „skupnih meril nadzora kakovosti“ v povezavi s členom 12(3), točka (c), v zvezi z opredelitvijo „kvalitativnih meril“
  Člen 12(3) |
| --- | --- |

14.

Uredba (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo
  **** [Sprememba 15]

Člen 7(4) v zvezi s sprejetjem „skupnih meril nadzora kakovosti“ v povezavi s členom 12(3), točka (c), v zvezi z opredelitvijo „kvalitativnih meril“

Člen 12(3)

| 15. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1552/2005 z dne 7. septembra 2005 o statistiki v zvezi s poklicnim usposabljanjem v podjetjih
  Člen 5(2)
  Člen 7(3)
  Člen 8(2)
  Člen 9(4) v zvezi s sprejetjem „zahtev glede kakovosti in katerih koli ukrepov, potrebnih za ocenjevanje ali izboljšanje kakovosti“

  Člen 9(4) v zvezi z določitvijo „strukture poročil o kakovosti“

  Člen 10(2)
  Člen 13 [Sprememba 16] |
| --- | --- |

15.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1552/2005 z dne 7. septembra 2005 o statistiki v zvezi s poklicnim usposabljanjem v podjetjih

Člen 5(2)

Člen 7(3)

Člen 8(2)

Člen 9(4) v zvezi s sprejetjem „zahtev glede kakovosti in katerih koli ukrepov, potrebnih za ocenjevanje ali izboljšanje kakovosti“

Člen 10(2)

Člen 13 [Sprememba 16]

| 16. | Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb
  **** [Sprememba 17]

  Člen 4(3) v zvezi s sprejetjem „skupnih standardov kakovosti“
  Člen 10 |
| --- | --- |

16.

Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb
  **** [Sprememba 17]

Člen 4(3) v zvezi s sprejetjem „skupnih standardov kakovosti“

Člen 10

| 17. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1177/2003 z dne 16. junija 2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC)
  Člen 6(2)

  Člen 8(3)

  Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(a)

  točko (a) člena 15(2)
  v zvezi z „definicijo seznama ciljnih primarnih spremenljivk, ki jih je treba vključiti v vsako področje za presečno komponento, in seznama ciljnih spremenljivk, vključenih v longitudinalno komponento, vključujoč specifikacijo šifer spremenljivk“

  Člen 15(5) v povezavi s točko (a) člena 15(2) v zvezi z opredelitvijo „tehničnega formata za pošiljanje Eurostatu“


  Člen 15(5) v povezavi s točko (b) člena 15(2)

  Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(c)

  točko (c) člena 15(2)



  Člen 15(5) v povezavi s točko (d) člena 15(2)

  Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(e)

  točko (e) člena 15(2)


  Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(f)

  točko (f) člena 15(2) [Sprememba 18] |
| --- | --- |

17.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1177/2003 z dne 16. junija 2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC)

Člen 6(2)

Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(a)

  točko (a) člena 15(2)
  v zvezi z „definicijo seznama ciljnih primarnih spremenljivk, ki jih je treba vključiti v vsako področje za presečno komponento, in seznama ciljnih spremenljivk, vključenih v longitudinalno komponento, vključujoč specifikacijo šifer spremenljivk“

Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(c)

  točko (c) člena 15(2)

Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(e)

  točko (e) člena 15(2)

Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(f)

  točko (f) člena 15(2) [Sprememba 18]

| 18. | Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela
  **** [Sprememba 19]

  Člen 2(4)
  Člen 3(2)
  Člen 4(1)
  Člen 4(2)
  Člen 8(1)
  Člen 11, točka (a)
  Člen 11, točka (b)
  Člen 11, točka (d)
  Člen 11, točka (e)
  Člen 11, točka (f), v zvezi s sprejetjem „ločenih meril kakovosti za posredovane tekoče in pretekle podatke“
  Člen 11, točka (i)
  Priloga, točka 3 |
| --- | --- |

18.

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela
  **** [Sprememba 19]

Člen 2(4)

Člen 3(2)

Člen 4(1)

Člen 4(2)

Člen 8(1)

Člen 11, točka (a)

Člen 11, točka (b)

Člen 11, točka (d)

Člen 11, točka (e)

Člen 11, točka (f), v zvezi s sprejetjem „ločenih meril kakovosti za posredovane tekoče in pretekle podatke“

Člen 11, točka (i)

Priloga, točka 3

| 19. | Uredba (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte
  Člen 5
  Člen 7(2)
  Člen 10(2) |
| --- | --- |

19.

Uredba (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte

Člen 5

Člen 7(2)

Člen 10(2)

| 20. | Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov
  Člen 1(5)
  Člen 3(1)
  Člen 4(3)
  Člen 5(4)
  Člen 6(2)
  , točka
  (a)
  Člen 6(2)
  , točka
  (b)
  Člen 6(2)
  , točka
  (c) v zvezi z „opredelitvijo meril za oceno ustrezne kakovosti“

  Člen 6(2), točka (c), v zvezi z opredelitvijo „vsebine poročil o kakovosti“

  Člen 6(2), točka (d)
  Člen 8(3)
  Priloga I, oddelek 7, točka 1
  Priloga II, oddelek 7, točka 1 [Sprememba 20] |
| --- | --- |

20.

Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov

Člen 1(5)

Člen 3(1)

Člen 4(3)

Člen 5(4)

Člen 6(2)
  , točka
  (a)

Člen 6(2)
  , točka
  (b)

Člen 6(2)
  , točka
  (c) v zvezi z „opredelitvijo meril za oceno ustrezne kakovosti“

Člen 6(2), točka (d)

Člen 8(3)

Priloga I, oddelek 7, točka 1

Priloga II, oddelek 7, točka 1 [Sprememba 20]

| G. | NOTRANJI TRG IN STORITVE






  21. | Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES****

  Člen 14(1)

  Člen 14(2) [Sprememba 21] |
| --- | --- | --- |

G.

NOTRANJI TRG IN STORITVE

21.

Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES****

Člen 14(1)

| 22. | Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES
  Člen 68(1)***
  Člen 69(2)*** |
| --- | --- |

22.

Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES

Člen 68(1)***

Člen 69(2)***

| H. | MOBILNOST IN PROMET






  23. | Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij
  Člen 13
  Člen 14(1)
  Člen 14(2) |
| --- | --- | --- |

H.

MOBILNOST IN PROMET

23.

Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij

Člen 13

Člen 14(1)

Člen 14(2)

| 24. | Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (Prenovitev)
  Člen 10(3) |
| --- | --- |

24.

Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (Prenovitev)

Člen 10(3)

| 25. | Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih
  Člen 10(2)**

  Člen 10(3)** [Sprememba 22] |
| --- | --- |

25.

Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih

Člen 10(2)**

| 26. | Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora
  Člen 15 |
| --- | --- |

26.

Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora

Člen 15

| 27. | Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več

  Člen 8, točka (a), prva alinea

  Člen 8
  , točka
  (b) [Sprememba 23] |
| --- | --- |

27.

Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več

Člen 8
  , točka
  (b) [Sprememba 23]

| I. | ZDRAVJE IN POTROŠNIKI






  28. | Uredba (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih
  Člen 2(3)
  Člen 13(8)
  Člen 14(2)
  Člen 15(1)
  Člen 15(2)**
  Člen 16(8)
  Člen 16(9)**

  Člen 18(2)

  Člen 20(2)
  Člen 31(1)**
  Člen 31(2)
  Člen 31(3) [Sprememba 24] |
| --- | --- | --- |

I.

ZDRAVJE IN POTROŠNIKI

28.

Uredba (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih

Člen 2(3)

Člen 13(8)

Člen 14(2)

Člen 15(1)

Člen 15(2)**

Člen 16(8)

Člen 16(9)**

Člen 20(2)

Člen 31(1)**

Člen 31(2)

Člen 31(3) [Sprememba 24]

| 29. | Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS
  Člen 8(4), zadnji stavek, v povezavi s členom 78(1)(b)

  točko (b) člena 78(1)



  Člen 17, drugi pododstavek, v povezavi s točko (d) člena 78(1)

  Člen 25(3) v povezavi s členom 78(1)(e)

  točko (e) člena 78(1)


  Člen 26 v povezavi s členom 78(1)(f)

  točko (f) člena 78(1)


  Člen 27(2) v povezavi s členom 78(1)(h)

  točko (h) člena 78(1)



  Člen 29(4) v povezavi s točko (g) člena 78(1)

  Člen 29(6), prvi pododstavek, drugi stavek, v povezavi s členom 78(1)(c)

  točko(c) člena 78(1)


  Člen 30(3) v povezavi s členom 78(1)(i)

  točko (i) člena 78(1)


  Člen 52(4), zadnji pododstavek, v povezavi s členom 78(1)(j)

  točko (j) člena 78(1)


  Člen 54(5) v povezavi s členom 78(1)(k)

  točko (k) člena 78(1)


  Člen 58(2) v povezavi s členom 78(1)(l)

  točko (l) člena 78(1)


  Člen 65(1) v povezavi s členom 78(1)(m)

  točko (m) člena 78(1)


  Člen 68, tretji pododstavek, v povezavi s členom 78(1)(n)

  točko (n) člena 78(1)


  Člen 78(1)
  , točka
  (a)
  Priloga II, točka 3.6.5 [Sprememba 25] |
| --- | --- |

29.

Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS

Člen 8(4), zadnji stavek, v povezavi s členom 78(1)(b)

  točko (b) člena 78(1)

Člen 25(3) v povezavi s členom 78(1)(e)

  točko (e) člena 78(1)

Člen 26 v povezavi s členom 78(1)(f)

  točko (f) člena 78(1)

Člen 27(2) v povezavi s členom 78(1)(h)

  točko (h) člena 78(1)

Člen 29(6), prvi pododstavek, drugi stavek, v povezavi s členom 78(1)(c)

  točko(c) člena 78(1)

Člen 30(3) v povezavi s členom 78(1)(i)

  točko (i) člena 78(1)

Člen 52(4), zadnji pododstavek, v povezavi s členom 78(1)(j)

  točko (j) člena 78(1)

Člen 54(5) v povezavi s členom 78(1)(k)

  točko (k) člena 78(1)

Člen 58(2) v povezavi s členom 78(1)(l)

  točko (l) člena 78(1)

Člen 65(1) v povezavi s členom 78(1)(m)

  točko (m) člena 78(1)

Člen 68, tretji pododstavek, v povezavi s členom 78(1)(n)

  točko (n) člena 78(1)

Člen 78(1)
  , točka
  (a)

Priloga II, točka 3.6.5 [Sprememba 25]

| 30. | Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002
  Člen 5(1)**
  Člen 5(2)*
  Člen 6(1)
  Člen 6(2)*
  Člen 7(4)
  Člen 11(2)
  Člen 15(1)
  Člen 17(2)
  Člen 18(3)
  Člen 19(4)
  Člen 20(11)
  Člen 21(6)
  Člen 27
  Člen 31(2)
  Člen 32(3)
  Člen 40
  , točka
   (a)
  Člen 40
  , točka
   (b)

  Člen 40, točka (c)


  Člen 40, točka (d)


  Člen 40, točka (e)

  Člen 40
  , točka
  (f)

  Člen 41(1)


  Člen 41(3)

  Člen 42(2)
  , točka
  (a)
  Člen 42(2)
  , točka
  (b)
  Člen 42(2)
  , točka
  (c)

  Člen 42(2), točka (d)

  Člen 43(3)

  Člen 45(4)

  Člen 48(7)
  , točka
   (a)
  Člen 48(7)
  , točka
   (b)

  Člen 48(7), točka (c)

  člen 48(7)
  , točka
   (d)
  Člen 48(8) [Sprememba 26] |
| --- | --- |

30.

Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002

Člen 5(1)**

Člen 5(2)*

Člen 6(1)

Člen 6(2)*

Člen 7(4)

Člen 11(2)

Člen 15(1)

Člen 17(2)

Člen 18(3)

Člen 19(4)

Člen 20(11)

Člen 21(6)

Člen 27

Člen 31(2)

Člen 32(3)

Člen 40
  , točka
   (a)

Člen 40
  , točka
   (b)

Člen 40
  , točka
  (f)

Člen 42(2)
  , točka
  (a)

Člen 42(2)
  , točka
  (b)

Člen 42(2)
  , točka
  (c)

Člen 43(3)

Člen 48(7)
  , točka
   (a)

Člen 48(7)
  , točka
   (b)

člen 48(7)
  , točka
   (d)

Člen 48(8) [Sprememba 26]

| 31. | Uredba (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES
  Člen 6(2)**

  Člen 7(2)


  Člen 10(5)*

  Člen 17(4)
  Člen 20(2)

  Člen 26(3)

  Člen 27(1)
  Člen 32(4) [Sprememba 27] |
| --- | --- |

31.

Uredba (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES

Člen 6(2)**

Člen 17(4)

Člen 20(2)

Člen 27(1)

Člen 32(4) [Sprememba 27]

| 32. | Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta
  Člen 13(2)

  Člen 18**

  Člen 19(3)
  Člen 24(4)[Sprememba 28] |
| --- | --- |

32.

Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

Člen 13(2)

Člen 19(3)

Člen 24(4)[Sprememba 28]

| 33. | Uredba (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES
  Člen 8(2)**
  Člen 22**
  Člen 25(3) |
| --- | --- |

33.

Uredba (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES

Člen 8(2)**

Člen 22**

Člen 25(3)

| 34. | Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila
  Člen 9(2)

  Člen 23(4), drugi stavek

  Člen 24(3)*
  Člen 30(1)*
  Člen 30(2)*
  Člen 30(3)*
  Člen 30(5)
  Člen 31* |
| --- | --- |

34.

Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila

Člen 9(2)

Člen 24(3)*

Člen 30(1)*

Člen 30(2)*

Člen 30(3)*

Člen 30(5)

Člen 31*

| 35. | Uredba (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97
  Člen 17(5) |
| --- | --- |

35.

Uredba (ES) št. 1332/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97

Člen 17(5)

| 36. | Uredba (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila
  Člen 7(4)
  Člen 7(5)*
  Člen 7(6)** |
| --- | --- |

36.

Uredba (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila

Člen 7(4)

Člen 7(5)*

Člen 7(6)**

| 37. | Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom
  Člen 3(3)**
  Člen 4, drugi pododstavek
  Člen 5(1)

  Člen 6(1)


  Člen 6(2)

  Člen 6(6)
  Člen 7(1)
  Člen 8(2)
  Člen 8(5)** [Sprememba 30] |
| --- | --- |

37.

Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom

Člen 3(3)**

Člen 4, drugi pododstavek

Člen 5(1)

Člen 6(6)

Člen 7(1)

Člen 8(2)

Člen 8(5)** [Sprememba 30]

| 38. | Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih
  Člen 1(2)
  Člen 1(4)
  Člen 3, točka (d)
  Člen 4(1), prvi pododstavek
  Člen 4(1), šesti pododstavek
  Člen 4(5)
  Člen 8(2)

  Člen 13(3)


  Člen 13(4)


  Člen 17(3), prvi pododstavek


  Člen 17(3), drugi pododstavek, točka (b)


  Člen 18(5), prvi pododstavek


  Člen 18(5), drugi pododstavek, točka (b)

  Člen 28(4)
  , točka
   (b)

  Člen 28(6), točka (a), točka (ii) [Sprememba 31] |
| --- | --- |

38.

Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

Člen 1(2)

Člen 1(4)

Člen 3, točka (d)

Člen 4(1), prvi pododstavek

Člen 4(1), šesti pododstavek

Člen 4(5)

Člen 8(2)

Člen 28(4)
  , točka
   (b)

| 39. | Direktiva 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic
  Člen 8(5)

  Člen 8(6)


  Člen 9(4)

  Člen 28** [Sprememba 32] |
| --- | --- |

39.

Direktiva 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic

Člen 8(5)

Člen 28** [Sprememba 32]

| 40. | Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi

  Člen 3(2)

  Člen 12(4)

  Člen 14(1), prva alinea


  Člen 14(1), druga alinea

  Člen 14(1), tretja alinea

  Člen 15(2)

  Člen 24(4)

  Člen 26(1)

  Člen 32, šesti pododstavek

  odstavek


  Člen 47(3) [Sprememba 33] |
| --- | --- |

40.

Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi

Člen 12(4)

Člen 14(1), tretja alinea

Člen 24(4)

Člen 32, šesti pododstavek

  odstavek

Člen 47(3) [Sprememba 33]

| 41. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi Direktive 2001/83/ES
  Člen 29, prvi pododstavek

  odstavek
  **
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (a)
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (b)**
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (c)**
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (d)**
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (e)**
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (f)**
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (g)**
  Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (h)

  Člen 29, drugi odstavek, točka (i) [Sprememba 34] |
| --- | --- |

41.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi Direktive 2001/83/ES

Člen 29, prvi pododstavek

  odstavek
  **

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (a)

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (b)**

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (c)**

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (d)**

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (e)**

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (f)**

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (g)**

Člen 29, drugi pododstavek

  odstavek
  , točka (h)

| 42. | Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih
  Člen 4(2)
  Člen 4(5)**
  Člen 5(4) v zvezi s sprejetjem „najnižjih količin vitaminov in mineralov“

  Člen 5(4) v zvezi s sprejetjem „mejnih količin vitaminov in mineralov“


  Člen 12(3) [Sprememba 35] |
| --- | --- |

42.

Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih

Člen 4(2)

Člen 4(5)**

Člen 5(4) v zvezi s sprejetjem „najnižjih količin vitaminov in mineralov“

| 43. | Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi
  Člen 7(2)**
  Člen 8(1)**
  Člen 8(2), druga alinea |
| --- | --- |

43.

Direktiva 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi

Člen 7(2)**

Člen 8(1)**

Člen 8(2), druga alinea

---

(1)  V informativne namene so določbe, ki se nanašajo na skrajšani rok iz člena 2(6), v tej prilogi označene z *, določbe, ki se nanašajo na nujni postopek iz člena 3, so označene z **, določbe, ki se nanašajo na nujni postopek iz člena 3 ter skrajšani rok iz člena 2(6), pa z ***
  , določbe iz drugega pododstavka člena 2(5) pa so v tej prilogi označeni z ****

  . [Sprememba 3]

PRILOGA II

Določbe zakonodajnih aktov, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES in so prilagojene ureditvi, ki velja za izvedbene akte (1).

| A. | KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA








  1. | Odločba št. 626/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2008 o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS)

  Člen 9(3)*
  [Sprememba 36] |
| --- | --- | --- |

A.

KOMUNIKACIJSKA OMREŽJA, VSEBINE IN TEHNOLOGIJA

1.

Odločba št. 626/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2008 o izbiri in odobritvi sistemov, ki zagotavljajo mobilne satelitske storitve (MSS)

| 2. | Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah)

  Člen 26(7)
  Člen 27a(5)
  [Sprememba 37] |
| --- | --- |

2.

Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah)

| 3. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva)

  Člen 9b(3)
  Člen 10(4)
  Člen 15(4)
  Člen 17(6)a
  Člen 19(4)
  [Sprememba 38] |
| --- | --- |

3.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva)

| B. | PODNEBNI UKREPI








  4. | Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

  Člen 3(2)
  [Sprememba 39] |
| --- | --- | --- |

B.

PODNEBNI UKREPI

4.

Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov

| 5. | Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES

  Člen 11a(8)
  Člen 16(12)
  [Sprememba 40] |
| --- | --- |

5.

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES

| C. | PODJETNIŠTVO IN INDUSTRIJA








  6. | Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano)

  Člen 8(1)(b) v povezavi s členom 9(3)
  [Sprememba 41] |
| --- | --- | --- |

C.

PODJETNIŠTVO IN INDUSTRIJA

6.

Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano)

| D. | OKOLJE








  7. | Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES

  Člen 46(6)
  [Sprememba 42] |
| --- | --- | --- |

D.

OKOLJE

7.

Uredba (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES

| E. | STATISTIKA








  8. | Uredba (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti

  Člen 5(1)
  [Sprememba 43] |
| --- | --- | --- |

E.

STATISTIKA

8.

Uredba (ES) št. 453/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti

| 9. | Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93
  Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“ v povezavi s členom 15(1), točka (c), v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“ |
| --- | --- |

9.

Uredba (ES) št. 177/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o vzpostavitvi skupnega okvira za poslovne registre v statistične namene in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2186/93

Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“ v povezavi s členom 15(1), točka (c), v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“

| 10. | Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij
  Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“ v povezavi s členom 9(2), točka (c), v zvezi z opredelitvijo „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“ |
| --- | --- |

10.

Uredba (ES) št. 716/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o statistiki Skupnosti o strukturi in dejavnosti tujih povezanih podjetij

Člen 6(3) v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“ v povezavi s členom 9(2), točka (c), v zvezi z opredelitvijo „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“

| 11. | Uredba (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo
  Člen 7(4) v zvezi s sprejetjem „strukture poročil o kakovosti“ v povezavi s členom 12(3), točka (c), v zvezi z opredelitvijo „strukture poročil o kakovosti“ |
| --- | --- |

11.

Uredba (ES) št. 1445/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o uvedbi skupnih pravil za zagotavljanje osnovnih informacij o paritetah kupne moči ter za njihov izračun in diseminacijo

Člen 7(4) v zvezi s sprejetjem „strukture poročil o kakovosti“ v povezavi s členom 12(3), točka (c), v zvezi z opredelitvijo „strukture poročil o kakovosti“

| 12. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1552/2005 z dne 7. septembra 2005 o statistiki v zvezi s poklicnim usposabljanjem v podjetjih

  Člen 9(4) v zvezi s sprejetjem „strukture poročil o kakovosti“
  [Sprememba 44] |
| --- | --- |

12.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1552/2005 z dne 7. septembra 2005 o statistiki v zvezi s poklicnim usposabljanjem v podjetjih

| 13. | Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb
  Člen 4(3) v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“ |
| --- | --- |

13.

Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb

Člen 4(3) v zvezi s sprejetjem „vsebine in periodičnosti poročil o kakovosti“

| 14. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1177/2003 z dne 16. junija 2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC)

  Člen 8(3)
  Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(a) v zvezi z opredelitvijo „tehničnega formata za pošiljanje Eurostatu“
  Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(b)
  Člen 15(5) v povezavi s členom 15(2)(d)
  [Sprememba 45] |
| --- | --- |

14.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1177/2003 z dne 16. junija 2003 o statistiki Skupnosti o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC)

| 15. | Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela
  Člen 8(2) v povezavi s členom 11, točka (f), v zvezi s sprejetjem „vsebine poročil o kakovosti“ |
| --- | --- |

15.

Uredba (ES) št. 450/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o indeksu stroškov dela

Člen 8(2) v povezavi s členom 11, točka (f), v zvezi s sprejetjem „vsebine poročil o kakovosti“

| 16. | Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov

  Člen 6(2)(b) v zvezi s sprejetjem „vsebine poročil o kakovosti“
  [Sprememba 46] |
| --- | --- |

16.

Uredba (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2002 o statistiki odpadkov

| F. | NOTRANJI TRG IN STORITVE








  17. | Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES

  Člen 14(2)
  [Sprememba 47] |
| --- | --- | --- |

F.

NOTRANJI TRG IN STORITVE

17.

Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES

| G. | MOBILNOST IN PROMET








  18. | Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih

  Člen 10(3)**
  [Sprememba 48] |
| --- | --- | --- |

G.

MOBILNOST IN PROMET

18.

Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih

| 19. | Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več

  Člen 8(a), prva alinea
  [Sprememba 49] |
| --- | --- |

19.

Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več

| H. | ZDRAVJE IN POTROŠNIKI








  20. | Uredba (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih

  Člen 18(2)
  [Sprememba 50] |
| --- | --- | --- |

H.

ZDRAVJE IN POTROŠNIKI

20.

Uredba (ES) št. 1223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o kozmetičnih izdelkih

| 21. | Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS

  Člen 17, drugi pododstavek, v povezavi s členom 78(1)(d)
  Člen 29(4) v povezavi s členom 78(1)(g)
  [Sprememba 51] |
| --- | --- |

21.

Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS

| 22. | Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002

  Člen 40(c)
  Člen 40(d)
  Člen 40(e)
  Člen 41(1)
  Člen 41(3)
  Člen 42(2)(d)
  Člen 45(4)
  Člen 48(7)(c)
  [Sprememba 52] |
| --- | --- |

22.

Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002

| 23. | Uredba (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES

  Člen 7(2)
  Člen 10(5)*
  Člen 26(3)
  [Sprememba 53] |
| --- | --- |

23.

Uredba (ES) št. 767/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o dajanju krme v promet in njeni uporabi, spremembi Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Direktive Sveta 79/373/EGS, Direktive Komisije 80/511/EGS, direktiv Sveta 82/471/EGS, 83/228/EGS, 93/74/EGS, 93/113/ES in 96/25/ES ter Odločbe Komisije 2004/217/ES

| 24. | Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

  Člen 18**
  [Sprememba 54] |
| --- | --- |

24.

Uredba (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

| 25. | Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom

  Člen 6(1)
  Člen 6(2)
  [Sprememba 55] |
| --- | --- |

25.

Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom

| 26. | Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

  Člen 13(3)
  Člen 13(4)
  Člen 17(3), prvi pododstavek
  Člen 17(3), drugi pododstavek, točka (b)
  Člen 18(5), prvi pododstavek
  Člen 18(5), drugi pododstavek, točka (b)
  Člen 28(6)(a)(ii)
  [Sprememba 56] |
| --- | --- |

26.

Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

| 27. | Direktiva 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic:

  Člen 8(6);
  Člen 9(4).
  [Sprememba 57] |
| --- | --- |

27.

Direktiva 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic:

| 28. | Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi:

  Člen 3(2)
  Člen 14(1), prva alinea
  Člen 14(1) druga alinea
  Člen 15(2)
  Člen 26(1)
  [Sprememba 58] |
| --- | --- |

28.

Uredba (ES) št. 1829/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi:

| 29. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi Direktive 2001/83/ES


  Člen 29, drugi pododstavek, točka (i)
  [Sprememba 59] |
| --- | --- |

29.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi ter o spremembi Direktive 2001/83/ES

Člen 29, drugi pododstavek, točka (i)
  [Sprememba 59]

| 30. | Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih.

  Člen 5(4) v zvezi s sprejetjem „mejnih količin vitaminov in mineralov“
  [Sprememba 60] |
| --- | --- |

30.

Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih.

---

(1)  V informativne namene so določbe, ki se nanašajo na nujni postopek v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 182/2011, v tej prilogi označene z **.

PRILOGA III

Spremembe Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive Sveta 97/70/ES, Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 [Sprememba 61]

| A. | OKOLJE








  1) | V členu 6(5) Uredbe (ES) št. 66/2010 se črta drugi pododstavek. |
| --- | --- | --- |

A.

OKOLJE

1)

V členu 6(5) Uredbe (ES) št. 66/2010 se črta drugi pododstavek.

| 2) | Uredba (ES) št. 1221/2009 se spremeni:








  a) | v členu 16 se črta odstavek 4, |
| --- | --- | --- |

2)

Uredba (ES) št. 1221/2009 se spremeni:

a)

v členu 16 se črta odstavek 4,

| b) | v členu 30 se črta odstavek 6.
  [Sprememba 62] |
| --- | --- |

b)

v členu 30 se črta odstavek 6.
  [Sprememba 62]

| B. | MOBILNOST IN PROMET






  (3) | V točki a) člena 8 Direktive 97/70/ES se črta druga alinea. |
| --- | --- | --- |

B.

MOBILNOST IN PROMET

(3)

V točki a) člena 8 Direktive 97/70/ES se črta druga alinea.

| C. | ZDRAVJE IN POTROŠNIKI








  4) | V členu 23 Uredbe (ES) št. 1333/2008 se črta drugi stavek odstavka 4. |
| --- | --- | --- |

C.

ZDRAVJE IN POTROŠNIKI

4)

V členu 23 Uredbe (ES) št. 1333/2008 se črta drugi stavek odstavka 4.

| 5) | V členu 12 Direktive 2002/46/ES se črta odstavek 3.
  [Sprememba 63] |
| --- | --- |

5)

V členu 12 Direktive 2002/46/ES se črta odstavek 3.
  [Sprememba 63]

| D. | HUMANITARNA POMOČ






  (6) | V členu 15 Uredbe (ES) št. 1257/96 se črta odstavek 1. |
| --- | --- | --- |

D.

HUMANITARNA POMOČ

(6)

V členu 15 Uredbe (ES) št. 1257/96 se črta odstavek 1.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/190 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/190

---

P7_TA(2014)0113

Prilagoditev zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člen 290 PDEU) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0452 – C7-0197/2013 – 2013/0220(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0452),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0197/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0197/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora regij predsedniku Parlamenta z dne 11. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora regij predsedniku Parlamenta z dne 11. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2), zlasti točke 15 in Priloge I, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2), zlasti točke 15 in Priloge I,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (4),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0480/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0480/2013),

| A. | ker se je Komisija zavezala, da bo do konca leta 2012 ocenila, koliko zakonodajnih aktov, ki vsebujejo sklicevanje na regulativni postopek s pregledom, je še veljavnih, da bo nato pripravila ustrezne zakonodajne pobude za zaključek prilagoditve novemu zakonodajnemu okviru; ker je napovedani cilj ta, da se vse določbe, ki se nanašajo na regulativni postopek s pregledom, do konca sedmega mandata Parlamenta odstranijo iz vseh zakonodajnih instrumentov; ker je Komisija predložila, čeprav veliko pozneje, kot pričakovano, predloge, ki izpolnjujejo to zavezo; |
| --- | --- |

A.

ker se je Komisija zavezala, da bo do konca leta 2012 ocenila, koliko zakonodajnih aktov, ki vsebujejo sklicevanje na regulativni postopek s pregledom, je še veljavnih, da bo nato pripravila ustrezne zakonodajne pobude za zaključek prilagoditve novemu zakonodajnemu okviru; ker je napovedani cilj ta, da se vse določbe, ki se nanašajo na regulativni postopek s pregledom, do konca sedmega mandata Parlamenta odstranijo iz vseh zakonodajnih instrumentov; ker je Komisija predložila, čeprav veliko pozneje, kot pričakovano, predloge, ki izpolnjujejo to zavezo;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(3)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 6.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0220

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov na področju pravosodja, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Lizbonsko pogodbo je bila uvedena možnost, da lahko zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta. |
| --- | --- |

(1)

Z Lizbonsko pogodbo je bila uvedena možnost, da lahko zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta.

| (2) | Ukrepi, ki jih prenos pooblastil iz člena 290(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) lahko zajema, načeloma ustrezajo tistim, ki jih zajema regulativni postopek s pregledom, uveden s členom 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, ki jih prenos pooblastil iz člena 290(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) lahko zajema, načeloma ustrezajo tistim, ki jih zajema regulativni postopek s pregledom, uveden s členom 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES (3).

| (3) | Pravne akte, ki so že v veljavi in v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, je treba prilagoditi členu 290 PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Pravne akte, ki so že v veljavi in v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, je treba prilagoditi členu 290 PDEU.

| (4) | Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe.

| (5) | Kadar Komisija pripravi delegirani akt na podlagi zakonodajnega akta, ki se prilagodi v skladu s to Uredbo, je še posebej pomembno, da opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(5)

Kadar Komisija pripravi delegirani akt na podlagi zakonodajnega akta, ki se prilagodi v skladu s to Uredbo, je še posebej pomembno, da opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (6) | Zakonodajni akti iz Priloge so zavezujoči za Združeno kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Zakonodajni akti iz Priloge so zavezujoči za Združeno kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Kadar pravni akti iz Priloge k tej uredbi določajo uporabo regulativnega postopka s pregledom iz člena 5a(1) do (4) Sklepa 1999/468/ES, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 2 te uredbe.

Člen 2

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo za nedoločen čas.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastila. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Sprejeti delegirani akt začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v dveh mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveščena, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

Člen 3

Ta uredba ne vpliva na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se v skladu s Pogodbama neposredno uporablja v državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 67, 6.3.2014, str. 104.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014.

2

(3)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

3

PRILOGA

Pravni akti, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES in so prilagojeni ureditvi, ki velja za delegirane akte

| 1. | Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (1) |
| --- | --- |

1.

Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (1)

| 2. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 805/2004 z dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov (2) |
| --- | --- |

2.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 805/2004 z dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov (2)

| 3. | Uredba (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (3) |
| --- | --- |

3.

Uredba (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (3)

| 4. | Uredba (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti (4) |
| --- | --- |

4.

Uredba (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti (4)

| 5. | Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah („vročanje pisanj“) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1348/2000 (5). |
| --- | --- |

5.

Uredba (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah („vročanje pisanj“) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1348/2000 (5).

---

(1)  

  UL L 174, 27.6.2001, str. 1,

(2)  

  UL L 143, 30.4.2004, str. 15,

(3)  

  UL L 399, 30.12.2006, str. 1.

(4)  

  UL L 199, 31.7.2007, str. 1,

(5)  

  UL L 324, 10.12.2007, str. 79,

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/194

---

P7_TA(2014)0114

Prilagoditev zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom (člen 290 PDEU) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (COM(2013)0451 – C7-0198/2013 – 2013/0218(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0451), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0451),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33, 43(2), 53(1), 62, 64(2), 91, 100(2), 114, 153(2)(b), 168(4)(b), 172, 192(1), 207 in 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0198/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 33, 43(2), 53(1), 62, 64(2), 91, 100(2), 114, 153(2)(b), 168(4)(b), 172, 192(1), 207 in 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0198/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora regij predsedniku Parlamenta z dne 11. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora regij predsedniku Parlamenta z dne 11. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega dogovora o delegiranih aktih, ki ga je konferenca predsednikov potrdila 3. marca 2011,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2), zlasti točke 15 Sporazuma in Priloge I k Sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (2), zlasti točke 15 Sporazuma in Priloge I k Sporazumu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o pristojnosti zakonodajnega pooblastila (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o spremljanju prenosa zakonodajnih pooblastil in nadzoru držav članic nad izvajanjem izvedbenih pooblastil Komisije (4),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem (A7-0010/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem (A7-0010/2014),

| A. | ker se je Komisija zavezala, da bo do konca leta 2012 ocenila, koliko zakonodajnih aktov, ki vsebujejo sklice na regulativni postopek s pregledom, je ostalo veljavnih, da bi lahko na ta način pripravila ustrezne zakonodajne pobude in tako zaključila prilagoditev novega zakonodajnega okvira; ker je bil napovedani cilj, da bodo do konca sedmega mandata Parlamenta iz vseh zakonodajnih instrumentov odstranjene vse določbe, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom; ker je Komisija, čeprav precej kasneje, kot je bilo pričakovano, predložila predloge za izpolnitev te zaveze; |
| --- | --- |

A.

ker se je Komisija zavezala, da bo do konca leta 2012 ocenila, koliko zakonodajnih aktov, ki vsebujejo sklice na regulativni postopek s pregledom, je ostalo veljavnih, da bi lahko na ta način pripravila ustrezne zakonodajne pobude in tako zaključila prilagoditev novega zakonodajnega okvira; ker je bil napovedani cilj, da bodo do konca sedmega mandata Parlamenta iz vseh zakonodajnih instrumentov odstranjene vse določbe, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom; ker je Komisija, čeprav precej kasneje, kot je bilo pričakovano, predložila predloge za izpolnitev te zaveze;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(3)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 6.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0127.

---

P7_TC1-COD(2013)0218

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi vrste zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 33, člena 43(2), člena 53(1), člena 62, člena 64(2), člena 91, člena 100(2), člena 114, člena 153(2)(b), člena 168(4)(b), člena 172, člena 192(1), člena 207 in člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Lizbonsko pogodbo je bila uvedena možnost, da lahko zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta. |
| --- | --- |

(1)

Z Lizbonsko pogodbo je bila uvedena možnost, da lahko zakonodajalec na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo in se sprejmejo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov zakonodajnega akta.

| (2) | Ukrepi, ki jih prenos pooblastil iz člena 290(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) lahko zajema, načeloma ustrezajo tistim, ki jih zajema regulativni postopek s pregledom, uveden s členom 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z (3). |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi, ki jih prenos pooblastil iz člena 290(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) lahko zajema, načeloma ustrezajo tistim, ki jih zajema regulativni postopek s pregledom, uveden s členom 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z (3).

| (3) | Vrsto pravnih aktov, ki so že v veljavi in v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, je treba prilagoditi členu 290 PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Vrsto pravnih aktov, ki so že v veljavi in v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, je treba prilagoditi členu 290 PDEU.

| (4) | Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ne bi smela vplivati na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal svoje mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES pred začetkom veljavnosti te uredbe.

| (5) | Ker prilagoditve iz te uredbe zadevajo samo postopke, jih v primeru direktiv državam članicam ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(5)

Ker prilagoditve iz te uredbe zadevajo samo postopke, jih v primeru direktiv državam članicam ni treba prenesti v nacionalno zakonodajo.

| (6) | Kadar Komisija pripravi delegirani akt na podlagi zakonodajnega akta, ki se prilagodi v skladu s to Uredbo, je še posebej pomembno, da opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu – |
| --- | --- |

(6)

Kadar Komisija pripravi delegirani akt na podlagi zakonodajnega akta, ki se prilagodi v skladu s to Uredbo, je še posebej pomembno, da opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Kadar pravni akti iz Priloge k tej uredbi določajo uporabo regulativnega postopka s pregledom iz člena 5a(1) do (5) Sklepa 1999/468/ES, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 2 te uredbe.

2.   Kadar pravni akti iz Priloge določajo uporabo nujnega postopka iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES, je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z nujnim postopkom iz člena 3 te uredbe.

Člen 2

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se
  po datumu začetka veljavnosti te uredbe
  prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju ne nasprotuje najpozneje tri mesece pred iztekom posameznega obdobja.
  . [Sprememba 1]

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastila. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz zadevnega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Sprejeti delegirani akt začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet v dveh mesecih od dne, ko sta bila o tem uradno obveščena, ne nasprotujeta ali če pred iztekom tega roka obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljša za dva meseca.

Z odstopanjem od prvega pododstavka je rok za nasprotovanje tri mesece, ki se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece v zvezi z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z uredbami, naštetimi pod točkami 81

   (4)

  , 82

   (5)

  , 85

   (6)

  , 86

   (7)

  , 90 in 93

   (8)

  oddelka G in pod točko 95

   (9)

  oddelka H Priloge. [Sprememba 2]

6.   Kadar pravni akti iz Priloge k tej uredbi določajo, da se roki iz točke (c) člena 5a(3)Sklepa 1999/468/ES skrajšajo v skladu s točko (b) člena 5a(5) navedenega sklepa, se roki iz odstavka 5 tega člena določijo na en mesec.

Člen 3

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler ni izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotujeta v skladu s postopkom iz člena 2(5). V tem primeru Komisija nemudoma po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu ta akt razveljavi.

Člen 4

Ta uredba ne vpliva na tekoče postopke, v katerih je odbor že podal mnenje v skladu s členom 5a Sklepa 1999/468/ES.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 16. oktobra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014.

2

(3)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

3

(4)  
  Uredba (ES) št. 451/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o novi statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3696/93 (UL L 145, 4.6.2008, str. 65).

4

Uredba (ES) št. 451/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o novi statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3696/93 (UL L 145, 4.6.2008, str. 65).

(5)  
  Uredba (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o strukturni statistiki podjetij (UL L 97, 9.4.2008, str. 13).

5

Uredba (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o strukturni statistiki podjetij (UL L 97, 9.4.2008, str. 13).

(6)  
  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

6

Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(7)  
  Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (UL L 191, 22.7.2005, str. 22).

7

Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (UL L 191, 22.7.2005, str. 22).

(8)  
  Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih (UL L 162, 5.6.1998, str. 1); Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (UL L 257, 27.10.1995, str. 1); Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (UL L 76, 30.3.1993, str. 1); Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti (UL L 374, 31.12.1991, str. 1).

8

Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih (UL L 162, 5.6.1998, str. 1); Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (UL L 257, 27.10.1995, str. 1); Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti (UL L 76, 30.3.1993, str. 1); Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti (UL L 374, 31.12.1991, str. 1).

(9)  
  Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

9

Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1).

PRILOGA

Pravni akti, ki se sklicujejo na regulativni postopek s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES in so prilagojeni ureditvi, ki velja za delegirane akte (1)

A.   Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

| 1. | Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) |
| --- | --- |

1.

Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)

| 2. | Direktiva 2002/19/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu) |
| --- | --- |

2.

Direktiva 2002/19/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu)

B.   Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

| 3. | Direktiva 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu ** |
| --- | --- |

3.

Direktiva 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu **

| 4. | Direktiva 2009/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

4.

Direktiva 2009/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 5. | Direktiva 2006/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (19. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

5.

Direktiva 2006/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (19. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 6. | Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

6.

Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) **

| 7. | Direktiva 2003/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje v zvezi z izpostavljenostjo delavcev fizikalnim dejavnikom (hrup) (Sedemnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

7.

Direktiva 2003/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje v zvezi z izpostavljenostjo delavcev fizikalnim dejavnikom (hrup) (Sedemnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 8. | Direktiva 2002/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah glede izpostavljenosti delavcev tveganjem iz fizikalnih dejavnikov (vibracij) (šestnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

8.

Direktiva 2002/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah glede izpostavljenosti delavcev tveganjem iz fizikalnih dejavnikov (vibracij) (šestnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 9. | Direktiva 2000/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (sedma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

9.

Direktiva 2000/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (sedma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 10. | Direktiva 1999/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja (petnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

10.

Direktiva 1999/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja (petnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 11. | Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

11.

Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 12. | Direktiva Sveta 93/103/ES z dne 23. novembra 1993 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah pri delu na ribiških ladjah (trinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

12.

Direktiva Sveta 93/103/ES z dne 23. novembra 1993 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah pri delu na ribiških ladjah (trinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 13. | Direktiva Sveta 92/104/EGS z dne 3. decembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja delavcev v dejavnostih površinskega in podzemnega pridobivanja rudnin (dvanajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

13.

Direktiva Sveta 92/104/EGS z dne 3. decembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja delavcev v dejavnostih površinskega in podzemnega pridobivanja rudnin (dvanajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 14. | Direktiva Sveta 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (enajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

14.

Direktiva Sveta 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (enajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 15. | Direktiva Sveta 92/58/EGS z dne 24. junija 1992 o minimalnih zahtevah za zagotavljanje varnostnih in/ali zdravstvenih znakov pri delu (deveta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

15.

Direktiva Sveta 92/58/EGS z dne 24. junija 1992 o minimalnih zahtevah za zagotavljanje varnostnih in/ali zdravstvenih znakov pri delu (deveta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 16. | Direktiva Sveta 92/57/EGS z dne 24. junija 1992 o izvajanju minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtev na začasnih ali premičnih gradbiščih (osma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

16.

Direktiva Sveta 92/57/EGS z dne 24. junija 1992 o izvajanju minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtev na začasnih ali premičnih gradbiščih (osma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 17. | Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah ** |
| --- | --- |

17.

Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah **

| 18. | Direktiva Sveta 90/270/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delo s slikovnimi zasloni (peta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

18.

Direktiva Sveta 90/270/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delo s slikovnimi zasloni (peta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 19. | Direktiva Sveta 90/269/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah za ročno premeščanje bremen, kadar za delavce obstaja predvsem nevarnost poškodbe hrbta (četrta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

19.

Direktiva Sveta 90/269/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah za ročno premeščanje bremen, kadar za delavce obstaja predvsem nevarnost poškodbe hrbta (četrta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 20. | Direktiva Sveta 89/656/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah za osebno varovalno opremo, ki jo delavci uporabljajo na delovnem mestu (tretja posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

20.

Direktiva Sveta 89/656/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah za osebno varovalno opremo, ki jo delavci uporabljajo na delovnem mestu (tretja posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 21. | Direktiva Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (prva posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) ** |
| --- | --- |

21.

Direktiva Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (prva posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) **

| 22. | Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o predstavitvi ukrepov za vzpodbujanje izboljšav za varnost in zdravje delavcev pri delu ** |
| --- | --- |

22.

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o predstavitvi ukrepov za vzpodbujanje izboljšav za varnost in zdravje delavcev pri delu **

C.   Podnebni ukrepi

| 23. | Uredba (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč |
| --- | --- |

23.

Uredba (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč

| 24. | Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 |
| --- | --- |

24.

Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006

D.   Energija

| 25. | Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre |
| --- | --- |

25.

Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre

| 26. | Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 |
| --- | --- |

26.

Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005

| 27. | Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 |
| --- | --- |

27.

Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003

| 28. | Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev |
| --- | --- |

28.

Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev

| 29. | Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES |
| --- | --- |

29.

Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES

| 30. | Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES |
| --- | --- |

30.

Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES

E.   Podjetništvo in industrija

| 31. | Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila |
| --- | --- |

31.

Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila

| 32. | Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES |
| --- | --- |

32.

Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES

| 33. | Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo |
| --- | --- |

33.

Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo

| 34. | Uredba (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik in spremembi Direktive 2007/46/ES |
| --- | --- |

34.

Uredba (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik in spremembi Direktive 2007/46/ES

| 35. | Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač |
| --- | --- |

35.

Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač

| 36. | Direktiva 2009/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti |
| --- | --- |

36.

Direktiva 2009/43/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti

| 37. | Direktiva 2009/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih določbah za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole (prenovitev) |
| --- | --- |

37.

Direktiva 2009/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih določbah za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole (prenovitev)

| 38. | Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) |
| --- | --- |

38.

Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva)

| 39. | Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES |
| --- | --- |

39.

Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES

| 40. | Direktiva 2004/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemičnih snovi |
| --- | --- |

40.

Direktiva 2004/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemičnih snovi

| 41. | Direktiva 2004/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o inšpekcijskih pregledih in preverjanju dobre laboratorijske prakse (DLP) |
| --- | --- |

41.

Direktiva 2004/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o inšpekcijskih pregledih in preverjanju dobre laboratorijske prakse (DLP)

| 42. | Uredba (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih |
| --- | --- |

42.

Uredba (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih

| 43. | Direktiva 2000/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2000 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem |
| --- | --- |

43.

Direktiva 2000/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2000 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem

| 44. | Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo |
| --- | --- |

44.

Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo

| 45. | Direktiva Sveta 75/324/EGS z dne 20. maja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki |
| --- | --- |

45.

Direktiva Sveta 75/324/EGS z dne 20. maja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki

F.   Okolje

| 46. | Uredba (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev |
| --- | --- |

46.

Uredba (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev

| 47. | Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic |
| --- | --- |

47.

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic

| 48. | Direktiva 2009/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih |
| --- | --- |

48.

Direktiva 2009/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih

| 49. | Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 ** |
| --- | --- |

49.

Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 **

| 50. | Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (Okvirna direktiva o odpadkih) |
| --- | --- |

50.

Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (Okvirna direktiva o odpadkih)

| 51. | Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) |
| --- | --- |

51.

Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji)

| 52. | Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo |
| --- | --- |

52.

Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo

| 53. | Direktiva 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti |
| --- | --- |

53.

Direktiva 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti

| 54. | Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) |
| --- | --- |

54.

Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE)

| 55. | Uredba (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov
  [Sprememba 4] |
| --- | --- |

55.

Uredba (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov
  [Sprememba 4]

| 56. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES |
| --- | --- |

56.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES

| 57. | Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem |
| --- | --- |

57.

Direktiva 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem

| 58. | Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES |
| --- | --- |

58.

Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES

| 59. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/7/ES z dne 15. februarja 2006 o upravljanju kakovosti kopalnih voda in razveljavitvi Direktive 76/160/EGS |
| --- | --- |

59.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2006/7/ES z dne 15. februarja 2006 o upravljanju kakovosti kopalnih voda in razveljavitvi Direktive 76/160/EGS

| 60. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS |
| --- | --- |

60.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 850/2004 z dne 29. aprila 2004 o obstojnih organskih onesnaževalih in spremembi Direktive 79/117/EGS

| 61. | Direktiva 2004/107/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku |
| --- | --- |

61.

Direktiva 2004/107/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku

| 62. | Direktiva 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil ter o spremembi Direktive 1999/13/ES |
| --- | --- |

62.

Direktiva 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil ter o spremembi Direktive 1999/13/ES

| 63. | Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa |
| --- | --- |

63.

Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa

| 64. | Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka |
| --- | --- |

64.

Direktiva 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka

| 65. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike |
| --- | --- |

65.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike

| 66. | Direktiva 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih |
| --- | --- |

66.

Direktiva 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih

| 67. | Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih |
| --- | --- |

67.

Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih

| 68. | Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi |
| --- | --- |

68.

Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi

| 69. | Direktiva Sveta 96/59/ES z dne 16. septembra 1996 o odstranjevanju polikloriranih bifenilov in polikloriranih terfenilov (PCB/PCT) |
| --- | --- |

69.

Direktiva Sveta 96/59/ES z dne 16. septembra 1996 o odstranjevanju polikloriranih bifenilov in polikloriranih terfenilov (PCB/PCT)

| 70. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov |
| --- | --- |

70.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov

| 71. | Direktiva 94/62/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži |
| --- | --- |

71.

Direktiva 94/62/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži

| 72. | Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov |
| --- | --- |

72.

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

| 73. | Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode |
| --- | --- |

73.

Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode

| 74. | Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu |
| --- | --- |

74.

Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu

G.   Statistika

| 75. | Uredba (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih |
| --- | --- |

75.

Uredba (ES) št. 1185/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o statističnih podatkih o pesticidih

| 76. | Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu |
| --- | --- |

76.

Uredba (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu

| 77. | Uredba (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88 |
| --- | --- |

77.

Uredba (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o raziskovanjih strukture kmetijskih gospodarstev in metod kmetijske proizvodnje ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 571/88

| 78. | Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike |
| --- | --- |

78.

Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike

| 79. | Uredba (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj |
| --- | --- |

79.

Uredba (ES) št. 763/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o popisih prebivalstva in stanovanj

| 80. | Uredba (ES) št. 452/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju |
| --- | --- |

80.

Uredba (ES) št. 452/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o pripravi in razvoju statističnih podatkov o izobraževanju in vseživljenjskem učenju

| 81. | Uredba (ES) št. 451/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o novi statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3696/93
  **** [Sprememba 5] |
| --- | --- |

81.

Uredba (ES) št. 451/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o novi statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3696/93
  **** [Sprememba 5]

| 82. | Uredba (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o strukturni statistiki podjetij (prenovitev)
  **** [Sprememba 6] |
| --- | --- |

82.

Uredba (ES) št. 295/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o strukturni statistiki podjetij (prenovitev)
  **** [Sprememba 6]

| 83. | Uredba (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih |
| --- | --- |

83.

Uredba (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih

| 84. | Uredba (ES) št. 458/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. aprila 2007 o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS) |
| --- | --- |

84.

Uredba (ES) št. 458/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. aprila 2007 o Evropskem sistemu integrirane statistike socialne zaščite (ESSPROS)

| 85. | Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih
  **** [Sprememba 7] |
| --- | --- |

85.

Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih
  **** [Sprememba 7]

| 86. | Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih
  **** [Sprememba 8] |
| --- | --- |

86.

Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih
  **** [Sprememba 8]

| 87. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo |
| --- | --- |

87.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 808/2004 z dne 21. aprila 2004 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z informacijsko družbo

| 88. | Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) |
| --- | --- |

88.

Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS)

| 89. | Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 z dne 9. marca 1999 o strukturni statistiki plač in stroškov dela |
| --- | --- |

89.

Uredba Sveta (ES) št. 530/1999 z dne 9. marca 1999 o strukturni statistiki plač in stroškov dela

| 90. | Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih
  **** [Sprememba 9] |
| --- | --- |

90.

Uredba Sveta (ES) št. 1165/98 z dne 19. maja 1998 o kratkoročnih statističnih kazalcih
  **** [Sprememba 9]

| 91. | Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin
  **** [Sprememba 10] |
| --- | --- |

91.

Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin
  **** [Sprememba 10]

| 92. | Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti
  **** [Sprememba 11] |
| --- | --- |

92.

Uredba Sveta (EGS) št. 696/93 z dne 15. marca 1993 o statističnih enotah za opazovanje in analizo gospodarstva v Skupnosti
  **** [Sprememba 11]

| 93. | Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti
  **** [Sprememba 12] |
| --- | --- |

93.

Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti
  **** [Sprememba 12]

H.   Notranji trg in storitve

| 94. | Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu |
| --- | --- |

94.

Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu

| 95. | Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov
  **** [Sprememba 13] |
| --- | --- |

95.

Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov
  **** [Sprememba 13]

| 96. | Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve |
| --- | --- |

96.

Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve

I.   Mobilnost in promet

| 97. | Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 |
| --- | --- |

97.

Uredba (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006

| 98. | Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES |
| --- | --- |

98.

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES

| 99. | Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč |
| --- | --- |

99.

Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč

| 100. | Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga |
| --- | --- |

100.

Uredba (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga

| 101. | Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz |
| --- | --- |

101.

Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz

| 102. | Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta |
| --- | --- |

102.

Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta

| 103. | Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav |
| --- | --- |

103.

Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

| 104. | Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 ** |
| --- | --- |

104.

Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 **

| 105. | Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture |
| --- | --- |

105.

Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture

| 106. | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga * |
| --- | --- |

106.

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga *

| 107. | Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu |
| --- | --- |

107.

Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu

| 108. | Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti ** |
| --- | --- |

108.

Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti **

| 109. | Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (prenovitev) |
| --- | --- |

109.

Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (prenovitev)

| 110. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 |
| --- | --- |

110.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95

| 111. | Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS *** |
| --- | --- |

111.

Direktiva 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS ***

| 112. | Uredba (ES) št. 2111/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES |
| --- | --- |

112.

Uredba (ES) št. 2111/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES

| 113. | Direktiva 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih ** |
| --- | --- |

113.

Direktiva 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih **

| 114. | Direktiva 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti |
| --- | --- |

114.

Direktiva 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti

| 115. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 868/2004 z dne 21. aprila 2004 o varstvu pred subvencioniranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti pri izvajanju zračnega prevoza iz tretjih držav |
| --- | --- |

115.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 868/2004 z dne 21. aprila 2004 o varstvu pred subvencioniranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti pri izvajanju zračnega prevoza iz tretjih držav

| 116. | Uredba (ES) št. 789/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o prenosu tovornih in potniških ladij iz enega registra v drugega znotraj Skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 613/91 |
| --- | --- |

116.

Uredba (ES) št. 789/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o prenosu tovornih in potniških ladij iz enega registra v drugega znotraj Skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 613/91

| 117. | Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje |
| --- | --- |

117.

Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje

| 118. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/54/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju |
| --- | --- |

118.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/54/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju

| 119. | Direktiva 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti |
| --- | --- |

119.

Direktiva 2004/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti

| 120. | Uredba (ES) št. 782/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah |
| --- | --- |

120.

Uredba (ES) št. 782/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah

| 121. | Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta št. 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS |
| --- | --- |

121.

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta št. 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS

| 122. | Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij |
| --- | --- |

122.

Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij

| 123. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij |
| --- | --- |

123.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij

| 124. | Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS |
| --- | --- |

124.

Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS

| 125. | Direktiva 2002/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti |
| --- | --- |

125.

Direktiva 2002/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti

| 126. | Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora |
| --- | --- |

126.

Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora

| 127. | Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili |
| --- | --- |

127.

Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili

| 128. | Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih |
| --- | --- |

128.

Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih

| 129. | Direktiva Sveta 96/50/ES z dne 23. julija 1996 o uskladitvi pogojev za pridobitev nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolnov za prevoz blaga in potnikov po notranjih vodnih poteh v Skupnosti |
| --- | --- |

129.

Direktiva Sveta 96/50/ES z dne 23. julija 1996 o uskladitvi pogojev za pridobitev nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolnov za prevoz blaga in potnikov po notranjih vodnih poteh v Skupnosti

| 130. | Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga |
| --- | --- |

130.

Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga

| 131. | Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva |
| --- | --- |

131.

Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva

| 132. | Direktiva Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh |
| --- | --- |

132.

Direktiva Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh

J.   Zdravje in potrošniki

| 133. | Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne uporabe pesticidov |
| --- | --- |

133.

Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne uporabe pesticidov

| 134. | Direktiva 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod ** |
| --- | --- |

134.

Direktiva 2009/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod **

| 135. | Direktiva 2009/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih (prenovitev) |
| --- | --- |

135.

Direktiva 2009/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o uporabi gensko spremenjenih mikroorganizmov v zaprtih sistemih (prenovitev)

| 136. | Direktiva 2009/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin |
| --- | --- |

136.

Direktiva 2009/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin

| 137. | Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS |
| --- | --- |

137.

Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS

| 138. | Uredba (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 |
| --- | --- |

138.

Uredba (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004

| 139. | Uredba (ES) št. 1901/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004 |
| --- | --- |

139.

Uredba (ES) št. 1901/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za pediatrično uporabo in spremembah Uredbe (EGS) št. 1768/92, Direktive 2001/20/ES, Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004

| 140. | Uredba (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme |
| --- | --- |

140.

Uredba (ES) št. 183/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o zahtevah glede higiene krme

| 141. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS *** |
| --- | --- |

141.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS ***

| 142. | Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi |
| --- | --- |

142.

Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi

| 143. | Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora |
| --- | --- |

143.

Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora

| 144. | Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil |
| --- | --- |

144.

Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil

| 145. | Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila |
| --- | --- |

145.

Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila

| 146. | Uredba (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili |
| --- | --- |

146.

Uredba (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili

| 147. | Uredba (ES) št. 2065/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o aromah dima, ki se uporabljajo ali so namenjene uporabi v ali na živilih |
| --- | --- |

147.

Uredba (ES) št. 2065/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. novembra 2003 o aromah dima, ki se uporabljajo ali so namenjene uporabi v ali na živilih

| 148. | Uredba (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali |
| --- | --- |

148.

Uredba (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali

| 149. | Uredbo (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES |
| --- | --- |

149.

Uredbo (ES) št. 1830/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov ter sledljivosti živil in krme, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, ter o spremembi Direktive 2001/18/ES

| 150. | Direktiva 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS ** |
| --- | --- |

150.

Direktiva 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz, ki spreminja Odločbo Sveta 90/424/EGS in razveljavlja Direktivo Sveta 92/117/EGS **

| 151. | Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane |
| --- | --- |

151.

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane

| 152. | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij |
| --- | --- |

152.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij

| 153. | Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini |
| --- | --- |

153.

Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini

| 154. | Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS |
| --- | --- |

154.

Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS

| 155. | Uredba (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah |
| --- | --- |

155.

Uredba (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah

| 156. | Direktiva 1999/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. februarja 1999 o približevanju zakonodaje držav članic o živilih in živilskih sestavinah, obsevanih z ionizirajočim sevanjem *** |
| --- | --- |

156.

Direktiva 1999/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. februarja 1999 o približevanju zakonodaje držav članic o živilih in živilskih sestavinah, obsevanih z ionizirajočim sevanjem ***

| 157. | Uredba (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami |
| --- | --- |

157.

Uredba (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami

| 158. | Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani ** |
| --- | --- |

158.

Uredba Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani **

| 159. | Direktiva Sveta 89/108/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o hitro zamrznjenih živilih za prehrano ljudi |
| --- | --- |

159.

Direktiva Sveta 89/108/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o hitro zamrznjenih živilih za prehrano ljudi

K.   Obdavčenje in carinska unija

| 160. | Odločba št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino |
| --- | --- |

160.

Odločba št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino

---

(1)  V informativne namene so pravni akti, ki se nanašajo na skrajšani rok iz člena 2(6),
  v tej prilogi
  označeni z *, pravni akti, ki se nanašajo na nujni postopek iz člena 3, so v tej prilogi označeni z **, pravni akti, ki se nanašajo na nujni postopek iz člena 3 ter skrajšani rok iz člena 2(6), pa z ***

  so v tej prilogi označeni
  z ***
  , pravni akti iz drugega pododstavka člena 2(5) pa so v tej prilogi označeni z ****

  .[Sprememba 3]

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/207 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/207

---

P7_TA(2014)0115

Imenovanje člana Računskega sodišča – Oskar HERICS (AT)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o imenovanju Oskarja Hericsa za člana Računskega sodišča (C7-0009/2014 – 2014/0802(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 285/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0009/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0009/2014),

| — | ob upoštevanju člena 108 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0128/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0128/2014),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 17. februarja 2014 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 17. februarja 2014 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Oskar Herics imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Oskar Herics imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/208 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/208

---

P7_TA(2014)0117

Cilj za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov (COM(2012)0393 – C7-0184/2012 – 2012/0190(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0393), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0393),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0184/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju menja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju menja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varstvo hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A7-0151/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varstvo hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za promet in turizem (A7-0151/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 44, 15.2.2013, str. 109.

---

P7_TC1-COD(2012)0190

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 333/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/209 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/209

---

P7_TA(2014)0118

Blagovna znamka Skupnosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti (COM(2013)0161 – C7-0087/2013 – 2013/0088(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0161),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 118(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0087/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 118(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0087/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o uporabi delegiranih aktov z dne 14. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o uporabi delegiranih aktov z dne 14. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0031/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za kodifikacijo Uredbe po koncu zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za kodifikacijo Uredbe po koncu zakonodajnega postopka;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2013)0088

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 118(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/94 (2), ki je bila leta 2009 kodificirana kot Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 (3), je ustvarila sistem zaščite blagovne znamke, značilne za Evropsko unijo, ki je zagotovila zaščito blagovnih znamk na ravni Evropske unije, in sicer vzporedno z zaščito blagovnih znamk na ravni držav članic v skladu z nacionalnimi sistemi blagovnih znamk, usklajenimi z Direktivo Sveta 89/104/EGS (4), kodificirane kot Direktiva 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/94 (2), ki je bila leta 2009 kodificirana kot Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 (3), je ustvarila sistem zaščite blagovne znamke, značilne za Evropsko unijo, ki je zagotovila zaščito blagovnih znamk na ravni Evropske unije, in sicer vzporedno z zaščito blagovnih znamk na ravni držav članic v skladu z nacionalnimi sistemi blagovnih znamk, usklajenimi z Direktivo Sveta 89/104/EGS (4), kodificirane kot Direktiva 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (2) | Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba terminologijo iz Uredbe (ES) št. 207/2009 posodobiti. To pomeni

  vključuje
  zamenjavo izraza „blagovna znamka Skupnosti“ z izrazom „evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  “. V skladu s skupnim pristopom o decentraliziranih agencijah, o katerem so se julija 2012 dogovorili Evropski parlament, Svet in Komisija, bi se
  moralo
  ime „Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli)“moralo nadomestiti z imenom Agencija za blagovne znamke in modele Evropske unije
  za intelektualno lastnino
  (v nadaljnjem besedilu: Agencija). [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe bi bilo treba terminologijo iz Uredbe (ES) št. 207/2009 posodobiti. To pomeni

  vključuje
  zamenjavo izraza „blagovna znamka Skupnosti“ z izrazom „evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  “. V skladu s skupnim pristopom o decentraliziranih agencijah, o katerem so se julija 2012 dogovorili Evropski parlament, Svet in Komisija, bi se
  moralo
  ime „Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli)“moralo nadomestiti z imenom Agencija za blagovne znamke in modele Evropske unije
  za intelektualno lastnino
  (v nadaljnjem besedilu: Agencija). [Sprememba 1]

| (3) | Komisija je na podlagi Sporočila Komisije z dne 16. julija 2008 o strategiji pravic industrijske lastnine za Evropo (6) izvedla celovito vrednotenje splošnega delovanja sistema blagovne znamke v Evropi kot celoti, ki zajema Unijo in nacionalne ravni ter njihove medsebojne odnose. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je na podlagi Sporočila Komisije z dne 16. julija 2008 o strategiji pravic industrijske lastnine za Evropo (6) izvedla celovito vrednotenje splošnega delovanja sistema blagovne znamke v Evropi kot celoti, ki zajema Unijo in nacionalne ravni ter njihove medsebojne odnose.

| (4) | Svet je v svojih sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji (7) Komisijo pozval, naj predstavi predloge za revizijo Uredbe (ES) št. 207/2009 in Direktive 2008/95/ES. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v svojih sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji (7) Komisijo pozval, naj predstavi predloge za revizijo Uredbe (ES) št. 207/2009 in Direktive 2008/95/ES.

| (5) | Izkušnje, pridobljene od uvedbe sistema blagovne znamke Skupnosti, so pokazale, da so podjetja v Uniji in iz tretjih držav sprejela sistem, ki je postal uspešna in izvedljiva
  dopolnitev in
  alternativa za zaščito blagovnih znamk na ravni držav članic. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(5)

Izkušnje, pridobljene od uvedbe sistema blagovne znamke Skupnosti, so pokazale, da so podjetja v Uniji in iz tretjih držav sprejela sistem, ki je postal uspešna in izvedljiva
  dopolnitev in
  alternativa za zaščito blagovnih znamk na ravni držav članic. [Sprememba 2]

| (6) | Nacionalne blagovne znamke pa so še naprej potrebne za podjetja, ki svojih blagovnih znamk ne želijo zaščititi na ravni Unije ali ki ne morejo pridobiti zaščite v Uniji, pri nacionalni zaščiti pa se ne soočajo z ovirami. To bi morala ostati odločitev vsake osebe, ki želi zaščito blagovne znamke, ne glede na to ali želi samo zaščito nacionalne znamke v eni ali več državah članicah ali samo evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  ali oboje. |
| --- | --- |

(6)

Nacionalne blagovne znamke pa so še naprej potrebne za podjetja, ki svojih blagovnih znamk ne želijo zaščititi na ravni Unije ali ki ne morejo pridobiti zaščite v Uniji, pri nacionalni zaščiti pa se ne soočajo z ovirami. To bi morala ostati odločitev vsake osebe, ki želi zaščito blagovne znamke, ne glede na to ali želi samo zaščito nacionalne znamke v eni ali več državah članicah ali samo evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  ali oboje.

| (7) | Medtem ko je vrednotenje splošnega delovanja sistema blagovne znamke Skupnosti potrdilo, da so številni vidiki sistema, vključno s osnovnimi načeli, na katerih temelji, še vedno aktualni ter izpolnjujejo potrebe in pričakovanja podjetij, je Komisija v svojem sporočilu z naslovom „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ z dne 24. maja 2011 (8) ugotovila, da obstaja potreba po posodobitvi sistema blagovne znamke v Evropski uniji, da bo postal učinkovitejši, uspešnejši in skladnejši kot celota ter se prilagodil spletni dobi. |
| --- | --- |

(7)

Medtem ko je vrednotenje splošnega delovanja sistema blagovne znamke Skupnosti potrdilo, da so številni vidiki sistema, vključno s osnovnimi načeli, na katerih temelji, še vedno aktualni ter izpolnjujejo potrebe in pričakovanja podjetij, je Komisija v svojem sporočilu z naslovom „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ z dne 24. maja 2011 (8) ugotovila, da obstaja potreba po posodobitvi sistema blagovne znamke v Evropski uniji, da bo postal učinkovitejši, uspešnejši in skladnejši kot celota ter se prilagodil spletni dobi.

| (8) | Poleg izboljšav in sprememb sistema blagovne znamke Skupnosti bi bilo treba zakonodajo in prakse na področju nacionalnih blagovnih znamk dodatno uskladiti in ustrezno prilagoditi sistemu blagovne znamke Unije, da bi se v kar največji možni meri omogočili enaki pogoji za registracijo in zaščito blagovnih znamk v Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Poleg izboljšav in sprememb sistema blagovne znamke Skupnosti bi bilo treba zakonodajo in prakse na področju nacionalnih blagovnih znamk dodatno uskladiti in ustrezno prilagoditi sistemu blagovne znamke Unije, da bi se v kar največji možni meri omogočili enaki pogoji za registracijo in zaščito blagovnih znamk v Uniji.

| (9) | Za večjo prožnost ob hkratnem zagotavljanju večje pravne varnosti v zvezi z načinom prikaza blagovnih znamk bi bilo treba iz opredelitve evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  črtati zahtevo glede grafičnega prikaza. Dovoljeno bi moralo biti, da se znak
  v registru blagovnih znamk Evropske unije
  prikaže v kakršni koli obliki in ne nujno grafično, če
  ga je mogoče predstaviti na jasen, natančen, samostojen, enostavno dostopen, trajen in objektiven način. Znak bi se torej
  lahko
  ob upoštevanju splošno razpoložljive tehnologije predstavil v kakršni koli ustrezni obliki, tako da lahko
  pristojni organi in javnost natančno ter

  in
  jasno ugotovijo podrobno vsebino zaščite. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(9)

Za večjo prožnost ob hkratnem zagotavljanju večje pravne varnosti v zvezi z načinom prikaza blagovnih znamk bi bilo treba iz opredelitve evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  črtati zahtevo glede grafičnega prikaza. Dovoljeno bi moralo biti, da se znak
  v registru blagovnih znamk Evropske unije
  prikaže v kakršni koli obliki in ne nujno grafično, če
  ga je mogoče predstaviti na jasen, natančen, samostojen, enostavno dostopen, trajen in objektiven način. Znak bi se torej
  lahko
  ob upoštevanju splošno razpoložljive tehnologije predstavil v kakršni koli ustrezni obliki, tako da lahko
  pristojni organi in javnost natančno ter

  in
  jasno ugotovijo podrobno vsebino zaščite. [Sprememba 3]

| (10) | Veljavne določbe Uredbe (ES) št. 207/2009 ne zagotavljajo enake stopnje zaščite za označbe porekla in geografske označbe kot drugi instrumenti prava Unije. Zato je treba pojasniti absolutne razloge za zavrnitev v zvezi z označbami porekla in geografskimi označbami ter zagotoviti popolno skladnost z ustrezno zakonodajo Unije o zaščiti navedenih pravic intelektualne lastnine. Zaradi skladnosti z drugo zakonodajo Unije bi bilo treba področje uporabe navedenih absolutnih razlogov razširiti tako, da bi vključevala tudi zaščitene tradicionalne izraze za vina in zajamčene tradicionalne posebnosti. |
| --- | --- |

(10)

Veljavne določbe Uredbe (ES) št. 207/2009 ne zagotavljajo enake stopnje zaščite za označbe porekla in geografske označbe kot drugi instrumenti prava Unije. Zato je treba pojasniti absolutne razloge za zavrnitev v zvezi z označbami porekla in geografskimi označbami ter zagotoviti popolno skladnost z ustrezno zakonodajo Unije o zaščiti navedenih pravic intelektualne lastnine. Zaradi skladnosti z drugo zakonodajo Unije bi bilo treba področje uporabe navedenih absolutnih razlogov razširiti tako, da bi vključevala tudi zaščitene tradicionalne izraze za vina in zajamčene tradicionalne posebnosti.

| (11) | Prijava blagovne znamke v pisavi ali jeziku, ki se ne uporablja v Uniji, ne bi smela dobiti zaščite, če bi bilo treba njeno registracijo zavrniti na podlagi absolutnih razlogov, ko bi bila prevedena ali prepisana v kateri koli uradni jezik držav članic. |
| --- | --- |

(11)

Prijava blagovne znamke v pisavi ali jeziku, ki se ne uporablja v Uniji, ne bi smela dobiti zaščite, če bi bilo treba njeno registracijo zavrniti na podlagi absolutnih razlogov, ko bi bila prevedena ali prepisana v kateri koli uradni jezik držav članic.

| (12) | Primerno je otežiti goljufive odobritve blagovnih znamk, in sicer z razširitvijo možnosti ugovora zoper evropsko blagovno znamko
  Evropske Unije
  , vloženo v slabi veri. |
| --- | --- |

(12)

Primerno je otežiti goljufive odobritve blagovnih znamk, in sicer z razširitvijo možnosti ugovora zoper evropsko blagovno znamko
  Evropske Unije
  , vloženo v slabi veri.

| (13) | S ciljem ohranitve močne zaščite pravic pri označbah porekla in geografskih označbah, zaščitenih na ravni Unije, je treba pojasniti, da navedene pravice omogočajo vložitev ugovora zoper registracijo poznejše evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , ne glede na to, ali obstajajo ali ne obstajajo tudi razlogi za zavrnitev, ki jih mora pregledovalec upoštevati po uradni dolžnosti. |
| --- | --- |

(13)

S ciljem ohranitve močne zaščite pravic pri označbah porekla in geografskih označbah, zaščitenih na ravni Unije, je treba pojasniti, da navedene pravice omogočajo vložitev ugovora zoper registracijo poznejše evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , ne glede na to, ali obstajajo ali ne obstajajo tudi razlogi za zavrnitev, ki jih mora pregledovalec upoštevati po uradni dolžnosti.

| (14) | Da bi zagotovili pravno varnost in popolno skladnost z načelom dajanja prednosti, pri čemer ima predhodno registrirana blagovna znamka prednost pred pozneje registrirano blagovno znamko, je treba določiti, da uveljavljanje pravic, ki jih daje evropska blagovna znamka
  Evropske Unije
  , ne bi smelo posegati v pravice imetnikov, pridobljene pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  . To je v skladu s členom 16(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine z dne 15. aprila 1994 (9). |
| --- | --- |

(14)

Da bi zagotovili pravno varnost in popolno skladnost z načelom dajanja prednosti, pri čemer ima predhodno registrirana blagovna znamka prednost pred pozneje registrirano blagovno znamko, je treba določiti, da uveljavljanje pravic, ki jih daje evropska blagovna znamka
  Evropske Unije
  , ne bi smelo posegati v pravice imetnikov, pridobljene pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  . To je v skladu s členom 16(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine z dne 15. aprila 1994 (9).

| (15) | Za zagotovitev pravne varnosti in jasnosti je treba pojasniti, da je ne samo v primeru podobnosti temveč tudi v primerih enakega znaka, ki se uporablja za enako blago ali storitve, zaščita evropske blagovne znamke odobrena le zato ter v takšni meri, ker se ogroža glavni namen evropske blagovne znamke, tj. zagotavljanje trgovskega izvora blaga ali storitev.
  [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev pravne varnosti in jasnosti je treba pojasniti, da je ne samo v primeru podobnosti temveč tudi v primerih enakega znaka, ki se uporablja za enako blago ali storitve, zaščita evropske blagovne znamke odobrena le zato ter v takšni meri, ker se ogroža glavni namen evropske blagovne znamke, tj. zagotavljanje trgovskega izvora blaga ali storitev.
  [Sprememba 4]

| (16) | Do nejasnosti glede porekla blaga ali storitev lahko pride, ko podjetje znak, ki je enak ali podoben trgovskemu imenu, uporablja tako, da se vzpostavi povezava med podjetjem z navedenim imenom ter blagom ali storitvami navedenega podjetja. Kršitev evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  bi morala zato tudi vključevati uporabo znaka kot trgovskega imena ali podobnega znaka, če se uporablja za namene razlikovanja blaga ali storitev, kar zadeva njihov trgovski izvor. |
| --- | --- |

(16)

Do nejasnosti glede porekla blaga ali storitev lahko pride, ko podjetje znak, ki je enak ali podoben trgovskemu imenu, uporablja tako, da se vzpostavi povezava med podjetjem z navedenim imenom ter blagom ali storitvami navedenega podjetja. Kršitev evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  bi morala zato tudi vključevati uporabo znaka kot trgovskega imena ali podobnega znaka, če se uporablja za namene razlikovanja blaga ali storitev, kar zadeva njihov trgovski izvor.

| (17) | Da bi zagotovili pravno varnost in popolno usklajenost s posebno zakonodajo Unije, je primerno imetniku evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  zagotoviti pravico, da tretji osebi prepreči uporabo znaka v primerjalnem oglaševanju, kadar je to v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(17)

Da bi zagotovili pravno varnost in popolno usklajenost s posebno zakonodajo Unije, je primerno imetniku evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  zagotoviti pravico, da tretji osebi prepreči uporabo znaka v primerjalnem oglaševanju, kadar je to v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (18) | Za izpolnitev cilja učinkovitejše okrepitve zaščite blagovnih znamk in boja proti ponarejanju
  ter brez poseganja v predpise STO, zlasti člen V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini o prostem tranzitu,
  bi moral imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  imeti pravico, da tretjim osebam prepreči vnos blaga na carinsko območje Unije, ne da bi bilo tam sproščeno v prost promet, kadar takšno blago prihaja iz tretjih držav in ima brez dovoljenja nameščeno blagovno znamko, ki je praktično enaka evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  , registrirani za takšno blago.
  To ne bi smelo posegati v nemoten tranzit generičnih zdravil v skladu z mednarodnimi obveznostmi Evropske unije, zlasti tistimi, izraženimi v deklaraciji o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je 14. novembra 2001 sprejela ministrska konferenca STO v Dohi. [Sprememba 115] |
| --- | --- |

(18)

Za izpolnitev cilja učinkovitejše okrepitve zaščite blagovnih znamk in boja proti ponarejanju
  ter brez poseganja v predpise STO, zlasti člen V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini o prostem tranzitu,
  bi moral imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  imeti pravico, da tretjim osebam prepreči vnos blaga na carinsko območje Unije, ne da bi bilo tam sproščeno v prost promet, kadar takšno blago prihaja iz tretjih držav in ima brez dovoljenja nameščeno blagovno znamko, ki je praktično enaka evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  , registrirani za takšno blago.
  To ne bi smelo posegati v nemoten tranzit generičnih zdravil v skladu z mednarodnimi obveznostmi Evropske unije, zlasti tistimi, izraženimi v deklaraciji o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je 14. novembra 2001 sprejela ministrska konferenca STO v Dohi. [Sprememba 115]

| (18a) | Imetnik blagovne znamke Evropske unije bi moral imeti pravico ustrezno pravno ukrepati, kar med drugim vključuje pravico, da od nacionalnih carinskih organov zahteva ukrepanje v zvezi z blagom, ki domnevno krši pravice imetnika, na primer zadržanje ali uničenje blaga v skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (11)
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(18a)

Imetnik blagovne znamke Evropske unije bi moral imeti pravico ustrezno pravno ukrepati, kar med drugim vključuje pravico, da od nacionalnih carinskih organov zahteva ukrepanje v zvezi z blagom, ki domnevno krši pravice imetnika, na primer zadržanje ali uničenje blaga v skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (11)
  . [Sprememba 6]

| (18b) | Člen 28 Uredbe (EU) št. 608/2013 določa, da je imetnik odločbe odškodninsko odgovoren do imetnika blaga, če je med drugim naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(18b)

Člen 28 Uredbe (EU) št. 608/2013 določa, da je imetnik odločbe odškodninsko odgovoren do imetnika blaga, če je med drugim naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine. [Sprememba 7]

| (18c) | Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo nemoten tranzit generičnih zdravil. Imetnik blagovne znamke ne bi smel imeti pravice, da bi tretjim osebam preprečil vnos blaga v okviru trgovske dejavnosti na carinsko območje države članice zaradi opažene ali dejanske podobnosti med mednarodnim nelastniškim imenom za aktivno sestavino zdravila in registrirano blagovno znamko.[Sprememba 8] |
| --- | --- |

(18c)

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo nemoten tranzit generičnih zdravil. Imetnik blagovne znamke ne bi smel imeti pravice, da bi tretjim osebam preprečil vnos blaga v okviru trgovske dejavnosti na carinsko območje države članice zaradi opažene ali dejanske podobnosti med mednarodnim nelastniškim imenom za aktivno sestavino zdravila in registrirano blagovno znamko.[Sprememba 8]

| (19) | Za učinkovitejše preprečevanje vstopa
  ponarejenega
  blaga, ki krši pravice, zlasti v zvezi s prodajo na spletu,
  ki se dostavlja v manjših pošiljkah v skladu z opredelitvijo v Uredbi (EU) št. 608/2013,
  bi moral imetnik
  veljavno registrirane blagovne znamke Evropske unije
  imeti pravico, da prepreči uvoz takšnega blaga v Unijo, kadar je le pošiljatelj
  ponarejenega
  blaga tisti, ki posluje za komercialne namene

  deluje v gospodarskem prometu
  .
  V primeru sprejetja takih ukrepov bi morale države članice zagotoviti, da se posameznikom ali subjektom, ki so naročili to blago, sporočijo razlogi za te ukrepe ter se jih obvesti o zakonskih pravicah zoper pošiljatelja
  . [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(19)

Za učinkovitejše preprečevanje vstopa
  ponarejenega
  blaga, ki krši pravice, zlasti v zvezi s prodajo na spletu,
  ki se dostavlja v manjših pošiljkah v skladu z opredelitvijo v Uredbi (EU) št. 608/2013,
  bi moral imetnik
  veljavno registrirane blagovne znamke Evropske unije
  imeti pravico, da prepreči uvoz takšnega blaga v Unijo, kadar je le pošiljatelj
  ponarejenega
  blaga tisti, ki posluje za komercialne namene

  deluje v gospodarskem prometu
  .
  V primeru sprejetja takih ukrepov bi morale države članice zagotoviti, da se posameznikom ali subjektom, ki so naročili to blago, sporočijo razlogi za te ukrepe ter se jih obvesti o zakonskih pravicah zoper pošiljatelja
  . [Sprememba 9]

| (20) | Da bi imetnikom evropskih blagovnih znamk
  Evropske Unije
  omogočili učinkovitejši boj proti ponarejanju, bi morali imeti pravico, da preprečijo namestitev znamke, ki krši pravice, na blago in pripravljalne dejavnosti pred namestitvijo. |
| --- | --- |

(20)

Da bi imetnikom evropskih blagovnih znamk
  Evropske Unije
  omogočili učinkovitejši boj proti ponarejanju, bi morali imeti pravico, da preprečijo namestitev znamke, ki krši pravice, na blago in pripravljalne dejavnosti pred namestitvijo.

| (21) | Izključne pravice, podeljene z evropsko blagovno znamko
  Evropske Unije
  , imetniku ne bi smele dati pravice, da prepreči uporabo znakov ali označb, ki se uporabljajo pošteno in v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Da bi ustvarili enake pogoje za trgovska imena in blagovne znamke v primeru sporov glede tega, da je za trgovska imena redno odobrena neomejena zaščita pred poznejšimi blagovnimi znamkami, bi se moralo šteti, da taka uporaba vključuje uporabo le lastnega imena osebe. Pole tega bi morala vključevati uporabo opisnih ali neopisnih znakov ali označb na splošno. Imetnik tudi ne bi smel imeti pravice, da prepreči splošno pravično in pošteno uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  za identifikacijo ali sklicevanje na blago ali storitve, ki so enake blagu ali storitvam imetnika. |
| --- | --- |

(21)

Izključne pravice, podeljene z evropsko blagovno znamko
  Evropske Unije
  , imetniku ne bi smele dati pravice, da prepreči uporabo znakov ali označb, ki se uporabljajo pošteno in v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Da bi ustvarili enake pogoje za trgovska imena in blagovne znamke v primeru sporov glede tega, da je za trgovska imena redno odobrena neomejena zaščita pred poznejšimi blagovnimi znamkami, bi se moralo šteti, da taka uporaba vključuje uporabo le lastnega imena osebe. Pole tega bi morala vključevati uporabo opisnih ali neopisnih znakov ali označb na splošno. Imetnik tudi ne bi smel imeti pravice, da prepreči splošno pravično in pošteno uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  za identifikacijo ali sklicevanje na blago ali storitve, ki so enake blagu ali storitvam imetnika.

| (22) | Za zagotovitev pravne varnosti in zaščite legitimno pridobljenih pravic blagovne znamke je brez vplivanja na načelo, da poznejša blagovna znamka ne more biti uveljavljena zoper prejšnjo blagovno znamko, primerno in potrebno določiti, da imetniki evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  ne bi smeli biti upravičeni do ugovora zoper uporabo poznejše blagovne znamke, če je bila slednja pridobljena takrat, ko se prejšnja blagovna znamka ni mogla uveljavljati zoper poznejšo blagovno znamko.
  Carinski organi bi morali pri pregledovanju uporabljati pristojnosti in postopke v skladu z zakonodajo Unije o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev pravne varnosti in zaščite legitimno pridobljenih pravic blagovne znamke je brez vplivanja na načelo, da poznejša blagovna znamka ne more biti uveljavljena zoper prejšnjo blagovno znamko, primerno in potrebno določiti, da imetniki evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  ne bi smeli biti upravičeni do ugovora zoper uporabo poznejše blagovne znamke, če je bila slednja pridobljena takrat, ko se prejšnja blagovna znamka ni mogla uveljavljati zoper poznejšo blagovno znamko.
  Carinski organi bi morali pri pregledovanju uporabljati pristojnosti in postopke v skladu z zakonodajo Unije o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov. [Sprememba 10]

| (23) | Zaradi pravičnosti in pravne varnosti bi morala biti uporaba evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  v obliki, ki se razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja znamke v obliki, v kateri je registrirana, zadostna za ohranitev pridobljenih pravic, ne glede na to, ali je blagovna znamka v obliki, ki se uporablja, tudi registrirana. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi pravičnosti in pravne varnosti bi morala biti uporaba evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  v obliki, ki se razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja znamke v obliki, v kateri je registrirana, zadostna za ohranitev pridobljenih pravic, ne glede na to, ali je blagovna znamka v obliki, ki se uporablja, tudi registrirana.

| (24) | Uredba (ES) št. 207/2009 Komisiji podeljuje pooblastila za sprejetje pravil za izvajanje navedene uredbe. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 207/2009, uskladiti s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(24)

Uredba (ES) št. 207/2009 Komisiji podeljuje pooblastila za sprejetje pravil za izvajanje navedene uredbe. Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe je treba pooblastila, ki so bila Komisiji podeljena na podlagi Uredbe (ES) št. 207/2009, uskladiti s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (25) | Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(25)

Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (26) | Za zagotovitev učinkovite registracije pravnih aktov, ki zadevajo evropsko blagovno znamko
  Evropske Unije
  kot predmet premoženja in zagotavljajo popolno preglednost registra evropskih blagovnih znamk, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev nekaterih obveznosti prijavitelja v zvezi s posebnimi blagovnimi znamkami, podrobnostmi o postopkih za vnos prenosa evropskih blagovnih znamk
  Evropske Unije
  , oblikovanjem in prenosom stvarne pravice, izvršbami, udeležbo v postopku insolventnosti ter odobritvijo ali prenosom dovoljenja v register in razveljavitvijo ali izbrisom ustreznih vnosov. |
| --- | --- |

(26)

Za zagotovitev učinkovite registracije pravnih aktov, ki zadevajo evropsko blagovno znamko
  Evropske Unije
  kot predmet premoženja in zagotavljajo popolno preglednost registra evropskih blagovnih znamk, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev nekaterih obveznosti prijavitelja v zvezi s posebnimi blagovnimi znamkami, podrobnostmi o postopkih za vnos prenosa evropskih blagovnih znamk
  Evropske Unije
  , oblikovanjem in prenosom stvarne pravice, izvršbami, udeležbo v postopku insolventnosti ter odobritvijo ali prenosom dovoljenja v register in razveljavitvijo ali izbrisom ustreznih vnosov.

| (27) | Glede na postopno zmanjševanje in zanemarljivo število prijav blagovne znamke Skupnosti, vloženih v osrednjih uradih za intelektualno lastnino držav članic (v nadaljnjem besedilu: uradi držav članic), bi morala biti vložitev prijave evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  dovoljena le pri Agenciji. |
| --- | --- |

(27)

Glede na postopno zmanjševanje in zanemarljivo število prijav blagovne znamke Skupnosti, vloženih v osrednjih uradih za intelektualno lastnino držav članic (v nadaljnjem besedilu: uradi držav članic), bi morala biti vložitev prijave evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  dovoljena le pri Agenciji.

| (28) | Zaščita evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  je odobrena v zvezi s posebnim blagom ali storitvami, katerih narava in število določita obseg zaščite, ki se odobri imetniku blagovne znamke. Zato je treba v Uredbi (ES) št. 207/2009 vzpostaviti pravila za označevanje in klasifikacijo blaga ter storitev in zagotoviti pravno varnost ter dobro upravljanje, in sicer z zahtevo, da prijavitelj blago in storitve, za katere se zahteva zaščita blagovne znamke, opredeli dovolj jasno in natančno, da bodo pristojni organi in gospodarski subjekti na podlagi same prijave lahko določili obseg zaščite, ki se zahteva v prijavi. Uporaba splošnih pogojev bi se morala razlagati tako, kot da vključuje le blago in storitve, ki so jasno zajete v dobesednem smislu izraza. Imetniki evropskih blagovnih znamk
  Evropske Unije
  , ki so zaradi prejšnje prakse Agencije registrirane za celoten naslov razreda Nicejske klasifikacije, bi morali imeti možnost, da prilagodijo svoje specifikacije blaga in storitev za zagotovitev, da vsebina registra izpolnjuje zahtevan standard jasnosti in natančnosti v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(28)

Zaščita evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  je odobrena v zvezi s posebnim blagom ali storitvami, katerih narava in število določita obseg zaščite, ki se odobri imetniku blagovne znamke. Zato je treba v Uredbi (ES) št. 207/2009 vzpostaviti pravila za označevanje in klasifikacijo blaga ter storitev in zagotoviti pravno varnost ter dobro upravljanje, in sicer z zahtevo, da prijavitelj blago in storitve, za katere se zahteva zaščita blagovne znamke, opredeli dovolj jasno in natančno, da bodo pristojni organi in gospodarski subjekti na podlagi same prijave lahko določili obseg zaščite, ki se zahteva v prijavi. Uporaba splošnih pogojev bi se morala razlagati tako, kot da vključuje le blago in storitve, ki so jasno zajete v dobesednem smislu izraza. Imetniki evropskih blagovnih znamk
  Evropske Unije
  , ki so zaradi prejšnje prakse Agencije registrirane za celoten naslov razreda Nicejske klasifikacije, bi morali imeti možnost, da prilagodijo svoje specifikacije blaga in storitev za zagotovitev, da vsebina registra izpolnjuje zahtevan standard jasnosti in natančnosti v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (29) | Da se zagotovi učinkovit in uspešen sistem za vložitev prijav evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , vključno z zahtevami za priznanje prednostne pravice in prednosti starejše blagovne znamke, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva sredstva in način za vložitev prijav evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , podrobnosti glede formalnih pogojev za prijavo evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , vsebino vloge, vrsto prijavne pristojbine in tudi informacije o postopkih za ugotavljanje vzajemnosti, zahtevo za priznavanje prednosti prejšnje prijave, razstavno prednostno pravico in prednost starejše nacionalne blagovne znamke. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(29)

Da se zagotovi učinkovit in uspešen sistem za vložitev prijav evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , vključno z zahtevami za priznanje prednostne pravice in prednosti starejše blagovne znamke, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva sredstva in način za vložitev prijav evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , podrobnosti glede formalnih pogojev za prijavo evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , vsebino vloge, vrsto prijavne pristojbine in tudi informacije o postopkih za ugotavljanje vzajemnosti, zahtevo za priznavanje prednosti prejšnje prijave, razstavno prednostno pravico in prednost starejše nacionalne blagovne znamke. [Sprememba 11]

| (30) | Sedanji sistem poizvedb o evropskih blagovnih znamkah
  Evropske Unije
  in nacionalnih blagovnih znamkah ni niti zanesljiv niti učinkovit. Zato bi ga bilo treba nadomestiti z dostopnimi, celovitimi, hitrimi in zmogljivimi iskalniki, ki bodo v okviru sodelovanja Agencije in uradov držav članic prosto dostopni javnosti. |
| --- | --- |

(30)

Sedanji sistem poizvedb o evropskih blagovnih znamkah
  Evropske Unije
  in nacionalnih blagovnih znamkah ni niti zanesljiv niti učinkovit. Zato bi ga bilo treba nadomestiti z dostopnimi, celovitimi, hitrimi in zmogljivimi iskalniki, ki bodo v okviru sodelovanja Agencije in uradov držav članic prosto dostopni javnosti.

| (31) | Da bi Agencija lahko z uporabo preglednih, temeljitih, poštenih in pravičnih postopkov učinkovito, uspešno in hitro pregledala ter registrirala prijave evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva določanje podrobnosti o postopkih, ki se nanašajo na preverjanje skladnosti z zahtevami glede datuma vložitve in formalnih pogojev prijave, postopke za preverjanje plačila pristojbin za razred in pregled absolutnih razlogov za zavrnitev, podrobnosti o objavi prijave, postopke za popravljanje napak pri objavi prijav, podrobnosti o postopkih v zvezi s pripombami tretjih oseb, podrobnosti o postopku ugovora, podrobnosti o postopkih za vložitev in pregled ugovorov ter podrobnosti, ki urejajo spremembe in delitev prijave, podrobnosti, ki se v register vpišejo pri registraciji evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , način objave registracije in vsebine ter način izdaje potrdila o registraciji. |
| --- | --- |

(31)

Da bi Agencija lahko z uporabo preglednih, temeljitih, poštenih in pravičnih postopkov učinkovito, uspešno in hitro pregledala ter registrirala prijave evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva določanje podrobnosti o postopkih, ki se nanašajo na preverjanje skladnosti z zahtevami glede datuma vložitve in formalnih pogojev prijave, postopke za preverjanje plačila pristojbin za razred in pregled absolutnih razlogov za zavrnitev, podrobnosti o objavi prijave, postopke za popravljanje napak pri objavi prijav, podrobnosti o postopkih v zvezi s pripombami tretjih oseb, podrobnosti o postopku ugovora, podrobnosti o postopkih za vložitev in pregled ugovorov ter podrobnosti, ki urejajo spremembe in delitev prijave, podrobnosti, ki se v register vpišejo pri registraciji evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , način objave registracije in vsebine ter način izdaje potrdila o registraciji.

| (32) | Za zagotovitev, da se evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  lahko uspešno in učinkovito podaljšajo in se določbe o spremembah in delitvi evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  v praksi varno uporabljajo, ne da bi pri tem ogrozili pravno varnost, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva opredelitev načina

  postopka
  podaljšanja registracije evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  in postopke, ki urejajo spremembe in delitev evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  . [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(32)

Za zagotovitev, da se evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  lahko uspešno in učinkovito podaljšajo in se določbe o spremembah in delitvi evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  v praksi varno uporabljajo, ne da bi pri tem ogrozili pravno varnost, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva opredelitev načina

  postopka
  podaljšanja registracije evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  in postopke, ki urejajo spremembe in delitev evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  . [Sprememba 12]

| (33) | Da bi se imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  lahko brez težav odpovedal evropski blagovni znamki
  Evropske Unije
  , in sicer ob spoštovanju pravic tretjih oseb, ki so vnesene v register v zvezi z navedeno blagovno znamko, da bi zagotovili, da se evropska blagovna znamka
  Evropske Unije
  lahko uspešno in učinkovito razveljavi ali razglasi za neveljavno na podlagi preglednih, temeljitih, poštenih in pravičnih postopkov ter ob upoštevanju načel iz Uredbe, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno določitev postopka, ki ureja odpoved evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , in postopka za razveljavitev ali razglasitev znamke za nično. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  lahko brez težav odpovedal evropski blagovni znamki
  Evropske Unije
  , in sicer ob spoštovanju pravic tretjih oseb, ki so vnesene v register v zvezi z navedeno blagovno znamko, da bi zagotovili, da se evropska blagovna znamka
  Evropske Unije
  lahko uspešno in učinkovito razveljavi ali razglasi za neveljavno na podlagi preglednih, temeljitih, poštenih in pravičnih postopkov ter ob upoštevanju načel iz Uredbe, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno določitev postopka, ki ureja odpoved evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , in postopka za razveljavitev ali razglasitev znamke za nično.

| (34) | Da bi odbori za pritožbe lahko z uporabo preglednega, temeljitega, poštenega in pravičnega postopka, ki upošteva načela iz Uredbe (ES) št. 207/2009, uspešno, učinkovito in celovito pregledali sklepe Agencije, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev vsebine pritožbe, postopek za vložitev in obravnavo pritožbe, vsebino in obliko sklepov Odbora za pritožbe in povračilo pristojbin za pritožbo. |
| --- | --- |

(34)

Da bi odbori za pritožbe lahko z uporabo preglednega, temeljitega, poštenega in pravičnega postopka, ki upošteva načela iz Uredbe (ES) št. 207/2009, uspešno, učinkovito in celovito pregledali sklepe Agencije, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev vsebine pritožbe, postopek za vložitev in obravnavo pritožbe, vsebino in obliko sklepov Odbora za pritožbe in povračilo pristojbin za pritožbo.

| (35) | Kot dopolnilo obstoječim določbam o kolektivnih blagovnih znamkah Skupnosti in za odpravo sedanjega neravnovesja med nacionalnimi sistemi in sistemom evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , je treba dodati vrsto posebnih določb za zaščito evropskih certifikacijskih blagovnih znamk, ki instituciji ali organizaciji za potrjevanje omogočajo, da uporabnikom certifikacijskega sistema dovolijo uporabo znamke kot znaka za blago ali storitve, ki so v skladu z zahtevami za potrjevanje. |
| --- | --- |

(35)

Kot dopolnilo obstoječim določbam o kolektivnih blagovnih znamkah Skupnosti in za odpravo sedanjega neravnovesja med nacionalnimi sistemi in sistemom evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , je treba dodati vrsto posebnih določb za zaščito evropskih certifikacijskih blagovnih znamk, ki instituciji ali organizaciji za potrjevanje omogočajo, da uporabnikom certifikacijskega sistema dovolijo uporabo znamke kot znaka za blago ali storitve, ki so v skladu z zahtevami za potrjevanje.

| (35a) | Da bi se izboljšalo delovanje celotnega sistema registracije blagovnih znamk in bi se zagotovilo, da se blagovne znamke ne bi registrirale, če bi obstajali popolni razlogi za zavrnitev, med drugim zlasti kadar je blagovna znamka opisna ali je ni mogoče razlikovati oziroma je po svoji naravi zavajajoča za javnost, kar zadeva vrsto, kakovost ali geografsko poreklo blaga ali storitve, bi bilo treba tretjim osebam omogočiti, da centralnim uradom za industrijsko lastnino držav članic pošljejo pisne pripombe z razlago absolutnih razlogov, ki so ovira za registracijo. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(35a)

Da bi se izboljšalo delovanje celotnega sistema registracije blagovnih znamk in bi se zagotovilo, da se blagovne znamke ne bi registrirale, če bi obstajali popolni razlogi za zavrnitev, med drugim zlasti kadar je blagovna znamka opisna ali je ni mogoče razlikovati oziroma je po svoji naravi zavajajoča za javnost, kar zadeva vrsto, kakovost ali geografsko poreklo blaga ali storitve, bi bilo treba tretjim osebam omogočiti, da centralnim uradom za industrijsko lastnino držav članic pošljejo pisne pripombe z razlago absolutnih razlogov, ki so ovira za registracijo. [Sprememba 13]

| (36) | Da se omogoči učinkovita in uspešna uporaba evropske kolektivne in certifikacijske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev rokov za predložitev

  sprejme delegirane akte v zvezi z opredelitvijo formalne vsebine
  predpisov, ki urejajo uporabo navedenih znamk in njihovo vsebino. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(36)

Da se omogoči učinkovita in uspešna uporaba evropske kolektivne in certifikacijske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev rokov za predložitev

  sprejme delegirane akte v zvezi z opredelitvijo formalne vsebine
  predpisov, ki urejajo uporabo navedenih znamk in njihovo vsebino. [Sprememba 14]

| (37) | Izkušnje, pridobljene pri uporabi sedanjega sistema blagovnih znamk Skupnosti, so razkrile možnost za izboljšanje nekaterih vidikov postopka. Zato bi bilo treba sprejeti nekatere ukrepe za poenostavitev in pospešitev postopkov, kadar je primerno, ter po potrebi okrepiti pravno varnost in predvidljivost. |
| --- | --- |

(37)

Izkušnje, pridobljene pri uporabi sedanjega sistema blagovnih znamk Skupnosti, so razkrile možnost za izboljšanje nekaterih vidikov postopka. Zato bi bilo treba sprejeti nekatere ukrepe za poenostavitev in pospešitev postopkov, kadar je primerno, ter po potrebi okrepiti pravno varnost in predvidljivost.

| (38) | Da se zagotovi neovirano, uspešno in učinkovito delovanje sistema evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva določitev

  sprejme delegirane akte v zvezi z določitvijo
  zahtev glede oblike določb, podrobnosti o ustnih postopkih in načine

  načinov
  pridobivanja dokazov, načine

  načinov
  obveščanja, postopek

  postopkov
  za obveščanje o izgubi pravic, komunikacijska sredstva in oblike

  komunikacijskih sredstev in oblik
  , ki jih uporabljajo stranke v postopku, pravila

  pravil
  , ki urejajo izračun in trajanje rokov, postopke

  postopkov
  za razveljavitev odločb ali izbris vpisa v register in popravek očitnih napak v odločbah in napake

  napak
  Agencije, načine

  načinov
  prekinitve postopkov in postopke

  postopkov
  o porazdelitvi in določitvi stroškov, podrobnosti, ki jih je treba vpisati v register, podrobnosti o inšpekcijskem pregledu in vodenju spisov, načine

  načinov
  objave v biltenu za evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  in Uradnem listu Agencije, načine

  načinov
  upravnega sodelovanja Agencije in organov držav članic ter podrobnosti o zastopanju pred Agencijo. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(38)

Da se zagotovi neovirano, uspešno in učinkovito delovanje sistema evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva določitev

  sprejme delegirane akte v zvezi z določitvijo
  zahtev glede oblike določb, podrobnosti o ustnih postopkih in načine

  načinov
  pridobivanja dokazov, načine

  načinov
  obveščanja, postopek

  postopkov
  za obveščanje o izgubi pravic, komunikacijska sredstva in oblike

  komunikacijskih sredstev in oblik
  , ki jih uporabljajo stranke v postopku, pravila

  pravil
  , ki urejajo izračun in trajanje rokov, postopke

  postopkov
  za razveljavitev odločb ali izbris vpisa v register in popravek očitnih napak v odločbah in napake

  napak
  Agencije, načine

  načinov
  prekinitve postopkov in postopke

  postopkov
  o porazdelitvi in določitvi stroškov, podrobnosti, ki jih je treba vpisati v register, podrobnosti o inšpekcijskem pregledu in vodenju spisov, načine

  načinov
  objave v biltenu za evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  in Uradnem listu Agencije, načine

  načinov
  upravnega sodelovanja Agencije in organov držav članic ter podrobnosti o zastopanju pred Agencijo. [Sprememba 15]

| (39) | Zaradi pravne varnosti in večje preglednosti je primerno jasno opredeliti vse naloge Agencije, vključno s tistimi, ki niso povezane z upravljanjem sistema blagovne znamke Unije. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi pravne varnosti in večje preglednosti je primerno jasno opredeliti vse naloge Agencije, vključno s tistimi, ki niso povezane z upravljanjem sistema blagovne znamke Unije.

| (40) | S ciljem spodbujanja približevanja praks in razvijanja skupnih orodij je treba vzpostaviti ustrezen okvir za sodelovanje Agencije in uradov držav članic, jasno opredelitev
  poglavitnih
  področij sodelovanja in pooblastilo Agenciji, da usklajuje ustrezne skupne projekte v interesu Unije, ter za financiranje navedenih skupnih projektov z nepovratnimi sredstvi, in sicer do najvišjega zneska. Navedene dejavnosti sodelovanja bi moral

  morale
  koristiti podjetjem, ki v Evropi

  Uniji
  uporabljajo sisteme blagovnih znamk. Uporabnikom sistema Unije iz te uredbe
  (ES) št. 207/2009
  bi morali skupni projekti, zlasti zbirke podatkov
  , ki se uporabljajo
  za namene poizvedb in posvetovanja,
  brezplačno
  zagotavljati dodatna, vključujoča,
  in
  učinkovita in brezplačna orodja za izpolnjevanje posebnih zahtev, ki nastajajo zaradi enotnega značaja evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .
  Vendar ne bi smelo biti obvezno, da države članice izvajajo rezultate takih skupnih projektov. Čeprav je pomembno, da vse strani prispevajo k uspehu skupnih projektov, ne nazadnje z izmenjavo najboljše prakse, stroga zahteva, da vse države članice izvedejo rezultate skupnih projektov, tudi če je na primer država članica prepričana, da že ima boljša orodja IT ali podobna orodja, ne bi bila sorazmerna ali v največjem interesu uporabnikov
  . [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(40)

S ciljem spodbujanja približevanja praks in razvijanja skupnih orodij je treba vzpostaviti ustrezen okvir za sodelovanje Agencije in uradov držav članic, jasno opredelitev
  poglavitnih
  področij sodelovanja in pooblastilo Agenciji, da usklajuje ustrezne skupne projekte v interesu Unije, ter za financiranje navedenih skupnih projektov z nepovratnimi sredstvi, in sicer do najvišjega zneska. Navedene dejavnosti sodelovanja bi moral

  morale
  koristiti podjetjem, ki v Evropi

  Uniji
  uporabljajo sisteme blagovnih znamk. Uporabnikom sistema Unije iz te uredbe
  (ES) št. 207/2009
  bi morali skupni projekti, zlasti zbirke podatkov
  , ki se uporabljajo
  za namene poizvedb in posvetovanja,
  brezplačno
  zagotavljati dodatna, vključujoča,
  in
  učinkovita in brezplačna orodja za izpolnjevanje posebnih zahtev, ki nastajajo zaradi enotnega značaja evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .
  Vendar ne bi smelo biti obvezno, da države članice izvajajo rezultate takih skupnih projektov. Čeprav je pomembno, da vse strani prispevajo k uspehu skupnih projektov, ne nazadnje z izmenjavo najboljše prakse, stroga zahteva, da vse države članice izvedejo rezultate skupnih projektov, tudi če je na primer država članica prepričana, da že ima boljša orodja IT ali podobna orodja, ne bi bila sorazmerna ali v največjem interesu uporabnikov
  . [Sprememba 16]

| (41) | Nekatera načela glede upravljanja Agencije bi bilo treba prilagoditi skupnemu pristopu o decentraliziranih agencijah EU, ki so ga julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija. |
| --- | --- |

(41)

Nekatera načela glede upravljanja Agencije bi bilo treba prilagoditi skupnemu pristopu o decentraliziranih agencijah EU, ki so ga julija 2012 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija.

| (42) | Zaradi večje pravne varnosti in preglednosti je treba posodobiti nekatere določbe, ki zadevajo organizacijo in delovanje Agencije. |
| --- | --- |

(42)

Zaradi večje pravne varnosti in preglednosti je treba posodobiti nekatere določbe, ki zadevajo organizacijo in delovanje Agencije.

| (43) | Za dobro finančno poslovodenje bi se bilo treba izogniti kopičenju znatnega proračunskega presežka. To ne vpliva na ohranitev finančne rezerve Agencije, ki pokriva enoletne operativne izdatke in tako zagotavlja nadaljnje izvajanje dejavnosti in izpolnjevanje nalog. |
| --- | --- |

(43)

Za dobro finančno poslovodenje bi se bilo treba izogniti kopičenju znatnega proračunskega presežka. To ne vpliva na ohranitev finančne rezerve Agencije, ki pokriva enoletne operativne izdatke in tako zagotavlja nadaljnje izvajanje dejavnosti in izpolnjevanje nalog.

| (44) | Da se omogoči uspešna in učinkovita konverzija prijave ali registracije evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  v prijavo nacionalne blagovne znamke, pri čemer se zagotovi temeljit pregled ustreznih zahtev, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev formalnih pogojev, ki jih mora izpolnjevati zahteva za konverzijo, ter natančne informacije o pregledu in objavi. |
| --- | --- |

(44)

Da se omogoči uspešna in učinkovita konverzija prijave ali registracije evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  v prijavo nacionalne blagovne znamke, pri čemer se zagotovi temeljit pregled ustreznih zahtev, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev formalnih pogojev, ki jih mora izpolnjevati zahteva za konverzijo, ter natančne informacije o pregledu in objavi.

| (44a) | Struktura pristojbin je bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2869/95

   (12)

  . Struktura pristojbin pa je osrednji vidik delovanja sistema blagovne znamke Unije in je bila od njene uvedbe revidirana le dvakrat ter šele po obsežni politični razpravi. Struktura pristojbin bi se morala zato neposredno urejati v Uredbi (ES) št. 207/2009. Zato bi bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 2869/95 in črtati določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95

   (13)

  , ki se nanašajo na strukturo pristojbin. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(44a)

Struktura pristojbin je bila določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2869/95

   (12)

  . Struktura pristojbin pa je osrednji vidik delovanja sistema blagovne znamke Unije in je bila od njene uvedbe revidirana le dvakrat ter šele po obsežni politični razpravi. Struktura pristojbin bi se morala zato neposredno urejati v Uredbi (ES) št. 207/2009. Zato bi bilo treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 2869/95 in črtati določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95

   (13)

  , ki se nanašajo na strukturo pristojbin. [Sprememba 17]

| (45) | Da se zagotovijo učinkovita in uspešna metoda reševanja sporov, skladnost z jezikovno ureditvijo iz Uredbe (ES) št. 207/2009, hitro sprejemanje odločb v enostavnih zadevah ter učinkovita in uspešna organizacija odborov za pritožbe, ustrezna in realistična raven pristojbin, ki jih zaračuna Agencija, ob hkratnem upoštevanju proračunskih načel iz Uredbe (ES) št. 207/2009, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe
  sprejme delegirane akte
  , kar zadeva podrobnosti o jezikih, ki se uporabljajo pred Agencijo, primere, v katerih bi en sam član sprejel odločbe o ugovoru in izbrisu, podrobnosti o organizaciji

  v zvezi z organizacijo
  odborov za pritožbe, zneske pristojbin, ki se plačajo Agenciji, in podrobnosti v zvezi s plačilom
  pristojbin
  . [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(45)

Da se zagotovijo učinkovita in uspešna metoda reševanja sporov, skladnost z jezikovno ureditvijo iz Uredbe (ES) št. 207/2009, hitro sprejemanje odločb v enostavnih zadevah ter učinkovita in uspešna organizacija odborov za pritožbe, ustrezna in realistična raven pristojbin, ki jih zaračuna Agencija, ob hkratnem upoštevanju proračunskih načel iz Uredbe (ES) št. 207/2009, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

  na Komisijo prenesti pooblastila, da
  v skladu s členom 290 Pogodbe
  sprejme delegirane akte
  , kar zadeva podrobnosti o jezikih, ki se uporabljajo pred Agencijo, primere, v katerih bi en sam član sprejel odločbe o ugovoru in izbrisu, podrobnosti o organizaciji

  v zvezi z organizacijo
  odborov za pritožbe, zneske pristojbin, ki se plačajo Agenciji, in podrobnosti v zvezi s plačilom
  pristojbin
  . [Sprememba 18]

| (46) | Da bi zagotovili uspešno in učinkovito registracijo mednarodnih blagovnih znamk v skladu z določbami Protokola k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev postopkov, ki zadevajo mednarodno registracijo blagovnih znamk. |
| --- | --- |

(46)

Da bi zagotovili uspešno in učinkovito registracijo mednarodnih blagovnih znamk v skladu z določbami Protokola k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk, bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe, kar zadeva natančno opredelitev postopkov, ki zadevajo mednarodno registracijo blagovnih znamk.

| (46a) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001Evropskega parlamenta in Sveta

   (14)

  je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal mnenje 11. julija 2013

   (15). |
| --- | --- |

(46a)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001Evropskega parlamenta in Sveta

   (14)

  je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je podal mnenje 11. julija 2013

   (15).

| (47) | Uredbo (ES) št. 207/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(47)

Uredbo (ES) št. 207/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 207/2009 se spremeni:

| (1) | V naslovu se izraz „blagovna znamka Skupnosti“ nadomesti z izrazom „evropska blagovna znamka
  Evropske Unije
  “; |
| --- | --- |

(1)

V naslovu se izraz „blagovna znamka Skupnosti“ nadomesti z izrazom „evropska blagovna znamka
  Evropske Unije
  “;

| (2) | V Uredbi se izraz „blagovna znamka Skupnosti“ nadomesti z izrazom „evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  “, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; [Sprememba 20]
  (Sprememba velja za celotno besedilo) |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi se izraz „blagovna znamka Skupnosti“ nadomesti z izrazom „evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  “, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; [Sprememba 20]
  (Sprememba velja za celotno besedilo)

| (3) | V Uredbi se izraz „sodišče za blagovne znamke Skupnosti“ nadomesti z izrazom „sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  “, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; [Sprememba 21]
  (Sprememba velja za celotno besedilo) |
| --- | --- |

(3)

V Uredbi se izraz „sodišče za blagovne znamke Skupnosti“ nadomesti z izrazom „sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  “, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; [Sprememba 21]
  (Sprememba velja za celotno besedilo)

| (4) | V Uredbi se izraze

  izraz
  „kolektivna blagovna znamka Skupnosti“ nadomesti z izrazom „evropska kolektivna blagovna znamka
  Evropske unije
  “, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; [Sprememba 22]
  (Sprememba velja za celotno besedilo) |
| --- | --- |

(4)

V Uredbi se izraze

  izraz
  „kolektivna blagovna znamka Skupnosti“ nadomesti z izrazom „evropska kolektivna blagovna znamka
  Evropske unije
  “, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; [Sprememba 22]
  (Sprememba velja za celotno besedilo)

| (5) | V Uredbi, razen v primerih iz točk (2), (3) in (4), se izrazi „Skupnost“, „Evropska skupnost“ in „Evropske skupnosti“ nadomestijo z izrazom „Unija“, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; |
| --- | --- |

(5)

V Uredbi, razen v primerih iz točk (2), (3) in (4), se izrazi „Skupnost“, „Evropska skupnost“ in „Evropske skupnosti“ nadomestijo z izrazom „Unija“, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe;

| (6) | V Uredbi se izraz „Urad“, če zadeva Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) iz člena 2 Uredbe, nadomesti z izrazom „Agencija“, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; |
| --- | --- |

(6)

V Uredbi se izraz „Urad“, če zadeva Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) iz člena 2 Uredbe, nadomesti z izrazom „Agencija“, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe;

| (7) | V Uredbi se izraz „predstojnik“ nadomesti z izrazom „izvršni direktor“, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe; |
| --- | --- |

(7)

V Uredbi se izraz „predstojnik“ nadomesti z izrazom „izvršni direktor“, izvedejo pa se tudi vse potrebne slovnične spremembe;

| (8) | Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Agencija
  1.   Ustanovi se Agencija za blagovne znamke in modele Evropske unije
  za intelektualno lastnino
  , v nadaljnjem besedilu: Agencija. [Sprememba 23]
  (Sprememba velja za celotno besedilo)

  2.   Vsa sklicevanja v zakonodaji Unije na Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) se razlagajo kot sklicevanja na Agencijo.“; |
| --- | --- |

(8)

Člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Agencija

1.   Ustanovi se Agencija za blagovne znamke in modele Evropske unije
  za intelektualno lastnino
  , v nadaljnjem besedilu: Agencija. [Sprememba 23]
  (Sprememba velja za celotno besedilo)

2.   Vsa sklicevanja v zakonodaji Unije na Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) se razlagajo kot sklicevanja na Agencijo.“;

| (9) | Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 4
  Znaki, ki lahko sestavljajo evropsko blagovno znamko
  Evropske unije



  Evropska Blagovna znamka
  Evropske unije
  je lahko sestavljena iz kakršnih koli znakov, zlasti besed, vključno z osebnimi imeni, modeli, črkami, števili, barvami, obliko blaga ali njegove embalaže ali zvoki, če
  je uporabljena splošno dostopna tehnologija in
  se s pomočjo teh znakov






  (a) | blago ali storitve nekega podjetja lahko razlikujejo od blaga ali storitev drugih podjetij;
  ter |
| --- | --- | --- |

(9)

Člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Znaki, ki lahko sestavljajo evropsko blagovno znamko
  Evropske unije

Evropska Blagovna znamka
  Evropske unije
  je lahko sestavljena iz kakršnih koli znakov, zlasti besed, vključno z osebnimi imeni, modeli, črkami, števili, barvami, obliko blaga ali njegove embalaže ali zvoki, če
  je uporabljena splošno dostopna tehnologija in
  se s pomočjo teh znakov

(a)

blago ali storitve nekega podjetja lahko razlikujejo od blaga ali storitev drugih podjetij;
  ter

| (b) | so ti znaki
  v registru blagovnih znamk Evropske unije
  prikazani tako, da lahko pristojni organi in javnost ugotovijo
  jasen in
  natančen predmet zaščite, ki je podeljena njenemu imetniku.“; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(b)

so ti znaki
  v registru blagovnih znamk Evropske unije
  prikazani tako, da lahko pristojni organi in javnost ugotovijo
  jasen in
  natančen predmet zaščite, ki je podeljena njenemu imetniku.“; [Sprememba 24]

| (10) | Člen 7 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točki (j) in (k) nadomestita z naslednjim:






  „(j) | znamke, ki so izključene iz registracije in se ne uporabljajo več v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ob zagotavljanju zaščite označb porekla in geografskih označb; |
| --- | --- | --- | --- |

(10)

Člen 7 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točki (j) in (k) nadomestita z naslednjim:

„(j)

znamke, ki so izključene iz registracije in se ne uporabljajo več v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ob zagotavljanju zaščite označb porekla in geografskih označb;

| (k) | znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ob zagotavljanju zaščite
  žganih pijač,
  tradicionalnih izrazov za vina in zajamčenih tradicionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

(k)

znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ob zagotavljanju zaščite
  žganih pijač,
  tradicionalnih izrazov za vina in zajamčenih tradicionalnih posebnosti;

| (l) | znamke, ki vsebujejo ali so sestavljene iz prejšnjega poimenovanja sorte, registriranega v skladu Uredbo Sveta (ES) št. 2100/94 (*1).[Sprememba 25] |
| --- | --- |

(l)

znamke, ki vsebujejo ali so sestavljene iz prejšnjega poimenovanja sorte, registriranega v skladu Uredbo Sveta (ES) št. 2100/94 (*1).[Sprememba 25]

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah, kar zadeva isto vrsto proizvoda (UL L 227, 1.9.1994, str. 1).“;"

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Odstavek 1 se uporablja ne glede na to, da razlogi proti registraciji obstajajo:







  (a) | le v delu Unije; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Odstavek 1 se uporablja ne glede na to, da razlogi proti registraciji obstajajo:

(a)

le v delu Unije;

| (b) | le tam, kjer je blagovna znamka v tujem jeziku ali pisavi prevedena ali prepisana v katero koli pisavo ali uradni jezik države članice.“;
  [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(b)

le tam, kjer je blagovna znamka v tujem jeziku ali pisavi prevedena ali prepisana v katero koli pisavo ali uradni jezik države članice.“;

| (11) | Člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Ob ugovarjanju imetnika blagovne znamke se blagovna znamka ne registrira:






  (a) | če posrednik ali zastopnik imetnika blagovne znamke zahteva njeno registracijo v lastnem imenu brez imetnikovega soglasja, razen če posrednik ali zastopnik svoje ravnanje upraviči;
  ali [Sprememba 27] |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Ob ugovarjanju imetnika blagovne znamke se blagovna znamka ne registrira:

(a)

če posrednik ali zastopnik imetnika blagovne znamke zahteva njeno registracijo v lastnem imenu brez imetnikovega soglasja, razen če posrednik ali zastopnik svoje ravnanje upraviči;
  ali [Sprememba 27]

| (b) | če bi se blagovna znamka lahko zamenjala s prejšnjo blagovno znamko, ki je zaščitena zunaj Unije, če se na dan prijave prejšnja blagovna znamka še dejansko uporablja in je prijavitelj deloval v slabi veri.“; |
| --- | --- |

(b)

če bi se blagovna znamka lahko zamenjala s prejšnjo blagovno znamko, ki je zaščitena zunaj Unije, če se na dan prijave prejšnja blagovna znamka še dejansko uporablja in je prijavitelj deloval v slabi veri.“;

| (b) | v odstavku 4 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „4.   Ob ugovarjanju imetnika neregistrirane blagovne znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu in ki je več kot zgolj lokalnega pomena, se prijavljena blagovna znamka ne registrira, če v skladu z zakonodajo Unije, ki določa zaščito označb porekla in geografskih označb, ali pravom države članice, ki ta znak ureja,“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„4.   Ob ugovarjanju imetnika neregistrirane blagovne znamke ali drugega znaka, ki se uporablja v gospodarskem prometu in ki je več kot zgolj lokalnega pomena, se prijavljena blagovna znamka ne registrira, če v skladu z zakonodajo Unije, ki določa zaščito označb porekla in geografskih označb, ali pravom države članice, ki ta znak ureja,“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Ob ugovarjanju imetnika prejšnje registrirane blagovne znamke v smislu odstavka 2 prijavljena blagovna znamka ne bo registrirana, če je enaka ali podobna prejšnji blagovni znamki, ne glede na to, ali so blago ali storitve, za katere se prijavlja, enake, podobne ali niso podobne tistim, za katere je registrirana prejšnja blagovna znamka, če prejšnja evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  uživa ugled v Uniji in če ima prejšnja nacionalna blagovna znamka ugled v zadevni državi članici, in če bi uporaba prijavljene blagovne znamke brez upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Ob ugovarjanju imetnika prejšnje registrirane blagovne znamke v smislu odstavka 2 prijavljena blagovna znamka ne bo registrirana, če je enaka ali podobna prejšnji blagovni znamki, ne glede na to, ali so blago ali storitve, za katere se prijavlja, enake, podobne ali niso podobne tistim, za katere je registrirana prejšnja blagovna znamka, če prejšnja evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  uživa ugled v Uniji in če ima prejšnja nacionalna blagovna znamka ugled v zadevni državi članici, in če bi uporaba prijavljene blagovne znamke brez upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke.“;

| (12) | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9
  Pravice iz evropske blagovne znamke
  Evropske unije


  1.   Registracija evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  daje imetniku izključne pravice.
  2.   Brez poseganja v pravice imetnikov, ki so jih pridobili pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice za evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  , ima imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  pravico preprečiti vsem tretjim osebam, ki nimajo njegovega soglasja, da v gospodarskem prometu uporabljajo kateri koli znak v zvezi z blagom ali storitvami, če:






  (a) | je znak enak evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  v zvezi z blagom ali storitvami, enakih tistim, za katere je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana, in če takšna uporaba vpliva ali bi lahko vplivala na nalogo evropske blagovne znamke, da potrošnikom zagotavlja podatke o poreklu blaga ali storitev; |
| --- | --- | --- |

(12)

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Pravice iz evropske blagovne znamke
  Evropske unije

1.   Registracija evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  daje imetniku izključne pravice.

2.   Brez poseganja v pravice imetnikov, ki so jih pridobili pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice za evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  , ima imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  pravico preprečiti vsem tretjim osebam, ki nimajo njegovega soglasja, da v gospodarskem prometu uporabljajo kateri koli znak v zvezi z blagom ali storitvami, če:

(a)

je znak enak evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  v zvezi z blagom ali storitvami, enakih tistim, za katere je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana, in če takšna uporaba vpliva ali bi lahko vplivala na nalogo evropske blagovne znamke, da potrošnikom zagotavlja podatke o poreklu blaga ali storitev;

| (b) | je
  ne glede na točko a
  znak enak ali podoben evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  in se uporablja za blago ali storitve, ki so enake ali podobne blagu ali storitvam, za katere je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana, če obstaja verjetnost negotovosti v javnosti; verjetnost negotovosti vključuje verjetnost povezovanja znaka in blagovne znamke; |
| --- | --- |

(b)

je
  ne glede na točko a
  znak enak ali podoben evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  in se uporablja za blago ali storitve, ki so enake ali podobne blagu ali storitvam, za katere je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana, če obstaja verjetnost negotovosti v javnosti; verjetnost negotovosti vključuje verjetnost povezovanja znaka in blagovne znamke;

| (c) | je znak enak ali podoben evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  , ne glede na to, ali se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake ali podobne tistim, za katere je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana, če imajo te ugled v Uniji in če bi uporaba navedenega znaka brez upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  . |
| --- | --- |

(c)

je znak enak ali podoben evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  , ne glede na to, ali se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake ali podobne tistim, za katere je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana, če imajo te ugled v Uniji in če bi uporaba navedenega znaka brez upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  .

3.   V skladu z odstavkom 2 je med drugim lahko zlasti prepovedano:

| (a) | opremljanje blaga ali njegove embalaže z znakom; |
| --- | --- |

(a)

opremljanje blaga ali njegove embalaže z znakom;

| (b) | ponujanje blaga, njegovo dajanje na trg ali skladiščenje za te namene pod tem znakom, ali ponujanje ali opravljanje storitev pod tem znakom; |
| --- | --- |

(b)

ponujanje blaga, njegovo dajanje na trg ali skladiščenje za te namene pod tem znakom, ali ponujanje ali opravljanje storitev pod tem znakom;

| (c) | uvoz ali izvoz blaga pod tem znakom; |
| --- | --- |

(c)

uvoz ali izvoz blaga pod tem znakom;

| (d) | uporaba znaka kot trgovsko ime ali ime podjetja ali kot del trgovskega imena ali imena podjetja; |
| --- | --- |

(d)

uporaba znaka kot trgovsko ime ali ime podjetja ali kot del trgovskega imena ali imena podjetja;

| (e) | uporaba znaka na poslovni dokumentaciji in v oglaševanju; |
| --- | --- |

(e)

uporaba znaka na poslovni dokumentaciji in v oglaševanju;

| (f) | uporaba znaka v primerjalnem oglaševanju na način, ki je v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2). |
| --- | --- |

(f)

uporaba znaka v primerjalnem oglaševanju na način, ki je v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

4.   Imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ima pravico preprečiti uvoz blaga iz odstavka 3(c)

  v Unijo, dostavljenega v manjših pošiljkah v skladu z opredelitvijo
  iz
  Uredbe (EU
  )
  št. 608/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta (*3), če samo pošiljatelj blaga deluje za komercialne namene

  v gospodarskem prometu in če ima to blago, vključno z embalažo, brez dovoljenja nameščeno blagovno znamko, ki je enaka blagovni znamki Evropske unije, registrirane
  za
  takšno blago, ali ki je v njenih bistvenih vidikih ni mogoče razlikovati od blagovne znake Evropske unije
  .
  V primeru sprejetja takih ukrepov države članice zagotovijo, da se posameznikom ali subjektom, ki so naročili to blago, sporočijo razlogi za te ukrepe ter se jih obvesti o zakonskih pravicah zoper pošiljatelja
  .

5.   
  Brez poseganja v predpise STO, zlasti člen V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini o prostem tranzitu ima
  imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije

  ima pravico, da tretjim osebam prepreči vnos blaga v okviru trgovinske dejavnosti na carinsko območje Unije, ne da bi bilo tam sproščeno v prost promet, če takšno blago, vključno z embalažo, prihaja iz tretjih držav in ima brez dovoljenja nameščeno blagovno znamko, ki je enaka kot evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  , registrirana za takšno blago, ali ki je bistveno ni mogoče razlikovati od navedene blagovne znamke. [Spremembi 28 in 116]

(*2)  Direktiva 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (UL L 376, 27.12.2006, str. 21)."

(*3)  Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).“"

| (13) | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 9a
  Kršitev pravic imetnika z uporabo opreme, embalaže ali drugega sredstva
  Če je verjetno, da se bo oprema, embalaža ali drugo sredstvo, kamor je znamka nameščena, uporabilo za blago ali storitve in bi uporaba v zvezi s tem blagom ali storitvami pomenila kršitev pravic imetnika v skladu s členom 9(2) in (3), ima imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  pravico preprečiti:






  (a) | namestitev v gospodarskem prometu znaka, ki je enak ali podoben evropski blagovni znamki
  Evropske Unije
  , na opremo, embalažo ali drugo sredstvo, kamor se znamka lahko namesti; |
| --- | --- | --- |

(13)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 9a

Kršitev pravic imetnika z uporabo opreme, embalaže ali drugega sredstva

Če je verjetno, da se bo oprema, embalaža ali drugo sredstvo, kamor je znamka nameščena, uporabilo za blago ali storitve in bi uporaba v zvezi s tem blagom ali storitvami pomenila kršitev pravic imetnika v skladu s členom 9(2) in (3), ima imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  pravico preprečiti:

(a)

namestitev v gospodarskem prometu znaka, ki je enak ali podoben evropski blagovni znamki
  Evropske Unije
  , na opremo, embalažo ali drugo sredstvo, kamor se znamka lahko namesti;

| (b) | ponujanje ali dajanje na trg ali skladiščenje za navedene namene ali uvoz ali izvoz opreme, embalaže ali drugega sredstva, kamor se znamka namesti. |
| --- | --- |

(b)

ponujanje ali dajanje na trg ali skladiščenje za navedene namene ali uvoz ali izvoz opreme, embalaže ali drugega sredstva, kamor se znamka namesti.

Člen 9b

Datum prevladujočih pravic nasproti tretjim osebam

1.   Pravice, ki jih daje evropska blagovna znamka
  Evropske Unije
  , učinkujejo zoper tretje osebe od datuma objave registracije blagovne znamke.

2.   Ustrezno nadomestilo se lahko zahteva za dejanja, ki se zgodijo po datumu objave prijave evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , ki bi bile po objavi registracije blagovne znamke na podlagi tega prepovedane.

3.   Sodišče, ki mu je zadeva dodeljena, ne sme meritorno odločati o zadevi, dokler registracija ni objavljena.“;

| (14) | Člen 12 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 12
  Omejitev pravic iz evropske blagovne znamke
  Evropske unije


  1.   Evropska Blagovna znamka
  Evropske unije
  imetniku ne daje pravice, da tretji osebi v gospodarskem prometu prepreči uporabo:






  (a) | svojega imena ali naslova; |
| --- | --- | --- |

(14)

Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Omejitev pravic iz evropske blagovne znamke
  Evropske unije

1.   Evropska Blagovna znamka
  Evropske unije
  imetniku ne daje pravice, da tretji osebi v gospodarskem prometu prepreči uporabo:

(a)

svojega imena ali naslova;

| (b) | znakov ali označb, ki se ne razlikujejo ali ki zadevajo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografski izvor, čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali druge značilnosti blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(b)

znakov ali označb, ki se ne razlikujejo ali ki zadevajo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografski izvor, čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali druge značilnosti blaga ali storitev;

| (c) | blagovne znamke za namene identifikacije ali nanašanja na blago ali storitve, kot da bi bilo to blago ali storitve od imetnika blagovne znamke, še zlasti če je uporaba blagovne znamke:








  (i) | potrebna za določitev namena izdelka ali storitve, zlasti kot dodatkov ali nadomestnih delov; |
| --- | --- | --- |

(c)

blagovne znamke za namene identifikacije ali nanašanja na blago ali storitve, kot da bi bilo to blago ali storitve od imetnika blagovne znamke, še zlasti če je uporaba blagovne znamke:

(i)

potrebna za določitev namena izdelka ali storitve, zlasti kot dodatkov ali nadomestnih delov;

| (ii) | v primerjalnem oglaševanju, ki izpolnjuje vse pogoje iz Direktive 2006/114/ES; |
| --- | --- |

(ii)

v primerjalnem oglaševanju, ki izpolnjuje vse pogoje iz Direktive 2006/114/ES;

| (iii) | namenjena opozarjanju potrošnikov na nadaljnjo prodajo pristnega blaga, ki ga je prvotno prodajal imetnik blagovne znamke ali se je prvotno prodajalo z njegovim soglasjem; |
| --- | --- |

(iii)

namenjena opozarjanju potrošnikov na nadaljnjo prodajo pristnega blaga, ki ga je prvotno prodajal imetnik blagovne znamke ali se je prvotno prodajalo z njegovim soglasjem;

| (iv) | namenjena zagotavljanju zakonite alternative blagu ali storitvam imetnika blagovne znamke; |
| --- | --- |

(iv)

namenjena zagotavljanju zakonite alternative blagu ali storitvam imetnika blagovne znamke;

| (v) | namenjena parodiji, umetniškemu izražanju, kritiziranju ali komentiranju. |
| --- | --- |

(v)

namenjena parodiji, umetniškemu izražanju, kritiziranju ali komentiranju.

Prvi pododstavek

  Ta odstavek
  se uporablja samo, če je uporaba s strani tretje osebe v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah.

2.   Uporaba s strani tretje osebe se šteje, da ni v skladu z dobrimi poslovnimi običaji, zlasti v naslednjih primerih:

| (a) | če daje vtis, da obstaja gospodarska povezava med tretjo osebo in imetnikom blagovne znamke; |
| --- | --- |

(a)

če daje vtis, da obstaja gospodarska povezava med tretjo osebo in imetnikom blagovne znamke;

| (b) | če brez upravičenega razloga izkorišča ali oškoduje razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke.“; |
| --- | --- |

(b)

če brez upravičenega razloga izkorišča ali oškoduje razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke.“;

2a.
     
  Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da tretji osebi prepove uporabo blagovne znamke iz upravičenih razlogov v morebitne nekomercialne namene.

2b.
     
  Blagovna znamka ne daje imetniku pravice, da tretji osebi prepove uporabo v gospodarskem prometu prejšnje pravice, ki velja le na določenem področju, če je ta pravica priznana v zadevni državi članici in znotraj meja področja, na katerem je priznana.“; [Sprememba 29]

| (15) | V členu

  Člen
  13(1) se izraz „Skupnosti“ nadomesti z izrazom „Evropskega gospodarskega prostora.“;

  naslednjim:




  „1.
     
  Blagovna znamka Evropske unije imetniku ne daje pravice, da prepove njeno uporabo v zvezi z blagom, ki ga je dal imetnik na trg Evropskega gospodarskega prostora ali se je to zgodilo z njegovim soglasjem.“; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(15)

V členu

  Člen
  13(1) se izraz „Skupnosti“ nadomesti z izrazom „Evropskega gospodarskega prostora.“;

  naslednjim:

„1.
     
  Blagovna znamka Evropske unije imetniku ne daje pravice, da prepove njeno uporabo v zvezi z blagom, ki ga je dal imetnik na trg Evropskega gospodarskega prostora ali se je to zgodilo z njegovim soglasjem.“; [Sprememba 30]

| (16) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 13a
  Pravica imetnika pozneje registrirane blagovne znamke glede posega kot obramba v postopkih za ugotavljanje kršitev
  1.   V postopkih za ugotavljanje kršitev imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ni upravičen, da prepreči uporabo pozneje registrirane evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , če se ta ne razglasi za nično v skladu s členi 53(3) in (4), 54(1) in (2) ter 57(2).
  2.   V postopkih za ugotavljanje kršitev imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ni upravičen, da prepreči uporabo pozneje registrirane nacionalne blagovne znamke, če se ta ne razglasi za nično v skladu s členi 8, 9(1) in (2) ter 48(3) Direktive [xxx].
  3.   Če imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ni upravičen, da v skladu z odstavkoma 1 ali 2 prepreči uporabo pozneje registrirane blagovne znamke, imetnik navedene znamke ni upravičen, da prepreči uporabo navedene prejšnje evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v postopku za ugotavljanje kršitev.“; |
| --- | --- |

(16)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 13a

Pravica imetnika pozneje registrirane blagovne znamke glede posega kot obramba v postopkih za ugotavljanje kršitev

1.   V postopkih za ugotavljanje kršitev imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ni upravičen, da prepreči uporabo pozneje registrirane evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , če se ta ne razglasi za nično v skladu s členi 53(3) in (4), 54(1) in (2) ter 57(2).

2.   V postopkih za ugotavljanje kršitev imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ni upravičen, da prepreči uporabo pozneje registrirane nacionalne blagovne znamke, če se ta ne razglasi za nično v skladu s členi 8, 9(1) in (2) ter 48(3) Direktive [xxx].

3.   Če imetnik evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ni upravičen, da v skladu z odstavkoma 1 ali 2 prepreči uporabo pozneje registrirane blagovne znamke, imetnik navedene znamke ni upravičen, da prepreči uporabo navedene prejšnje evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v postopku za ugotavljanje kršitev.“;

| (17) | V členu 15(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Uporaba v pomenu odstavka 1 pomeni:






  (a) | uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v obliki, ki se glede na obliko, v kateri je bila registrirana, razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja blagovne znamke, ne glede na to, ali je blagovna znamka v obliki, kot se uporablja, tudi registrirana ali ne; |
| --- | --- | --- |

(17)

V členu 15(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporaba v pomenu odstavka 1 pomeni:

(a)

uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v obliki, ki se glede na obliko, v kateri je bila registrirana, razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja blagovne znamke, ne glede na to, ali je blagovna znamka v obliki, kot se uporablja, tudi registrirana ali ne;

| (b) | namestitev evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  na blago ali njegovo embalažo v Uniji, izključno za potrebe izvoza.“; |
| --- | --- |

(b)

namestitev evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  na blago ali njegovo embalažo v Uniji, izključno za potrebe izvoza.“;

| (18) | V členu 16(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „1.   Razen če je v členih 17 do 24 drugače določeno, se evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  kot predmet premoženja obravnava v celoti in za celotno območje Unije kot nacionalna blagovna znamka, registrirana v državi članici, v kateri po registru evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  (v nadaljnjem besedilu: register):“; |
| --- | --- |

(18)

V členu 16(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Razen če je v členih 17 do 24 drugače določeno, se evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  kot predmet premoženja obravnava v celoti in za celotno območje Unije kot nacionalna blagovna znamka, registrirana v državi članici, v kateri po registru evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  (v nadaljnjem besedilu: register):“;

| (19) | V členu 17 se črta odstavek 4; |
| --- | --- |

(19)

V členu 17 se črta odstavek 4;

| (20) | Člen 18 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 18
  Prenos blagovne znamke, registrirane v imenu posrednika
  1.   Če je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana v imenu posrednika ali zastopnika osebe, ki je imetnik navedene blagovne znamke, brez imetnikovega dovoljenja, ima slednji pravico, da zahteva prenos evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v svojo korist, razen če tak posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje.
  2.   Imetnik lahko zahtevo za prenos v skladu z odstavkom 1 predloži:






  (a) | Agenciji, namesto zahteve za razglasitev ničnosti iz člena 53(1)(b); |
| --- | --- | --- |

(20)

Člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

Prenos blagovne znamke, registrirane v imenu posrednika

1.   Če je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  registrirana v imenu posrednika ali zastopnika osebe, ki je imetnik navedene blagovne znamke, brez imetnikovega dovoljenja, ima slednji pravico, da zahteva prenos evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v svojo korist, razen če tak posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje.

2.   Imetnik lahko zahtevo za prenos v skladu z odstavkom 1 predloži:

(a)

Agenciji, namesto zahteve za razglasitev ničnosti iz člena 53(1)(b);

| (b) | sodišču za evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  , kot je določeno v členu 95, namesto nasprotne tožbe na ugotovitev ničnosti na podlagi člena 100(1).“; |
| --- | --- |

(b)

sodišču za evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  , kot je določeno v členu 95, namesto nasprotne tožbe na ugotovitev ničnosti na podlagi člena 100(1).“;

| (21) | Člen 19 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Na prijavo ene od strank se pravice iz odstavka 1 ali prenos navedenih pravic vpiše v register in objavi.“; |
| --- | --- | --- |

(21)

Člen 19 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Na prijavo ene od strank se pravice iz odstavka 1 ali prenos navedenih pravic vpiše v register in objavi.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Vpis v register, izveden v skladu z odstavkom 2, se izbriše ali spremeni na zahtevo ene od strank.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Vpis v register, izveden v skladu z odstavkom 2, se izbriše ali spremeni na zahtevo ene od strank.“;

| (22) | V členu 20 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Vpis v register, izveden v skladu z odstavkom 3, se izbriše ali spremeni na zahtevo ene od strank.“; |
| --- | --- |

(22)

V členu 20 se doda naslednji odstavek:

„4.   Vpis v register, izveden v skladu z odstavkom 3, se izbriše ali spremeni na zahtevo ene od strank.“;

| (23) | V členu 22 se doda naslednji odstavek:
  „6.   Vpis v register, izveden v skladu z odstavkom 5, se izbriše ali spremeni na zahtevo ene od strank.“; |
| --- | --- |

(23)

V členu 22 se doda naslednji odstavek:

„6.   Vpis v register, izveden v skladu z odstavkom 5, se izbriše ali spremeni na zahtevo ene od strank.“;

| (24) | V Prilogi II se vstavi naslednji oddelek:
  „ODDELEK 5
  Prenos pooblastila
  Člen 24a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | obveznost prijavitelja, da zagotovi prevod ali prepis v jezik prijave, kot je navedeno v členu 7(2)(b); |
| --- | --- | --- |

(24)

V Prilogi II se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 5

Prenos pooblastila

Člen 24a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

obveznost prijavitelja, da zagotovi prevod ali prepis v jezik prijave, kot je navedeno v členu 7(2)(b);

| (b) | postopek za vpis prenosa v register v skladu s členom 17(5); |
| --- | --- |

(b)

postopek za vpis prenosa v register v skladu s členom 17(5);

| (c) | postopek za vnos nastanka ali prenosa stvarne pravice v register v skladu s členom 19(2); |
| --- | --- |

(c)

postopek za vnos nastanka ali prenosa stvarne pravice v register v skladu s členom 19(2);

| (d) | postopek za vpis izvršbe v register v skladu s členom 20(3); |
| --- | --- |

(d)

postopek za vpis izvršbe v register v skladu s členom 20(3);

| (e) | postopek za vpis udeležbe v postopku insolventnosti v register v skladu s členom 21(3); |
| --- | --- |

(e)

postopek za vpis udeležbe v postopku insolventnosti v register v skladu s členom 21(3);

| (f) | postopek za vnos podelitve ali prenosa licence v register v skladu s členom 22(5); |
| --- | --- |

(f)

postopek za vnos podelitve ali prenosa licence v register v skladu s členom 22(5);

| (g) | postopek za izbris ali spremembo vpisa stvarne pravice, izvršbe ali licence v registru v skladu s členi 19(3), 20(4) oziroma 22(6).“; |
| --- | --- |

(g)

postopek za izbris ali spremembo vpisa stvarne pravice, izvršbe ali licence v registru v skladu s členi 19(3), 20(4) oziroma 22(6).“;

| (25) | Člen 25 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 25
  Vložitev prijav
  Prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  se vloži pri Agenciji.“; |
| --- | --- |

(25)

Člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Vložitev prijav

Prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  se vloži pri Agenciji.“;

| (26) | Člen 26 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | prikaz znamke, ki izpolnjuje zahteve iz člena 4(b).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Člen 26 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

prikaz znamke, ki izpolnjuje zahteve iz člena 4(b).“;

| (aa) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Za prijavo blagovne znamke Evropske unije se plača prijavna pristojbina. Prijavno pristojbino sestavljajo:










  (a) | osnovna pristojbina; |
| --- | --- | --- |

(aa)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Za prijavo blagovne znamke Evropske unije se plača prijavna pristojbina. Prijavno pristojbino sestavljajo:

(a)

osnovna pristojbina;

| (b) | razredna pristojbina za razrede, ki presegajo razred, v katerega spadajo blago in storitve v skladu s členom 28; |
| --- | --- |

(b)

razredna pristojbina za razrede, ki presegajo razred, v katerega spadajo blago in storitve v skladu s členom 28;

| (c) | kadar je primerno, pristojbina za poizvedbo iz člena 38(2). |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, pristojbina za poizvedbo iz člena 38(2).

Prijavitelj izda plačilni nalog za prijavno pristojbino najpozneje na datum vložitve prijave.“; [Sprememba 31]

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Poleg zahtev iz odstavkov 1 in 2 je prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  skladna s formalnimi pogoji, določenimi v skladu s členom 35a(b). Če navedeni pogoji omogočajo elektronsko predstavitev blagovne znamke, lahko izvršni direktor Agencije določi oblike in največjo velikost takšne elektronske datoteke.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Poleg zahtev iz odstavkov 1 in 2 je prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  skladna s formalnimi pogoji, določenimi v skladu s členom 35a(b). Če navedeni pogoji omogočajo elektronsko predstavitev blagovne znamke, lahko izvršni direktor Agencije določi oblike in največjo velikost takšne elektronske datoteke.“;

| (27) | Člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  Datum vložitve
  Datum vložitve prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  je datum, na katerega je prijavitelj pri Agenciji vložil dokumente, ki vsebujejo informacije iz člena 26(1), pri čemer je treba plačati prijavno pristojbino, za katero je bil

  v roku 21 dni od vložitve navedenih dokumentov izdati
  plačilni nalog izdan najpozneje na ta datum

  za plačilo prijavne pristojbine
  .“; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(27)

Člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Datum vložitve

Datum vložitve prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  je datum, na katerega je prijavitelj pri Agenciji vložil dokumente, ki vsebujejo informacije iz člena 26(1), pri čemer je treba plačati prijavno pristojbino, za katero je bil

  v roku 21 dni od vložitve navedenih dokumentov izdati
  plačilni nalog izdan najpozneje na ta datum

  za plačilo prijavne pristojbine
  .“; [Sprememba 32]

| (28) | Člen 28 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 28
  Določitev in klasifikacija blaga in storitev
  1.   Blago in storitve, za katere se zahteva registracija, se razvrstijo v skladu s sistemom klasifikacije iz Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957 (v nadaljnjem besedilu: Nicejska klasifikacija).
  2.   Prijavitelj dovolj jasno in natančno opredeli blago in storitve, katerih blagovno znamko želi zaščititi, da lahko pristojni organi in gospodarski subjekti le na tej podlagi določijo obseg želene zaščite. Seznam blaga in storitev omogoča, da se vsaka enota razvrsti le v en razred Nicejske klasifikacije.
  3.   Za namene odstavka 2 se uporabljajo splošne označbe, vključene v naslove razreda Nicejske klasifikacije, ali drugi splošni izrazi, če so skladni s predpisanimi standardi jasnosti in natančnosti.
  4.   Agencija zavrne prijavo v zvezi z označbami ali izrazi, ki so nejasni ali netočni, če prijavitelj v roku, ki ga je določila Agencija, ne predlaga sprejemljivega besedila.
  5.   Uporaba splošnih pogojev, vključno s splošnimi označbami iz naslovov razreda Nicejske klasifikacije, se razlaga tako, da vključuje vse blago ali storitve, jasno zajete v dobesednem smislu označbe ali izraza. Uporaba takih izrazov ali označb se ne razlaga tako, da zajema zahtevo za blago ali storitve, ki jih ni mogoče tako razumeti.
  6.   Kadar prijavitelj zahteva registracijo za več kot en razred, se blago in storitve razvrstijo

  razvrsti
  glede na razrede Nicejske klasifikacije, pri čemer je pred vsako skupino navedena številka razreda, v katerega spada navedena skupina blaga ali storitev, in je predstavljena

  jih predstavi
  po vrstnem redu razredov. [Sprememba 33]

  7.   Klasifikacija blaga in storitev se uporablja izključno v upravne namene. Blago in storitve se ne štejejo kot podobni, ker so v istem razredu Nicejske klasifikacije, ter blago in storitve se ne štejejo kot različni, ker so v različnih razredih Nicejske klasifikacije.
  8.   Imetniki evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  , prijavljenih pred 22. junijem 2012, ki so registrirane samo za celoten naslov razreda Nicejske klasifikacije, lahko izjavijo, da je bil njihov namen na dan vložitve prijave zahtevati zaščito za blago ali storitev, ki presegajo tiste, ki so zajete v dobesednem smislu naslova navedenega razreda, če je tako označeno blago ali storitve vključeno v abecedni seznam za navedeni razred Nicejske klasifikacije v veljavi na dan vložitve. [Sprememba 34]

  Izjava se pri Agenciji vloži v štirih

  šestih
  mesecih od začetka veljavnosti te uredbe ter jasno, natančno in podrobno navaja blago in storitve, razen tistih, ki so jasno zajete v dobesednem smislu označb iz naslova razreda, prvotno zajete z namenom imetnika. Agencija sprejme ustrezne ukrepe za spremembo registra. Ta možnost ne posega v uporabo členov

  člena
  15,
  člena
  42(2),
  točko (a) člena
  51(1)(a) in
  člena
  57(2). [Sprememba 35]


  Evropske Blagovne znamke
  Evropske unije
  , za katere v roku iz drugega pododstavka ni predložena nobena izjava, se štejejo, kot da od izteka navedenega roka veljajo samo za blago ali storitve, ki so jasno zajete v dobesednem smislu označb, vključenih v naslov ustreznega razreda.


  8a.
     
  V primeru spremembe registracije izključne pravice, ki izhajajo iz blagovne znamke Evropske unije na podlagi člena 9, ne preprečujejo tretji strani, da še naprej v ustrezni meri uporablja blagovno znamko v zvezi z blagom ali storitvami, če:










  (a) | se je blagovna znamka za to blago ali storitve začela uporabljati pred spremembo registracije, in |
| --- | --- | --- |

(28)

Člen 28 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 28

Določitev in klasifikacija blaga in storitev

1.   Blago in storitve, za katere se zahteva registracija, se razvrstijo v skladu s sistemom klasifikacije iz Nicejskega aranžmaja o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957 (v nadaljnjem besedilu: Nicejska klasifikacija).

2.   Prijavitelj dovolj jasno in natančno opredeli blago in storitve, katerih blagovno znamko želi zaščititi, da lahko pristojni organi in gospodarski subjekti le na tej podlagi določijo obseg želene zaščite. Seznam blaga in storitev omogoča, da se vsaka enota razvrsti le v en razred Nicejske klasifikacije.

3.   Za namene odstavka 2 se uporabljajo splošne označbe, vključene v naslove razreda Nicejske klasifikacije, ali drugi splošni izrazi, če so skladni s predpisanimi standardi jasnosti in natančnosti.

4.   Agencija zavrne prijavo v zvezi z označbami ali izrazi, ki so nejasni ali netočni, če prijavitelj v roku, ki ga je določila Agencija, ne predlaga sprejemljivega besedila.

5.   Uporaba splošnih pogojev, vključno s splošnimi označbami iz naslovov razreda Nicejske klasifikacije, se razlaga tako, da vključuje vse blago ali storitve, jasno zajete v dobesednem smislu označbe ali izraza. Uporaba takih izrazov ali označb se ne razlaga tako, da zajema zahtevo za blago ali storitve, ki jih ni mogoče tako razumeti.

6.   Kadar prijavitelj zahteva registracijo za več kot en razred, se blago in storitve razvrstijo

  razvrsti
  glede na razrede Nicejske klasifikacije, pri čemer je pred vsako skupino navedena številka razreda, v katerega spada navedena skupina blaga ali storitev, in je predstavljena

  jih predstavi
  po vrstnem redu razredov. [Sprememba 33]

7.   Klasifikacija blaga in storitev se uporablja izključno v upravne namene. Blago in storitve se ne štejejo kot podobni, ker so v istem razredu Nicejske klasifikacije, ter blago in storitve se ne štejejo kot različni, ker so v različnih razredih Nicejske klasifikacije.

8.   Imetniki evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  , prijavljenih pred 22. junijem 2012, ki so registrirane samo za celoten naslov razreda Nicejske klasifikacije, lahko izjavijo, da je bil njihov namen na dan vložitve prijave zahtevati zaščito za blago ali storitev, ki presegajo tiste, ki so zajete v dobesednem smislu naslova navedenega razreda, če je tako označeno blago ali storitve vključeno v abecedni seznam za navedeni razred Nicejske klasifikacije v veljavi na dan vložitve. [Sprememba 34]

Izjava se pri Agenciji vloži v štirih

  šestih
  mesecih od začetka veljavnosti te uredbe ter jasno, natančno in podrobno navaja blago in storitve, razen tistih, ki so jasno zajete v dobesednem smislu označb iz naslova razreda, prvotno zajete z namenom imetnika. Agencija sprejme ustrezne ukrepe za spremembo registra. Ta možnost ne posega v uporabo členov

  člena
  15,
  člena
  42(2),
  točko (a) člena
  51(1)(a) in
  člena
  57(2). [Sprememba 35]

Evropske Blagovne znamke
  Evropske unije
  , za katere v roku iz drugega pododstavka ni predložena nobena izjava, se štejejo, kot da od izteka navedenega roka veljajo samo za blago ali storitve, ki so jasno zajete v dobesednem smislu označb, vključenih v naslov ustreznega razreda.

8a.
     
  V primeru spremembe registracije izključne pravice, ki izhajajo iz blagovne znamke Evropske unije na podlagi člena 9, ne preprečujejo tretji strani, da še naprej v ustrezni meri uporablja blagovno znamko v zvezi z blagom ali storitvami, če:

(a)

se je blagovna znamka za to blago ali storitve začela uporabljati pred spremembo registracije, in

| (b) | se z uporabo blagovne znamke v zvezi s tem blagom ali storitvami niso kršile pravice imetnika na podlagi dobesednega pomena blaga in storitev, vpisanega v register v tistem času. |
| --- | --- |

(b)

se z uporabo blagovne znamke v zvezi s tem blagom ali storitvami niso kršile pravice imetnika na podlagi dobesednega pomena blaga in storitev, vpisanega v register v tistem času.

Poleg tega sprememba seznama blaga ali storitev, vpisanega v registru, imetniku blagovne znamke Evropske unije ne daje pravice, da nasprotuje ali zahteva razveljavitev poznejše blagovne znamke, če:

| (a) | se je poznejša blagovna znamka uporabljala ali je bila prijava za registracijo blagovne znamke za blago ali storitve vložena pred spremembo registra in |
| --- | --- |

(a)

se je poznejša blagovna znamka uporabljala ali je bila prijava za registracijo blagovne znamke za blago ali storitve vložena pred spremembo registra in

| (b) | se z uporabo blagovne znamke v zvezi s tem blagom ali storitvami niso kršile ali se ne bi kršile pravice imetnika na podlagi dobesednega pomena blaga in storitev, vpisanega v register v tistem času.
  “; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(b)

se z uporabo blagovne znamke v zvezi s tem blagom ali storitvami niso kršile ali se ne bi kršile pravice imetnika na podlagi dobesednega pomena blaga in storitev, vpisanega v register v tistem času.
  “; [Sprememba 36]

| (29) | V členu 29(5) se doda naslednji stavek:
  „Če je potrebno, izvršni direktor Agencije od Komisija zahteva, da preveri, ali država članica v smislu prvega stavka priznava navedeno vzajemno obravnavanje.“; [Sprememba 37]
  [ne zadeva SL različice] |
| --- | --- |

(29)

V členu 29(5) se doda naslednji stavek:

„Če je potrebno, izvršni direktor Agencije od Komisija zahteva, da preveri, ali država članica v smislu prvega stavka priznava navedeno vzajemno obravnavanje.“; [Sprememba 37]
  [ne zadeva SL različice]

| (30) | Člen 30 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 30
  Zahteva za priznanje prednostne pravice
  1.   Zahteve za priznanje prednostne pravice se vložijo skupaj s prijavo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  in vključujejo datum, številko in državo prejšnje prijave.
  Prijavitelj priloži izvod prejšnje prijave v treh mesecih od datuma vložitve. Če je bila prejšnja prijava v zvezi z blagovno znamko Evropske unije, Agencija po uradni dolžnosti vključi izvod prejšnje prijave v dosje. [Sprememba 38]

  2.   Izvršni direktor Agencije lahko določi, da dodatne informacije in dokumentacija prijavitelja, ki podpirajo zahtevo za priznanje prednostne pravice, lahko obsegajo manj, kot je potrebno v skladu s pravili iz člena 35a(d), če lahko Agencija te informacije dobi drugje.“; |
| --- | --- |

(30)

Člen 30 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 30

Zahteva za priznanje prednostne pravice

1.   Zahteve za priznanje prednostne pravice se vložijo skupaj s prijavo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  in vključujejo datum, številko in državo prejšnje prijave.
  Prijavitelj priloži izvod prejšnje prijave v treh mesecih od datuma vložitve. Če je bila prejšnja prijava v zvezi z blagovno znamko Evropske unije, Agencija po uradni dolžnosti vključi izvod prejšnje prijave v dosje. [Sprememba 38]

2.   Izvršni direktor Agencije lahko določi, da dodatne informacije in dokumentacija prijavitelja, ki podpirajo zahtevo za priznanje prednostne pravice, lahko obsegajo manj, kot je potrebno v skladu s pravili iz člena 35a(d), če lahko Agencija te informacije dobi drugje.“;

| (31) | Člen 33 se spremeni:






  (a) | odstavku 1 se doda naslednji stavek:
  „Zahteva za priznanje prednostne pravice se vloži skupaj s prijavo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .“; |
| --- | --- | --- |

(31)

Člen 33 se spremeni:

(a)

odstavku 1 se doda naslednji stavek:

„Zahteva za priznanje prednostne pravice se vloži skupaj s prijavo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Prijavitelj, ki v skladu z odstavkom 1 zahteva priznanje prednostne pravice, predloži dokazila o prikazu blaga ali storitev, za katere je znamka prijavljena.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Prijavitelj, ki v skladu z odstavkom 1 zahteva priznanje prednostne pravice, predloži dokazila o prikazu blaga ali storitev, za katere je znamka prijavljena.“;

| (32) | Člen 34(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Prednost, ki se zahteva za starejšo evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  , zapade, če je bila prejšnja starejša blagovna znamka, za katero se je prednost zahtevala, nična ali razveljavljena. Kadar je starejša blagovna znamka razglašena za neveljavno, prednost starejše zapade, če je za neveljavno razglašena pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .“; |
| --- | --- |

(32)

Člen 34(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Prednost, ki se zahteva za starejšo evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  , zapade, če je bila prejšnja starejša blagovna znamka, za katero se je prednost zahtevala, nična ali razveljavljena. Kadar je starejša blagovna znamka razglašena za neveljavno, prednost starejše zapade, če je za neveljavno razglašena pred datumom vložitve ali datumom prednostne pravice evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .“;

| (33) | V Prilogi III se vstavi naslednji oddelek:
  „ODDELEK 5
  Prenos pooblastila
  Člen 35
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | sredstva in način vložitve prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  pri Agenciji v skladu s členom 25; |
| --- | --- | --- |

(33)

V Prilogi III se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 5

Prenos pooblastila

Člen 35

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

sredstva in način vložitve prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  pri Agenciji v skladu s členom 25;

| (b) | podrobnosti glede
  formalne
  vsebine prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 26(1), vrsta pristojbin, ki se plačajo za prijavo iz člena 26(2), vključno s številom razredov blaga in storitev, ki jih zajemajo navedene pristojbine, in formalni pogoji za prijavo iz člena 26(3); [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti glede
  formalne
  vsebine prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 26(1), vrsta pristojbin, ki se plačajo za prijavo iz člena 26(2), vključno s številom razredov blaga in storitev, ki jih zajemajo navedene pristojbine, in formalni pogoji za prijavo iz člena 26(3); [Sprememba 39]

| (c) | postopki za ugotavljanje vzajemnosti v skladu s členom 29(5); |
| --- | --- |

(c)

postopki za ugotavljanje vzajemnosti v skladu s členom 29(5);

| (d) | postopek in pravila o informacijah ter dokumentaciji zahteve za priznanje prednostne pravice na podlagi prejšnje prijave v skladu s členom 30; |
| --- | --- |

(d)

postopek in pravila o informacijah ter dokumentaciji zahteve za priznanje prednostne pravice na podlagi prejšnje prijave v skladu s členom 30;

| (e) | postopek in pravila o dokazilih glede zahteve za priznanje razstavne prednostne pravice v skladu s členom 33(1); |
| --- | --- |

(e)

postopek in pravila o dokazilih glede zahteve za priznanje razstavne prednostne pravice v skladu s členom 33(1);

| (f) | postopek za predložitev zahteve za priznanje prednosti starejše nacionalne blagovne znamke v skladu s členom 34(1) in členom 35(1).“; |
| --- | --- |

(f)

postopek za predložitev zahteve za priznanje prednosti starejše nacionalne blagovne znamke v skladu s členom 34(1) in členom 35(1).“;

| (34) | V členu 36(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ali prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ustreza zahtevam, določenim v tej uredbi, in formalnim pogojem iz člena 26(3);“; |
| --- | --- | --- |

(34)

V členu 36(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

ali prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ustreza zahtevam, določenim v tej uredbi, in formalnim pogojem iz člena 26(3);“;

| (35) | V členu 37 se črta odstavek 2; |
| --- | --- |

(35)

V členu 37 se črta odstavek 2;

| (36) | V naslovu IV se oddelek 2 črta; |
| --- | --- |

(36)

V naslovu IV se oddelek 2 črta;

| (37) | Člen 39 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če so izpolnjeni pogoji, ki jih mora prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  izpolnjevati, se prijava objavi za namene člena 42, če ni bila zavrnjena v skladu s členom 37. Objava prijave ne posega v informacije, ki so javnosti že na voljo kako drugače v skladu s to uredbo ali na podlagi delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo.“; |
| --- | --- | --- |

(37)

Člen 39 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če so izpolnjeni pogoji, ki jih mora prijava evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  izpolnjevati, se prijava objavi za namene člena 42, če ni bila zavrnjena v skladu s členom 37. Objava prijave ne posega v informacije, ki so javnosti že na voljo kako drugače v skladu s to uredbo ali na podlagi delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Agencija v objavi prijave popravi kakršne koli napake.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Agencija v objavi prijave popravi kakršne koli napake.“;

| (38) | Člen 40 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 40
  Pripombe tretjih oseb
  1.   Vsaka fizična ali pravna oseba in vsaka skupina ali telo, ki predstavlja izdelovalce, proizvajalce, izvajalce storitev, trgovce ali potrošnike, lahko Agenciji sporoči pisne pripombe, v katerih navede razloge, zaradi katerih se blagovna znamka v skladu s členoma 5 in 7 po uradni dolžnosti ne registrira.
  Te osebe niso stranke v postopku pred Agencijo.
  2.   Pripombe tretjih oseb se predložijo pred koncem obdobja za ugovor ali, če je bil ugovor zoper blagovno znamko že vložen, pred sprejetjem dokončne odločbe o ugovoru.
  3.   Predložitev iz odstavka 1 ne posega v pravico Agencije, da ponovno pregleda absolutne razloge na lastno pobudo, in sicer kadarkoli pred registracijo ter kadar je ustrezno.
  4.   Pripombe iz odstavka 1 se posredujejo prijavitelju, ki lahko nanje odgovori.“; |
| --- | --- |

(38)

Člen 40 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 40

Pripombe tretjih oseb

1.   Vsaka fizična ali pravna oseba in vsaka skupina ali telo, ki predstavlja izdelovalce, proizvajalce, izvajalce storitev, trgovce ali potrošnike, lahko Agenciji sporoči pisne pripombe, v katerih navede razloge, zaradi katerih se blagovna znamka v skladu s členoma 5 in 7 po uradni dolžnosti ne registrira.

Te osebe niso stranke v postopku pred Agencijo.

2.   Pripombe tretjih oseb se predložijo pred koncem obdobja za ugovor ali, če je bil ugovor zoper blagovno znamko že vložen, pred sprejetjem dokončne odločbe o ugovoru.

3.   Predložitev iz odstavka 1 ne posega v pravico Agencije, da ponovno pregleda absolutne razloge na lastno pobudo, in sicer kadarkoli pred registracijo ter kadar je ustrezno.

4.   Pripombe iz odstavka 1 se posredujejo prijavitelju, ki lahko nanje odgovori.“;

| (39) | Člen 41(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Ugovor je v pisni obliki in navaja razloge. Ugovor se šteje za pravilno vloženega šele po plačilu pristojbine za ugovor.
  4.   V roku, ki ga določi Agencija, lahko vlagatelj ugovora v podporo svoji zadevi predloži dejstva, dokaze in navedbe.“; |
| --- | --- |

(39)

Člen 41(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Ugovor je v pisni obliki in navaja razloge. Ugovor se šteje za pravilno vloženega šele po plačilu pristojbine za ugovor.

4.   V roku, ki ga določi Agencija, lahko vlagatelj ugovora v podporo svoji zadevi predloži dejstva, dokaze in navedbe.“;

| (40) | V čČlen 42(2) se izrazi iz prvega stavka „v obdobju petih let pred datumom objave“ nadomestijo z izrazi „v obdobju petih let pred datumom vložitve prijave ali datumom prednostne pravice nadomesti z naslednjim:


  „2.
     
  Če tako zahteva prijavitelj, imetnik prejšnje blagovne znamke Evropske unije, ki je vložil pisni ugovor, priskrbi dokaz o tem, da se je v obdobju petih let pred datumom vložitve prijave ali datumom prednostne pravice blagovne znamke Evropske unije prejšnja blagovna znamka Evropske unije resno in dejansko uporabljala v Uniji za blago ali storitve, za katere je registrirana in ki jih imetnik navaja kot razlog za ugovor, ali pa da obstajajo ustrezni razlogi za neuporabo pod pogojem, da je bila prejšnja blagovna znamka Evropske unije na ta dan registrirana vsaj pet let. Če ustreznega dokazila ni, se ugovor zavrne. Če se je prejšnja blagovna znamka Evropske unije uporabljala le za del blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preizkusa ugovora šteje, da je registrirana le za ta del blaga ali storitev.
  “; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(40)

V čČlen 42(2) se izrazi iz prvega stavka „v obdobju petih let pred datumom objave“ nadomestijo z izrazi „v obdobju petih let pred datumom vložitve prijave ali datumom prednostne pravice nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Če tako zahteva prijavitelj, imetnik prejšnje blagovne znamke Evropske unije, ki je vložil pisni ugovor, priskrbi dokaz o tem, da se je v obdobju petih let pred datumom vložitve prijave ali datumom prednostne pravice blagovne znamke Evropske unije prejšnja blagovna znamka Evropske unije resno in dejansko uporabljala v Uniji za blago ali storitve, za katere je registrirana in ki jih imetnik navaja kot razlog za ugovor, ali pa da obstajajo ustrezni razlogi za neuporabo pod pogojem, da je bila prejšnja blagovna znamka Evropske unije na ta dan registrirana vsaj pet let. Če ustreznega dokazila ni, se ugovor zavrne. Če se je prejšnja blagovna znamka Evropske unije uporabljala le za del blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preizkusa ugovora šteje, da je registrirana le za ta del blaga ali storitev.
  “; [Sprememba 40]

| (41) | Člen 44 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | preden Agencija ne prizna datuma vložitve iz člena 27 in med obdobjem za ugovor iz člena 41(1).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(41)

Člen 44 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

preden Agencija ne prizna datuma vložitve iz člena 27 in med obdobjem za ugovor iz člena 41(1).“;

| (b) | odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta.

| (42) | Člen 45 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 45
  Registracija
  1.   Če prijava ustreza zahtevam te uredbe in če v roku iz člena 41(1) nihče ni vložil pisnega ugovora ali če je bil ugovor zavrnjen z dokončno odločbo, se blagovna znamka registrira kot evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  . Registracija se objavi.
  2.   Agencija izda potrdilo o registraciji. Potrdilo se lahko izda v elektronski obliki.
  3.   Imetnik registrirane evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ima pravico, da v zvezi z blagom in storitvami, ki jih zajema registracija, uporabi simbol, in sicer poleg blagovne znamke, ki potrjuje, da je ta v Uniji registrirana le toliko časa, dokler velja registracija. Natančno postavitev navedenega simbola določi izvršni direktor Agencije.
  4.   Brez imetnikovega soglasja simbola registrirane blagovne znamke ne uporablja nobena oseba, razen imetnika blagovne znamke. Imetnik blagovne znamke simbola ne sme uporabljati, preden je znamka registrirana ali po preklicu, ugotovitvi ničnosti, poteku veljavnosti ali odpovedi blagovne znamke.“; |
| --- | --- |

(42)

Člen 45 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 45

Registracija

1.   Če prijava ustreza zahtevam te uredbe in če v roku iz člena 41(1) nihče ni vložil pisnega ugovora ali če je bil ugovor zavrnjen z dokončno odločbo, se blagovna znamka registrira kot evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  . Registracija se objavi.

2.   Agencija izda potrdilo o registraciji. Potrdilo se lahko izda v elektronski obliki.

3.   Imetnik registrirane evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ima pravico, da v zvezi z blagom in storitvami, ki jih zajema registracija, uporabi simbol, in sicer poleg blagovne znamke, ki potrjuje, da je ta v Uniji registrirana le toliko časa, dokler velja registracija. Natančno postavitev navedenega simbola določi izvršni direktor Agencije.

4.   Brez imetnikovega soglasja simbola registrirane blagovne znamke ne uporablja nobena oseba, razen imetnika blagovne znamke. Imetnik blagovne znamke simbola ne sme uporabljati, preden je znamka registrirana ali po preklicu, ugotovitvi ničnosti, poteku veljavnosti ali odpovedi blagovne znamke.“;

| (43) | V naslovu IV se vstavi naslednji oddelek:
  „ODDELEK 7
  Prenos pooblastila
  Člen 45a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | postopek za pregled skladnosti z zahtevami glede datuma vložitve iz člena 36(1)(a) in formalnimi pogoji iz člena 26(3) ter postopkom za preverjanje plačila pristojbin za razred iz člena 36(1)(c); |
| --- | --- | --- |

(43)

V naslovu IV se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 7

Prenos pooblastila

Člen 45a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

postopek za pregled skladnosti z zahtevami glede datuma vložitve iz člena 36(1)(a) in formalnimi pogoji iz člena 26(3) ter postopkom za preverjanje plačila pristojbin za razred iz člena 36(1)(c);

| (b) | postopek za pregled absolutnih razlogov za zavrnitev iz člena 37; |
| --- | --- |

(b)

postopek za pregled absolutnih razlogov za zavrnitev iz člena 37;

| (c) | podrobnosti, ki jih vsebuje objava prijave, iz člena 39(1); |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti, ki jih vsebuje objava prijave, iz člena 39(1);

| (d) | postopek za popravljanje napak v objavah prijav evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 39(3); |
| --- | --- |

(d)

postopek za popravljanje napak v objavah prijav evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 39(3);

| (e) | postopek za predložitev pripomb tretjih oseb iz člena 40; |
| --- | --- |

(e)

postopek za predložitev pripomb tretjih oseb iz člena 40;

| (f) | podrobnosti o postopku vložitve in pregleda ugovorov iz členov 41 in 42; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti o postopku vložitve in pregleda ugovorov iz členov 41 in 42;

| (g) | postopki, ki urejajo spremembo prijave v skladu s členom 43(2) in delitev prijave v skladu s členom 44; |
| --- | --- |

(g)

postopki, ki urejajo spremembo prijave v skladu s členom 43(2) in delitev prijave v skladu s členom 44;

| (h) | podrobnosti, ki jih je treba vnesti v register pri registraciji evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , in način objave registracije iz člena 45(1), vsebina in način izdaje potrdila o registraciji iz člena 45(2).“; |
| --- | --- |

(h)

podrobnosti, ki jih je treba vnesti v register pri registraciji evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , in način objave registracije iz člena 45(1), vsebina in način izdaje potrdila o registraciji iz člena 45(2).“;

| (43a) | V členu 47 se vstavi naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Pristojbino, ki se plača za podaljšanje blagovne znamke Evropske unije, sestavljajo:










  (a) | osnovna pristojbina; |
| --- | --- | --- |

(43a)

V členu 47 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Pristojbino, ki se plača za podaljšanje blagovne znamke Evropske unije, sestavljajo:

(a)

osnovna pristojbina;

| (b) | razredna pristojbina za razrede, ki presegajo razred, za katerega se zahteva podaljšanje; ter |
| --- | --- |

(b)

razredna pristojbina za razrede, ki presegajo razred, za katerega se zahteva podaljšanje; ter

| (c) | kjer je primerno, dodatna pristojbina za zapoznelo plačilo pristojbine za podaljšanje ali zapoznelo vložitev zahteve za podaljšanje v skladu z odstavkom 3.“; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(c)

kjer je primerno, dodatna pristojbina za zapoznelo plačilo pristojbine za podaljšanje ali zapoznelo vložitev zahteve za podaljšanje v skladu z odstavkom 3.“; [Sprememba 41]

| (44) | V členu 49 se črta odstavek 3; |
| --- | --- |

(44)

V členu 49 se črta odstavek 3;

| (45) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 49a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | vrste postopkov

  postopek
  za podaljšanje evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v skladu s členom 47, vključno z vrsto pristojbin, ki jih je treba plačati; [Sprememba 42] |
| --- | --- | --- |

(45)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 49a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

vrste postopkov

  postopek
  za podaljšanje evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  v skladu s členom 47, vključno z vrsto pristojbin, ki jih je treba plačati; [Sprememba 42]

| (b) | postopek, ki ureja spremembo registracije evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 48(2); |
| --- | --- |

(b)

postopek, ki ureja spremembo registracije evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 48(2);

| (c) | postopek, ki ureja delitev evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 49.“; |
| --- | --- |

(c)

postopek, ki ureja delitev evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 49.“;

| (46) | V členu 50 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Odpoved Agenciji pisno prijavi imetnik blagovne znamke. Učinkovati začne, ko se vpiše v register. Veljavnost odpovedi evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , ki je bila Agenciji prijavljena po vložitvi zahteve za razveljavitev
  ali ugotovitev ničnosti
  navedene blagovne znamke v skladu s členom 56(1), je odvisna od končne zavrnitve ali umika zahteve za razveljavitev
  ali ugotovitev ničnosti
  .“; [Sprememba 43]

  „3.   Odpoved se vpiše le s privoljenjem imetnika pravice, vpisanega v register. Če je licenca registrirana, se odpoved v register vpiše le, če imetnik blagovne znamke dokaže, da je pridobitelja licence obvestil o svoji nameri o odpovedi; ta vpis se opravi ob izteku
  trimesečnega
  obdobja, določenega v skladu s členom 57a(a)

  od datuma
  ,
  ko imetnik blagovne znamke izpolni zahtevo Agencije, da je pridobitelja licence obvestil o svoji nameri o odpovedi
  .“; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(46)

V členu 50 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Odpoved Agenciji pisno prijavi imetnik blagovne znamke. Učinkovati začne, ko se vpiše v register. Veljavnost odpovedi evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , ki je bila Agenciji prijavljena po vložitvi zahteve za razveljavitev
  ali ugotovitev ničnosti
  navedene blagovne znamke v skladu s členom 56(1), je odvisna od končne zavrnitve ali umika zahteve za razveljavitev
  ali ugotovitev ničnosti
  .“; [Sprememba 43]

„3.   Odpoved se vpiše le s privoljenjem imetnika pravice, vpisanega v register. Če je licenca registrirana, se odpoved v register vpiše le, če imetnik blagovne znamke dokaže, da je pridobitelja licence obvestil o svoji nameri o odpovedi; ta vpis se opravi ob izteku
  trimesečnega
  obdobja, določenega v skladu s členom 57a(a)

  od datuma
  ,
  ko imetnik blagovne znamke izpolni zahtevo Agencije, da je pridobitelja licence obvestil o svoji nameri o odpovedi
  .“; [Sprememba 44]

| (47) | V členu 53(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Pogoji iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka so izpolnjeni na datum vložitve prijave ali datum prednostne pravice evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .“; |
| --- | --- |

(47)

V členu 53(1) se doda naslednji pododstavek:

„Pogoji iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka so izpolnjeni na datum vložitve prijave ali datum prednostne pravice evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .“;

| (48) | V členu 54(1) in (2) se izraz „ali do ugovarjanja uporabi poznejše blagovne znamke“ črta

  Odstavka 1 in 2 člena 54 se nadomestita z naslednjim:




  „1.
     
  Če je imetnik blagovne znamke Evropske unije pristal za obdobje petih zaporednih let v uporabo poznejše blagovne znamke Evropske unije v Uniji in se ob tem zavedal te uporabe, ni več upravičen na podlagi prejšnje blagovne znamke do vložitve zahteve za ugotovitev, da je poznejša blagovna znamka nična [...] za blago in storitve, za katere se je uporabljala poznejša blagovna znamka, razen če je do vložitve zahteve za registracijo poznejše blagovne znamke Evropske unije prišlo v slabi veri.




  2.
     
  Če je imetnik prejšnje nacionalne blagovne znamke iz člena 8(2) ali drugega prejšnjega znaka iz člena 8(4), za dobo petih zaporednih let privolil v uporabo poznejše blagovne znamke Evropske unije v državi članici, v kateri je prejšnja blagovna znamka ali znak varovan, medtem ko se je takšne uporabe zavedal, na podlagi prejšnje blagovne znamke ali prejšnjega znaka ni več upravičen do zahteve za ugotovitev, da je poznejša blagovna znamka nična [...] za blago ali storitve, za katere se uporablja poznejša znamka, razen če je do vložitve zahteve za registracijo poznejše blagovne znamke Evropske unije prišlo v slabi veri.“
  ; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(48)

V členu 54(1) in (2) se izraz „ali do ugovarjanja uporabi poznejše blagovne znamke“ črta

  Odstavka 1 in 2 člena 54 se nadomestita z naslednjim:

„1.
     
  Če je imetnik blagovne znamke Evropske unije pristal za obdobje petih zaporednih let v uporabo poznejše blagovne znamke Evropske unije v Uniji in se ob tem zavedal te uporabe, ni več upravičen na podlagi prejšnje blagovne znamke do vložitve zahteve za ugotovitev, da je poznejša blagovna znamka nična [...] za blago in storitve, za katere se je uporabljala poznejša blagovna znamka, razen če je do vložitve zahteve za registracijo poznejše blagovne znamke Evropske unije prišlo v slabi veri.

2.
     
  Če je imetnik prejšnje nacionalne blagovne znamke iz člena 8(2) ali drugega prejšnjega znaka iz člena 8(4), za dobo petih zaporednih let privolil v uporabo poznejše blagovne znamke Evropske unije v državi članici, v kateri je prejšnja blagovna znamka ali znak varovan, medtem ko se je takšne uporabe zavedal, na podlagi prejšnje blagovne znamke ali prejšnjega znaka ni več upravičen do zahteve za ugotovitev, da je poznejša blagovna znamka nična [...] za blago ali storitve, za katere se uporablja poznejša znamka, razen če je do vložitve zahteve za registracijo poznejše blagovne znamke Evropske unije prišlo v slabi veri.“
  ; [Sprememba 45]

| (49) | Člen 56 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (c) „po pravu zadevne države članice“ nadomesti z „v skladu s pravom Unije ali pravom zadevnih držav članic“; |
| --- | --- | --- |

(49)

Člen 56 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (c) „po pravu zadevne države članice“ nadomesti z „v skladu s pravom Unije ali pravom zadevnih držav članic“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Zahteva za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti ni dopustna, če je bila zahteva na podlagi istega predmeta in pravnega temelja, ki je vključevala iste stranke, že obravnavana s strani Agencije ali sodišča za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , kot je navedeno v členu 95, ter je odločba Agencije ali navedenega sodišča postala pravnomočna.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Zahteva za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti ni dopustna, če je bila zahteva na podlagi istega predmeta in pravnega temelja, ki je vključevala iste stranke, že obravnavana s strani Agencije ali sodišča za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , kot je navedeno v členu 95, ter je odločba Agencije ali navedenega sodišča postala pravnomočna.“;

| (50) | V členu

  Člen
  57(2) se v drugem stavku izrazi, „objave prijave blagovne znamke Skupnosti“ nadomesti z „vložitve prijave ali na datum prednostne pravice evropske blagovne znamke

  naslednjim:




  „2.
     
  Če imetnik blagovne znamke Evropske unije to zahteva, mora imetnik prejšnje blagovne znamke Evropske unije, ki je stranka v postopkih za ugotavljanje ničnosti, priskrbeti dokaz, da je v obdobju pet let pred datumom vložitve zahteve za ugotovitev ničnosti prejšnjo blagovno znamko Evropske unije resno in dejansko uporabljal v Uniji v zvezi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana in ki jih navaja kot razlog za svojo zahtevo, ali da obstajajo ustrezni razlogi za neuporabo, če je bila na ta datum prejšnja blagovna znamka Evropske unije registrirana najmanj pet let. Če je bila na datum vložitve prijave ali na datum prednostne pravice blagovne znamke Evropske unije prejšnja blagovna znamka Evropske unije registrirana najmanj pet let, mora imetnik prejšnje blagovne znamke Evropske unije dodatno priskrbeti še dokaz, da so bili pogoji iz člena 42(2) izpolnjeni na ta datum. Če takega dokaza ni, se zahteva za ugotovitev ničnosti zavrže. Če je bila prejšnja blagovna znamka Evropske unije uporabljena v zvezi samo z delom blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preizkusa zahteve za ugotovitev ničnosti šteje, da je bila registrirana le za ta del blaga ali storitev.
  “; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(50)

V členu

  Člen
  57(2) se v drugem stavku izrazi, „objave prijave blagovne znamke Skupnosti“ nadomesti z „vložitve prijave ali na datum prednostne pravice evropske blagovne znamke

  naslednjim:

„2.
     
  Če imetnik blagovne znamke Evropske unije to zahteva, mora imetnik prejšnje blagovne znamke Evropske unije, ki je stranka v postopkih za ugotavljanje ničnosti, priskrbeti dokaz, da je v obdobju pet let pred datumom vložitve zahteve za ugotovitev ničnosti prejšnjo blagovno znamko Evropske unije resno in dejansko uporabljal v Uniji v zvezi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana in ki jih navaja kot razlog za svojo zahtevo, ali da obstajajo ustrezni razlogi za neuporabo, če je bila na ta datum prejšnja blagovna znamka Evropske unije registrirana najmanj pet let. Če je bila na datum vložitve prijave ali na datum prednostne pravice blagovne znamke Evropske unije prejšnja blagovna znamka Evropske unije registrirana najmanj pet let, mora imetnik prejšnje blagovne znamke Evropske unije dodatno priskrbeti še dokaz, da so bili pogoji iz člena 42(2) izpolnjeni na ta datum. Če takega dokaza ni, se zahteva za ugotovitev ničnosti zavrže. Če je bila prejšnja blagovna znamka Evropske unije uporabljena v zvezi samo z delom blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preizkusa zahteve za ugotovitev ničnosti šteje, da je bila registrirana le za ta del blaga ali storitev.
  “; [Sprememba 46]

| (51) | V Prilogi VI se vstavi naslednji oddelek:
  „ODDELEK 6
  Prenos pooblastila
  Člen 57a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | postopek odpovedi evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 50, vključno z obdobjem iz odstavka 3 navedenega člena; [Sprememba 47] |
| --- | --- | --- |

(51)

V Prilogi VI se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 6

Prenos pooblastila

Člen 57a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

postopek odpovedi evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 50, vključno z obdobjem iz odstavka 3 navedenega člena; [Sprememba 47]

| (b) | postopki, ki urejajo razveljavitev in ničnost evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz členov 56 in 57.“; |
| --- | --- |

(b)

postopki, ki urejajo razveljavitev in ničnost evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz členov 56 in 57.“;

| (52) | Člen 58(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pritožba se lahko vloži zoper odločbe katerega koli organa Agencije, pristojnega za odločanje in navedenega v točkah (a) do (d) člena 130. Tako rok za pritožbo iz člena 60 kot rok za vložitev pritožbe zadržita izvršitev.“; |
| --- | --- |

(52)

Člen 58(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Pritožba se lahko vloži zoper odločbe katerega koli organa Agencije, pristojnega za odločanje in navedenega v točkah (a) do (d) člena 130. Tako rok za pritožbo iz člena 60 kot rok za vložitev pritožbe zadržita izvršitev.“;

| (53) | Člen 62 se črta; |
| --- | --- |

(53)

Člen 62 se črta;

| (54) | Člen 64(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Odločbe odborov za pritožbe učinkujejo le od dne, ko poteče rok iz člena 65(5), ali, če je bila v tem obdobju vložena tožba pri Splošnem sodišču, od dne ko je bila ta tožba zavržena ali je bila pri Sodišču vložena pritožba zoper odločbo Splošnega sodišča.“; |
| --- | --- |

(54)

Člen 64(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Odločbe odborov za pritožbe učinkujejo le od dne, ko poteče rok iz člena 65(5), ali, če je bila v tem obdobju vložena tožba pri Splošnem sodišču, od dne ko je bila ta tožba zavržena ali je bila pri Sodišču vložena pritožba zoper odločbo Splošnega sodišča.“;

| (55) | Člen 65 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Proti odločbam odborov za pritožbe glede pritožb se lahko vloži tožba pri Splošnem sodišču.“; |
| --- | --- | --- |

(55)

Člen 65 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Proti odločbam odborov za pritožbe glede pritožb se lahko vloži tožba pri Splošnem sodišču.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Splošno sodišče je pristojno, da razveljavi ali spremeni sporno odločbo.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Splošno sodišče je pristojno, da razveljavi ali spremeni sporno odločbo.“;

| (c) | odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:
  „5.   Tožba se pri Splošnem sodišču vloži v dveh mesecih po datumu obvestila o odločbi odbora za pritožbe.
  6.   Agencija stori vse potrebno, da izvrši sodbo Splošnega sodišča ali sodbo Sodišča, v primeru pritožbe zoper navedeno sodbo.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Tožba se pri Splošnem sodišču vloži v dveh mesecih po datumu obvestila o odločbi odbora za pritožbe.

6.   Agencija stori vse potrebno, da izvrši sodbo Splošnega sodišča ali sodbo Sodišča, v primeru pritožbe zoper navedeno sodbo.“;

| (56) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 65a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | formalna
  vsebina obvestila o pritožbi iz člena 60 in postopek za vložitev in pregled pritožbe; [Sprememba 48] |
| --- | --- | --- |

(56)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 65a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

formalna
  vsebina obvestila o pritožbi iz člena 60 in postopek za vložitev in pregled pritožbe; [Sprememba 48]

| (b) | formalna
  vsebina in oblika odločb odbora za pritožbe iz člena 64; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(b)

formalna
  vsebina in oblika odločb odbora za pritožbe iz člena 64; [Sprememba 49]

| (c) | povračilo pristojbin za pritožbo iz člena 60.“; |
| --- | --- |

(c)

povračilo pristojbin za pritožbo iz člena 60.“;

| (57) | Naslov naslova VIII se nadomesti z naslednjim:
  „POSEBNE DOLOČBE O EVROPSKIH KOLEKTIVNIH IN CERTIFIKACIJSKIH BLAGOVNIH ZNAMKAH“; |
| --- | --- |

(57)

Naslov naslova VIII se nadomesti z naslednjim:

„POSEBNE DOLOČBE O EVROPSKIH KOLEKTIVNIH IN CERTIFIKACIJSKIH BLAGOVNIH ZNAMKAH“;

| (58) | Med naslov VIII in člen 66 se vstavi naslednji naslov:
  „ODDELEK 1

  Evropske Kolektivne blagovne znamke
  Evropske unije
  “; |
| --- | --- |

(58)

Med naslov VIII in člen 66 se vstavi naslednji naslov:

„ODDELEK 1

Evropske Kolektivne blagovne znamke
  Evropske unije
  “;

| (59) | Člen 66(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Naslovi I do VII in IX do XIV se uporabljajo za evropske kolektivne blagovne
  Evropske unije
  znamke, če ta oddelek ne določa drugače.“; |
| --- | --- |

(59)

Člen 66(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Naslovi I do VII in IX do XIV se uporabljajo za evropske kolektivne blagovne
  Evropske unije
  znamke, če ta oddelek ne določa drugače.“;

| (60) | V členu

  Člen
  67(1) se izraz „v določenem roku“ nadomesti z izrazom „v roku, predpisanem v skladu s členom 74a,

  naslednjim:




  „1.
     
  Prijavitelj kolektivne blagovne znamke Evropske unije v roku dveh mesecev po datumu vložitve predloži pravilnik, ki ureja njeno uporabo.
  “; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(60)

V členu

  Člen
  67(1) se izraz „v določenem roku“ nadomesti z izrazom „v roku, predpisanem v skladu s členom 74a,

  naslednjim:

„1.
     
  Prijavitelj kolektivne blagovne znamke Evropske unije v roku dveh mesecev po datumu vložitve predloži pravilnik, ki ureja njeno uporabo.
  “; [Sprememba 50]

| (61) | člen 69 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 69
  Pripombe tretjih oseb
  Če se Agenciji v skladu s členom 40 predložijo pisne pripombe glede evropske kolektivne blagovne
  Evropske unije
  znamke, navedene pripombe lahko temeljijo tudi na posebnih razlogih, na podlagi katerih se prijava evropske kolektivne blagovne znamke
  Evropske unije
  zavrne v skladu s členom 68.“; |
| --- | --- |

(61)

člen 69 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 69

Pripombe tretjih oseb

Če se Agenciji v skladu s členom 40 predložijo pisne pripombe glede evropske kolektivne blagovne
  Evropske unije
  znamke, navedene pripombe lahko temeljijo tudi na posebnih razlogih, na podlagi katerih se prijava evropske kolektivne blagovne znamke
  Evropske unije
  zavrne v skladu s členom 68.“;

| (61a) | Člen 71(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Pisna mnenja v skladu s členom 69 se lahko predložijo tudi v zvezi s spremenjenim pravilnikom o uporabi.“ [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(61a)

Člen 71(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Pisna mnenja v skladu s členom 69 se lahko predložijo tudi v zvezi s spremenjenim pravilnikom o uporabi.“ [Sprememba 51]

| (62) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 74a
  Prenos pooblastila

  Komisija je pooblaščena

  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 163, kar zadeva

  v zvezi z
  natančno določitev roka iz člena 67(1) za predložitev

  določitvijo formalne vsebine
  pravilnika Agenciji, ki ureja uporabo evropske

  o uporabi
  kolektivne blagovne znamke
  Evropske unije
  , in vsebino navedenega pravilnika, kot je določena v členu 67(2).“; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(62)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 74a

Prenos pooblastila

Komisija je pooblaščena

  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 163, kar zadeva

  v zvezi z
  natančno določitev roka iz člena 67(1) za predložitev

  določitvijo formalne vsebine
  pravilnika Agenciji, ki ureja uporabo evropske

  o uporabi
  kolektivne blagovne znamke
  Evropske unije
  , in vsebino navedenega pravilnika, kot je določena v členu 67(2).“; [Sprememba 52]

| (63) | V Prilogi VIII se doda naslednji oddelek:
  „ODDELEK 2
  Evropske certifikacijske blagovne znamke
  Člen 74b
  Evropske certifikacijske blagovne znamke
  1.   Evropska certifikacijska blagovna znamka je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  , ki se tako imenuje, ko se uporablja za in razlikuje blago ali storitve, ki jih je imetnik blagovne znamke certificiral v zvezi z geografskim poreklom, materialom, načinom proizvodnje blaga ali opravljanjem storitev, kakovostjo, natančnostjo ali drugimi značilnostmi, ki se razlikujejo od blaga in storitev, ki niso tako certificirani.
  2.   Vsaka pravna oseba, vključno z ustanovami, organi in telesi, ki jih ureja javno pravo, lahko prijavi evropsko certifikacijsko blagovno znamk, če:






  (a) | pravna oseba ne opravlja dejavnosti, ki vključujejo dobavo iste vrste blaga ali storitev, kot je certificirano; |
| --- | --- | --- |

(63)

V Prilogi VIII se doda naslednji oddelek:

„ODDELEK 2

Evropske certifikacijske blagovne znamke

Člen 74b

Evropske certifikacijske blagovne znamke

1.   Evropska certifikacijska blagovna znamka je evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  , ki se tako imenuje, ko se uporablja za in razlikuje blago ali storitve, ki jih je imetnik blagovne znamke certificiral v zvezi z geografskim poreklom, materialom, načinom proizvodnje blaga ali opravljanjem storitev, kakovostjo, natančnostjo ali drugimi značilnostmi, ki se razlikujejo od blaga in storitev, ki niso tako certificirani.

2.   Vsaka pravna oseba, vključno z ustanovami, organi in telesi, ki jih ureja javno pravo, lahko prijavi evropsko certifikacijsko blagovno znamk, če:

(a)

pravna oseba ne opravlja dejavnosti, ki vključujejo dobavo iste vrste blaga ali storitev, kot je certificirano;

| (b) | je pravna oseba pristojna za certificiranje blaga ali storitev, za katere bo blagovna znamka registrirana. |
| --- | --- |

(b)

je pravna oseba pristojna za certificiranje blaga ali storitev, za katere bo blagovna znamka registrirana.

3.   Z odstopanjem od člena 7(1)(c) so znaki in označbe, ki v gospodarskem prometu lahko označujejo geografski izvor blaga ali storitev, lahko evropske certifikacijske blagovne znamke v smislu odstavka 1. Certifikacijska blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da tretji osebi prepreči uporabo teh znakov ali označb v gospodarskem prometu, če jih ta uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah. Certifikacijska blagovna znamka se ne more uveljavljati nasproti tretji osebi, ki ima pravico do uporabe geografskega imena.

4.   V naslovih I do VII in IX do XIV se uporabljajo evropske certifikacijske blagovne znamke, če ta oddelek ne določa drugače.

Člen 74c

Pravilnik o uporabi blagovne znamke

1.   Prijavitelj evropske certifikacijske blagovne znamke predloži pravilnik, ki ureja uporabo certifikacijske blagovne znamke, in sicer v roku, predpisanem v skladu s členom 74k

  dveh mesecev po datumu vložitve
  . [Sprememba 53]

2.   V pravilniku o uporabi se določijo osebe, upravičene do uporabe blagovne znamke, lastnosti, ki se potrdijo z blagovno znamko, način preverjanja navedenih lastnosti in nadzor uporabe blagovne znamke s strani organa za potrjevanje ter pogoji za uporabo blagovne znamke, vključno s sankcijami.

Člen 74d

Zavrnitev prijave

1.   Poleg razlogov za zavrnitev prijave evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  iz členov 36 in 37 se prijava evropske certifikacijske blagovne znamke zavrne, če ne izpolnjuje člena 74b in 74c ali če je pravilnik o uporabi v nasprotju z javnim redom ali sprejetimi moralnimi načeli.

2.   Prijava evropske certifikacijske blagovne znamke se zavrne tudi, če obstaja verjetnost zavajanja javnosti glede značaja ali pomena blagovne znamke, zlasti, če bo morda razumljena kot nekaj drugega in ne kot certifikacijska blagovna znamka.

3.   Prijava se ne zavrne, če prijavitelj s spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve odstavkov 1 in 2.

Člen 74e

Pripombe tretjih oseb

Kadar se Agenciji v skladu s členom 40 predložijo pisne pripombe glede evropske certifikacijske blagovne znamke, navedene pripombe lahko temeljijo tudi na posebnih razlogih, na podlagi katerih se prijava evropske certifikacijske blagovne znamke zavrne v skladu s členom 74d.

Člen 74f

Sprememba pravilnika o uporabi blagovne znamke

1.   Imetnik evropske certifikacijske blagovne znamke Agenciji predloži vse spremembe pravilnika o uporabi.

2.   Sprememba se v register ne vpiše, če spremenjen pravilnik ne izpolnjuje zahtev člena 74c ali vsebuje enega od razlogov za zavrnitev iz člena 74d.

3.   Člen

  Pisna mnenja v skladu s členom
   74e se uporablja za spremenjeni pravilnik

  lahko predložijo tudi v zvezi s spremenjenim pravilnikom
  o uporabi. [Sprememba 54]

4.   Za namene te uredbe spremembe pravilnika o uporabi začnejo veljati šele z datumom vpisa opombe o spremembi v register.

Člen 74 g

Prenos

Z odstopanjem od člena 17(1) se lahko evropska certifikacijska blagovna znamka prenese le na pravno osebo, ki izpolnjuje zahteve člena 74b(2).

Člen 74h

Osebe, upravičene do vložitve tožbe zaradi kršitve pravic

1.   Samo imetnik evropske certifikacijske blagovne znamke ali katera koli druga oseba, ki jo posebej pooblasti v ta namen, lahko vloži tožbo zaradi kršitve pravic.

2.   Imetnik evropske certifikacijske blagovne znamke ima pravico, da zahteva nadomestilo v imenu oseb, ki so upravičene do uporabe blagovne znamke, če so zaradi neupravičene uporabe blagovne znamke utrpele škodo.

Člen 74i

Razlogi za razveljavitev

Poleg razlogov za razveljavitev iz člena 51 se pravice imetnika evropske certifikacijske blagovne znamke razveljavijo s prijavo Agenciji ali na podlagi nasprotne tožbe v postopkih zaradi kršitev pravic, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | imetnik ne izpolnjuje več zahtev člena 74b(2); |
| --- | --- |

(a)

imetnik ne izpolnjuje več zahtev člena 74b(2);

| (b) | imetnik ne sprejme razumnih ukrepov, da bi preprečil uporabo blagovne znamke na način, ki ni združljiv s pogoji uporabe, določenimi v pravilniku o uporabi ali v njegovih spremembah, ki so bile po potrebi vpisane v register; |
| --- | --- |

(b)

imetnik ne sprejme razumnih ukrepov, da bi preprečil uporabo blagovne znamke na način, ki ni združljiv s pogoji uporabe, določenimi v pravilniku o uporabi ali v njegovih spremembah, ki so bile po potrebi vpisane v register;

| (c) | način, na katerega je imetnik blagovno znamko uporabljal, je povzročil negotovost javnosti, kot je navedeno v členu 74d(2); |
| --- | --- |

(c)

način, na katerega je imetnik blagovno znamko uporabljal, je povzročil negotovost javnosti, kot je navedeno v členu 74d(2);

| (d) | sprememba pravilnika o uporabi blagovne znamke je bila navedena v registru zaradi kršitve člena 74f(2), razen če imetnik blagovne znamke z nadaljnjo spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve navedenega člena. |
| --- | --- |

(d)

sprememba pravilnika o uporabi blagovne znamke je bila navedena v registru zaradi kršitve člena 74f(2), razen če imetnik blagovne znamke z nadaljnjo spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve navedenega člena.

Člen 74j

Razlogi za ničnost

Poleg razlogov za ničnost iz členov 52 in 53 se evropska certifikacijska blagovna znamka, katere registracija krši člen 74d, razglasi za nično ob prijavi Agenciji ali na podlagi nasprotne tožbe v postopkih zaradi kršitve pravic, razen če imetnik blagovne znamke s spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve člena 74d.

Člen 74k

Prenos pooblastila

Komisija je pooblaščena

  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 163, kar zadeva

  v zvezi z
  natančno določitev roka iz člena 74c(1) za predložitev

  določitvijo formalne vsebine
  pravilnika Agenciji, ki ureja uporabo

  o uporabi
  evropske certifikacijske blagovne znamke, in vsebino navedenega pravilnika, kot je določena v členu 74c(2).“; [Sprememba 55]

| (64) | Člen 75 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 75
  Oblika odločb in sporočil Agencije
  1.   V odločbah Agencije se navedejo razlogi, na katerih temeljijo. Temeljijo le na razlogih ali dokazih, na katere so imele zadevne stranke priložnost podati pripombe.
  2.   Na vseh odločbah, sporočilih ali obvestilih Agencije so navedeni oddelek Agencije in imena odgovornih uradnikov. Na njih je podpis uradnikov ali pa je namesto podpisa pritrjen ali natisnjenem žig Agencije. Izvršni direktor lahko določi, da se uporabi drugačen način identifikacije oddelkov Agencije in imen pristojnih uradnikov ali identifikacije drugega kot žigov, če so odločbe, sporočila ali obvestila Agencije poslani po telefaksu ali s katerim koli drugim tehničnim komunikacijskim sredstvom.“; |
| --- | --- |

(64)

Člen 75 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 75

Oblika odločb in sporočil Agencije

1.   V odločbah Agencije se navedejo razlogi, na katerih temeljijo. Temeljijo le na razlogih ali dokazih, na katere so imele zadevne stranke priložnost podati pripombe.

2.   Na vseh odločbah, sporočilih ali obvestilih Agencije so navedeni oddelek Agencije in imena odgovornih uradnikov. Na njih je podpis uradnikov ali pa je namesto podpisa pritrjen ali natisnjenem žig Agencije. Izvršni direktor lahko določi, da se uporabi drugačen način identifikacije oddelkov Agencije in imen pristojnih uradnikov ali identifikacije drugega kot žigov, če so odločbe, sporočila ali obvestila Agencije poslani po telefaksu ali s katerim koli drugim tehničnim komunikacijskim sredstvom.“;

| (65) | V členu 76(1) se doda naslednji stavek:
  „V postopkih za ugotavljanje ničnosti v skladu s členom 52 Agencija svoj pregled omeji na razloge in navedbe, ki so jih podale stranke.“; |
| --- | --- |

(65)

V členu 76(1) se doda naslednji stavek:

„V postopkih za ugotavljanje ničnosti v skladu s členom 52 Agencija svoj pregled omeji na razloge in navedbe, ki so jih podale stranke.“;

| (66) | V členu 78 se doda naslednji odstavek:
  „5.   Izvršni direktor Agencije določi zneske stroškov, ki jih je treba plačati, vključno s predujmi v zvezi s stroški pridobivanja dokazov iz člena 93a(b).“; |
| --- | --- |

(66)

V členu 78 se doda naslednji odstavek:

„5.   Izvršni direktor Agencije določi zneske stroškov, ki jih je treba plačati, vključno s predujmi v zvezi s stroški pridobivanja dokazov iz člena 93a(b).“;

| (67) | Člen 79 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 79
  Obveščanje
  1.   Agencija po uradni dolžnosti obvesti zadevne osebe o odločbah in uradnih pozivih ter o vsakem obvestilu ali drugem sporočilu, za katerega je določen rok ali o katerem morajo biti zadevne osebe obveščene po drugih določbah te uredbe ali delegiranih aktih, sprejetih v skladu s to uredbo, ali o katerih je obveščanje zahteval izvršni direktor Agencije.
  2.   Izvršni direktor lahko določi, katere dokumente, razen odločb, za katere velja rok za pritožbo, in uradni pozivi se vročijo s priporočenim pismom z obvestilom pošte o prispetju priporočene pošiljke.
  3.   Obvestilo se lahko pošlje prek elektronskih sredstev, podrobnosti pa določi izvršni direktor.
  4.   Če se obvestilo pošlje prek javnega obvestila, izvršni direktor določi, kako se obvestilo objavi, in določi enomesečni rok, po katerem se šteje, da je bil dokument priglašen.“; |
| --- | --- |

(67)

Člen 79 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 79

Obveščanje

1.   Agencija po uradni dolžnosti obvesti zadevne osebe o odločbah in uradnih pozivih ter o vsakem obvestilu ali drugem sporočilu, za katerega je določen rok ali o katerem morajo biti zadevne osebe obveščene po drugih določbah te uredbe ali delegiranih aktih, sprejetih v skladu s to uredbo, ali o katerih je obveščanje zahteval izvršni direktor Agencije.

2.   Izvršni direktor lahko določi, katere dokumente, razen odločb, za katere velja rok za pritožbo, in uradni pozivi se vročijo s priporočenim pismom z obvestilom pošte o prispetju priporočene pošiljke.

3.   Obvestilo se lahko pošlje prek elektronskih sredstev, podrobnosti pa določi izvršni direktor.

4.   Če se obvestilo pošlje prek javnega obvestila, izvršni direktor določi, kako se obvestilo objavi, in določi enomesečni rok, po katerem se šteje, da je bil dokument priglašen.“;

| (68) | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 79a
  Obveščanje o izgubi pravic
  Če Agencija ugotovi, da je zaradi te uredbe ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, ne da bi bila sprejeta kakršna koli odločba, prišlo do izgube kakršnih koli pravic, o tem obvesti zadevno osebo v skladu s členom 79. Ta oseba lahko zaprosi za odločbo glede te zadeve. Agencija tako odločbo sprejme, če se ne strinja z osebo, ki jo zahteva; v obratnem primeru Agencija spremeni svojo ugotovitev in obvesti osebo, ki zahteva odločbo.
  Člen 79b
  Sporočanje Agenciji
  Sporočila se lahko Agenciji pošljejo prek elektronskih sredstev. Izvršni direktor določi obseg in tehnične pogoje, na podlagi katerih se navedena sporočila lahko predložijo v elektronski obliki.
  Člen 79c
  Roki
  1.   Za

  Roki se določijo v celih letih, mesecih, tednih ali dneh.
  Izračun in trajanje rokov se uporabljajo pravila, sprejeta v skladu s členom 93a(f)

  začne z naslednjim dnem po dnevu, ko se je ustrezni dogodek zgodil
  . [Sprememba 56]

  2.   Izvršni direktor Agencije pred začetkom vsakega koledarskega leta določi dneve, ko Agencija ne bo sprejemala dokumentov ali se navadna pošta ne dostavlja na zadevnem območju, na katerem se Agencija nahaja.
  3.   Izvršni direktor določi trajanje obdobja prekinitve v primeru splošne prekinitve dostave pošte v državi članici, v kateri se Agencija nahaja, ali v primeru dejanskih prekinitev povezave Agencije s sprejetimi elektronskimi komunikacijskimi sredstvi.
  4.   Če izjemen pojav, na primer naravna nesreča ali stavka, prizadene ali moti pravilno sporočanje strank v postopkih pred Agencijo ali obratno, lahko izvršni direktor določi, da se za stranke v postopkih, ki imajo svoje stalno prebivališče ali registrirani sedež v zadevni državi članici ali ki so imenovale zastopnika s poslovno enoto v zadevni državi, vsi roki, ki bi sicer pretekli na datum začetka takšnega pojava ali po tem datumu, ki jih določi izvršni direktor, podaljšajo do datuma, ki ga določi izvršni direktor. Izvršni direktor pri določitvi navedenega datuma oceni, kdaj se izjemne okoliščine končajo. Če pojav prizadene sedež Agencije, se v takšni določitvi izvršnega direktorja navede, da velja za vse stranke v postopku.
  Člen 79d
  Popravljanje napak in spregledov
  Agencija v svojih odločbah popravi kakršne koli jezikovne napake, napake pri prepisu in spreglede ali tehnične napake, ki jih Agencija stori pri registraciji blagovne znamke ali objavi njene registracije.
  Agencija vodi evidenco vseh takih popravkov.
  “; [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(68)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 79a

Obveščanje o izgubi pravic

Če Agencija ugotovi, da je zaradi te uredbe ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, ne da bi bila sprejeta kakršna koli odločba, prišlo do izgube kakršnih koli pravic, o tem obvesti zadevno osebo v skladu s členom 79. Ta oseba lahko zaprosi za odločbo glede te zadeve. Agencija tako odločbo sprejme, če se ne strinja z osebo, ki jo zahteva; v obratnem primeru Agencija spremeni svojo ugotovitev in obvesti osebo, ki zahteva odločbo.

Člen 79b

Sporočanje Agenciji

Sporočila se lahko Agenciji pošljejo prek elektronskih sredstev. Izvršni direktor določi obseg in tehnične pogoje, na podlagi katerih se navedena sporočila lahko predložijo v elektronski obliki.

Člen 79c

Roki

1.   Za

  Roki se določijo v celih letih, mesecih, tednih ali dneh.
  Izračun in trajanje rokov se uporabljajo pravila, sprejeta v skladu s členom 93a(f)

  začne z naslednjim dnem po dnevu, ko se je ustrezni dogodek zgodil
  . [Sprememba 56]

2.   Izvršni direktor Agencije pred začetkom vsakega koledarskega leta določi dneve, ko Agencija ne bo sprejemala dokumentov ali se navadna pošta ne dostavlja na zadevnem območju, na katerem se Agencija nahaja.

3.   Izvršni direktor določi trajanje obdobja prekinitve v primeru splošne prekinitve dostave pošte v državi članici, v kateri se Agencija nahaja, ali v primeru dejanskih prekinitev povezave Agencije s sprejetimi elektronskimi komunikacijskimi sredstvi.

4.   Če izjemen pojav, na primer naravna nesreča ali stavka, prizadene ali moti pravilno sporočanje strank v postopkih pred Agencijo ali obratno, lahko izvršni direktor določi, da se za stranke v postopkih, ki imajo svoje stalno prebivališče ali registrirani sedež v zadevni državi članici ali ki so imenovale zastopnika s poslovno enoto v zadevni državi, vsi roki, ki bi sicer pretekli na datum začetka takšnega pojava ali po tem datumu, ki jih določi izvršni direktor, podaljšajo do datuma, ki ga določi izvršni direktor. Izvršni direktor pri določitvi navedenega datuma oceni, kdaj se izjemne okoliščine končajo. Če pojav prizadene sedež Agencije, se v takšni določitvi izvršnega direktorja navede, da velja za vse stranke v postopku.

Člen 79d

Popravljanje napak in spregledov

Agencija v svojih odločbah popravi kakršne koli jezikovne napake, napake pri prepisu in spreglede ali tehnične napake, ki jih Agencija stori pri registraciji blagovne znamke ali objavi njene registracije.
  Agencija vodi evidenco vseh takih popravkov.
  “; [Sprememba 57]

| (69) | Člen 80 se spremeni:






  (a) | v odstavku

  odstavek
  1 se v prvem stavku izraz „odločbo z očitno kršitvijo določb postopka“ nadomesti z izrazom „odločbo z očitno napako

  naslednjim:




  „1.
     Če Agencija opravi vpis v register ali sprejme odločbo z očitno napako, ki jo je mogoče pripisati Agenciji, zagotovi, da se vpis izbriše ali odločitev razveljavi. Če je v postopku samo ena stranka in vpis ali dejanje vpliva na njene pravice, se izbris ali razveljavitev odredi tudi, če napaka za stranko ni bila očitna.“; [Sprememba 58] |
| --- | --- | --- |

(69)

Člen 80 se spremeni:

(a)

v odstavku

  odstavek
  1 se v prvem stavku izraz „odločbo z očitno kršitvijo določb postopka“ nadomesti z izrazom „odločbo z očitno napako

  naslednjim:

„1.
     Če Agencija opravi vpis v register ali sprejme odločbo z očitno napako, ki jo je mogoče pripisati Agenciji, zagotovi, da se vpis izbriše ali odločitev razveljavi. Če je v postopku samo ena stranka in vpis ali dejanje vpliva na njene pravice, se izbris ali razveljavitev odredi tudi, če napaka za stranko ni bila očitna.“; [Sprememba 58]

| (b) | v odstavku

  odstavek
  2 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „
  2.
     Izbris ali razveljavitev iz odstavka 1 odredi po uradni dolžnosti ali na zahtevo ene od strank v postopku oddelek, ki je opravil vpis ali sprejel odločbo. Izbris vpisa v registru ali preklic odločbe se izvede v enem letu od datuma, na katerega je bil opravljen vpis v register ali je bila sprejeta navedena odločba, in sicer po posvetovanju s strankami v postopku in morebitnim imetnikom pravic glede zadevne evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , ki so vpisane v register.
  Agencija vodi evidenco vseh takih izbrisov ali preklicev.
  “; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(b)

v odstavku

  odstavek
  2 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„
  2.
     Izbris ali razveljavitev iz odstavka 1 odredi po uradni dolžnosti ali na zahtevo ene od strank v postopku oddelek, ki je opravil vpis ali sprejel odločbo. Izbris vpisa v registru ali preklic odločbe se izvede v enem letu od datuma, na katerega je bil opravljen vpis v register ali je bila sprejeta navedena odločba, in sicer po posvetovanju s strankami v postopku in morebitnim imetnikom pravic glede zadevne evropske blagovne znamke
  Evropske Unije
  , ki so vpisane v register.
  Agencija vodi evidenco vseh takih izbrisov ali preklicev.
  “; [Sprememba 59]

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Ta člen ne posega v pravico pogodbenic, da vložijo pritožbo v skladu s členi 58 in 65, ali v možnost popravljanja napak in spregledov iz člena 79d. Če je bila pritožba vložena zoper odločbo Agencije, ki vsebuje napako, pritožbeni postopki postanejo brezpredmetni, ko Agencija svojo odločbo prekliče v skladu z odstavkom 1 tega člena.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Ta člen ne posega v pravico pogodbenic, da vložijo pritožbo v skladu s členi 58 in 65, ali v možnost popravljanja napak in spregledov iz člena 79d. Če je bila pritožba vložena zoper odločbo Agencije, ki vsebuje napako, pritožbeni postopki postanejo brezpredmetni, ko Agencija svojo odločbo prekliče v skladu z odstavkom 1 tega člena.“;

| (70) | Člen 82 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ta člen se ne uporablja za roke, določene v členu 29(1), členu 33(1), členu 36(2), členu 41(1) in (3), členu 47(3), členu 60, členu 65(5), členu 81, členu 112 ali roke, določene v odstavku 1 tega člena, ali roke za zahteve za priznanje prednosti starejše blagovne znamke v skladu s členom 34, potem ko je bila prijava vložena.“; |
| --- | --- | --- |

(70)

Člen 82 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta člen se ne uporablja za roke, določene v členu 29(1), členu 33(1), členu 36(2), členu 41(1) in (3), členu 47(3), členu 60, členu 65(5), členu 81, členu 112 ali roke, določene v odstavku 1 tega člena, ali roke za zahteve za priznanje prednosti starejše blagovne znamke v skladu s členom 34, potem ko je bila prijava vložena.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Če Agencija sprejme prijavo, se šteje, da zaradi neupoštevanja roka ni bilo posledic. Če je bila med iztekom neupoštevanega roka in zahtev za nadaljevanje postopkov sprejeta odločba, oddelek, pristojen za odločanje o zamujenem dejanju, pregleda odločbo in, kadar je zaključek zamujenega dejanja zadosten, sprejme drugačno odločbo. Če prvotne odločbe ni mogoče spremeniti, se jo potrdi v pisni obliki.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Če Agencija sprejme prijavo, se šteje, da zaradi neupoštevanja roka ni bilo posledic. Če je bila med iztekom neupoštevanega roka in zahtev za nadaljevanje postopkov sprejeta odločba, oddelek, pristojen za odločanje o zamujenem dejanju, pregleda odločbo in, kadar je zaključek zamujenega dejanja zadosten, sprejme drugačno odločbo. Če prvotne odločbe ni mogoče spremeniti, se jo potrdi v pisni obliki.“;

| (71) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 82a
  Prekinitev postopkov


  1.
     Med prekinitvijo ali nadaljevanjem postopka Agencija deluje v skladu z načinom iz člena 93a(i)

  Postopek pred Agencijo se prekine:










  (a) | v primeru smrti ali pravne nesposobnosti prijavitelja ali imetnika blagovne znamke Evropske unije ali osebe, ki je po nacionalni zakonodaji pooblaščena za delovanje v njegovem imenu; če ti dogodki ne vplivajo na pooblastitev zastopnika, imenovanega v skladu s členom 93, se postopek prekine le na zahtevo takšnega zastopnika; |
| --- | --- | --- |

(71)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 82a

Prekinitev postopkov

1.
     Med prekinitvijo ali nadaljevanjem postopka Agencija deluje v skladu z načinom iz člena 93a(i)

  Postopek pred Agencijo se prekine:

(a)

v primeru smrti ali pravne nesposobnosti prijavitelja ali imetnika blagovne znamke Evropske unije ali osebe, ki je po nacionalni zakonodaji pooblaščena za delovanje v njegovem imenu; če ti dogodki ne vplivajo na pooblastitev zastopnika, imenovanega v skladu s členom 93, se postopek prekine le na zahtevo takšnega zastopnika;

| (b) | v primeru, da se prijavitelju ali imetniku blagovne znamke Evropske unije iz pravnih razlogov, ki so posledica postopka proti njegovi lastnini, prepreči nadaljevanje postopka pred Agencijo; |
| --- | --- |

(b)

v primeru, da se prijavitelju ali imetniku blagovne znamke Evropske unije iz pravnih razlogov, ki so posledica postopka proti njegovi lastnini, prepreči nadaljevanje postopka pred Agencijo;

| (c) | v primeru smrti ali pravne nesposobnosti zastopnika prijavitelja ali imetnika blagovne znamke Evropske unije ali če se zastopniku iz pravnih razlogov, ki so posledica postopka proti njegovi lastnini, prepreči nadaljevanje postopka pred Agencijo. |
| --- | --- |

(c)

v primeru smrti ali pravne nesposobnosti zastopnika prijavitelja ali imetnika blagovne znamke Evropske unije ali če se zastopniku iz pravnih razlogov, ki so posledica postopka proti njegovi lastnini, prepreči nadaljevanje postopka pred Agencijo.

2.
     
  Če je bila v primerih iz točk (a) in (b) odstavka 1 Agencija obveščena o identiteti osebe, pooblaščene za nadaljevanje postopka pred Agencijo, Agencija tej osebi in vsem zainteresiranim tretjim strankam sporoči, da se bo postopek nadaljeval z datumom, ki ga določi Agencija.

3.
     
  V primeru iz točke (c) odstavka 1 se postopek nadaljuje, ko je Agencija obveščena o imenovanju novega zastopnika prijavitelja ali ko je Agencija druge stranke obvestila o imenovanju novega zastopnika imetnika blagovne znamke Evropske unije. Če Agencija v treh mesecih po začetku prekinitve postopka ni bila obveščena o imenovanju novega zastopnika, obvesti prijavitelja ali imetnika blagovne znamke Evropske unije:

| (a) | kadar se uporablja člen 92(2), o tem, da se bo prijava za blagovno znamko Evropske unije štela za umaknjeno, če se informacije ne predložijo v dveh mesecih po vročitvi tega obvestila; ali |
| --- | --- |

(a)

kadar se uporablja člen 92(2), o tem, da se bo prijava za blagovno znamko Evropske unije štela za umaknjeno, če se informacije ne predložijo v dveh mesecih po vročitvi tega obvestila; ali

| (b) | kadar se člen 92(2) ne uporablja, o tem, da se bo postopek s prijaviteljem ali imetnikom blagovne znamke Evropske unije nadaljeval z datumom vročitve tega obvestila. |
| --- | --- |

(b)

kadar se člen 92(2) ne uporablja, o tem, da se bo postopek s prijaviteljem ali imetnikom blagovne znamke Evropske unije nadaljeval z datumom vročitve tega obvestila.

4.
     
  Roki razen rokov za plačilo pristojbin za podaljšanje, ki veljajo za prijavitelja ali imetnika blagovne znamke Evropske unije na dan prekinitve postopka, začnejo znova teči na dan, ko se postopek nadaljuje.
  “; [Sprememba 60]

| (72) | Člen 83 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 83
  Sklicevanje na splošna načela
  Če v tej uredbi ali delegiranih aktih, sprejetih v skladu s to uredbo, ni določb o postopku, Agencija upošteva načela procesnega prava, ki so splošno priznana v državah članicah.“; |
| --- | --- |

(72)

Člen 83 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 83

Sklicevanje na splošna načela

Če v tej uredbi ali delegiranih aktih, sprejetih v skladu s to uredbo, ni določb o postopku, Agencija upošteva načela procesnega prava, ki so splošno priznana v državah članicah.“;

| (73) | V členu 85(1) se izraz „pod pogoji, določenimi v izvedbeni uredbi“ nadomesti z izrazom „pod pogoji, določenimi v skladu s členom 93a(j).

  Člen 85(1) se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Stranka, ki izgubi v postopku ugovora, postopku za razveljavitev, postopku za ugotovitev ničnosti ali v pritožbenem postopku, nosi stroške druge stranke, pa tudi vse stroške, ne glede na člen 119(6), ki jih povzroči sama in so nujni za potek postopka, vključno s potnimi stroški, stroški vzdrževanja in plačilom posrednika, svetovalca ali zastopnika, v mejah tarife, določene za vsako kategorijo stroškov [...].
  “; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(73)

V členu 85(1) se izraz „pod pogoji, določenimi v izvedbeni uredbi“ nadomesti z izrazom „pod pogoji, določenimi v skladu s členom 93a(j).

  Člen 85(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Stranka, ki izgubi v postopku ugovora, postopku za razveljavitev, postopku za ugotovitev ničnosti ali v pritožbenem postopku, nosi stroške druge stranke, pa tudi vse stroške, ne glede na člen 119(6), ki jih povzroči sama in so nujni za potek postopka, vključno s potnimi stroški, stroški vzdrževanja in plačilom posrednika, svetovalca ali zastopnika, v mejah tarife, določene za vsako kategorijo stroškov [...].
  “; [Sprememba 61]

| (74) | V členu 86(2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Vsaka država članica določi en sam organ, ki je odgovoren za preverjanje verodostojnosti odločbe in svoje kontaktne podatke sporoči Agenciji, Sodišču in Komisiji. Nalog za izvršbo odločbe je priložen odločbi navedenega organa, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen potrditev verodostojnosti odločbe.“; |
| --- | --- |

(74)

V členu 86(2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Vsaka država članica določi en sam organ, ki je odgovoren za preverjanje verodostojnosti odločbe in svoje kontaktne podatke sporoči Agenciji, Sodišču in Komisiji. Nalog za izvršbo odločbe je priložen odločbi navedenega organa, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen potrditev verodostojnosti odločbe.“;

| (75) | Člen 87 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 87
  Register evropskih blagovnih znamk
  1.   Agencija vodi register, ki vsebuje podatke, katerih registracijo ali vključitev določa ta uredba ali delegiran akt, sprejet v skladu s to uredbo. Agencija register

  blagovnih znamk Evropske unije in ga
  redno posodablja. [Sprememba 62]

  2.   Register je odprt za javnost. Lahko se hrani v elektronski obliki.
  3.   Agencija vzdržuje elektronsko zbirko podatkov, ki vsebuje podatke o prijavah registracije evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  in vpisih v register. Vsebina navedene zbirke je lahko na voljo javnosti. Izvršni direktor določi pogoje za dostop do zbirke podatkov in način, na katerega je njena vsebina lahko na voljo v strojno berljivi obliki, vključno z ustreznimi dajatvami.“; |
| --- | --- |

(75)

Člen 87 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 87

Register evropskih blagovnih znamk

1.   Agencija vodi register, ki vsebuje podatke, katerih registracijo ali vključitev določa ta uredba ali delegiran akt, sprejet v skladu s to uredbo. Agencija register

  blagovnih znamk Evropske unije in ga
  redno posodablja. [Sprememba 62]

2.   Register je odprt za javnost. Lahko se hrani v elektronski obliki.

3.   Agencija vzdržuje elektronsko zbirko podatkov, ki vsebuje podatke o prijavah registracije evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  in vpisih v register. Vsebina navedene zbirke je lahko na voljo javnosti. Izvršni direktor določi pogoje za dostop do zbirke podatkov in način, na katerega je njena vsebina lahko na voljo v strojno berljivi obliki, vključno z ustreznimi dajatvami.“;

| (76) | Člen 88 se spremeni:






  (a) | naslov „Pregled spisov“ se nadomesti z naslovom „Inšpekcijski pregled in vodenje spisov“; |
| --- | --- | --- |

(76)

Člen 88 se spremeni:

(a)

naslov „Pregled spisov“ se nadomesti z naslovom „Inšpekcijski pregled in vodenje spisov“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Če se spisi pregledujejo v skladu z odstavkoma 2 in 3, se lahko nekateri dokumenti v spisu umaknejo iz pregleda. Izvršni direktor določi način pregleda.
  5.   Agencija hrani spise vseh postopkov v zvezi s prijavo ali registracijo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Izvršni direktor določi obliko, v kateri se navedeni spisi hranijo. Če se hranijo v elektronski obliki, se izvirni dokumenti, ki so podlaga takšnih elektronskih spisov, uničijo po preteku določenega obdobja od takrat, ko jih je Agencija prejela, o tem pa odloča izvršni direktor.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Če se spisi pregledujejo v skladu z odstavkoma 2 in 3, se lahko nekateri dokumenti v spisu umaknejo iz pregleda. Izvršni direktor določi način pregleda.

5.   Agencija hrani spise vseh postopkov v zvezi s prijavo ali registracijo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Izvršni direktor določi obliko, v kateri se navedeni spisi hranijo. Če se hranijo v elektronski obliki, se izvirni dokumenti, ki so podlaga takšnih elektronskih spisov, uničijo po preteku določenega obdobja od takrat, ko jih je Agencija prejela, o tem pa odloča izvršni direktor.“;

| (77) | Člen 89 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 89
  Periodične publikacije
  1.   Agencija periodično izdaja:






  (a) | bilten o evropskih blagovnih znamkah
  Evropske unije
  , ki vsebuje vpise v register in tudi druge podatke, objavo katerih predpisuje ta uredba ali delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo; [Sprememba 63] |
| --- | --- | --- |

(77)

Člen 89 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 89

Periodične publikacije

1.   Agencija periodično izdaja:

(a)

bilten o evropskih blagovnih znamkah
  Evropske unije
  , ki vsebuje vpise v register in tudi druge podatke, objavo katerih predpisuje ta uredba ali delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo; [Sprememba 63]

| (b) | Uradni list, ki vsebuje obvestila in informacije splošnega značaja, ki jih izdaja izvršni direktor Agencije, in vse druge informacije, pomembne za to uredbo ali njeno izvajanje. |
| --- | --- |

(b)

Uradni list, ki vsebuje obvestila in informacije splošnega značaja, ki jih izdaja izvršni direktor Agencije, in vse druge informacije, pomembne za to uredbo ali njeno izvajanje.

Publikacije iz točk (a) in (b) se lahko objavijo v elektronski obliki.

2.   Bilten o evropskih blagovnih znamkah
  Evropske unije
  se objavi na način in v časovnih presledkih, ki jih določi izvršni direktor.

3.   Izvršni direktor lahko določi, da se nekatere enote objavijo v Uradnem listu v vseh uradnih jezikih Unije.“;

| (78) | Člen 92 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Brez poseganja v drugi stavek odstavka 3 so fizične ali pravne osebe, ki nimajo stalnega prebivališča ali resničnega in dejanskega sedeža ali podružnice podjetja v Uniji, pri Agenciji zastopane v skladu s členom 93(1) v vseh postopkih iz te uredbe, razen pri vlaganju prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .

  Z odstopanjem od prvega pododstavka fizične ali pravne osebe iz navedenega pododstavka pri Agenciji niso zastopane v primerih, ki so določeni v skladu s členom 93a(p).“; [Sprememba 64] |
| --- | --- | --- |

(78)

Člen 92 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v drugi stavek odstavka 3 so fizične ali pravne osebe, ki nimajo stalnega prebivališča ali resničnega in dejanskega sedeža ali podružnice podjetja v Uniji, pri Agenciji zastopane v skladu s členom 93(1) v vseh postopkih iz te uredbe, razen pri vlaganju prijave evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  .

Z odstopanjem od prvega pododstavka fizične ali pravne osebe iz navedenega pododstavka pri Agenciji niso zastopane v primerih, ki so določeni v skladu s členom 93a(p).“; [Sprememba 64]

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:


  „4.   Če so izpolnjeni pogoji, določeni v skladu s členom 93a(p), se imenuje skupni zastopnik.“; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Če so izpolnjeni pogoji, določeni v skladu s členom 93a(p), se imenuje skupni zastopnik.“; [Sprememba 65]

| (79) | Člen 93 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Zastopstvo fizičnih ali pravnih oseb pri Agenciji lahko izvajajo le:






  (a) | kakršen koli pravosodni delavec iz ene od držav članic s sedežem v Uniji, če je v navedeni državi pooblaščen, da deluje kot zastopnik pri zadevah v zvezi z blagovnimi znamkami; |
| --- | --- | --- | --- |

(79)

Člen 93 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Zastopstvo fizičnih ali pravnih oseb pri Agenciji lahko izvajajo le:

(a)

kakršen koli pravosodni delavec iz ene od držav članic s sedežem v Uniji, če je v navedeni državi pooblaščen, da deluje kot zastopnik pri zadevah v zvezi z blagovnimi znamkami;

| (b) | poklicni zastopniki, katerih imena so na seznamu, ki ga v ta namen vodi Agencija. |
| --- | --- |

(b)

poklicni zastopniki, katerih imena so na seznamu, ki ga v ta namen vodi Agencija.

Zastopniki, ki delujejo pred Agencijo, na zahtevo Agencije vložijo tudi podpisano pooblastilo za vložitev spisov.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Izvršni direktor Agencije lahko dovoli izjemo od:






  (a) | zahteve iz drugega stavka odstavka 2(c), če prijavitelj predloži dokaz, da si je zahtevane kvalifikacije pridobil drugače; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Izvršni direktor Agencije lahko dovoli izjemo od:

(a)

zahteve iz drugega stavka odstavka 2(c), če prijavitelj predloži dokaz, da si je zahtevane kvalifikacije pridobil drugače;

| (b) | zahteve iz odstavka 2(a) v primeru visoko kvalificiranih strokovnjakov, če so izpolnjene zahteve odstavka 2(b) in (c).“; |
| --- | --- |

(b)

zahteve iz odstavka 2(a) v primeru visoko kvalificiranih strokovnjakov, če so izpolnjene zahteve odstavka 2(b) in (c).“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:


  „5.   Oseba se lahko odstrani iz seznama poklicnih zastopnikov v skladu s pogoji, določenimi v skladu s členom 93a(p).“; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Oseba se lahko odstrani iz seznama poklicnih zastopnikov v skladu s pogoji, določenimi v skladu s členom 93a(p).“; [Sprememba 66]

| (80) | V naslovu IX se vstavi naslednji oddelek:
  „ODDELEK 5
  Prenos pooblastila
  Člen 93a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | zahteve v zvezi z obliko odločb iz člena 75; |
| --- | --- | --- |

(80)

V naslovu IX se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 5

Prenos pooblastila

Člen 93a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

zahteve v zvezi z obliko odločb iz člena 75;

| (b) | način ustnega postopka in pridobivanja dokazov iz členov 77 in 78; |
| --- | --- |

(b)

način ustnega postopka in pridobivanja dokazov iz členov 77 in 78;

| (c) | način obveščanja iz člena 79; |
| --- | --- |

(c)

način obveščanja iz člena 79;

| (d) | postopek za obveščanje o izgubi pravic iz člena 79a; |
| --- | --- |

(d)

postopek za obveščanje o izgubi pravic iz člena 79a;

| (e) | pravila o komunikacijskih sredstvih, vključno z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi iz člena 79b, ki jih uporabljajo stranke v postopkih pred Agencijo, in obrazcih, ki jih da na voljo Agencija; |
| --- | --- |

(e)

pravila o komunikacijskih sredstvih, vključno z elektronskimi komunikacijskimi sredstvi iz člena 79b, ki jih uporabljajo stranke v postopkih pred Agencijo, in obrazcih, ki jih da na voljo Agencija;

| (f) | pravila, ki urejajo izračun in trajanje rokov iz člena 79c(1); |
| --- | --- |

(f)

pravila, ki urejajo izračun in trajanje rokov iz člena 79c(1);

| (g) | postopek popravljanja kakršnih koli jezikovnih napak, napak pri prepisu in spregledov v odločbah Agencije ali tehnične napake, ki jih Agenciji stori pri registraciji blagovne znamke ali objavi njene registracije, kot je določeno v členu 79d; |
| --- | --- |

(g)

postopek popravljanja kakršnih koli jezikovnih napak, napak pri prepisu in spregledov v odločbah Agencije ali tehnične napake, ki jih Agenciji stori pri registraciji blagovne znamke ali objavi njene registracije, kot je določeno v členu 79d;

| (h) | postopek za razveljavitev odločbe ali izbris vpisa v register iz člena 80(1); |
| --- | --- |

(h)

postopek za razveljavitev odločbe ali izbris vpisa v register iz člena 80(1);

| (i) | način za prekinitev in nadaljevanje postopkov pred Agencijo iz člena 82a; |
| --- | --- |

(i)

način za prekinitev in nadaljevanje postopkov pred Agencijo iz člena 82a;

| (j) | postopki v zvezi s porazdelitvijo in določitvijo stroškov iz člena 85(1); [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(j)

postopki v zvezi s porazdelitvijo in določitvijo stroškov iz člena 85(1); [Sprememba 67]

| (k) | podatki iz člena 87(1)
  , ki se vnesejo v register
  ; [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(k)

podatki iz člena 87(1)
  , ki se vnesejo v register
  ; [Sprememba 68]

| (l) | postopek za pregled spisov iz člena 88, vključno z deli spisa, ki so umaknjeni iz pregleda, in način vodenja spisov Agencije iz člena 88(5);
  [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(l)

postopek za pregled spisov iz člena 88, vključno z deli spisa, ki so umaknjeni iz pregleda, in način vodenja spisov Agencije iz člena 88(5);
  [Sprememba 69]

| (m) | način objave podatkov in vnosov iz člena 89(1)(a) v biltenu o evropskih blagovnih znamkah
  Evropske unije
  , vključno z vrsto informacij in jezikov, v katerih se morajo navedeni podatki in vpisi objaviti; |
| --- | --- |

(m)

način objave podatkov in vnosov iz člena 89(1)(a) v biltenu o evropskih blagovnih znamkah
  Evropske unije
  , vključno z vrsto informacij in jezikov, v katerih se morajo navedeni podatki in vpisi objaviti;

| (n) | pogostost, oblika in jeziki, v katerih se objavijo publikacije Uradnega lista Agencije iz člena 89(1)(b); |
| --- | --- |

(n)

pogostost, oblika in jeziki, v katerih se objavijo publikacije Uradnega lista Agencije iz člena 89(1)(b);

| (o) | način izmenjave informacij in sporočil med Agencijo in organi držav članic ter pregled spisov s strani ali prek sodišč ali organov držav članic v skladu s členom 90; |
| --- | --- |

(o)

način izmenjave informacij in sporočil med Agencijo in organi držav članic ter pregled spisov s strani ali prek sodišč ali organov držav članic v skladu s členom 90;

| (p) | odstopanja od obveznosti glede zastopnika pred Agencijo v skladu s členom 92(2), pogoji, na podlagi katerih se imenuje skupni zastopnik v skladu s členom 92(4), pogoji, na podlagi katerih morajo zaposleni iz člena 92(3) in poklicni zastopniki iz člena 93(1) Agenciji predložiti podpisano pooblastilo, da lahko prevzamejo zastopanje, vsebina tega pooblastila in pogoji, na podlagi katerih se lahko oseba odstrani s seznama poklicnih zastopnikov v skladu s členom 93(5).“; [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(p)

odstopanja od obveznosti glede zastopnika pred Agencijo v skladu s členom 92(2), pogoji, na podlagi katerih se imenuje skupni zastopnik v skladu s členom 92(4), pogoji, na podlagi katerih morajo zaposleni iz člena 92(3) in poklicni zastopniki iz člena 93(1) Agenciji predložiti podpisano pooblastilo, da lahko prevzamejo zastopanje, vsebina tega pooblastila in pogoji, na podlagi katerih se lahko oseba odstrani s seznama poklicnih zastopnikov v skladu s členom 93(5).“; [Sprememba 70]

| (81) | V Naslovu X se naslov Oddelka 1 nadomesti z naslednjim:
  „Uporaba pravil Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah“; |
| --- | --- |

(81)

V Naslovu X se naslov Oddelka 1 nadomesti z naslednjim:

„Uporaba pravil Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah“;

| (82) | Člen 94 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Uporaba pravil Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah“; |
| --- | --- | --- |

(82)

Člen 94 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Uporaba pravil Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah“;

| (b) | v odstavku 1 se izraz „Uredba (ES) št. 44/2001 uporablja“ nadomesti z izrazom „pravila Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah uporabljajo

  odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  Razen če ni v tej uredbi drugače določeno, se pravila Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah uporabljajo za postopke, povezane z blagovnimi znamkami Evropske unije, pa tudi za postopke, povezane s hkratnimi in zaporednimi postopki na podlagi blagovnih znamk Evropske unije in nacionalnih blagovnih znamk.“
  ; [Sprememba 71] |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se izraz „Uredba (ES) št. 44/2001 uporablja“ nadomesti z izrazom „pravila Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah uporabljajo

  odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  Razen če ni v tej uredbi drugače določeno, se pravila Unije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah uporabljajo za postopke, povezane z blagovnimi znamkami Evropske unije, pa tudi za postopke, povezane s hkratnimi in zaporednimi postopki na podlagi blagovnih znamk Evropske unije in nacionalnih blagovnih znamk.“
  ; [Sprememba 71]

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Sklicevanja v tej uredbi na Uredbo (ES) št. 44/2001 po potrebi vključujejo sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenim kraljestvom o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah z dne 19. oktobra 2005.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Sklicevanja v tej uredbi na Uredbo (ES) št. 44/2001 po potrebi vključujejo sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenim kraljestvom o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah z dne 19. oktobra 2005.“;

| (83) | V členu 96(c) se izraz „člena 9(3), drugi stavek“ nadomesti z izrazom „člena 9b(2)“; |
| --- | --- |

(83)

V členu 96(c) se izraz „člena 9(3), drugi stavek“ nadomesti z izrazom „člena 9b(2)“;

| (84) | Člen 99(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pri tožbah iz člena 96(a) in (c) je ugovor v zvezi s razveljavitvijo ali ničnostjo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , vložen na drug način kot pa v obliki nasprotne tožbe, dopusten, če toženec zahteva, da se pravice imetnika evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  razveljavijo zaradi odsotnosti resne in dejanske uporabe v času vložitve tožbe zaradi kršitve.“; |
| --- | --- |

(84)

Člen 99(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pri tožbah iz člena 96(a) in (c) je ugovor v zvezi s razveljavitvijo ali ničnostjo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , vložen na drug način kot pa v obliki nasprotne tožbe, dopusten, če toženec zahteva, da se pravice imetnika evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  razveljavijo zaradi odsotnosti resne in dejanske uporabe v času vložitve tožbe zaradi kršitve.“;

| (85) | Člen 100 se spremeni:






  (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unijee
  , pri katerem je bila vložena nasprotna tožba za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , ne nadaljuje pregleda nasprotne tožbe, dokler zainteresirana stranka ali sodišče Agencije ne obvesti o datumu, na katerega je bila vložena nasprotna tožba. Agencija navedene informacije vnese v register. Če Agencija obravnava zahtevo za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , mora o tem obvestiti Sodišče, ki ostane v postopku, dokler odločba o zahtevi ni končna ali ko je zahteva umaknjena.“; |
| --- | --- | --- |

(85)

Člen 100 se spremeni:

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unijee
  , pri katerem je bila vložena nasprotna tožba za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , ne nadaljuje pregleda nasprotne tožbe, dokler zainteresirana stranka ali sodišče Agencije ne obvesti o datumu, na katerega je bila vložena nasprotna tožba. Agencija navedene informacije vnese v register. Če Agencija obravnava zahtevo za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , mora o tem obvestiti Sodišče, ki ostane v postopku, dokler odločba o zahtevi ni končna ali ko je zahteva umaknjena.“;

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Če sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  izda sodbo, ki je postala pravnomočna po nasprotni tožbi na razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , se izvod sodbe nemudoma pošlje Agenciji, in sicer to stori sodišče ali katera koli druga stran v nacionalnem postopku. Agencija ali katera koli zainteresirana stran lahko zahteva informacije o takšnem prenosu. Agencija vnese sodbo v register in sprejme vse potrebne ukrepe, da izvrši sodbo Sodišča.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Če sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  izda sodbo, ki je postala pravnomočna po nasprotni tožbi na razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , se izvod sodbe nemudoma pošlje Agenciji, in sicer to stori sodišče ali katera koli druga stran v nacionalnem postopku. Agencija ali katera koli zainteresirana stran lahko zahteva informacije o takšnem prenosu. Agencija vnese sodbo v register in sprejme vse potrebne ukrepe, da izvrši sodbo Sodišča.“;

| (86) | Člen 102(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  lahko uporabi tudi ukrepe ali naloge, ki so na voljo na podlagi veljavne zakonodaje in za katere meni, da so ustrezni v okoliščinah zadeve.“; |
| --- | --- |

(86)

Člen 102(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Sodišče za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  lahko uporabi tudi ukrepe ali naloge, ki so na voljo na podlagi veljavne zakonodaje in za katere meni, da so ustrezni v okoliščinah zadeve.“;

| (87) | Člen 108 se črta; |
| --- | --- |

(87)

Člen 108 se črta;

| (88) | V členu 113(3) se izraz „skupaj s formalnimi pogoji, določenimi v izvedbeni uredbi“ nadomesti z izrazom „skupaj s formalnimi pogoji, določenimi v skladu s členom 114a

  Člen 113(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Agencija preveri, ali zahtevana konverzija izpolnjuje pogoje, določene v tej uredbi, zlasti v členu 112(1), (2), (4), (5) in (6) ter odstavku 1 tega člena, skupaj s formalnimi pogoji, določenimi v skladu s členom 114a. Če so ti pogoji izpolnjeni, Agencija pošlje zahtevo za konverzijo uradom za industrijsko lastnino držav članic, ki so v njej določeni.“; [Sprememba 72] |
| --- | --- |

(88)

V členu 113(3) se izraz „skupaj s formalnimi pogoji, določenimi v izvedbeni uredbi“ nadomesti z izrazom „skupaj s formalnimi pogoji, določenimi v skladu s členom 114a

  Člen 113(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Agencija preveri, ali zahtevana konverzija izpolnjuje pogoje, določene v tej uredbi, zlasti v členu 112(1), (2), (4), (5) in (6) ter odstavku 1 tega člena, skupaj s formalnimi pogoji, določenimi v skladu s členom 114a. Če so ti pogoji izpolnjeni, Agencija pošlje zahtevo za konverzijo uradom za industrijsko lastnino držav članic, ki so v njej določeni.“; [Sprememba 72]

| (89) | V členu

  Člen
  114(2) se izraz „iz izvedbene uredbe“ nadomesti z izrazom „delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo

  naslednjim:




  „2.
     
  Za prijavo blagovne znamke Evropske unije ali za blagovno znamko Evropske unije, ki je bila posredovana v skladu s členom 113, ne veljajo formalne zahteve nacionalne zakonodaje, ki se razlikujejo oziroma dopolnjujejo zahteve iz te uredbe ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo.“
  ; [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(89)

V členu

  Člen
  114(2) se izraz „iz izvedbene uredbe“ nadomesti z izrazom „delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo

  naslednjim:

„2.
     
  Za prijavo blagovne znamke Evropske unije ali za blagovno znamko Evropske unije, ki je bila posredovana v skladu s členom 113, ne veljajo formalne zahteve nacionalne zakonodaje, ki se razlikujejo oziroma dopolnjujejo zahteve iz te uredbe ali delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo.“
  ; [Sprememba 73]

| (90) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 114a
  Prenos pooblastila
  Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 163, kar zadeva formalne pogoje, ki jih mora izpolnjevati zahteva za konverzijo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , podrobnosti njenega pregleda in objave.“; |
| --- | --- |

(90)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 114a

Prenos pooblastila

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 163, kar zadeva formalne pogoje, ki jih mora izpolnjevati zahteva za konverzijo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , podrobnosti njenega pregleda in objave.“;

| (91) | Člen 116(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Agencija lahko brez poseganja v odstavek 1 uporabi napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno v Agenciji. Upravni odbor sprejme odločbo, ki določa pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov na Agencijo.“; |
| --- | --- |

(91)

Člen 116(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Agencija lahko brez poseganja v odstavek 1 uporabi napotene nacionalne strokovnjake ali drugo osebje, ki ni zaposleno v Agenciji. Upravni odbor sprejme odločbo, ki določa pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov na Agencijo.“;

| (92) | V členu

  Člen
  117 se izraz „Na Uradu“ nadomesti z izrazom „Za Agencijo in njeno osebje

  naslednjim:




  „Za Agencijo in njeno osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.
  “; [Sprememba 74] |
| --- | --- |

(92)

V členu

  Člen
  117 se izraz „Na Uradu“ nadomesti z izrazom „Za Agencijo in njeno osebje

  naslednjim:

„Za Agencijo in njeno osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.
  “; [Sprememba 74]

| (93) | Člen 119 se spremeni:






  (a) | drugi stavek drugega pododstavka odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Prevod se predloži v roku, določenem v skladu s členom 144a(b).“; |
| --- | --- | --- |

(93)

Člen 119 se spremeni:

(a)

drugi stavek drugega pododstavka odstavka 6 se nadomesti z naslednjim:

„Prevod se predloži v roku, določenem v skladu s členom 144a(b).“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „8.   Izvršni direktor določi način, na katerega morajo biti prevodi overjeni.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„8.   Izvršni direktor določi način, na katerega morajo biti prevodi overjeni.“;

| (94) | V členu

  Člen
  120(1) se izraz „izvedbena uredba“ nadomesti z izrazom „delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo

  naslednjim:




  „1.
     
  Prijava blagovne znamke Evropske unije, kot je opisana v členu 26(1), in vse druge informacije, katerih objavo predpisujeta ta uredba ali delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, so objavljene v vseh uradnih jezikih Evropske unije.
  “; [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(94)

V členu

  Člen
  120(1) se izraz „izvedbena uredba“ nadomesti z izrazom „delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo

  naslednjim:

„1.
     
  Prijava blagovne znamke Evropske unije, kot je opisana v členu 26(1), in vse druge informacije, katerih objavo predpisujeta ta uredba ali delegirani akt, sprejet v skladu s to uredbo, so objavljene v vseh uradnih jezikih Evropske unije.
  “; [Sprememba 75]

| (95) | Člen 122 se črta; |
| --- | --- |

(95)

Člen 122 se črta;

| (96) | člen 123 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 123
  Preglednost
  1.   Za dokumente, ki jih hrani Agencija, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).
  2.   Upravni odbor sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001.
  3.   Zoper odločbe, ki jih Agencija sprejme na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri varuhu človekovih pravic ali pa so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropske unije, pod pogoji, določenimi v členih 228 in 263 Pogodbe.
  4.   Obdelava osebnih podatkov Agencije se izvaja v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*5).

  (*4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43)."


  (*5)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(96)

člen 123 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 123

Preglednost

1.   Za dokumente, ki jih hrani Agencija, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*4).

2.   Upravni odbor sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001.

3.   Zoper odločbe, ki jih Agencija sprejme na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri varuhu človekovih pravic ali pa so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropske unije, pod pogoji, določenimi v členih 228 in 263 Pogodbe.

4.   Obdelava osebnih podatkov Agencije se izvaja v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*5).

(*4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43)."

(*5)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).“;"

| (97) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 123a
  Pravila o varnosti na področju varstva zaupnih in občutljivih nezaupnih podatkov
  Agencija uporablja načela varnosti, opredeljena v varnostnih pravilih Komisije za varstvo zaupnih podatkov Evropske unije in občutljivih nezaupnih podatkov, kakor je določeno v Prilogi k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (*6). To med drugim zajema določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi takšnih podatkov.

  (*6)  Sklep Komisije z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(97)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 123a

Pravila o varnosti na področju varstva zaupnih in občutljivih nezaupnih podatkov

Agencija uporablja načela varnosti, opredeljena v varnostnih pravilih Komisije za varstvo zaupnih podatkov Evropske unije in občutljivih nezaupnih podatkov, kakor je določeno v Prilogi k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (*6). To med drugim zajema določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi takšnih podatkov.

(*6)  Sklep Komisije z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).“;"

| (98) | V Naslovu XII se vstavi naslednji oddelek:
  „ODDELEK 1a
  Naloge Agencije in sodelovanje za spodbujanje približevanja
  Člen 123b
  Naloge Agencije
  1.   Naloge Agencije so:






  (a) | upravljanje in spodbujanje sistema evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz te uredbe; |
| --- | --- | --- |

(98)

V Naslovu XII se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 1a

Naloge Agencije in sodelovanje za spodbujanje približevanja

Člen 123b

Naloge Agencije

1.   Naloge Agencije so:

(a)

upravljanje in spodbujanje sistema evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz te uredbe;

| (b) | upravljanje in spodbujanje sistema evropskih modelov iz Uredbe Sveta (ES) št. 6/2002 (*7); |
| --- | --- |

(b)

upravljanje in spodbujanje sistema evropskih modelov iz Uredbe Sveta (ES) št. 6/2002 (*7);

| (c) | spodbujanje približevanja praks in orodij na področju blagovnih znamk ter modelov, in sicer v sodelovanju z glavnimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah, vključno z Uradom Beneluksa za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje približevanja praks in orodij na področju blagovnih znamk ter modelov, in sicer v sodelovanju z glavnimi uradi za industrijsko lastnino v državah članicah, vključno z Uradom Beneluksa za intelektualno lastnino;

| (d) | naloge iz Uredbe (EU) št. 386/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*8). |
| --- | --- |

(d)

naloge iz Uredbe (EU) št. 386/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*8).

| (da) | naloge, ki jih ima na podlagi Direktive 2012/28/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*9)

  . [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(da)

naloge, ki jih ima na podlagi Direktive 2012/28/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (*9)

  . [Sprememba 76]

2.   Agencija v zvezi z nalogami iz odstavka 1 sodeluje z institucijami, organi, telesi, uradi za industrijsko lastnino, mednarodnimi in nevladnimi organizacijami.

3.   Agencija lahko omogoča prostovoljne storitve mediacije
  in arbitraže
  , in sicer za namen zagotavljanja pomoči strankam pri doseganju mirne rešitve. [Sprememba 77]

Člen 123c

Sodelovanje za spodbujanje približevanja praks in orodij

1.   Agencija, uradi za industrijsko lastnino držav članic in Urad Beneluksa za intelektualno lastnino sodelujejo za spodbujanje približevanja praks ter orodij na področju blagovnih znamk in modelov.

To sodelovanje
  med drugim
  zajema naslednja področja dejavnosti: [Sprememba 78]

| (a) | razvoj skupnih standardov na področju pregleda; |
| --- | --- |

(a)

razvoj skupnih standardov na področju pregleda;

| (b) | oblikovanje skupnih ali povezanih zbirk podatkov in portalov za namene posvetovanja, poizvedb in klasifikacije v celotni Uniji; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje skupnih ali povezanih zbirk podatkov in portalov za namene posvetovanja, poizvedb in klasifikacije v celotni Uniji;

| (c) | neprekinjeno zagotavljanje in izmenjava podatkov ter informacij, vključno z dopolnjevanjem zbirk podatkov in portalov iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

neprekinjeno zagotavljanje in izmenjava podatkov ter informacij, vključno z dopolnjevanjem zbirk podatkov in portalov iz točke (b);

| (d) | vzpostavitev skupnih standardov in praks z namenom zagotavljanja interoperabilnosti postopkov in sistemov v Uniji ter krepitve njihove usklajenosti, učinkovitosti in uspešnosti; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev skupnih standardov in praks z namenom zagotavljanja interoperabilnosti postopkov in sistemov v Uniji ter krepitve njihove usklajenosti, učinkovitosti in uspešnosti;

| (e) | izmenjavo informacij o pravicah industrijske lastnine in postopkih, vključno z medsebojno podporo služb za pomoč uporabnikom in informacijskih centrov; |
| --- | --- |

(e)

izmenjavo informacij o pravicah industrijske lastnine in postopkih, vključno z medsebojno podporo služb za pomoč uporabnikom in informacijskih centrov;

| (f) | izmenjavo strokovnega znanja in pomoč v zvezi s področji, določenimi v točkah od (a) do (e). |
| --- | --- |

(f)

izmenjavo strokovnega znanja in pomoč v zvezi s področji, določenimi v točkah od (a) do (e).

2.   Agencija določi, pripravi in usklajuje skupne projekte interesa Unije
  in držav članic
  v zvezi s področji iz odstavka 1. Določitev projekta vključuje

  določa
  posebne obveznosti in odgovornosti vsakega sodelujočega urada za industrijsko lastnino držav članic in Urada Beneluxa za intelektualno lastnino.
  Agencija se v vseh fazah skupnih projektov posvetuje s predstavniki uporabnikov. [Sprememba 79]

3.   Uradi za industrijsko lastnino držav članic in Urad Beneluksa za intelektualno lastnino učinkovito sodelujejo v skupnih projektih iz odstavka 2, in sicer z namenom zagotavljanja njihovega razvoja, delovanja, interoperabilnosti in posodabljanja.

Če pa rezultat teh projektov privede do nastanka instrumentov, ki jih država članica utemeljeno šteje za enakovredne tistim, ki že obstajajo v tej državi članici, iz sodelovanja ne izhaja obveznost izvajanja rezultata v tej državi članic. [Sprememba 80]

4.   Agencija zagotovi finančno podporo za skupne projekte v interesu Unije
  in držav članic
  iz odstavka 2, če je to potrebno za zagotovitev učinkovitega sodelovanja uradov za industrijsko lastnino držav članic in Urada Beneluxa za intelektualno lastnino v projektih v smislu odstavka 3. Finančna podpora je lahko v obliki nepovratnih sredstev. Skupni znesek financiranja ne presega 10

  znaša najmanj 20
   % letnih prihodkov Agencije
  in pokriva minimalni znesek za vsako državo članico za namene, tesno povezane s sodelovanjem v skupnih projektih
  . Upravičenci nepovratnih sredstev so uradi za industrijsko lastnino držav članic in Urad Beneluksa za intelektualno lastnino. Nepovratna sredstva se lahko odobrijo brez razpisov za zbiranje predlogov v skladu s finančnimi pravili, ki veljajo za Agencijo, in načeli postopkov za podelitev teh sredstev iz finančne Uredbe (EU
  , Euratom
  ) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*10) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (*11). [Sprememba 81]

(*7)  Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (UL L 3, 5.1.2002, str. 1)."

(*8)  Uredba (EU) št. 386/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine (UL L 129, 16.5.2012, str. 1)."

(*9)  
  Direktiva 2012/28/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del (UL L 299, 27.10.2012, str. 5).
  "

(*10)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1)."

(*11)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).“;"

| (99) | V naslovu XII se oddelka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „ODDELEK 2
  Upravni odbor
  Člen 124
  Naloge upravnega odbora
  1.   Brez poseganja v naloge, ki so proračunskemu odboru dodeljene v oddelku 5, ima upravni odbor naslednje naloge:






  (a) | upravni odbor sprejme letni program dela Agencije za naslednje leto na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(c), pri čemer upošteva mnenje Komisije ter sprejeti letni program dela posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; |
| --- | --- | --- |

(99)

V naslovu XII se oddelka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„ODDELEK 2

Upravni odbor

Člen 124

Naloge upravnega odbora

1.   Brez poseganja v naloge, ki so proračunskemu odboru dodeljene v oddelku 5, ima upravni odbor naslednje naloge:

(a)

upravni odbor sprejme letni program dela Agencije za naslednje leto na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(c), pri čemer upošteva mnenje Komisije ter sprejeti letni program dela posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji;

| (b) | upravni odbor po izmenjavi stališč med izvršnim direktorjem in ustreznim odborom Evropskega parlamenta sprejme večletni strateški program za Agencijo, vključno s strategijo Agencije o mednarodnem sodelovanju, na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži na podlagi osnutka v skladu s členom 128(4)(d), pri čemer upošteva mnenje Komisije in sprejeti večletni strateški program posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

(b)

upravni odbor po izmenjavi stališč med izvršnim direktorjem in ustreznim odborom Evropskega parlamenta sprejme večletni strateški program za Agencijo, vključno s strategijo Agencije o mednarodnem sodelovanju, na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži na podlagi osnutka v skladu s členom 128(4)(d), pri čemer upošteva mnenje Komisije in sprejeti večletni strateški program posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji;

| (c) | upravni odbor na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(f), sprejme letno poročilo ter ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču; |
| --- | --- |

(c)

upravni odbor na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(f), sprejme letno poročilo ter ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču;

| (d) | upravni odbor sprejme večletni načrt kadrovske politike na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(g); |
| --- | --- |

(d)

upravni odbor sprejme večletni načrt kadrovske politike na podlagi osnutka, ki ga izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(g);

| (e) | Upravni odbor sprejme pravila o preprečevanju in obvladovanju navzkrižij interesov v Agenciji; |
| --- | --- |

(e)

Upravni odbor sprejme pravila o preprečevanju in obvladovanju navzkrižij interesov v Agenciji;

| (f) | v skladu z odstavkom 2 izvaja pooblastila na področju osebja Agencije, ki mu jih podeljujejo kadrovski predpisi pristojnega organa za imenovanje in v skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev glede pristojnega organa, ki je pooblaščen za sklepanje pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja);
  [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(f)

v skladu z odstavkom 2 izvaja pooblastila na področju osebja Agencije, ki mu jih podeljujejo kadrovski predpisi pristojnega organa za imenovanje in v skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev glede pristojnega organa, ki je pooblaščen za sklepanje pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja);
  [Sprememba 83]

| (g) | upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h kadrovskim predpisom in pogojem zaposlovanja drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; |
| --- | --- |

(g)

upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h kadrovskim predpisom in pogojem zaposlovanja drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov;

| (h) | upravni odbor imenuje in odstavi s položaja izvršnega direktorja in njegove namestnike v skladu s členom 129 ter imenuje predsednika odborov za pritožbe ter predsednike in člane posameznih odborov za pritožbe v skladu s členom 136; |
| --- | --- |

(h)

upravni odbor imenuje in odstavi s položaja izvršnega direktorja in njegove namestnike v skladu s členom 129 ter imenuje predsednika odborov za pritožbe ter predsednike in člane posameznih odborov za pritožbe v skladu s členom 136;

| (i) | upravni odbor zagotavlja ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil ter vrednotenj iz člena 165a in tudi preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

(i)

upravni odbor zagotavlja ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil ter vrednotenj iz člena 165a in tudi preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF);

| (ia) | upravni odbor opredeli in pripravi skupne projekte v interesu Unije in držav članic v skladu s členom 123c; [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(ia)

upravni odbor opredeli in pripravi skupne projekte v interesu Unije in držav članic v skladu s členom 123c; [Sprememba 82]

| (j) | pred sprejetjem smernic glede pregleda Agencije in v drugih primerih, ki jih določa ta uredba, se je treba posvetovati z upravnim odborom; |
| --- | --- |

(j)

pred sprejetjem smernic glede pregleda Agencije in v drugih primerih, ki jih določa ta uredba, se je treba posvetovati z upravnim odborom;

| (k) | upravni odbor lahko izvršnemu direktorju in Komisiji predloži svoja mnenja in zahteve za informacije, kadar je po njegovem mnenju to potrebno. |
| --- | --- |

(k)

upravni odbor lahko izvršnemu direktorju in Komisiji predloži svoja mnenja in zahteve za informacije, kadar je po njegovem mnenju to potrebno.

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov in členom 142 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev sprejme odločbo na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev ter prenese ustrezna pooblastila pristojnega organa za imenovanja na izvršnega direktorja ter določi pogoje, na podlagi katerih se lahko ta prenos pooblastila prekliče.

Izvršni direktor ima pristojnost, da navedeno pooblastilo prenese na sodelavce.

Zaradi izjemnih okoliščin lahko upravni odbor z odločbo začasno prekine prenos pooblastila pristojnega organa za imenovanja na izvršnega direktorja in tudi pooblastil, ki jih je le-ta prenesel na sodelavce, ter jih izvaja sam ali pa jih prenese na enega od svojih članov ali uslužbenca, razen izvršnega direktorja.
  [Sprememba 84]

Člen 125

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice, in dva predstavnika Komisije
  in en predstavnik Evropskega parlamenta
  ter njihovi namestniki. [Sprememba 85]

2.   Članom upravnega odbora lahko pomagajo svetovalci ali strokovnjaki, če tako določa poslovnik.

3.   Mandat traja štiri leta. Lahko se podaljša.

Člen 126

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in njegovega namestnika. Namestnik po uradni dolžnosti zamenja predsednika, če slednji ne more opravljati svojih dolžnosti.

2.   Mandat predsednika in njegovega namestnika traja štiri leta. Mandat se lahko enkrat podaljša. Če jima med mandatom preneha članstvo v upravnem odboru, se jima z istim dnem izteče tudi mandat.

Člen 127

Sestanki

1.   Sestanke upravnega odbora sklicuje predsednik.

2.   Izvršni direktor se udeležuje razprav, razen če upravni odbor odloči drugače.

3.   Upravni odbor ima enkrat letno redni sestanek

  se redno sestane dvakrat na leto
  . Poleg tega se sestaja na pobudo predsednika ali na zahtevo Komisije
  , Evropskega parlamenta
  ali tretjine držav članic. [Sprememba 87]

4.   Upravni odbor sprejme poslovnik.

5.   Upravni odbor odloča z absolutno večino svojih članov. Vendar pa je za odločbe, za katere je upravni odbor pooblaščen v skladu s členom 124(1)

  točkama
  (a) in (b) 
  člena 124(1)
  , členom 126(1) ter členom 129(2) in (4

  3
  ), potrebna dvotretjinska večina njegovih članov. V obeh primerih ima vsak član en glas. [Sprememba 88]

6.   Upravni odbor lahko na sestanke povabi opazovalce.

7.   Sekretariat upravnega odbora zagotovi Agencija.

ODDELEK 2a

Izvršni odbor

Člen 127a

Ustanovitev

Upravni odbor lahko ustanovi izvršni odbor.

Člen 127b

Naloge in organizacija

1.   Izvršni odbor pomaga upravnemu odboru.

2.   Naloge izvršnega odbora so:

| (a) | priprava odločb, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

priprava odločb, ki jih sprejme upravni odbor;

| (b) | skupaj z upravnim odborom zagotavljanje ustreznih nadaljnjih ukrepov na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil ter vrednotenj in tudi preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

(b)

skupaj z upravnim odborom zagotavljanje ustreznih nadaljnjih ukrepov na podlagi ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil ter vrednotenj in tudi preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF);

| (c) | brez poseganja v naloge izvršnega direktorja iz člena 128 pomoč in svetovanje izvršnemu direktorju pri izvajanju odločb upravnega odbora, z namenom okrepiti nadzor upravnega poslovodenja. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v naloge izvršnega direktorja iz člena 128 pomoč in svetovanje izvršnemu direktorju pri izvajanju odločb upravnega odbora, z namenom okrepiti nadzor upravnega poslovodenja.

3.   Po potrebi in zaradi nujnosti lahko izvršni odbor sprejema nekatere začasne odločbe v imenu upravnega odbora, zlasti glede zadev upravnega poslovodenja, vključno z umikom prenesenega pooblastila pristojnega organa za imenovanja.

4.   Izvršni odbor sestavljajo predsednik upravnega odbora, en predstavnik Komisije v upravnem odboru in trije drugi člani, ki jih upravni odbor imenuje izmed svojih članov. Predsednik upravnega odbora je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni direktor sodeluje na sestankih izvršnega odbora, vendar nima pravice do glasovanja.

5.   Mandat članov upravnega odbora traja štiri leta. Mandat članov izvršnega odbora se konča, ko se konča njihovo članstvo v upravnem odboru.

6.   Upravni odbor ima redni sestanek vsaj vsake tri mesece. Poleg tega se sestane na pobudo predsednika ali na zahtevo članov.

7.   Izvršni odbor izpolnjuje določbe poslovnika, ki ga določi upravni odbor.
  [Sprememba 86]

ODDELEK 3

Izvršni direktor

Člen 128

Naloge izvršnega direktorja

1.   Agencijo vodi izvršni direktor. Za svoje ravnanje je odgovoren upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pristojnosti Komisije, upravnega odbora in proračunskega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju dolžnosti in niti ne zahteva niti ne sprejema nobenih navodil katere koli vlade ali drugega organa.

3.   Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Agencije.

4.   Izvršni direktor ima zlasti naslednje naloge:

| (a) | sprejema vse potrebne ukrepe, vključno s sprejemanjem notranjih upravnih navodil in objavljanjem obvestil, za zagotovitev delovanja Agencije; |
| --- | --- |

(a)

sprejema vse potrebne ukrepe, vključno s sprejemanjem notranjih upravnih navodil in objavljanjem obvestil, za zagotovitev delovanja Agencije;

| (b) | izvaja odločbe, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(b)

izvaja odločbe, ki jih sprejme upravni odbor;

| (c) | pripravi osnutek letnega programa dela o oceni človeških in finančnih virov za vsako dejavnost in ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(c)

pripravi osnutek letnega programa dela o oceni človeških in finančnih virov za vsako dejavnost in ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru;

| (d) | pripravi osnutek večletnega strateškega programa, vključno s strategijo Agencije za mednarodno sodelovanje, in ga po posvetovanju s Komisijo in izmenjavi mnenj s pristojnim odborom Evropskega parlamenta predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(d)

pripravi osnutek večletnega strateškega programa, vključno s strategijo Agencije za mednarodno sodelovanje, in ga po posvetovanju s Komisijo in izmenjavi mnenj s pristojnim odborom Evropskega parlamenta predloži upravnemu odboru;

| (e) | izvaja letni program dela in večletni strateški program ter upravnemu odboru poroča o njunem izvajanju; |
| --- | --- |

(e)

izvaja letni program dela in večletni strateški program ter upravnemu odboru poroča o njunem izvajanju;

| (f) | pripravi letno poročilo o dejavnostih Agencije in ga predloži v odobritev upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(f)

pripravi letno poročilo o dejavnostih Agencije in ga predloži v odobritev upravnemu odboru;

| (g) | pripravi osnutek večletnega načrta kadrovske politike in ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(g)

pripravi osnutek večletnega načrta kadrovske politike in ga po posvetovanju s Komisijo predloži upravnemu odboru;

| (h) | pripravi akcijski načrt na podlagi ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in vrednotenj ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), o napredku pa dvakrat na leto poroča Komisiji in upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(h)

pripravi akcijski načrt na podlagi ugotovitev notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in vrednotenj ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), o napredku pa dvakrat na leto poroča Komisiji in upravnemu odboru;

| (i) | ščiti finančne interese Unije z uporabo preventivnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, in sicer z učinkovitimi pregledi in, če se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov in, kadar je to primerno, z uvedbo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih administrativnih ter finančnih kazni; |
| --- | --- |

(i)

ščiti finančne interese Unije z uporabo preventivnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nezakonitih dejavnosti, in sicer z učinkovitimi pregledi in, če se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo nepravilno plačanih zneskov in, kadar je to primerno, z uvedbo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih administrativnih ter finančnih kazni;

| (j) | pripravi strategijo Agencije na področju boja proti goljufijam in jo v odobritev predloži proračunskemu odboru; |
| --- | --- |

(j)

pripravi strategijo Agencije na področju boja proti goljufijam in jo v odobritev predloži proračunskemu odboru;

| (k) | za zagotovitev enotne uporabe uredbe lahko na razširjeni odbor za pritožbe naslovi pravna vprašanja, zlasti če so odbori za pritožbe glede tega vprašanja izdali različne odločbe; |
| --- | --- |

(k)

za zagotovitev enotne uporabe uredbe lahko na razširjeni odbor za pritožbe naslovi pravna vprašanja, zlasti če so odbori za pritožbe glede tega vprašanja izdali različne odločbe;

| (l) | pripravi ocene prihodkov in izdatkov Agencije ter izvaja proračun; |
| --- | --- |

(l)

pripravi ocene prihodkov in izdatkov Agencije ter izvaja proračun;

| (la) | brez poseganja v člena 125 in 136 izvaja pooblastila na področju osebja Agencije, ki mu jih podeljujejo kadrovski predpisi pristojnega organa za imenovanje in v skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev glede pristojnega organa, ki je pooblaščen za sklepanje pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja) [Sprememba 91] |
| --- | --- |

(la)

brez poseganja v člena 125 in 136 izvaja pooblastila na področju osebja Agencije, ki mu jih podeljujejo kadrovski predpisi pristojnega organa za imenovanje in v skladu s pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev glede pristojnega organa, ki je pooblaščen za sklepanje pogodbe o zaposlitvi (v nadaljnjem besedilu: pooblastila pristojnega organa za imenovanja) [Sprememba 91]

| (m) | izvaja pooblastila v zvezi z osebjem, ki mu jih je upravni odbor podelil v skladu s členom 124(1)(f);
  [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(m)

izvaja pooblastila v zvezi z osebjem, ki mu jih je upravni odbor podelil v skladu s členom 124(1)(f);
  [Sprememba 89]

| (ma) | Komisiji lahko predloži predlog za spremembo te uredbe, delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, in drugih pravil, ki veljajo za blagovne znamke Evropske unije, po posvetovanju z upravnim odborom in, v primeru pristojbin in proračunskih določb te uredbe, s proračunskim odborom; [Sprememba 90] |
| --- | --- |

(ma)

Komisiji lahko predloži predlog za spremembo te uredbe, delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, in drugih pravil, ki veljajo za blagovne znamke Evropske unije, po posvetovanju z upravnim odborom in, v primeru pristojbin in proračunskih določb te uredbe, s proračunskim odborom; [Sprememba 90]

| (n) | izvaja pooblastila, ki so mu podeljena v skladu s členi 26(3), 29(5), 30(2), 45(3), 75(2), 78(5), 79, 79b, 79c, 87(3), 88, 89, 93(4), 119(8) in 144 v skladu z merili iz te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(n)

izvaja pooblastila, ki so mu podeljena v skladu s členi 26(3), 29(5), 30(2), 45(3), 75(2), 78(5), 79, 79b, 79c, 87(3), 88, 89, 93(4), 119(8) in 144 v skladu z merili iz te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo;

| (o) | svoje naloge lahko prenese. |
| --- | --- |

(o)

svoje naloge lahko prenese.

5.   Izvršnemu direktorju pomaga eden ali več namestnikov izvršnega direktorja. Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, ga zamenja namestnik izvršnega direktorja ali eden od namestnikov zamenja izvršnega direktorja, in sicer v skladu s postopkom, ki ga določi upravni odbor.

Člen 129

Imenovanje, podaljšanje mandata in odstavitev izvršnega direktorja s položaja

1.   Izvršni direktor se zaposli kot začasni uslužbenec Agencije v skladu s členom 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.

2.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor na podlagi seznama
  vsaj treh
  kandidatov, ki jih predlaga
  predizbirna
  komisija
  upravnega odbora
  ,
  sestavljena iz predstavnikov držav članic, Komisije
  in
  Evropskega parlamenta, in
  sicer po javnem in preglednem izbirnem postopku
  in objavi razpisa za prijavo interesa v Uradnem listu Evropske unije in drugih publikacijah
  . Pred imenovanjem je lahko kandidat, ki ga izbere upravni odbor, pozvan, da pred katerim koli pristojnim odborom Evropskega parlamenta poda izjavo in odgovarja na vprašanja njegovih poslancev. Agencijo pri sklenitvi pogodbe z izvršnim direktorjem zastopa predsednik upravnega odbora.

Izvršni direktor se lahko odstavi s položaja le na podlagi odločbe upravnega odbora, ki ukrepa na predlog Evropske komisije
  , in sicer po tem, ko je Komisija na predlog upravnega odbora ali Evropskega parlamenta pripravila poročilo o vrednotenju
  .

3.   Mandat izvršnega direktorja je pet let. Do konca navedenega obdobja Komisija izvede ocenjevanje, pri čemer upošteva vrednotenje uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Agencije.
  Upravni odbor lahko mandat izvršnega direktorja enkrat podaljša za največ pet let. Upravni odbor pri odločanju o podaljšanju mandata izvršnega direktorja upošteva poročilo Komisije o oceni dela izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Agencije.

4.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva oceno iz odstavka 3, enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja za največ pet let.

5.   Izvršni direktor, katerega mandat je bil podaljšan, ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto ob koncu celotnega obdobja.

6.   Namestniki izvršnega direktorja se imenujejo ali odstavijo s položaja, kot je predvideno v odstavku 2, in sicer po posvetovanju z izvršnim direktorjem in po potrebi z novoizvoljenim izvršnim direktorjem. Mandat namestnika izvršnega direktorja je pet let. Ta mandat lahko upravni odbor, ki ukrepa na predlog Komisije, kot je določeno v odstavku 43, po posvetovanju z izvršnim direktorjem enkrat podaljša za največ pet let.“; [Sprememba 92]

| (100) | Člen 130 se spremeni:






  (a) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | oddelek za vodenje registra;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(100)

Člen 130 se spremeni:

(a)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

oddelek za vodenje registra;“

| (b) | doda se naslednja točka:






  „(f) | katera koli druga enota ali oseba, ki jo je izvršni direktor imenoval za ta namen.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednja točka:

„(f)

katera koli druga enota ali oseba, ki jo je izvršni direktor imenoval za ta namen.“;

| (101) | V členu 132(2) se tretji stavek nadomesti z naslednjim:
  „V posebnih primerih, določenih v skladu s členom 144a(c), odločbe sprejme en sam član.“; |
| --- | --- |

(101)

V členu 132(2) se tretji stavek nadomesti z naslednjim:

„V posebnih primerih, določenih v skladu s členom 144a(c), odločbe sprejme en sam član.“;

| (102) | Člen 133 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 133
  Oddelek za vodenje registra
  1.   Oddelek za vodenje registra je pristojen za sprejemanje odločb v zvezi z vpisi v register.
  2.   Pristojen je tudi za vodenje seznama poklicnih zastopnikov iz člena 93(2).
  3.   Odločbe oddelka sprejme en član.“; |
| --- | --- |

(102)

Člen 133 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 133

Oddelek za vodenje registra

1.   Oddelek za vodenje registra je pristojen za sprejemanje odločb v zvezi z vpisi v register.

2.   Pristojen je tudi za vodenje seznama poklicnih zastopnikov iz člena 93(2).

3.   Odločbe oddelka sprejme en član.“;

| (103) | Člen 134 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Oddelek za izbris je pristojen za odločanje v zvezi z:






  (a) | zahtevo za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , |
| --- | --- | --- | --- |

(103)

Člen 134 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Oddelek za izbris je pristojen za odločanje v zvezi z:

(a)

zahtevo za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ,

| (b) | zahtevo za prenos evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 18.“; |
| --- | --- |

(b)

zahtevo za prenos evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  iz člena 18.“;

| (b) | v odstavku 2 se tretji stavek nadomesti z naslednjim:
  „V posebnih primerih, določenih v skladu s členom 144a(c), odločbe sprejme en sam član.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se tretji stavek nadomesti z naslednjim:

„V posebnih primerih, določenih v skladu s členom 144a(c), odločbe sprejme en sam član.“;

| (104) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 134a
  Splošne pristojnosti
  Odločbe iz te uredbe, ki ne spadajo v pristojnost pregledovalca, oddelka za ugovore, oddelka za izbris ali oddelka za vodenje registra, sprejme kateri koli uradnik ali enota, ki jo v ta namen imenuje izvršni direktor.“; |
| --- | --- |

(104)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 134a

Splošne pristojnosti

Odločbe iz te uredbe, ki ne spadajo v pristojnost pregledovalca, oddelka za ugovore, oddelka za izbris ali oddelka za vodenje registra, sprejme kateri koli uradnik ali enota, ki jo v ta namen imenuje izvršni direktor.“;

| (105) | Člen 135 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Odbori za pritožbe so pristojni za odločanje o pritožbah glede odločb, sprejetih v skladu s členi od 131 do 134a.“; |
| --- | --- | --- |

(105)

Člen 135 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Odbori za pritožbe so pristojni za odločanje o pritožbah glede odločb, sprejetih v skladu s členi od 131 do 134a.“;

| (b) | v odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | predsedstvo odborov za pritožbe iz člena 136(4)(a); ali“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

predsedstvo odborov za pritožbe iz člena 136(4)(a); ali“;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Razširjeni odbor je pristojen za izražanje obrazloženih mnenj glede pravnih vprašanj, ki jih izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(k).“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Razširjeni odbor je pristojen za izražanje obrazloženih mnenj glede pravnih vprašanj, ki jih izvršni direktor predloži v skladu s členom 128(4)(k).“;

| (d) | v odstavku 5 se zadnji stavek črta; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 5 se zadnji stavek črta;

| (106) | Člen 136 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 136
  Neodvisnost članov odborov za pritožbe
  1.   Predsednik odborov za pritožbe in predsedniki posameznih odborov se v skladu s postopkom iz člena 129 o imenovanju izvršnega direktorja imenujejo za obdobje petih let. V tem obdobju ne smejo biti odstavljeni s položaja, razen če za to obstajajo tehtni razlogi in Sodišče na zahtevo institucije, ki jih je imenovala, sprejme ustrezno odločbo.
  2.   Mandat predsednika odborov za pritožbe se lahko podaljša za pet let ali do upokojitvene starosti, če to starost doseže med novim mandatom, in sicer po predhodnem pozitivnem vrednotenju njegovega dela, ki ga izvede upravni odbor.
  3.   Mandat predsednikov posameznih odborov se lahko podaljša za pet let ali do upokojitvene starosti, če to starost dosežejo med novim mandatom, in sicer po predhodnem pozitivnem vrednotenju njihovega dela, ki ga izvede upravni odbor in je predmet pozitivnega mnenja predsednika odborov za pritožbe.
  4.   Predsednik odborov za pritožbe ima naslednje upravne in organizacijske naloge:






  (a) | predseduje predsedstvu odborov za pritožbe, pristojnemu za določanje pravil in organizacije dela odborov; |
| --- | --- | --- |

(106)

Člen 136 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 136

Neodvisnost članov odborov za pritožbe

1.   Predsednik odborov za pritožbe in predsedniki posameznih odborov se v skladu s postopkom iz člena 129 o imenovanju izvršnega direktorja imenujejo za obdobje petih let. V tem obdobju ne smejo biti odstavljeni s položaja, razen če za to obstajajo tehtni razlogi in Sodišče na zahtevo institucije, ki jih je imenovala, sprejme ustrezno odločbo.

2.   Mandat predsednika odborov za pritožbe se lahko podaljša za pet let ali do upokojitvene starosti, če to starost doseže med novim mandatom, in sicer po predhodnem pozitivnem vrednotenju njegovega dela, ki ga izvede upravni odbor.

3.   Mandat predsednikov posameznih odborov se lahko podaljša za pet let ali do upokojitvene starosti, če to starost dosežejo med novim mandatom, in sicer po predhodnem pozitivnem vrednotenju njihovega dela, ki ga izvede upravni odbor in je predmet pozitivnega mnenja predsednika odborov za pritožbe.

4.   Predsednik odborov za pritožbe ima naslednje upravne in organizacijske naloge:

(a)

predseduje predsedstvu odborov za pritožbe, pristojnemu za določanje pravil in organizacije dela odborov;

| (b) | zagotavlja izvajanje odločb predsedstva; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja izvajanje odločb predsedstva;

| (c) | posameznim odborom dodeljuje zadeve na podlagi objektivnih meril, ki jih določi predsedstvo odborov za pritožbe; |
| --- | --- |

(c)

posameznim odborom dodeljuje zadeve na podlagi objektivnih meril, ki jih določi predsedstvo odborov za pritožbe;

| (d) | izvršnemu direktorju posreduje zahteve za izdatke odborov, da bi lahko pripravil ocene izdatkov. |
| --- | --- |

(d)

izvršnemu direktorju posreduje zahteve za izdatke odborov, da bi lahko pripravil ocene izdatkov.

Predsednik odborov za pritožbe predseduje razširjenemu odboru.

5.   Člane odborov za pritožbe imenuje upravni odbor za obdobje petih let. Njihov mandat se lahko podaljša za pet let ali do upokojitvene starosti, če to starost dosežejo med novim mandatom, in sicer po predhodnem pozitivnem vrednotenju njihovega dela, ki ga izvede upravni odbor in je predmet pozitivnega mnenja predsednika odborov za pritožbe.

6.   Članov odborov za pritožbe ni mogoče odstaviti s položaja, razen če za to obstajajo tehtni razlogi in če Sodišče potem, ko mu je zadevo posredoval upravni odbor na priporočilo predsednika odborov za pritožbe, po posvetovanju s predsednikom posameznega odbora, ki mu zadevni član pripada, sprejme ustrezno odločbo.

7.   Predsednik odborov za pritožbe in predsedniki ter člani posameznih odborov za pritožbe so neodvisni. Pri odločanju niso vezani na nobena navodila.

8.   Odločbe razširjenega odbora za pritožbe ali mnenja o pravnih vprašanjih, ki jih izvršni direktor posreduje v skladu s členom 135, so zavezujoča za organe Agencije, pristojne za odločanje, iz člena 130.

9.   Predsednik odborov za pritožbe ter predsedniki in člani posameznih odborov za pritožbe ne smejo biti pregledovalci ali člani oddelkov za ugovore, oddelka za vodenje registra ali oddelkov za izbris.

Člen 136 a

Center za mediacijo in arbitražo

1.
     
  Agencija lahko ustanovi center za mediacijo in arbitražo, ki je neodvisen od organov odločanja, ki jih uvaja člen 130. Center ima prostore v prostorih Agencije.

2.
     
  Storitve centra lahko prostovoljno uporablja katera koli fizična in pravna oseba, da bi z medsebojnim dogovorom rešila spore, ki jih zajemata ta uredba in direktiva ....

3.
     
  Agencija lahko na lastno pobudo sproži postopek arbitraže, da bi stranem omogočila dosego dogovora s skupnim soglasjem.

4.
     
  Center vodi direktor, ki je odgovoren za njegove dejavnosti.

5.
     
  Direktorja imenuje upravni odbor.

6.
     
  Center določi pravilnik o mediaciji in arbitraži ter pravila za svoje delovanje. Pravilnik o mediaciji in arbitraži ter pravila o delovanju centra potrdi upravni odbor.

7.
     
  Center pripravi seznam mediatorjev in arbitrov, ki pomagajo stranem pri reševanju sporov. Ti morajo biti neodvisni in imeti ustrezna znanja in izkušnje. Seznam mora odobriti upravni odbor.

8.
     
  Pregledovalci in člani oddelka inštituta ali odborov za pritožbe ne smejo sodelovati pri mediaciji ali arbitraži v zvezi s primerom, v katerem:

| (a) | so bili predhodno vključeni v postopke, v zvezi s katerimi poteka mediacija ali arbitraža; |
| --- | --- |

(a)

so bili predhodno vključeni v postopke, v zvezi s katerimi poteka mediacija ali arbitraža;

| (b) | imajo kakršne koli osebne interese; ali |
| --- | --- |

(b)

imajo kakršne koli osebne interese; ali

| (c) | so že bili zastopniki ene od strank. |
| --- | --- |

(c)

so že bili zastopniki ene od strank.

9.
     
  Oseba, ki je bila pozvana, da priča kot član arbitražnega sveta ali sveta za mediacijo, ne sme biti vključena v nasprotovanje, razveljavitev ali postopek, ki je podlaga za postopek mediacije ali arbitraže.
  “; [Sprememba 93]

| (107) | Člen 138 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 138
  Proračunski odbor
  1.   Proračunski odbor ima naloge, dodeljene v tem oddelku.
  2.   Členi 125, 126 in 127(1) do (4), (6) in (7) se smiselno uporabljajo za proračunski odbor.
  3.   Proračunski odbor odloča z absolutno večino vseh svojih članov. Vendar pa je pri odločanju potrebna dvotretjinska večina članov, za kar je pristojen proračunski odbor v skladu s členom 140(3) in členom 143. V obeh primerih ima vsak član en glas.“; |
| --- | --- |

(107)

Člen 138 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 138

Proračunski odbor

1.   Proračunski odbor ima naloge, dodeljene v tem oddelku.

2.   Členi 125, 126 in 127(1) do (4), (6) in (7) se smiselno uporabljajo za proračunski odbor.

3.   Proračunski odbor odloča z absolutno večino vseh svojih članov. Vendar pa je pri odločanju potrebna dvotretjinska večina članov, za kar je pristojen proračunski odbor v skladu s členom 140(3) in členom 143. V obeh primerih ima vsak član en glas.“;

| (108) | V členu 139 se dodata naslednja odstavka:
  „4.   Agencija vsaki dve leti
  Evropskemu parlamentu, Svetu in
  Komisiji posreduje poročilo o svojem finančnem položaju. Na podlagi tega poročila Komisija pregleda finančni položaj Agencije.“; [Sprememba 94]



  4a.
     
  Agencija zagotovi rezervni sklad, ki pokriva enoletne operativne izdatke in tako zagotavlja nadaljnje izvajanje dejavnosti. [Sprememba 95] |
| --- | --- |

(108)

V členu 139 se dodata naslednja odstavka:

„4.   Agencija vsaki dve leti
  Evropskemu parlamentu, Svetu in
  Komisiji posreduje poročilo o svojem finančnem položaju. Na podlagi tega poročila Komisija pregleda finančni položaj Agencije.“; [Sprememba 94]

4a.
     
  Agencija zagotovi rezervni sklad, ki pokriva enoletne operativne izdatke in tako zagotavlja nadaljnje izvajanje dejavnosti. [Sprememba 95]

| (109) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 141a
  Boj proti goljufijam
  1.   Za olajšanje boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega prlamenta in Sveta (*12) Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse zaposlene v Agenciji, in sicer z uporabo obrazca iz Priloge k navedenemu sporazumu.
  2.   Evropsko računsko sodišče lahko izvaja revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so od Agencije prejeli sredstva Unije.
  3.   OLAF lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (*13), da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, v zvezi z dodelitvijo nepovratnih sredstev, ali pogodbi, ki jo financira Agencija.
  4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in odločbe o nepovratnih sredstvih Agencije vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Evropsko računsko sodišče in OLAF za izvajanje takšnih revizij in preiskav, in sicer v skladu z njihovimi pristojnostmi.
  5.   Proračunski odbor sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufij ob upoštevanju razmerja stroškov in koristi za ukrepe, ki jih je treba izvajati.

  (*12)  Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1)."


  (*13)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).“;" |
| --- | --- |

(109)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 141a

Boj proti goljufijam

1.   Za olajšanje boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega prlamenta in Sveta (*12) Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse zaposlene v Agenciji, in sicer z uporabo obrazca iz Priloge k navedenemu sporazumu.

2.   Evropsko računsko sodišče lahko izvaja revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so od Agencije prejeli sredstva Unije.

3.   OLAF lahko izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (*13), da se ugotovi, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, v zvezi z dodelitvijo nepovratnih sredstev, ali pogodbi, ki jo financira Agencija.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in odločbe o nepovratnih sredstvih Agencije vsebujejo določbe, ki izrecno pooblaščajo Evropsko računsko sodišče in OLAF za izvajanje takšnih revizij in preiskav, in sicer v skladu z njihovimi pristojnostmi.

5.   Proračunski odbor sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji goljufij ob upoštevanju razmerja stroškov in koristi za ukrepe, ki jih je treba izvajati.

(*12)  Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1)."

(*13)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).“;"

| (110) | Člen 144 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 144
  Pristojbine
  1.   Poleg pristojbin iz členov 26(2), 36(1)(c), 41(3), 44(4), 47(1) in (3), 49(4), 56(2), 60, 81(3), 82(1), 113(1) in 147(5) se pristojbine zaračunavajo tudi v naslednjih primerih:






  (a) | ob izdaji kopije potrdila o registraciji; |
| --- | --- | --- |

(110)

Člen 144 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 144

Pristojbine

1.   Poleg pristojbin iz členov 26(2), 36(1)(c), 41(3), 44(4), 47(1) in (3), 49(4), 56(2), 60, 81(3), 82(1), 113(1) in 147(5) se pristojbine zaračunavajo tudi v naslednjih primerih:

(a)

ob izdaji kopije potrdila o registraciji;

| (b) | ob registraciji licence ali druge pravice v zvezi z evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

ob registraciji licence ali druge pravice v zvezi z evropsko blagovno znamko
  Evropske unije
  ;

| (c) | ob registraciji licence ali druge pravice v zvezi z uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

ob registraciji licence ali druge pravice v zvezi z uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ;

| (d) | ob izbrisu registracije licence ali druge pravice; |
| --- | --- |

(d)

ob izbrisu registracije licence ali druge pravice;

| (e) | ob spremembi registrirane evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ; |
| --- | --- |

(e)

ob spremembi registrirane evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  ;

| (f) | ob izdaji izpisa iz registra; |
| --- | --- |

(f)

ob izdaji izpisa iz registra;

| (g) | ob pregledu spisov; |
| --- | --- |

(g)

ob pregledu spisov;

| (h) | ob izdaji kopij dokumentov iz spisov; |
| --- | --- |

(h)

ob izdaji kopij dokumentov iz spisov;

| (i) | ob izdaji certificiranih kopij prijave; |
| --- | --- |

(i)

ob izdaji certificiranih kopij prijave;

| (j) | ob posredovanju informacij v spisu; |
| --- | --- |

(j)

ob posredovanju informacij v spisu;

| (k) | ob pregledu določitve stroškov postopka, ki jih je treba povrniti. |
| --- | --- |

(k)

ob pregledu določitve stroškov postopka, ki jih je treba povrniti.

2.   Zneski pristojbin iz odstavka 1 se določijo na višini

  višinah iz Priloge -I
  , ki zagotavlja

  zagotavljajo
  , da prihodki iz njih načeloma zadoščajo za uravnotežen proračun Agencije, hkrati pa ne povzročajo kopičenja znatnega presežka. Komisija brez poseganja v člen 139(4) izvede pregled ravni pristojbin, če se znaten presežek ponavlja. Če na podlagi pregleda na pride do zmanjšanja ali spremembe ravni pristojbin, katere namen je preprečevanje dodatnega kopičenja znatnega presežka, se presežek po pregledu prenese v proračun Unije
  [Sprememba 96]

3.   Izvršni direktor določi znesek, ki se zaračuna za katere koli storitve Agencije, razen tistih iz odstavka 1, in za publikacije, ki jih Agencija izdaja v skladu z merili iz delegiranega akta, sprejetega v skladu s členom 144a(d). Ta znesek ne presega zneska, ki je potreben za pokritje stroškov zadevne storitve Agencije.

4.   V skladu z merili iz delegiranega akta, sprejetega v skladu s členom 144a(d), lahko izvršni direktor sprejme naslednje ukrepe:

| (a) | določi lahko, katere posebne metode plačila, razen tistih iz člena 144a(e), se lahko uporabljajo, zlasti pologi na tekoče račune Agencije; |
| --- | --- |

(a)

določi lahko, katere posebne metode plačila, razen tistih iz člena 144a(e), se lahko uporabljajo, zlasti pologi na tekoče račune Agencije;

| (b) | določi lahko zneske, pod katerimi se preplačani znesek, plačan za kritje pristojbine ali dajatve, ne povrne; |
| --- | --- |

(b)

določi lahko zneske, pod katerimi se preplačani znesek, plačan za kritje pristojbine ali dajatve, ne povrne;

| (c) | opusti lahko ukrep za prisilno izterjavo kakršnega koli zneska, če je znesek izterjave majhen ali če za izterjavo ni veliko možnosti. |
| --- | --- |

(c)

opusti lahko ukrep za prisilno izterjavo kakršnega koli zneska, če je znesek izterjave majhen ali če za izterjavo ni veliko možnosti.

Kadar se lahko uporabljajo metode plačila iz točke (a), izvršni direktor določi datum, na katerega se ta plačila Agenciji izvedejo.“

| (111) | Vstavi se naslednji oddelek:
  „ODDELEK 6
  Prenos pooblastila
  Člen 144a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | posebna merila uporabe jezikov iz člena 119; |
| --- | --- | --- |

(111)

Vstavi se naslednji oddelek:

„ODDELEK 6

Prenos pooblastila

Člen 144a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

posebna merila uporabe jezikov iz člena 119;

| (b) | primeri, v katerih en sam član v skladu s členom 132(2) in členom 134(2) sprejme odločbe o ugovoru in izbrisu; |
| --- | --- |

(b)

primeri, v katerih en sam član v skladu s členom 132(2) in členom 134(2) sprejme odločbe o ugovoru in izbrisu;

| (c) | podrobnosti o organizaciji odborov za pritožbe, vključno z vzpostavitvijo in vlogo predsedstva odborov za pritožbe iz člena 135(3)(a), sestava razširjenega odbora in pravila o napotitvah nanj, kakor je navedeno v členu 135(4), in pogoji, na podlagi katerih en sam član v skladu s členom 135(2) in (5) sprejme odločbe;
  [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o organizaciji odborov za pritožbe, vključno z vzpostavitvijo in vlogo predsedstva odborov za pritožbe iz člena 135(3)(a), sestava razširjenega odbora in pravila o napotitvah nanj, kakor je navedeno v členu 135(4), in pogoji, na podlagi katerih en sam član v skladu s členom 135(2) in (5) sprejme odločbe;
  [Sprememba 97]

| (d) | sistem pristojbin in dajatev, ki se Agenciji plačajo v skladu s členom 144, vključno z zneskom pristojbin, metodami plačila, valutami, zapadlostjo pristojbin in stroškov, določenim datumom plačila in posledicami nezadostnega plačila in preplačila, morebitnimi brezplačnimi storitvami in merili, v skladu s katerimi lahko izvršni direktor izvaja pooblastila iz člena 144(3) in (4).“; [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(d)

sistem pristojbin in dajatev, ki se Agenciji plačajo v skladu s členom 144, vključno z zneskom pristojbin, metodami plačila, valutami, zapadlostjo pristojbin in stroškov, določenim datumom plačila in posledicami nezadostnega plačila in preplačila, morebitnimi brezplačnimi storitvami in merili, v skladu s katerimi lahko izvršni direktor izvaja pooblastila iz člena 144(3) in (4).“; [Sprememba 98]

| (112) | V členu

  Člen
  145 se izraz „uredbe za njeno izvajanje“ nadomesti z izrazom „delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo,naslednjim:


  „Člen 145




  Uporaba določb




  „Čev tem naslovu ni drugače določeno, se ta uredba in delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo, uporabljajo za prijave za mednarodno registracijo, ki so vložene po Protokolu k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju blagovnih znamk, sprejetem v Madridu 27. junija 1989 (v nadaljevanju: ‚mednarodne prijave‘ in ‚Madridski protokol‘), in temeljijo na prijavi za blagovno znamko Evropske unije ali na blagovni znamki Evropske unije, in za vpis registriranih blagovnih znamk, v katerih je imenovana Evropska unija, v mednarodni register, ki ga vodi Mednarodni urad Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (v nadaljevanju: ‚mednarodne registracije‘ in ‚Mednarodni urad‘).
  “; [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(112)

V členu

  Člen
  145 se izraz „uredbe za njeno izvajanje“ nadomesti z izrazom „delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo,naslednjim:

„Člen 145

Uporaba določb

„Čev tem naslovu ni drugače določeno, se ta uredba in delegirani akti, sprejeti v skladu s to uredbo, uporabljajo za prijave za mednarodno registracijo, ki so vložene po Protokolu k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju blagovnih znamk, sprejetem v Madridu 27. junija 1989 (v nadaljevanju: ‚mednarodne prijave‘ in ‚Madridski protokol‘), in temeljijo na prijavi za blagovno znamko Evropske unije ali na blagovni znamki Evropske unije, in za vpis registriranih blagovnih znamk, v katerih je imenovana Evropska unija, v mednarodni register, ki ga vodi Mednarodni urad Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (v nadaljevanju: ‚mednarodne registracije‘ in ‚Mednarodni urad‘).
  “; [Sprememba 99]

| (113) | V členu 147 se odstavki 4, 5 in 6 nadomestijo z naslednjim:
  „4.   Za vložitev mednarodne prijave se Agenciji plača pristojbina. Kadar mednarodna registracija temelji na registrirani evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  , se pristojbina plača na dan registracije evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Dokler zahtevana pristojbina ni plačana, se šteje, da prijava ni bila vložena.

  5.   Mednarodna prijava izpolnjuje formalne pogoje iz člena 161a(a).

  6.   Agencija preveri, ali mednarodna prijava izpolnjuje pogoje iz člena 146 ter odstavkov 1, 3 in 5 tega člena.
  7.   Agencija nemudoma pošlje mednarodno prijavo Mednarodnemu uradu.“; [Sprememba 100] |
| --- | --- |

(113)

V členu 147 se odstavki 4, 5 in 6 nadomestijo z naslednjim:

„4.   Za vložitev mednarodne prijave se Agenciji plača pristojbina. Kadar mednarodna registracija temelji na registrirani evropski blagovni znamki
  Evropske unije
  , se pristojbina plača na dan registracije evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Dokler zahtevana pristojbina ni plačana, se šteje, da prijava ni bila vložena.

5.   Mednarodna prijava izpolnjuje formalne pogoje iz člena 161a(a).

6.   Agencija preveri, ali mednarodna prijava izpolnjuje pogoje iz člena 146 ter odstavkov 1, 3 in 5 tega člena.

7.   Agencija nemudoma pošlje mednarodno prijavo Mednarodnemu uradu.“; [Sprememba 100]

| (114) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 148a
  Obveščanje o ničnosti osnovne prijave ali registracije
  V roku petih let

  letih
  od datuma mednarodne registracije Agencija Mednarodni urad uradno obvesti o 
  vseh
  dejstvih in odločbah, ki vplivajo na veljavnost prijave ali registracije evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , na kateri temelji mednarodna registracija.“; [Sprememba 101] |
| --- | --- |

(114)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 148a

Obveščanje o ničnosti osnovne prijave ali registracije

V roku petih let

  letih
  od datuma mednarodne registracije Agencija Mednarodni urad uradno obvesti o 
  vseh
  dejstvih in odločbah, ki vplivajo na veljavnost prijave ali registracije evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , na kateri temelji mednarodna registracija.“; [Sprememba 101]

| (115) | V členu 149 se doda naslednji stavek:

  „Zahteva izpolnjuje formalne pogoje, določene v skladu s členom 161a(c).“;
  [Sprememba 102] |
| --- | --- |

(115)

V členu 149 se doda naslednji stavek:

„Zahteva izpolnjuje formalne pogoje, določene v skladu s členom 161a(c).“;
  [Sprememba 102]

| (116) | Člen 154(4) se črta; |
| --- | --- |

(116)

Člen 154(4) se črta;

| (117) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 154a
  Kolektivne in certifikacijske blagovne znamke
  Kadar mednarodna registracija temelji na osnovni prijavi ali registraciji kolektivne, certifikacijske ali garancijske blagovne znamke, Agencija ravna v skladu s postopki iz člena 161a(f)

  se mednarodna registracija, v kateri je imenovana Evropska unija, obravnava kot kolektivna znamka Evropske unije. Imetnik mednarodne registracije predloži pravilnik, ki ureja uporabo znamke, kot določa člen 67, neposredno Agenciji v dveh mesecih od datuma, ko Mednarodni urad obvesti Agencijo o mednarodni registraciji
  .“; [Sprememba 103] |
| --- | --- |

(117)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 154a

Kolektivne in certifikacijske blagovne znamke

Kadar mednarodna registracija temelji na osnovni prijavi ali registraciji kolektivne, certifikacijske ali garancijske blagovne znamke, Agencija ravna v skladu s postopki iz člena 161a(f)

  se mednarodna registracija, v kateri je imenovana Evropska unija, obravnava kot kolektivna znamka Evropske unije. Imetnik mednarodne registracije predloži pravilnik, ki ureja uporabo znamke, kot določa člen 67, neposredno Agenciji v dveh mesecih od datuma, ko Mednarodni urad obvesti Agencijo o mednarodni registraciji
  .“; [Sprememba 103]

| (118) | Člen 155 se črta; |
| --- | --- |

(118)

Člen 155 se črta;

| (119) | Člen 156 se spremeni:






  (a) | v odstavku

  odstavek
  2 se izraz „šest mesecev“ nadomesti z izrazom „en mesec“;

  naslednjim:


  „
  2.
     
  Ugovor se vloži v roku treh mesecev, ki začne teči en mesec po datumu objave v skladu s členom 152(1). Ugovor se ne šteje za pravilno vloženega, dokler ni plačana pristojbina za ugovor.“ [Sprememba 104] |
| --- | --- | --- |

(119)

Člen 156 se spremeni:

(a)

v odstavku

  odstavek
  2 se izraz „šest mesecev“ nadomesti z izrazom „en mesec“;

  naslednjim:

„
  2.
     
  Ugovor se vloži v roku treh mesecev, ki začne teči en mesec po datumu objave v skladu s členom 152(1). Ugovor se ne šteje za pravilno vloženega, dokler ni plačana pristojbina za ugovor.“ [Sprememba 104]

| (b) | odstavek 4 se črta. |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta.

| (120) | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 158a
  Pravni učinki registracije prenosov
  Vpis spremembe lastništva mednarodne registracije v mednarodni register ima enak učinek kot vnos prenosa v register v skladu s členom 17.
  Člen 158b
  Pravni učinki registracije licenc in drugih pravic
  Vpis licence ali omejitve imetnikove pravice razpolaganja v zvezi z mednarodno registracijo v mednarodni register ima enak učinek kot registracija licence, stvarne pravice, izvršbe ali postopkov zaradi insolventnosti v registru v skladu s členi 19, 20, 21 in 22.
  Člen 158c
  Pregled zahtev za registracijo prenosov, licenc ali omejitev imetnikove pravice razpolaganja
  Agencija pošlje zahteve za registracijo spremembe lastništva, licence ali omejitve imetnikove pravice razpolaganja, spremembe ali preklica licence ali izbrisa omejitve imetnikove pravice razpolaganja, ki so bile vložene pri njej, Mednarodnemu uradu v primerih iz člena 161a(h).“; [Sprememba 105] |
| --- | --- |

(120)

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 158a

Pravni učinki registracije prenosov

Vpis spremembe lastništva mednarodne registracije v mednarodni register ima enak učinek kot vnos prenosa v register v skladu s členom 17.

Člen 158b

Pravni učinki registracije licenc in drugih pravic

Vpis licence ali omejitve imetnikove pravice razpolaganja v zvezi z mednarodno registracijo v mednarodni register ima enak učinek kot registracija licence, stvarne pravice, izvršbe ali postopkov zaradi insolventnosti v registru v skladu s členi 19, 20, 21 in 22.

Člen 158c

Pregled zahtev za registracijo prenosov, licenc ali omejitev imetnikove pravice razpolaganja

Agencija pošlje zahteve za registracijo spremembe lastništva, licence ali omejitve imetnikove pravice razpolaganja, spremembe ali preklica licence ali izbrisa omejitve imetnikove pravice razpolaganja, ki so bile vložene pri njej, Mednarodnemu uradu v primerih iz člena 161a(h).“; [Sprememba 105]

| (121) | Člen 159 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | v imenovanje države članice, podpisnice Madridskega protokola, če je bilo na dan zahteve za konverzijo možno imenovati to državo članico neposredno po Madridskem protokolu. Uporabljajo se členi 112, 113 in 114.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(121)

Člen 159 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

v imenovanje države članice, podpisnice Madridskega protokola, če je bilo na dan zahteve za konverzijo možno imenovati to državo članico neposredno po Madridskem protokolu. Uporabljajo se členi 112, 113 in 114.“;

| (b) | v odstavku 2 se črta izraz „ali Madridskega sporazuma

  odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:


  „
  2.
     
  Kot datum nacionalne prijave blagovne znamke ali imenovanja države članice, podpisnice Madridskega protokola [...], ki je posledica konverzije imenovanja Evropske unije v mednarodni registraciji, se za to državo članico šteje datum mednarodne registracije v skladu s členom 3(4) Madridskega protokola ali datum razširitve na Evropsko unijo v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola, če je do le-te prišlo po mednarodni registraciji, ali datum prednosti te registracije in, kjer je to ustrezno, datum prednosti starejše blagovne znamke te države, ki se zahteva po členu 153.
  “; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se črta izraz „ali Madridskega sporazuma

  odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„
  2.
     
  Kot datum nacionalne prijave blagovne znamke ali imenovanja države članice, podpisnice Madridskega protokola [...], ki je posledica konverzije imenovanja Evropske unije v mednarodni registraciji, se za to državo članico šteje datum mednarodne registracije v skladu s členom 3(4) Madridskega protokola ali datum razširitve na Evropsko unijo v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola, če je do le-te prišlo po mednarodni registraciji, ali datum prednosti te registracije in, kjer je to ustrezno, datum prednosti starejše blagovne znamke te države, ki se zahteva po členu 153.
  “;

| (122) | V Naslovu XIII se vstavi naslednji oddelek:
  „ODDELEK 4
  Prenos pooblastila
  Člen 161a
  Prenos pooblastila
  Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:






  (a) | formalni pogoji za mednarodno prijavo iz člena 147(5), postopek za pregled mednarodne prijave v skladu s členom 147(6) in načinom posredovanja mednarodne prijave Mednarodnemu uradu v skladu s členom 147(4); [Sprememba 107] |
| --- | --- | --- |

(122)

V Naslovu XIII se vstavi naslednji oddelek:

„ODDELEK 4

Prenos pooblastila

Člen 161a

Prenos pooblastila

Na Komisijo se v skladu s členom 163 prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov, s katerimi se določijo:

(a)

formalni pogoji za mednarodno prijavo iz člena 147(5), postopek za pregled mednarodne prijave v skladu s členom 147(6) in načinom posredovanja mednarodne prijave Mednarodnemu uradu v skladu s členom 147(4); [Sprememba 107]

| (b) | način obveščanja iz člena 148a; |
| --- | --- |

(b)

način obveščanja iz člena 148a;

| (c) | formalni pogoji zahteve za ozemeljsko razširitev iz člena 149(2), postopek za pregled navedenih pogojev in načinom posredovanja navedene zahteve Mednarodnemu uradu; [Sprememba 108] |
| --- | --- |

(c)

formalni pogoji zahteve za ozemeljsko razširitev iz člena 149(2), postopek za pregled navedenih pogojev in načinom posredovanja navedene zahteve Mednarodnemu uradu; [Sprememba 108]

| (d) | postopek za vložitev zahteve za priznanje prednosti starejše blagovne znamke v skladu s členom 153; |
| --- | --- |

(d)

postopek za vložitev zahteve za priznanje prednosti starejše blagovne znamke v skladu s členom 153;

| (e) | postopki za preverjanje absolutnih razlogov za zavrnitev iz člena 154 ter vložitev in preverjanje ugovora v skladu s členom 156, vključno s potrebnimi sporočili, posredovanimi Mednarodnemu uradu; |
| --- | --- |

(e)

postopki za preverjanje absolutnih razlogov za zavrnitev iz člena 154 ter vložitev in preverjanje ugovora v skladu s členom 156, vključno s potrebnimi sporočili, posredovanimi Mednarodnemu uradu;

| (f) | postopki v zvezi z mednarodnimi registracijami iz člena 154a; |
| --- | --- |

(f)

postopki v zvezi z mednarodnimi registracijami iz člena 154a;

| (g) | primeri, v katerih Agencija Mednarodni urad obvesti o razveljavitvi učinkov mednarodne registracije v skladu s členom 158, in informacije, ki jih takšno obvestilo vsebuje; |
| --- | --- |

(g)

primeri, v katerih Agencija Mednarodni urad obvesti o razveljavitvi učinkov mednarodne registracije v skladu s členom 158, in informacije, ki jih takšno obvestilo vsebuje;

| (h) | način predložitve zahtev iz člena 158c Mednarodnemu uradu; |
| --- | --- |

(h)

način predložitve zahtev iz člena 158c Mednarodnemu uradu;

| (i) | pogoji, ki jih zahteva za konverzijo izpolnjuje v skladu s členom 159(1); |
| --- | --- |

(i)

pogoji, ki jih zahteva za konverzijo izpolnjuje v skladu s členom 159(1);

| (j) | formalni pogoji za prijavo spremembe iz člena 161 in postopki za takšne spremembe; |
| --- | --- |

(j)

formalni pogoji za prijavo spremembe iz člena 161 in postopki za takšne spremembe;

| (k) | način sporočanja med Agencijo in Mednarodnim uradom, vključno s sporočili, ki se posredujejo v skladu s členi 147(4), 148a, 153(2) in 158c.“; [Sprememba 109] |
| --- | --- |

(k)

način sporočanja med Agencijo in Mednarodnim uradom, vključno s sporočili, ki se posredujejo v skladu s členi 147(4), 148a, 153(2) in 158c.“; [Sprememba 109]

| (123) | Člen 162 se črta; |
| --- | --- |

(123)

Člen 162 se črta;

| (124) | Člen 163 se črta; |
| --- | --- |

(124)

Člen 163 se črta;

| (125) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 163a
  Izvajanje pooblastila
  1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji, določenimi v tem členu.
  2.   Pooblastilo iz členov 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a in 161a se podeli za nedoločen čas.
  3.   Pooblastilo iz odstavka 2 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a in 161a, začne veljati le, če temu

  niti
  Evropski parlament ali

  niti
  Svet
  ne nasprotuje delegiranemu aktu
  v roku dveh

  štirih
  mesecev po tem, ko je bil o navedenem

  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem
  aktu uradno obveščen, ne nasprotuje ali če
  sta
  pred iztekom navedenega

  tega
  roka
  tako
  Evropski parlament in

  kot
  Svet
  obvestila
  Komisijo obvestita, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 110] |
| --- | --- |

(125)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 163a

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz členov 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a in 161a se podeli za nedoločen čas.

3.   Pooblastilo iz odstavka 2 lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 24a, 35a, 45a, 49a, 57a, 65a, 74a, 74k, 93a, 114a, 144a in 161a, začne veljati le, če temu

  niti
  Evropski parlament ali

  niti
  Svet
  ne nasprotuje delegiranemu aktu
  v roku dveh

  štirih
  mesecev po tem, ko je bil o navedenem

  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem
  aktu uradno obveščen, ne nasprotuje ali če
  sta
  pred iztekom navedenega

  tega
  roka
  tako
  Evropski parlament in

  kot
  Svet
  obvestila
  Komisijo obvestita, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“; [Sprememba 110]

| (126) | Člen 164 se črta; |
| --- | --- |

(126)

Člen 164 se črta;

| (127) | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 165a
  Vrednotenje in pregled
  1.   Do leta 2019 in nato vsakih pet let Komisija naroči vrednotenje o izvajanju

  oceni izvajanje
  te uredbe. [Sprememba 112]

  2.   V vrednotenju se pregleda pravni okvir za sodelovanje Agencije, centralnih uradov za industrijsko lastnino držav članic in Urada Beneluksa za intelektualno lastnino, s posebnim poudarkom na financiranju mehanizma. V vrednotenju se nadalje ocenijo vpliv, uspešnost in učinkovitost Agencije ter njene delovne prakse. Vrednotenje obravnava zlasti morebitno potrebo po spremembi pooblastil Agencije in finančne posledice takšnih sprememb.
  3.   Komisija poročilo o vrednotenju skupaj s svojimi sklepi glede poročila pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve vrednotenja se objavijo.
  4.   Pri vsakem drugem vrednotenju se ob upoštevanju ciljev, pooblastil in nalog Agencije ocenijo njeni rezultati. Če Komisija ugotovi, da obstoj Agencije glede na zastavljene cilje, pooblastila in naloge ni več upravičen, lahko predlaga razveljavitev te uredbe.“ |
| --- | --- |

(127)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 165a

Vrednotenje in pregled

1.   Do leta 2019 in nato vsakih pet let Komisija naroči vrednotenje o izvajanju

  oceni izvajanje
  te uredbe. [Sprememba 112]

2.   V vrednotenju se pregleda pravni okvir za sodelovanje Agencije, centralnih uradov za industrijsko lastnino držav članic in Urada Beneluksa za intelektualno lastnino, s posebnim poudarkom na financiranju mehanizma. V vrednotenju se nadalje ocenijo vpliv, uspešnost in učinkovitost Agencije ter njene delovne prakse. Vrednotenje obravnava zlasti morebitno potrebo po spremembi pooblastil Agencije in finančne posledice takšnih sprememb.

3.   Komisija poročilo o vrednotenju skupaj s svojimi sklepi glede poročila pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve vrednotenja se objavijo.

4.   Pri vsakem drugem vrednotenju se ob upoštevanju ciljev, pooblastil in nalog Agencije ocenijo njeni rezultati. Če Komisija ugotovi, da obstoj Agencije glede na zastavljene cilje, pooblastila in naloge ni več upravičen, lahko predlaga razveljavitev te uredbe.“

| (127a) | Vstavi se naslednja priloga:




  „Priloga -I




  Znesek pristojbin




  Agenciji se v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2868/95 plačajo naslednje pristojbine:
















  1. | Osnovna pristojbina za prijavo posamezne znamke (člen 26(2), pravilo 4(a)) |
| --- | --- | --- |

(127a)

Vstavi se naslednja priloga:

„Priloga -I

Znesek pristojbin

Agenciji se v skladu s to uredbo in Uredbo (ES) št. 2868/95 plačajo naslednje pristojbine:

1.

925 EUR

| 1a. | Pristojbina za poizvedbo za prijavo blagovne znamke Evropske unije (člen 38(2), pravilo 4(c)) |
| --- | --- |

1a.

Znesek v višini 12 EUR, pomnožen s številom glavnih uradov za industrijsko lastnino iz člena 38(2); navedeni znesek in vse nadaljnje spremembe Agencija objavi v Uradnem listu Agencije

| 1b. | Osnovna pristojbina za elektronsko prijavo posamezne znamke (člen 26(2), pravilo 4(a)) |
| --- | --- |

1b.

775 EUR.

| 1c. | Osnovna pristojbina za elektronsko prijavo posamezne znamke z uporabo spletne klasifikacijske zbirke podatkov (člen 26(2), pravilo 4(a)) |
| --- | --- |

1c.

725 EUR

| 2. | Pristojbina za drugi razred blaga in storitev za posamezno znamko (člen 26(2), pravilo 4(b)) |
| --- | --- |

2.

50 EUR

| 2a. | Pristojbina za tretji razred blaga in storitev za posamezno znamko (člen 26(2), pravilo 4(b)) |
| --- | --- |

2a.

75 EUR.

| 2b. | Pristojbina za vsak razred blaga in storitev, ki presega tri za posamezno znamko (člen 26(2), pravilo 4(b)) |
| --- | --- |

2b.

150 EUR

| 3. | Osnovna pristojbina za prijavo kolektivne znamke (člen 26(2) in člen 66(3), pravilo 4(a) in pravilo 42) |
| --- | --- |

3.

1 000 EUR

| 3a. | Osnovna pristojbina za elektronsko prijavo kolektivne znamke z uporabo spletne klasifikacijske zbirke podatkov (člen 26(2) in člen 66(3), pravilo 4(a) in pravilo 42) |
| --- | --- |

3a.

950 EUR

| 4. | Pristojbina za drugi razred blaga in storitev za kolektivno znamko (člen 26(2) in člen 66(3), pravilo 4(b) in pravilo 42) |
| --- | --- |

4.

50 EUR

| 4a. | Pristojbina za tretji razred blaga in storitev za kolektivno znamko (člen 26(2) in člen 66(3), pravilo 4(b) in pravilo 42) |
| --- | --- |

4a.

75 EUR

| 4b. | Osnovna pristojbina za vsak razred blaga in storitev, ki presega tri za kolektivno znamko (člen 26(2) in člen 66(3), pravilo 4(b) in pravilo 42) |
| --- | --- |

4b.

150 EUR

| 5. | Pristojbina za ugovor (člen 41(3), pravilo 17(1)) |
| --- | --- |

5.

350 EUR

| 7. | Osnovna pristojbina za registracijo posamezne znamke (člen 45) |
| --- | --- |

7.

0 EUR

| 8. | Pristojbina za vsak razred blaga in storitev, ki presega tri za posamezno znamko (člen 45(2)) |
| --- | --- |

8.

0 EUR

| 9. | Osnovna pristojbina za registracijo kolektivne znamke (člen 45 in člen 66(3)) |
| --- | --- |

9.

0 EUR

| 10. | Pristojbina za vsak razred blaga in storitev, ki presega tri za kolektivno znamko (člen 45 in člen 64(3)) |
| --- | --- |

10.

0 EUR

| 11. | Dodatna pristojbina za zapoznelo plačilo registracijske pristojbine (točka 2 člena 162(2)) |
| --- | --- |

11.

0 EUR

| 12. | Osnovna pristojbina za podaljšanje posamezne znamke (člen 47(1), pravilo 30(2)(a)) |
| --- | --- |

12.

1 150 EUR

| 12a. | Osnovna pristojbina za elektronsko podaljšanje posamezne znamke (člen 47(1), pravilo 30(2)(a)) |
| --- | --- |

12a.

1 000 EUR

| 13. | Pristojbina za podaljšanje drugega razreda blaga in storitev za posamezno znamko (člen 47(1), pravilo 30(2)(b)) |
| --- | --- |

13.

100 EUR

| 13a. | Pristojbina za podaljšanje tretjega razreda blaga in storitev za posamezno znamko (člen 47(1), pravilo 30(2)(b)) |
| --- | --- |

13a.

150 EUR

| 13b. | Pristojbina za podaljšanje vsakega razreda blaga in storitev, ki presega tri za posamezno znamko (člen 47(1), pravilo 30(2)(b)) |
| --- | --- |

13b.

300 EUR

| 14. | Osnovna pristojbina za podaljšanje kolektivne znamke (člen 47(1) in člen 66(3), pravilo 30(2)(a) in pravilo 42) |
| --- | --- |

14.

1 275 EUR

| 15. | Osnovna pristojbina za podaljšanje drugega razreda blaga in storitev za kolektivno znamko (člen 47(1) in člen 66(3), pravilo 30(2)(b) in pravilo 42) |
| --- | --- |

15.

100 EUR

| 15a. | Pristojbina za podaljšanje tretjega razreda blaga in storitev za kolektivno znamko (člen 47(1) in člen 66(3), pravilo 30(2)(b) in pravilo 42) |
| --- | --- |

15a.

150 EUR

| 15b. | Pristojbina za podaljšanje vsakega razreda blaga in storitev, ki presega tri za kolektivno znamko (člen 47(1) in člen 66(3), pravilo 30(2)(b) in pravilo 42) |
| --- | --- |

15b.

300 EUR

| 16. | Dodatna pristojbina za zapoznelo plačilo pristojbine za podaljšanje ali zapoznelo vložitev zahteve za podaljšanje (člen 47(3), pravilo 30(2)(c)) |
| --- | --- |

16.

25 % zapoznele pristojbine za podaljšanje, kar znaša največ 1 150  EUR

| 17. | Pristojbina za vložitev zahteve za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti (člen 56(2), pravilo 39(1)) |
| --- | --- |

17.

700 EUR

| 18. | Pristojbina za pritožbo (člen 60, pravilo 49(3)) |
| --- | --- |

18.

800 EUR

| 19. | Pristojbina za vložitev zahteve za vrnitev v prejšnje stanje (člen 81(3)) |
| --- | --- |

19.

200 EUR

| 20. | Pristojbina za vložitev zahteve za konverzijo prijave blagovne znamke Evropske unije ali za konverzijo blagovne znamke Evropske unije (člen 113(1) tudi skupaj s členom 159(1); pravilo 45(2) tudi skupaj s pravilom 123(2)) |
| --- | --- |

20.

200 EUR

| (a) | v nacionalno prijavo blagovne znamke |
| --- | --- |

(a)

v nacionalno prijavo blagovne znamke

| (b) | v imenovanje držav članic v okviru Madridskega sporazuma |
| --- | --- |

(b)

v imenovanje držav članic v okviru Madridskega sporazuma

| 21. | Pristojbina za nadaljevanje postopkov (člen 82(1)) |
| --- | --- |

21.

400 EUR

| 22. | Pristojbina za izjavo o delitvi registrirane blagovne znamke Evropske unije (člen 49(4)) ali prijave blagovne znamke Evropske unije (člen 44(4)): |
| --- | --- |

22.

250 EUR

| 23. | Pristojbina za prijavo registracije licence ali druge pravice v zvezi z registrirano blagovno znamko Evropske unije (točka 162(2)(c), pravilo 33(1)) ali glede prijave blagovne znamke Evropske unije (člen 157(2)(d), pravilo 33(4): |
| --- | --- |

23.

200 EUR na registracijo, vendar ta znesek v primeru, da je v isti vlogi ali hkrati podanih več zahtev, ne presega skupnega zneska v višini 1 000  EUR

| (a) | izdaja licence; |
| --- | --- |

(a)

izdaja licence;

| (b) | prenos licence; |
| --- | --- |

(b)

prenos licence;

| (c) | nastanek stvarne pravice |
| --- | --- |

(c)

nastanek stvarne pravice

| (d) | prenos stvarne pravice |
| --- | --- |

(d)

prenos stvarne pravice

| (e) | dajatev za izvrševanje |
| --- | --- |

(e)

dajatev za izvrševanje

| 24. | Pristojbina za izbris registracije licence ali druge pravice (člen 162(2)(e), pravilo 35(3)) |
| --- | --- |

24.

200 EUR na izbris, vendar ta znesek v primeru, da je v isti vlogi ali hkrati podanih več zahtev, ne presega skupnega zneska v višini 1 000  EUR

| 25. | Pristojbina za spremembo registrirane blagovne znamke Evropske unije (člen 162(2)(f), pravilo (25(2)) |
| --- | --- |

25.

200 EUR

| 26. | Pristojbina za izdajo kopije prijave blagovne znamke Evropske unije (člen 162(2)(j), pravilo 89(5)), kopije potrdila o registraciji (člen 162(2)(b), pravilo 24(2)) ali izpisa iz registra (člen 162(2)(g), Pravilo 84(6)): |
| --- | --- |

26.

| (a) | necertificirana kopija ali izpis |
| --- | --- |

(a)

necertificirana kopija ali izpis

10 EUR

| (b) | certificirana kopija ali izpis |
| --- | --- |

(b)

certificirana kopija ali izpis

30 EUR

| 27. | Pristojbina za pregled spisov (člen 162(2)(h), pravilo 89(1)) |
| --- | --- |

27.

30 EUR

| 28. | Pristojbina za izdajo kopij dokumentov iz spisov (člen 162(2)(i), pravilo 89(5)): |
| --- | --- |

28.

| (a) | necertificirana kopija |
| --- | --- |

(a)

necertificirana kopija

10 EUR

| (b) | certificirana kopija |
| --- | --- |

(b)

certificirana kopija

30 EUR

plus na stran, če je več kot deset strani

1 EUR

| 29. | Pristojbina za posredovanje informacij v spisu (člen 162(2)(k), pravilo 90) |
| --- | --- |

29.

10 EUR

| 30. | Pristojbina za revizijo določitve stroškov postopka, ki jih je treba povrniti (člen 162(2)(l), pravilo 94(4)) |
| --- | --- |

30.

100 EUR

| 31. | Pristojbina za vložitev mednarodne prijave pri Agenciji (člen 147(5))“ |
| --- | --- |

31.

300 EUR

[Sprememba 111]

Člen 1a

Uredba (ES) št. 2868/95 se spremeni:

| (1) | pravilo 4 se črta; |
| --- | --- |

(1)

pravilo 4 se črta;

| (2) | pravilo 30(2) se črta. [Sprememba 113] |
| --- | --- |

(2)

pravilo 30(2) se črta. [Sprememba 113]

Člen 1b

Uredba (ES) št. 2869/95 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge

   (*14)
  . [Sprememba 114]

Člen 2

Ta uredba začne veljati [navedite datum, in sicer devetdeseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije].

Člen 1(9), (10)(b), (21), (22), (23), (25), (26), (27), (29), (30), (31), (34), (37), (38), (41), (44), (46), (57), (58), (59), (60), (61), (63), (64), (66), (67), (68), (69), (70), (71), (72), (73), (75), (76), (77), (78), (79), (88), (89), (93), (94), (99), če se nanaša na člen 128(4)(n), (101), (103)(b), (105)(d), (112), (113), (114), (115), (117), (120), (123) in (124), začne veljati [navedite prvi dan v mesecu, ki sledi 18-mesečnemu obdobju po datumu iz prvega odstavka].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL L 11, 14.1.1994, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 78, 24.3.2009, str. 1).

3

(4)  Direktiva Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 40, 11.2.1989, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 299, 8.11.2008, str. 25).

5

(6)  COM(2008) 0465.

6

(7)  UL C 140, 29.5.2010, str. 22.

7

(8)  COM(2011)0287.

8

(9)  UL L 336, 23.12.1994, str. 214.

9

(10)  Direktiva 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (UL L 376, 27.12.2006, str. 21).

10

(11)  
  Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).

11

Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).

(12)  
  Uredba Komisije (ES) št. 2869/95 z dne 13. decembra 1995 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (UL L 303, 15.12.1995, str. 33).

12

Uredba Komisije (ES) št. 2869/95 z dne 13. decembra 1995 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (UL L 303, 15.12.1995, str. 33).

(13)  
  Uredba Komisije (ES) št. 2868/95 z dne 13. decembra 1995 za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti (UL L 303, 15.12.1995, str. 1).

13

Uredba Komisije (ES) št. 2868/95 z dne 13. decembra 1995 za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti (UL L 303, 15.12.1995, str. 1).

(14)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

14

(15)  UL C 32, 4.2.2014, str. 23.

15

(*14)  
  Korelacijska tabela se bo pripravila po sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma o tej uredbi.

*14

Korelacijska tabela se bo pripravila po sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma o tej uredbi.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/262 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/262

---

P7_TA(2014)0119

Zakonodaja držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (prenovitev) (COM(2013)0162 – C7-0088/2013 – 2013/0089(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 285/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0162),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0088/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0088/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0032/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0032/2014),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 42.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0089

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (Prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA–

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
  in
  zlasti člena 114
  (1)
  Pogodbe, [Sprememba 1]

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2008/95/ES (3) je treba znatno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2008/95/ES (3) je treba znatno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Direktiva 2008/95/ES je uskladila osrednje določbe obsežne zakonodaje o blagovnih znamkah, za katere se je ob sprejetju štelo, da zelo neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga tako, da so ovirale prost pretok blaga in storitev v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2008/95/ES je uskladila osrednje določbe obsežne zakonodaje o blagovnih znamkah, za katere se je ob sprejetju štelo, da zelo neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga tako, da so ovirale prost pretok blaga in storitev v Uniji.

| (3) | Zaščita blagovne znamke v državi članici obstaja skupaj z zaščito, ki je na voljo na ravni Unije, tj. evropska blagovna znamka
  Skupnosti
  , ki s pravicami intelektualne lastnine uživa enotno zaščito in velja po vsej Uniji, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 207/2009 (4). Hkratni obstoj nacionalnih sistemov in sistema na ravni Unije je dejansko ključnega pomena v politiki Unije v zvezi z varstvom intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(3)

Zaščita blagovne znamke v državi članici obstaja skupaj z zaščito, ki je na voljo na ravni Unije, tj. evropska blagovna znamka
  Skupnosti
  , ki s pravicami intelektualne lastnine uživa enotno zaščito in velja po vsej Uniji, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 207/2009 (4). Hkratni obstoj nacionalnih sistemov in sistema na ravni Unije je dejansko ključnega pomena v politiki Unije v zvezi z varstvom intelektualne lastnine.

| (4) | Komisija je v zvezi z Sporočilom Komisije z dne 16. julija 2008 o strategiji pravic industrijske lastnine za Evropo (5) izvedla obsežno vrednotenje celotnega delovanja sistema blagovnih znamk v Evropi kot celoti, vključno z nacionalnimi ravnmi in ravnijo Unije ter odnosom med njimi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v zvezi z Sporočilom Komisije z dne 16. julija 2008 o strategiji pravic industrijske lastnine za Evropo (5) izvedla obsežno vrednotenje celotnega delovanja sistema blagovnih znamk v Evropi kot celoti, vključno z nacionalnimi ravnmi in ravnijo Unije ter odnosom med njimi.

| (5) | Svet je v sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji (6) Komisijo pozval, naj predloži predloge za revizijo Uredbe (ES) št. 207/2009 in Direktive 2008/95/ES. Revizija slednje bi morala vključevati ukrepe, ki bi zagotovili večjo skladnost z Uredbo (ES) št. 207/2009 in tako zmanjšali število razhajanj, do katerih prihaja v sistemu blagovnih znamk v Evropi kot celoti
  , hkrati pa ohraniti zaščito blagovne znamke na nacionalni ravni kot privlačno možnost za prijavitelje
  .
  V tem smislu bi bilo treba zagotoviti komplementarni odnos med sistemom blagovne znamke Evropske unije in nacionalnimi sistemi blagovnih znamk
  . [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(5)

Svet je v sklepih z dne 25. maja 2010 o prihodnji reviziji sistema blagovne znamke v Evropski uniji (6) Komisijo pozval, naj predloži predloge za revizijo Uredbe (ES) št. 207/2009 in Direktive 2008/95/ES. Revizija slednje bi morala vključevati ukrepe, ki bi zagotovili večjo skladnost z Uredbo (ES) št. 207/2009 in tako zmanjšali število razhajanj, do katerih prihaja v sistemu blagovnih znamk v Evropi kot celoti
  , hkrati pa ohraniti zaščito blagovne znamke na nacionalni ravni kot privlačno možnost za prijavitelje
  .
  V tem smislu bi bilo treba zagotoviti komplementarni odnos med sistemom blagovne znamke Evropske unije in nacionalnimi sistemi blagovnih znamk
  . [Sprememba 2]

| (6) | Komisija je v Sporočilu „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ z dne 24. maja 2011 (7) ugotovila, da je treba za izpolnitev zahtev zainteresiranih strani po hitrejših, kakovostnejših, bolj smotrnih sistemih registracije blagovnih znamk, ki so skladnejši, prijazni uporabniku, javno dostopni in tehnološko sodobni, modernizirati sistem blagovne znamke v Uniji kot celoti in ga prilagoditi dobi interneta. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v Sporočilu „Enotni trg na področju varstva pravic intelektualne lastnine“ z dne 24. maja 2011 (7) ugotovila, da je treba za izpolnitev zahtev zainteresiranih strani po hitrejših, kakovostnejših, bolj smotrnih sistemih registracije blagovnih znamk, ki so skladnejši, prijazni uporabniku, javno dostopni in tehnološko sodobni, modernizirati sistem blagovne znamke v Uniji kot celoti in ga prilagoditi dobi interneta.

| (7) | Posvetovanja in vrednotenja za namene te direktive so razkrila, da je ne glede na predhodno delno usklajevanje nacionalnih zakonodaj, evropsko poslovno okolje še vedno zelo raznoliko, kar omejuje dostop do zaščite blagovnih znamk ter škodljivo vpliva na konkurenčnost in rast. |
| --- | --- |

(7)

Posvetovanja in vrednotenja za namene te direktive so razkrila, da je ne glede na predhodno delno usklajevanje nacionalnih zakonodaj, evropsko poslovno okolje še vedno zelo raznoliko, kar omejuje dostop do zaščite blagovnih znamk ter škodljivo vpliva na konkurenčnost in rast.

| (8) | Z namenom spodbujanja in oblikovanja dobro delujočega enotnega trga ter olajšanja pridobitve in zaščite blagovnih znamk v Uniji je zato treba preseči omejeni obseg približevanja, ki je bil dosežen z Direktivo 2008/95/ES, in približevanje razširiti na vse vidike materialnega prava za blagovne znamke, ki so zaščitene z registracijo, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(8)

Z namenom spodbujanja in oblikovanja dobro delujočega enotnega trga ter olajšanja pridobitve in zaščite blagovnih znamk v Uniji je zato treba preseči omejeni obseg približevanja, ki je bil dosežen z Direktivo 2008/95/ES, in približevanje razširiti na vse vidike materialnega prava za blagovne znamke, ki so zaščitene z registracijo, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 207/2009.

| (9) | Da bi pridobitev in upravljanje registracije blagovnih znamk v vsej Uniji postalo lažje, je nujno približati ne samo določbe materialnega prava, temveč tudi postopkovna pravila. Zato je treba uskladiti glavna postopkovna pravila v državah članicah in v sistemu evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , vključno s pravili, ki so tako različna, da povzročajo velike težave v delovanju notranjega trga. V zvezi s postopki nacionalnega prava zadostuje že, da se določijo splošna načela, države članice pa nato same določijo podrobnejša pravila. |
| --- | --- |

(9)

Da bi pridobitev in upravljanje registracije blagovnih znamk v vsej Uniji postalo lažje, je nujno približati ne samo določbe materialnega prava, temveč tudi postopkovna pravila. Zato je treba uskladiti glavna postopkovna pravila v državah članicah in v sistemu evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , vključno s pravili, ki so tako različna, da povzročajo velike težave v delovanju notranjega trga. V zvezi s postopki nacionalnega prava zadostuje že, da se določijo splošna načela, države članice pa nato same določijo podrobnejša pravila.

| (10) | Bistveno je zagotoviti, da registrirane blagovne znamke v pravnih sistemih vseh držav članic uživajo enako zaščito ter da je zaščita blagovnih znamk na nacionalni ravni enaka zaščiti evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  . Obsežno zaščito, dodeljeno evropskim blagovnim znamkam
  Evropske unije
  , ki imajo ugled v Uniji, bi bilo treba dodeliti tudi na nacionalni ravni vsem registriranim blagovnim znamkam, ki imajo ugled v zadevni državi članici.[Sprememba 3] [Sprememba velja za celotno besedilo] |
| --- | --- |

(10)

Bistveno je zagotoviti, da registrirane blagovne znamke v pravnih sistemih vseh držav članic uživajo enako zaščito ter da je zaščita blagovnih znamk na nacionalni ravni enaka zaščiti evropskih blagovnih znamk
  Evropske unije
  . Obsežno zaščito, dodeljeno evropskim blagovnim znamkam
  Evropske unije
  , ki imajo ugled v Uniji, bi bilo treba dodeliti tudi na nacionalni ravni vsem registriranim blagovnim znamkam, ki imajo ugled v zadevni državi članici.[Sprememba 3] [Sprememba velja za celotno besedilo]

| (11) | Ta direktiva državam članicam ne bi smela odvzeti pravice do nadaljnje zaščite blagovnih znamk, pridobljenih z uporabo, temveč bi morala urejati le njihovo razmerje z blagovnimi znamkami, pridobljenimi z registracijo. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva državam članicam ne bi smela odvzeti pravice do nadaljnje zaščite blagovnih znamk, pridobljenih z uporabo, temveč bi morala urejati le njihovo razmerje z blagovnimi znamkami, pridobljenimi z registracijo.

| (12) | Doseganje ciljev, h katerim je usmerjeno približevanje zakonodaje, zahteva, da so pogoji pridobivanja in ohranjanja registrirane blagovne znamke na splošno enaki v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(12)

Doseganje ciljev, h katerim je usmerjeno približevanje zakonodaje, zahteva, da so pogoji pridobivanja in ohranjanja registrirane blagovne znamke na splošno enaki v vseh državah članicah.

| (13) | V ta namen, bi bilo treba izdelati seznam znakov, ki lahko sestavljajo blagovno znamko, ob pogoju, da je zaradi takšnih znakov mogoče razlikovati blago ali storitve enega podjetja od blaga ali storitev drugega. Za dosego ciljev registracije sistema blagovnih znamk, ki naj bi zagotovili pravno varnost in dobro upravljanje, je prav tako treba zahtevati, da je znak
  v registru
  mogoče predstaviti na
  jasen, natančen, samostojen, enostavno dostopen, trajen in objektiven
  način, ki omogoča opredelitev zaščitenega predmeta. Zato bi bilo treba omogočiti, da se znak predstavi v kakršni koli obliki, ne samo grafični, če
  se za tako predstavitev uporablja splošno razpoložljiva tehnologija in če
  ima taka predstavitev zadovoljiv učinek. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(13)

V ta namen, bi bilo treba izdelati seznam znakov, ki lahko sestavljajo blagovno znamko, ob pogoju, da je zaradi takšnih znakov mogoče razlikovati blago ali storitve enega podjetja od blaga ali storitev drugega. Za dosego ciljev registracije sistema blagovnih znamk, ki naj bi zagotovili pravno varnost in dobro upravljanje, je prav tako treba zahtevati, da je znak
  v registru
  mogoče predstaviti na
  jasen, natančen, samostojen, enostavno dostopen, trajen in objektiven
  način, ki omogoča opredelitev zaščitenega predmeta. Zato bi bilo treba omogočiti, da se znak predstavi v kakršni koli obliki, ne samo grafični, če
  se za tako predstavitev uporablja splošno razpoložljiva tehnologija in če
  ima taka predstavitev zadovoljiv učinek. [Sprememba 4]

| (14) | Poleg tega bi bilo treba izčrpno navesti razloge za zavrnitev ali neveljavnost v zvezi s samo blagovno znamko, vključno z odsotnostjo vsakega razlikovalnega značaja, ali v zvezi s kolizijami med blagovno znamko in prejšnjimi pravicami, tudi če so nekateri od teh razlogov navedeni kot izbira držav članic, ki torej te razloge lahko ohranijo ali uvedejo v svojih zakonih. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega bi bilo treba izčrpno navesti razloge za zavrnitev ali neveljavnost v zvezi s samo blagovno znamko, vključno z odsotnostjo vsakega razlikovalnega značaja, ali v zvezi s kolizijami med blagovno znamko in prejšnjimi pravicami, tudi če so nekateri od teh razlogov navedeni kot izbira držav članic, ki torej te razloge lahko ohranijo ali uvedejo v svojih zakonih.

| (15) | Za zagotovitev, da se zaščita geografskih označb, pridobljenih z drugimi instrumenti zakonodaje Unije, pri preverjanju absolutnih in relativnih razlogov za zavrnitev uporablja enotno in temeljito po vsej Uniji, bi morala ta direktiva vključevati iste določbe v zvezi z geografskimi označbami kot Uredba (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev, da se zaščita geografskih označb, pridobljenih z drugimi instrumenti zakonodaje Unije, pri preverjanju absolutnih in relativnih razlogov za zavrnitev uporablja enotno in temeljito po vsej Uniji, bi morala ta direktiva vključevati iste določbe v zvezi z geografskimi označbami kot Uredba (ES) št. 207/2009.

| (16) | Zaščita, ki jo zagotovi registrirana blagovna znamka in katere funkcija je zlasti zagotovitev, da blagovna znamka označuje poreklo, bi morala biti popolna v primeru enakosti blagovne znamke in znaka ter blaga ali storitev. Zaščita bi morala veljati tudi v primeru podobnosti med blagovno znamko in znakom ter blagom ali storitvami. Neizogibno potrebno je podati interpretacijo koncepta podobnosti v zvezi z verjetnostjo zmede. Verjetnost zmede, katere upoštevanje je odvisno od številnih elementov, zlasti od prepoznavnosti blagovne znamke na tržišču, povezovanja, ki ga lahko povzroči uporabljen ali registriran znak, stopnje podobnosti med blagovno znamko ter označenim blagom ali storitvami, bi morala biti poseben pogoj za takšno zaščito. Načini, na katere se lahko ugotovi verjetnost zmede, in zlasti dokazno breme, bi morali biti predmet nacionalnih postopkovnih pravil, v katere ta direktiva ne bi smela posegati. |
| --- | --- |

(16)

Zaščita, ki jo zagotovi registrirana blagovna znamka in katere funkcija je zlasti zagotovitev, da blagovna znamka označuje poreklo, bi morala biti popolna v primeru enakosti blagovne znamke in znaka ter blaga ali storitev. Zaščita bi morala veljati tudi v primeru podobnosti med blagovno znamko in znakom ter blagom ali storitvami. Neizogibno potrebno je podati interpretacijo koncepta podobnosti v zvezi z verjetnostjo zmede. Verjetnost zmede, katere upoštevanje je odvisno od številnih elementov, zlasti od prepoznavnosti blagovne znamke na tržišču, povezovanja, ki ga lahko povzroči uporabljen ali registriran znak, stopnje podobnosti med blagovno znamko ter označenim blagom ali storitvami, bi morala biti poseben pogoj za takšno zaščito. Načini, na katere se lahko ugotovi verjetnost zmede, in zlasti dokazno breme, bi morali biti predmet nacionalnih postopkovnih pravil, v katere ta direktiva ne bi smela posegati.

| (17) | Da se zagotovi pravna varnost in popolna usklajenost s prednostnim načelom, po katerem ima blagovna znamka, ki se registrira prej, prednost pred drugimi pozneje registriranimi blagovnimi znamkami, je treba določiti, da izvrševanje pravic, pridobljenih z blagovno znamko, ne posega v pravice imetnika, pridobljene pred vložitvijo prijave ali pred prednostnim datumom blagovne znamke. To je v skladu s členom 16(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine z dne 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) (8). |
| --- | --- |

(17)

Da se zagotovi pravna varnost in popolna usklajenost s prednostnim načelom, po katerem ima blagovna znamka, ki se registrira prej, prednost pred drugimi pozneje registriranimi blagovnimi znamkami, je treba določiti, da izvrševanje pravic, pridobljenih z blagovno znamko, ne posega v pravice imetnika, pridobljene pred vložitvijo prijave ali pred prednostnim datumom blagovne znamke. To je v skladu s členom 16(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine z dne 15. aprila 1994 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS) (8).

| (18) | Primerno je zagotoviti, da se kršitev blagovne znamke lahko ugotavlja le, če obstaja dokaz, da se nedovoljena blagovna znamka ali znak uporablja v gospodarskem prometu za razlikovanje blaga in storitev v zvezi s tržnim poreklom. Za druge uporabe bi morale veljati določbe nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(18)

Primerno je zagotoviti, da se kršitev blagovne znamke lahko ugotavlja le, če obstaja dokaz, da se nedovoljena blagovna znamka ali znak uporablja v gospodarskem prometu za razlikovanje blaga in storitev v zvezi s tržnim poreklom. Za druge uporabe bi morale veljati določbe nacionalne zakonodaje.

| (19) | Za zagotovitev pravne varnosti in jasnosti je treba pojasniti, da je treba zaščito tako za podoben kot za enak znak, ki se uporablja za enako blago ali storitve, dodeliti blagovni znamki le pod pogojem in samo takrat, ko so glavno funkcijo blagovne znamke, ki zagotavlja tržno poreklo blaga in storitev, prizadeli škodljivi učinki.
  [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev pravne varnosti in jasnosti je treba pojasniti, da je treba zaščito tako za podoben kot za enak znak, ki se uporablja za enako blago ali storitve, dodeliti blagovni znamki le pod pogojem in samo takrat, ko so glavno funkcijo blagovne znamke, ki zagotavlja tržno poreklo blaga in storitev, prizadeli škodljivi učinki.
  [Sprememba 5]

| (20) | Kršitev blagovne znamke bi morala zajemati tudi uporabo znaka kot trgovskega imena ali podobne oznake, če se ta uporablja za razlikovanje blaga ali storitev v zvezi s tržnim poreklom. |
| --- | --- |

(20)

Kršitev blagovne znamke bi morala zajemati tudi uporabo znaka kot trgovskega imena ali podobne oznake, če se ta uporablja za razlikovanje blaga ali storitev v zvezi s tržnim poreklom.

| (21) | Da se zagotovi pravna varnost in popolna usklajenost z zadevno zakonodajo Unije, je primerno imetniku blagovne znamke zagotoviti pravico, da tretji osebi prepove uporabo znaka v primerjalnem oglaševanju, kadar je tako primerjalno oglaševanje v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). Te pravice ni treba omejiti na podlagi uporabe blagovne znamke za opredelitev ali omembo blaga ali storitev kot lastnih imetniku blagovne znamke, saj je ta omejitev vsebovana v pravilih o primerjalnem oglaševanju. |
| --- | --- |

(21)

Da se zagotovi pravna varnost in popolna usklajenost z zadevno zakonodajo Unije, je primerno imetniku blagovne znamke zagotoviti pravico, da tretji osebi prepove uporabo znaka v primerjalnem oglaševanju, kadar je tako primerjalno oglaševanje v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). Te pravice ni treba omejiti na podlagi uporabe blagovne znamke za opredelitev ali omembo blaga ali storitev kot lastnih imetniku blagovne znamke, saj je ta omejitev vsebovana v pravilih o primerjalnem oglaševanju.

| (22) | Za boljšo zaščito blagovne znamke in učinkovitejši boj proti ponarejanju
  ter brez poseganja v predpise WTO, zlasti člen V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini o prostem tranzitu
  bi moral imetnik registrirane blagovne znamke imeti pravico, da tretjim osebam prepreči vnos blaga na carinsko območje države članice, ne da bi bilo to tam dano v prosti promet, kadar tako blago prihaja iz tretjih držav in je označeno z nedovoljeno blagovno znamko, ki je v bistvu enaka registrirani blagovni znamki za tako blago.
  V skladu z mednarodnimi obveznostmi Evropske unije, zlasti tistimi, izraženimi v deklaraciji o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je ministrska konferenca WTO v Dohi sprejela 14. novembra 2001, to ne bi smelo posegati v nemoten tranzit generičnih zdravil. [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(22)

Za boljšo zaščito blagovne znamke in učinkovitejši boj proti ponarejanju
  ter brez poseganja v predpise WTO, zlasti člen V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini o prostem tranzitu
  bi moral imetnik registrirane blagovne znamke imeti pravico, da tretjim osebam prepreči vnos blaga na carinsko območje države članice, ne da bi bilo to tam dano v prosti promet, kadar tako blago prihaja iz tretjih držav in je označeno z nedovoljeno blagovno znamko, ki je v bistvu enaka registrirani blagovni znamki za tako blago.
  V skladu z mednarodnimi obveznostmi Evropske unije, zlasti tistimi, izraženimi v deklaraciji o sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki jo je ministrska konferenca WTO v Dohi sprejela 14. novembra 2001, to ne bi smelo posegati v nemoten tranzit generičnih zdravil. [Sprememba 55]

| (22a) | Imetnik blagovne znamke bi moral imeti pravico, da ustrezno pravno ukrepa, med drugim vključno s pravico, da od nacionalnih carinskih organov zahteva ukrepanje v zvezi z blagom, ki domnevno krši njegove pravice, na primer da se blago zadrži in uniči v skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta23a


   (10)

  . Carinski organi bi morali na zahtevo imetnikov pravic in na podlagi meril analize tveganja izvajati ustrezne postopke iz Uredbe (EU) št. 608/2013. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(22a)

Imetnik blagovne znamke bi moral imeti pravico, da ustrezno pravno ukrepa, med drugim vključno s pravico, da od nacionalnih carinskih organov zahteva ukrepanje v zvezi z blagom, ki domnevno krši njegove pravice, na primer da se blago zadrži in uniči v skladu z Uredbo (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta23a


   (10)

  . Carinski organi bi morali na zahtevo imetnikov pravic in na podlagi meril analize tveganja izvajati ustrezne postopke iz Uredbe (EU) št. 608/2013. [Sprememba 7]

| (22b) | Člen 28 Uredbe (EU) št. 608/2013 določa, da je imetnik pravice odgovoren za škodo, ki jo imetnik blaga utrpi, če je med drugim naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(22b)

Člen 28 Uredbe (EU) št. 608/2013 določa, da je imetnik pravice odgovoren za škodo, ki jo imetnik blaga utrpi, če je med drugim naknadno ugotovljeno, da zadevno blago ne krši pravice intelektualne lastnine. [Sprememba 8]

| (22c) | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita generičnih zdravil. Zato imetnik blagovne znamke ne bi smel imeti pravice, da tretjim stranem prepreči vnos blaga na carinsko območje države članice v okviru trgovske dejavnosti zaradi opažene ali dejanske podobnosti med mednarodnim nelastniškim imenom za aktivno sestavino zdravila in registrirano blagovno znamko. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(22c)

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev nemotenega tranzita generičnih zdravil. Zato imetnik blagovne znamke ne bi smel imeti pravice, da tretjim stranem prepreči vnos blaga na carinsko območje države članice v okviru trgovske dejavnosti zaradi opažene ali dejanske podobnosti med mednarodnim nelastniškim imenom za aktivno sestavino zdravila in registrirano blagovno znamko. [Sprememba 9]

| (23) | Za boljše preprečevanje vnosa nedovoljenega

  ponarejenega
  blaga, zlasti v smislu internetne prodaje
  v obliki manjših pošiljk, kot so opredeljene z Uredbo (EU) št. 608/2013
  , bi moral imetnik
  veljavno registrirane blagovne znamke
  imeti pravico prepovedati uvažanje takega blaga v Unijo, kadar v komercialne

  poslovne
  namene trži le pošiljatelj
  ponarejenega blaga
  .
  Kadar se sprejmejo taki ukrepi, se posameznike ali subjekte, ki so blago naročili, obvesti o razlogu za ukrepe ter o njihovih zakonitih pravicah, povezanih s pošiljateljem
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(23)

Za boljše preprečevanje vnosa nedovoljenega

  ponarejenega
  blaga, zlasti v smislu internetne prodaje
  v obliki manjših pošiljk, kot so opredeljene z Uredbo (EU) št. 608/2013
  , bi moral imetnik
  veljavno registrirane blagovne znamke
  imeti pravico prepovedati uvažanje takega blaga v Unijo, kadar v komercialne

  poslovne
  namene trži le pošiljatelj
  ponarejenega blaga
  .
  Kadar se sprejmejo taki ukrepi, se posameznike ali subjekte, ki so blago naročili, obvesti o razlogu za ukrepe ter o njihovih zakonitih pravicah, povezanih s pošiljateljem
  . [Sprememba 10]

| (24) | Da bi se imetniki blagovne znamke lahko bolj učinkovito spoprijemali s ponarejanjem, bi morali imeti pravico, da prepovejo namestitev nedovoljene blagovne znamke na blago, in da pred namestitvijo izvedejo nekatere predhodne ukrepe. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se imetniki blagovne znamke lahko bolj učinkovito spoprijemali s ponarejanjem, bi morali imeti pravico, da prepovejo namestitev nedovoljene blagovne znamke na blago, in da pred namestitvijo izvedejo nekatere predhodne ukrepe.

| (25) | Imetnik ne bi smel imeti pravice, da v okviru izključnih pravic, pridobljenih z blagovno znamko, prepove uporabo znakov ali označb, ki se uporabljajo pravilno in v skladu s poštenimi praksami v industrijskih in trgovinskih zadevah. Za trgovska imena ponavadi velja neomejena zaščita v primerjavi s poznejšimi blagovnimi znamkami. Za oblikovanje enakih pogojev za trgovska imena in blagovne znamke bi bilo primerno, da bi taka uporaba zajemala lastno ime zadevne osebe. Zajemati bi morala tudi splošno uporabo opisnih in nerazlikovalnih znakov ali označb. Poleg tega imetnik ne bi smel imeti pravice, da prepove splošno pravilno in pošteno uporabo blagovne znamke za namene opredelitve ali navedbe blaga ali storitev kot svojih. |
| --- | --- |

(25)

Imetnik ne bi smel imeti pravice, da v okviru izključnih pravic, pridobljenih z blagovno znamko, prepove uporabo znakov ali označb, ki se uporabljajo pravilno in v skladu s poštenimi praksami v industrijskih in trgovinskih zadevah. Za trgovska imena ponavadi velja neomejena zaščita v primerjavi s poznejšimi blagovnimi znamkami. Za oblikovanje enakih pogojev za trgovska imena in blagovne znamke bi bilo primerno, da bi taka uporaba zajemala lastno ime zadevne osebe. Zajemati bi morala tudi splošno uporabo opisnih in nerazlikovalnih znakov ali označb. Poleg tega imetnik ne bi smel imeti pravice, da prepove splošno pravilno in pošteno uporabo blagovne znamke za namene opredelitve ali navedbe blaga ali storitev kot svojih.

| (26) | Iz načela prostega pretoka blaga izhaja, da imetnik blagovne znamke ne sme imeti pravice, da tretji osebi prepove uporabo blaga, ki ga je imetnik dal v promet v Uniji ali se je to zgodilo z njegovim soglasjem, razen če obstajajo utemeljeni razlogi, da nasprotuje nadaljnji komercializaciji blaga. |
| --- | --- |

(26)

Iz načela prostega pretoka blaga izhaja, da imetnik blagovne znamke ne sme imeti pravice, da tretji osebi prepove uporabo blaga, ki ga je imetnik dal v promet v Uniji ali se je to zgodilo z njegovim soglasjem, razen če obstajajo utemeljeni razlogi, da nasprotuje nadaljnji komercializaciji blaga.

| (27) | Zaradi pravne varnosti in brez nepravičnega vpliva na interese imetnika prejšnje blagovne znamke, je pomembno zagotoviti, da slednji ne sme več zahtevati ugotovitve neveljavnosti niti nasprotovati uporabi blagovne znamke, ki je poznejša od njegove, katere uporabo je dolgo vede dopuščal, razen če je prijava poznejše blagovne znamke vložena v slabi veri. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi pravne varnosti in brez nepravičnega vpliva na interese imetnika prejšnje blagovne znamke, je pomembno zagotoviti, da slednji ne sme več zahtevati ugotovitve neveljavnosti niti nasprotovati uporabi blagovne znamke, ki je poznejša od njegove, katere uporabo je dolgo vede dopuščal, razen če je prijava poznejše blagovne znamke vložena v slabi veri.

| (28) | Da se zagotovi pravna varnosti in zaščitijo pravice blagovne znamke, ki so bile zakonito pridobljene, in ne da bi to vplivalo na načelo, da se poznejša blagovna znamka ne more uveljavljati proti prejšnjim blagovnim znamkam, je primerno in bistveno določiti, da imetniki prejšnjih blagovnih znamk nimajo pravice pridobiti zavrnitve ali razveljavitve oziroma nasprotovati uporabi poznejše blagovne znamke, kadar je bila ta pridobljena v času, ko je bilo mogoče, da se prejšnja blagovna znamka razveljavi ali prekliče, ker na primer še ni pridobila razlikovalnega značaja z uporabo, ali ko prejšnje blagovne znamke ni bilo mogoče uporabljati zaradi poznejše blagovne znamke, ker se potrebni pogoji niso izvajali, na primer, ko prejšnja blagovna znamka še ni pridobila ugleda. |
| --- | --- |

(28)

Da se zagotovi pravna varnosti in zaščitijo pravice blagovne znamke, ki so bile zakonito pridobljene, in ne da bi to vplivalo na načelo, da se poznejša blagovna znamka ne more uveljavljati proti prejšnjim blagovnim znamkam, je primerno in bistveno določiti, da imetniki prejšnjih blagovnih znamk nimajo pravice pridobiti zavrnitve ali razveljavitve oziroma nasprotovati uporabi poznejše blagovne znamke, kadar je bila ta pridobljena v času, ko je bilo mogoče, da se prejšnja blagovna znamka razveljavi ali prekliče, ker na primer še ni pridobila razlikovalnega značaja z uporabo, ali ko prejšnje blagovne znamke ni bilo mogoče uporabljati zaradi poznejše blagovne znamke, ker se potrebni pogoji niso izvajali, na primer, ko prejšnja blagovna znamka še ni pridobila ugleda.

| (29) | Blagovne znamke služijo za razlikovanje blaga in storitev ter potrošnikom omogočajo, da se odločajo na podlagi informacij, samo kadar se dejansko uporabljajo na trgu. Za zmanjšanje skupnega števila blagovnih znamk, registriranih in zaščitenih v Uniji, ter posledično zmanjšanje števila sporov, ki se med njimi pojavljajo, je treba zahtevati, da se dejansko uporabljajo. Zato je bistvenega pomena zahtevati, da se registrirane blagovne znamke dejansko uporabljajo v zvezi z blagom ali storitvami, za katere so registrirane, ali da se v primeru neuporabe lahko razveljavijo
  v roku petih let od datuma registracije
  . [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(29)

Blagovne znamke služijo za razlikovanje blaga in storitev ter potrošnikom omogočajo, da se odločajo na podlagi informacij, samo kadar se dejansko uporabljajo na trgu. Za zmanjšanje skupnega števila blagovnih znamk, registriranih in zaščitenih v Uniji, ter posledično zmanjšanje števila sporov, ki se med njimi pojavljajo, je treba zahtevati, da se dejansko uporabljajo. Zato je bistvenega pomena zahtevati, da se registrirane blagovne znamke dejansko uporabljajo v zvezi z blagom ali storitvami, za katere so registrirane, ali da se v primeru neuporabe lahko razveljavijo
  v roku petih let od datuma registracije
  . [Sprememba 11]

| (30) | Zato bi bilo treba registrirano blagovno znamko zaščititi le, če se dejansko uporablja, imetnik prejšnje blagovne znamke pa ne bi smel imeti pravice, da nasprotuje ali razveljavi poznejšo blagovno znamko, če svoje znamke dejansko ni uporabljal. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da se blagovna znamka ne more uspešno uveljavljati v postopku zaradi kršitve pravic, če se na podlagi zahteve za razveljavitev blagovne znamke ugotovi, da bi se znamka lahko razveljavila, oziroma kadar se postopek nanaša na poznejšo blagovno znamko, da bi se lahko razveljavila ob pridobitvi poznejše blagovne znamke. |
| --- | --- |

(30)

Zato bi bilo treba registrirano blagovno znamko zaščititi le, če se dejansko uporablja, imetnik prejšnje blagovne znamke pa ne bi smel imeti pravice, da nasprotuje ali razveljavi poznejšo blagovno znamko, če svoje znamke dejansko ni uporabljal. Poleg tega bi morale države članice zagotoviti, da se blagovna znamka ne more uspešno uveljavljati v postopku zaradi kršitve pravic, če se na podlagi zahteve za razveljavitev blagovne znamke ugotovi, da bi se znamka lahko razveljavila, oziroma kadar se postopek nanaša na poznejšo blagovno znamko, da bi se lahko razveljavila ob pridobitvi poznejše blagovne znamke.

| (31) | Primerno je zagotoviti, da se veljavnost nacionalnih znamk še vedno lahko izpodbija, če se je imetnik odpovedal nacionalni blagovni znamki v prid evropski blagovni znamki
  Evropske Unije
  ali dopustil, da se izteče. To izpodbijanje bi bilo treba omejiti na situacije, v katerih bi se nacionalne blagovne znamke lahko razglasilo za neveljavne ali bi se jih preklicalo, ko je blagovna znamka odstranjena iz registra. |
| --- | --- |

(31)

Primerno je zagotoviti, da se veljavnost nacionalnih znamk še vedno lahko izpodbija, če se je imetnik odpovedal nacionalni blagovni znamki v prid evropski blagovni znamki
  Evropske Unije
  ali dopustil, da se izteče. To izpodbijanje bi bilo treba omejiti na situacije, v katerih bi se nacionalne blagovne znamke lahko razglasilo za neveljavne ali bi se jih preklicalo, ko je blagovna znamka odstranjena iz registra.

| (32) | Zaradi skladnosti in lajšanja komercialne uporabe blagovnih znamk v Uniji bi bilo treba pravila, ki veljajo za blagovne znamke kot lastnino, uskladiti z že obstoječimi, ki veljajo za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , poleg tega pa bi morala vključevati pravila o prepisu in prenosu, licencah, stvarnih pravicah, izvršbah in postopkih zaradi insolventnosti. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi skladnosti in lajšanja komercialne uporabe blagovnih znamk v Uniji bi bilo treba pravila, ki veljajo za blagovne znamke kot lastnino, uskladiti z že obstoječimi, ki veljajo za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , poleg tega pa bi morala vključevati pravila o prepisu in prenosu, licencah, stvarnih pravicah, izvršbah in postopkih zaradi insolventnosti.

| (33) | Izkazalo se je, da so kolektivne blagovne znamke koristen instrument za promoviranje blaga ali storitev z določenimi skupnimi značilnostmi. Zato je primerno, da se za nacionalne kolektivne blagovne znamke uporabljajo pravila, ki so podobna pravilom za evropske kolektivne znamke. |
| --- | --- |

(33)

Izkazalo se je, da so kolektivne blagovne znamke koristen instrument za promoviranje blaga ali storitev z določenimi skupnimi značilnostmi. Zato je primerno, da se za nacionalne kolektivne blagovne znamke uporabljajo pravila, ki so podobna pravilom za evropske kolektivne znamke.

| (34) | Za boljši in lažji dostop do zaščite blagovnih znamk ter povečanja pravne varnosti in predvidljivosti bi moral biti postopek za registracijo blagovnih znamk v državah članicah učinkovit in pregleden, zajemati pa bi moral pravila, podobna tistim, ki se uporabljajo za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Z namenom doseganja usklajenega in uravnoteženega sistema blagovne znamke na nacionalni ravni in ravni EU bi morali vsi centralni uradi za industrijsko lastnino držav članic omejiti preverjanje

  Države članice bi morale imeti možnost, da same odločajo o izvajanju preverjanja pogojev
  po uradni dolžnosti tega, ali je prijava blagovne znamke ustrezna za registracijo le ob odsotnosti absolutnih razlogov za zavrnitev. To pa ne bi smelo posegati v pravico navedenih uradov glede zagotovitve poizvedb o prejšnjih pravicah na zahtevo prijaviteljev in na izključno informativni osnovi ter brez poseganja ali zavezujočega učinka na nadaljnji postopek registracije, vključno s posledičnimi postopki ugovora

  na podlagi relativnih razlogov
  . [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(34)

Za boljši in lažji dostop do zaščite blagovnih znamk ter povečanja pravne varnosti in predvidljivosti bi moral biti postopek za registracijo blagovnih znamk v državah članicah učinkovit in pregleden, zajemati pa bi moral pravila, podobna tistim, ki se uporabljajo za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Z namenom doseganja usklajenega in uravnoteženega sistema blagovne znamke na nacionalni ravni in ravni EU bi morali vsi centralni uradi za industrijsko lastnino držav članic omejiti preverjanje

  Države članice bi morale imeti možnost, da same odločajo o izvajanju preverjanja pogojev
  po uradni dolžnosti tega, ali je prijava blagovne znamke ustrezna za registracijo le ob odsotnosti absolutnih razlogov za zavrnitev. To pa ne bi smelo posegati v pravico navedenih uradov glede zagotovitve poizvedb o prejšnjih pravicah na zahtevo prijaviteljev in na izključno informativni osnovi ter brez poseganja ali zavezujočega učinka na nadaljnji postopek registracije, vključno s posledičnimi postopki ugovora

  na podlagi relativnih razlogov
  . [Sprememba 12]

| (35) | Da se zagotovi pravna varnost v zvezi z obsegom pravic blagovne znamke in olajša dostop do zaščite blagovne znamke, bi morala v vseh državah članicah za označevanje ter uvrstitev blaga in storitev, za katere se vloži prijava blagovne znamke, veljati ista pravila, ki bi morala biti usklajena s pravili, ki se uporabljajo za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Da bi pristojni organi in gospodarski subjekti lahko določili obseg zaščite blagovne znamke samo na podlagi prijave, bi moralo biti označevanje blaga in storitev dovolj jasno in natančno. Če bi se uporabilo splošno besedilo, to pomeni, da so z njim jasno zajeti le blago in storitve v dobesednem pomenu. |
| --- | --- |

(35)

Da se zagotovi pravna varnost v zvezi z obsegom pravic blagovne znamke in olajša dostop do zaščite blagovne znamke, bi morala v vseh državah članicah za označevanje ter uvrstitev blaga in storitev, za katere se vloži prijava blagovne znamke, veljati ista pravila, ki bi morala biti usklajena s pravili, ki se uporabljajo za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  . Da bi pristojni organi in gospodarski subjekti lahko določili obseg zaščite blagovne znamke samo na podlagi prijave, bi moralo biti označevanje blaga in storitev dovolj jasno in natančno. Če bi se uporabilo splošno besedilo, to pomeni, da so z njim jasno zajeti le blago in storitve v dobesednem pomenu.

| (36) | Za zagotovitev učinkovite zaščite blagovne znamke bi morale države članice dati na voljo učinkovit upravni postopek ugovora, ki bi imetnikom pravic prejšnje blagovne znamke omogočil nasprotovati registraciji prijave blagovne znamke. Poleg tega bi morale države članice za zagotovitev učinkovitih postopkov razveljavitve ali razglasitve neveljavnosti zagotoviti, da je upravni postopek za razveljavitev ali razglasitev neveljavnosti tak kot postopek, ki se uporablja za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  na ravni Unije. |
| --- | --- |

(36)

Za zagotovitev učinkovite zaščite blagovne znamke bi morale države članice dati na voljo učinkovit upravni postopek ugovora, ki bi imetnikom pravic prejšnje blagovne znamke omogočil nasprotovati registraciji prijave blagovne znamke. Poleg tega bi morale države članice za zagotovitev učinkovitih postopkov razveljavitve ali razglasitve neveljavnosti zagotoviti, da je upravni postopek za razveljavitev ali razglasitev neveljavnosti tak kot postopek, ki se uporablja za evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  na ravni Unije.

| (37) | Glavni uradi držav članic za industrijsko lastnino bi morali sodelovati med seboj in z Agencijo za
  intelektualno lastnino
  Evropske unije („Agencija“) na vseh področjih registracije in upravljanja blagovne znamke, da se spodbudi približevanje praks in orodij, na primer oblikovanje in posodabljanje skupnih ali povezanih podatkovnih zbirk in portalov za svetovanje ali iskanje. Uradi držav članic in Agencija bi morali nadalje sodelovati na vseh drugih področij delovanja, ki so povezana z zaščito blagovnih znamk v Uniji. |
| --- | --- |

(37)

Glavni uradi držav članic za industrijsko lastnino bi morali sodelovati med seboj in z Agencijo za
  intelektualno lastnino
  Evropske unije („Agencija“) na vseh področjih registracije in upravljanja blagovne znamke, da se spodbudi približevanje praks in orodij, na primer oblikovanje in posodabljanje skupnih ali povezanih podatkovnih zbirk in portalov za svetovanje ali iskanje. Uradi držav članic in Agencija bi morali nadalje sodelovati na vseh drugih področij delovanja, ki so povezana z zaščito blagovnih znamk v Uniji.

| (38) | Ta direktiva ne more izključiti uporabe drugih predpisov držav članic, ki niso predpisi o blagovnih znamkah, na primer predpisov v zvezi z nelojalno konkurenco, civilnopravno odgovornostjo ali varstvom potrošnikov. |
| --- | --- |

(38)

Ta direktiva ne more izključiti uporabe drugih predpisov držav članic, ki niso predpisi o blagovnih znamkah, na primer predpisov v zvezi z nelojalno konkurenco, civilnopravno odgovornostjo ali varstvom potrošnikov.

| (39) | Vse države članice obvezuje Pariška konvencija za varstvo industrijske lastnine (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija) in Sporazum TRIPS. Nujno je, da se določbe te direktive popolnoma ujemajo z določbami omenjene konvencije in Sporazuma. Ta direktiva ne sme vplivati na obveznosti držav članic, ki izhajajo iz te Konvencije in Sporazuma. Kjer je to primerno, bi bilo treba uporabiti drugi pododstavek člena 351 Pogodbe. |
| --- | --- |

(39)

Vse države članice obvezuje Pariška konvencija za varstvo industrijske lastnine (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija) in Sporazum TRIPS. Nujno je, da se določbe te direktive popolnoma ujemajo z določbami omenjene konvencije in Sporazuma. Ta direktiva ne sme vplivati na obveznosti držav članic, ki izhajajo iz te Konvencije in Sporazuma. Kjer je to primerno, bi bilo treba uporabiti drugi pododstavek člena 351 Pogodbe.

| (40) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv. |
| --- | --- |

(40)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

| (41) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede roka za prenos v nacionalno pravo Direktive, ki je določen v delu B Priloge I k Direktivi 2008/95/ES, |
| --- | --- |

(41)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede roka za prenos v nacionalno pravo Direktive, ki je določen v delu B Priloge I k Direktivi 2008/95/ES,

| (41a) | V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001Evropskega parlamenta in Sveta

   (11)

  je bilo opravljeno posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je 11. julija 2013

   (12)

  podal mnenje
   –. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(41a)

V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001Evropskega parlamenta in Sveta

   (11)

  je bilo opravljeno posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je 11. julija 2013

   (12)

  podal mnenje
   –. [Sprememba 13]

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Poglavje 1

Splošne določbe

Člen 1

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za vsako blagovno znamko glede blaga ali storitev, ki je predmet registracije ali prijave za registracijo v državi članici kot posamična blagovna znamka, kolektivna znamka ali garancijska ali certifikacijska znamka ali ki je predmet registracije ali prijave za registracijo v Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino ali mednarodne registracije z učinkom v državi članici.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive se uporablja naslednja opredelitev pojmov:

| (a) | „urad“ pomeni glavni urad za industrijsko lastnino države članice ali Urad Beneluxa za intelektualno lastnino, ki mu je zaupana registracija blagovnih znamk; |
| --- | --- |

(a)

„urad“ pomeni glavni urad za industrijsko lastnino države članice ali Urad Beneluxa za intelektualno lastnino, ki mu je zaupana registracija blagovnih znamk;

| (b) | „Agencija“ pomeni Agencijo za blagovne znamke in modele

  intelektualno lastnino
  Evropske unije, ustanovljeno v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 207/2009; [Sprememba 15] [Sprememba velja za celotno besedilo] |
| --- | --- |

(b)

„Agencija“ pomeni Agencijo za blagovne znamke in modele

  intelektualno lastnino
  Evropske unije, ustanovljeno v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 207/2009; [Sprememba 15] [Sprememba velja za celotno besedilo]

| (c) | „register“ pomeni register blagovnih znamk, ki ga vodi urad. |
| --- | --- |

(c)

„register“ pomeni register blagovnih znamk, ki ga vodi urad.

| (ca) | „prejšnje blagovne znamke“ pomenijo:










  (i) | naslednje vrste blagovnih znamk z datumom vložitve prijave za registracijo, ki je pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke, ter, kadar je to primerno, ob upoštevanju prednostnih pravic, ki se zahtevajo v zvezi s temi blagovnimi znamkami:








  — | blagovne znamke Evropske unije; |
| --- | --- | --- | --- |

(ca)

„prejšnje blagovne znamke“ pomenijo:

(i)

naslednje vrste blagovnih znamk z datumom vložitve prijave za registracijo, ki je pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke, ter, kadar je to primerno, ob upoštevanju prednostnih pravic, ki se zahtevajo v zvezi s temi blagovnimi znamkami:

—

blagovne znamke Evropske unije;

| — | blagovne znamke, registrirane v državi članici, oziroma v primeru Belgije, Luksemburga ali Nizozemske, na Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

—

blagovne znamke, registrirane v državi članici, oziroma v primeru Belgije, Luksemburga ali Nizozemske, na Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino;

| — | blagovne znamke, registrirane po mednarodnih sporazumih, ki učinkujejo v državah članicah; |
| --- | --- |

—

blagovne znamke, registrirane po mednarodnih sporazumih, ki učinkujejo v državah članicah;

| (ii) | blagovne znamke Evropske unije, za katere se v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 upravičeno zahteva prednostna pravica v razmerju do blagovne znamke iz druge in tretje alinee točke (i), tudi če se je imetnik odpovedal tej blagovni znamki ali dopustil, da se izteče; |
| --- | --- |

(ii)

blagovne znamke Evropske unije, za katere se v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 upravičeno zahteva prednostna pravica v razmerju do blagovne znamke iz druge in tretje alinee točke (i), tudi če se je imetnik odpovedal tej blagovni znamki ali dopustil, da se izteče;

| (iii) | prijave za blagovne znamke iz točk (i) in (ii) pod pogojem njihove registracije; |
| --- | --- |

(iii)

prijave za blagovne znamke iz točk (i) in (ii) pod pogojem njihove registracije;

| (iv) | blagovne znamke, ki so na dan vložitve prijave za registracijo blagovne znamke ali, kadar je to primerno, zahteve za priznanje prednosti v zvezi s prijavo za registracijo blagovne znamke, v državi članici nedvomno znane v smislu izraza „nedvomno znana“ v členu 6(a) Pariške konvencije. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(iv)

blagovne znamke, ki so na dan vložitve prijave za registracijo blagovne znamke ali, kadar je to primerno, zahteve za priznanje prednosti v zvezi s prijavo za registracijo blagovne znamke, v državi članici nedvomno znane v smislu izraza „nedvomno znana“ v členu 6(a) Pariške konvencije. [Sprememba 16]

| (cb) | „garancijska ali certifikacijska znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev, ki jih je certificiral imetnik blagovne znamke v zvezi z geografskim poreklom, materialom, načinom proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, kakovosti, zanesljivosti ali drugih lastnosti blaga ali storitev, ki niso certificirane. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(cb)

„garancijska ali certifikacijska znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev, ki jih je certificiral imetnik blagovne znamke v zvezi z geografskim poreklom, materialom, načinom proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, kakovosti, zanesljivosti ali drugih lastnosti blaga ali storitev, ki niso certificirane. [Sprememba 17]

| (cc) | „kolektivna znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev članov združenja, ki je imetnik znamke, od blaga in storitev drugih podjetij.[Sprememba 18] |
| --- | --- |

(cc)

„kolektivna znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev članov združenja, ki je imetnik znamke, od blaga in storitev drugih podjetij.[Sprememba 18]

Poglavje 2

Zakonodaja o blagovnih znamkah

Oddelek 1

Znaki, ki lahko sestavljajo blagovno znamko

Člen 3

Znaki, ki lahko sestavljajo blagovno znamko

Blagovna znamka je lahko sestavljena iz kakršnih koli znakov, zlasti iz besed, vključno z osebnimi imeni, iz slik, črk, števil, barv kot takih, oblike blaga ali njegove embalaže ali zvokov, če
  so uporabljene splošno dostopne tehnologije in
  se s pomočjo teh znakov:

| (a) | blago ali storitve nekega podjetja lahko razlikujejo od blaga ali storitev drugih podjetij;
  ter |
| --- | --- |

(a)

blago ali storitve nekega podjetja lahko razlikujejo od blaga ali storitev drugih podjetij;
  ter

| (b) | blago ali storitve
  v registru
  predstavijo na način, ki pristojnim organom in javnosti omogoči določitev natančnega predmeta zaščite, ki jo zagotovi njegov imetnik. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(b)

blago ali storitve
  v registru
  predstavijo na način, ki pristojnim organom in javnosti omogoči določitev natančnega predmeta zaščite, ki jo zagotovi njegov imetnik. [Sprememba 19]

Oddelek 2

razlogi za zavrnitev ali neveljavnost

Člen 4

Absolutni razlogi za zavrnitev ali neveljavnost

1.   Ne registrira se ali, če je registrirano, se lahko razglasi za neveljavno naslednje:

| (a) | znaki, ki ne morejo sestavljati blagovne znamke; |
| --- | --- |

(a)

znaki, ki ne morejo sestavljati blagovne znamke;

| (b) | blagovne znamke, ki so brez slehernega razlikovalnega značaja; |
| --- | --- |

(b)

blagovne znamke, ki so brez slehernega razlikovalnega značaja;

| (c) | blagovne znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali označbe, ki lahko v gospodarskem prometu označujejo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo ali čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitev ali druge lastnosti blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(c)

blagovne znamke, ki jih sestavljajo izključno znaki ali označbe, ki lahko v gospodarskem prometu označujejo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo ali čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitev ali druge lastnosti blaga ali storitev;

| (d) | blagovne znamke, ki so sestavljene izključno iz znakov ali označb, ki so postali običajni v jezikovni rabi ali v dobroverni ustaljeni praksi trgovanja; |
| --- | --- |

(d)

blagovne znamke, ki so sestavljene izključno iz znakov ali označb, ki so postali običajni v jezikovni rabi ali v dobroverni ustaljeni praksi trgovanja;

| (e) | znaki, sestavljeni izključno iz:






  (i) | oblike, ki izhaja iz same narave blaga; |
| --- | --- | --- |

(e)

znaki, sestavljeni izključno iz:

(i)

oblike, ki izhaja iz same narave blaga;

| (ii) | oblike blaga, ki je nujna za dosego tehničnega učinka; |
| --- | --- |

(ii)

oblike blaga, ki je nujna za dosego tehničnega učinka;

| (iii) | oblike, ki daje blagu bistveno vrednost; |
| --- | --- |

(iii)

oblike, ki daje blagu bistveno vrednost;

| (f) | blagovne znamke, ki nasprotujejo javnemu redu ali sprejetim moralnim načelom; |
| --- | --- |

(f)

blagovne znamke, ki nasprotujejo javnemu redu ali sprejetim moralnim načelom;

| (g) | blagovne znamke, katerih narava zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla blaga ali storitve; |
| --- | --- |

(g)

blagovne znamke, katerih narava zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla blaga ali storitve;

| (h) | blagovne znamke, za katere ni bilo izdano dovoljenje pristojnih organov in morajo biti zavrnjene ali razveljavljene na podlagi člena 6 ter Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija); |
| --- | --- |

(h)

blagovne znamke, za katere ni bilo izdano dovoljenje pristojnih organov in morajo biti zavrnjene ali razveljavljene na podlagi člena 6 ter Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija);

| (i) | blagovne znamke, ki so izključene iz registracije in se ne smejo več uporabljati v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ki zagotavljajo zaščito označb porekla in geografskih označb; |
| --- | --- |

(i)

blagovne znamke, ki so izključene iz registracije in se ne smejo več uporabljati v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ki zagotavljajo zaščito označb porekla in geografskih označb;

| (j) | blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ki zagotavljajo zaščito
  žganih pijač,
  tradicionalnih izrazov za vino in zajamčenih tradicionalnih posebnosti. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(j)

blagovne znamke, ki so izključene iz registracije v skladu z zakonodajo Unije ali mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je Unija, ki zagotavljajo zaščito
  žganih pijač,
  tradicionalnih izrazov za vino in zajamčenih tradicionalnih posebnosti. [Sprememba 20]

| (ja) | blagovne znamke, ki vsebujejo ali so sestavljene iz prejšnjega poimenovanja sorte, registriranega v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2100/94

   (13)

  , ki zadeva isto vrsto proizvoda. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(ja)

blagovne znamke, ki vsebujejo ali so sestavljene iz prejšnjega poimenovanja sorte, registriranega v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2100/94

   (13)

  , ki zadeva isto vrsto proizvoda. [Sprememba 21]

2.   Odstavek 1 se uporablja ne glede na to, da razlogi proti registraciji obstajajo:

| (a) | v drugih državah članicah, v katerih ni bila vložena prijava za registracijo; |
| --- | --- |

(a)

v drugih državah članicah, v katerih ni bila vložena prijava za registracijo;

| (b) | kadar je blagovna znamka v tujem jeziku prevedena v kakršen koli uradni jezik ali prečrkovana v kakršno koli pisavo, ki se uporablja v državah članicah.
  [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(b)

kadar je blagovna znamka v tujem jeziku prevedena v kakršen koli uradni jezik ali prečrkovana v kakršno koli pisavo, ki se uporablja v državah članicah.
  [Sprememba 22]

3.   Blagovna znamka se lahko razglasi za neveljavno, kadar prijavitelj vloži prijavo za registracijo blagovne znamke v slabi veri. Država članica lahko tudi zagotovi, da se taka blagovna znamka ne registrira.

4.   Vsaka država članica lahko določi, da se blagovna znamka ne registrira ali da se jo, če je registrirana, lahko razglasi za neveljavno, če in v naslednjem obsegu:

| (a) | se lahko uporaba te blagovne znamke prepove v skladu z določbami, ki niso določbe o blagovnih znamkah zadevne države članice ali Unije; |
| --- | --- |

(a)

se lahko uporaba te blagovne znamke prepove v skladu z določbami, ki niso določbe o blagovnih znamkah zadevne države članice ali Unije;

| (b) | blagovna znamka vsebuje znak visoke simbolične vrednosti, zlasti verski simbol; |
| --- | --- |

(b)

blagovna znamka vsebuje znak visoke simbolične vrednosti, zlasti verski simbol;

| (c) | blagovna znamka vsebuje znamenja, embleme in grbe, ki niso zajeti v členu 6 ter Pariške konvencije in ki so v javnem interesu, razen če je bila privolitev ustreznih organov v njeno registracijo dana v skladu z zakonodajo države članice. |
| --- | --- |

(c)

blagovna znamka vsebuje znamenja, embleme in grbe, ki niso zajeti v členu 6 ter Pariške konvencije in ki so v javnem interesu, razen če je bila privolitev ustreznih organov v njeno registracijo dana v skladu z zakonodajo države članice.

5.   Registracija blagovne znamke se ne zavrne ali ne razglasi za neveljavno v skladu z odstavkom 1(b), (c) ali (d), če je pred datumom prijave za registracijo ali po datumu registracije in z njeno uporabo dobila razlikovalen

  razlikovalni
  značaj.
  Registracija blagovne znamke se ne razglasi za neveljavno v skladu z odstavkom 1(b), (c) ali (d), če je pred datumom vložitve prijave za razglasitev neveljavnosti in z njeno uporabo dobila razlikovalni značaj. [Sprememba 23]

6.   Vsaka država članica lahko določi, da odstavek 5 velja tudi, če je blagovna znamka dobila razlikovalni značaj po datumu vložitve prijave za registracijo in pred datumom registracije.

Člen 5

Relativni razlogi za zavrnitev ali neveljavnost

1.   Blagovna znamka se ne registrira ali, če je registrirana, se jo lahko razglasi za neveljavno:

| (a) | če je enaka prejšnji blagovni znamki in če so blago ali storitve, za katere se blagovna znamka uporablja oziroma je zanje registrirana, enaki blagu ali storitvam, za katere je zaščitena prejšnja blagovna znamka; |
| --- | --- |

(a)

če je enaka prejšnji blagovni znamki in če so blago ali storitve, za katere se blagovna znamka uporablja oziroma je zanje registrirana, enaki blagu ali storitvam, za katere je zaščitena prejšnja blagovna znamka;

| (b) | če zaradi enakosti ali podobnosti s prejšnjo blagovno znamko in enakosti ali podobnosti blaga ali storitev, označenih z blagovnimi znamkami, obstaja verjetnost zmede v javnosti, pri čemer verjetnost zmede vključuje verjetnost povezovanja s prejšnjo blagovno znamko. |
| --- | --- |

(b)

če zaradi enakosti ali podobnosti s prejšnjo blagovno znamko in enakosti ali podobnosti blaga ali storitev, označenih z blagovnimi znamkami, obstaja verjetnost zmede v javnosti, pri čemer verjetnost zmede vključuje verjetnost povezovanja s prejšnjo blagovno znamko.

2.   „Prejšnja blagovna znamka“ v smislu odstavka 1 pomeni:

| (a) | naslednje vrste blagovnih znamk z datumom vložitve prijave za registracijo, ki je pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke, ter, kadar je to primerno, ob upoštevanju prednostnih pravic, ki se zahtevajo v zvezi s temi blagovnimi znamkami:








  (i) | evropske blagovne znamke; |
| --- | --- | --- |

(a)

naslednje vrste blagovnih znamk z datumom vložitve prijave za registracijo, ki je pred datumom prijave za registracijo blagovne znamke, ter, kadar je to primerno, ob upoštevanju prednostnih pravic, ki se zahtevajo v zvezi s temi blagovnimi znamkami:

(i)

evropske blagovne znamke;

| (ii) | blagovne znamke, registrirane v državi članici, oziroma v primeru Belgije, Luksemburga ali Nizozemske, na Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

(ii)

blagovne znamke, registrirane v državi članici, oziroma v primeru Belgije, Luksemburga ali Nizozemske, na Uradu Beneluksa za intelektualno lastnino;

| (iii) | blagovne znamke, registrirane po mednarodnih sporazumih, ki učinkujejo v državah članicah; |
| --- | --- |

(iii)

blagovne znamke, registrirane po mednarodnih sporazumih, ki učinkujejo v državah članicah;

| (b) | evropske blagovne znamke, za katere se v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 upravičeno zahteva prednostna pravica v razmerju do blagovne znamke iz točk (a)(ii) in (iii), tudi če je bila ta blagovna znamka odsvojena ali je prenehala; |
| --- | --- |

(b)

evropske blagovne znamke, za katere se v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 upravičeno zahteva prednostna pravica v razmerju do blagovne znamke iz točk (a)(ii) in (iii), tudi če je bila ta blagovna znamka odsvojena ali je prenehala;

| (c) | prijave za blagovne znamke iz točk (a) in (b) pod pogojem njihove registracije; |
| --- | --- |

(c)

prijave za blagovne znamke iz točk (a) in (b) pod pogojem njihove registracije;

| (d) | blagovne znamke, ki so na dan vložitve prijave za registracijo blagovne znamke ali, kadar je to primerno, zahteve za priznanje prednosti v zvezi z zahtevo za registracijo blagovne znamke, v državi članici znane v smislu izraza „znane“ v členu 6(a) Pariške konvencije.
  [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(d)

blagovne znamke, ki so na dan vložitve prijave za registracijo blagovne znamke ali, kadar je to primerno, zahteve za priznanje prednosti v zvezi z zahtevo za registracijo blagovne znamke, v državi članici znane v smislu izraza „znane“ v členu 6(a) Pariške konvencije.
  [Sprememba 24]

3.   Blagovna znamka se ne registrira ali, če je registrirana, se jo lahko razglasi za neveljavno:

| (a) | če je enaka ali podobna prejšnji blagovni znamki, ne glede na to, ali je blago ali storitve, za katere se uporablja ali registrira enako ali podobno oziroma ni podobno tistim, za katere je registrirana prejšnja blagovna znamka, če prejšnja blagovna znamka uživa ugled v državi članici
  , za katero se vloži prijava za registracijo
  ali,
  v kateri je blagovna znamka registrirana
  ,
  ali,
  v primeru evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , uživa ugled v Uniji, in uporaba poznejše blagovne znamke brez pravega razloga neupravičeno izkoriščala ali pa oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke; [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(a)

če je enaka ali podobna prejšnji blagovni znamki, ne glede na to, ali je blago ali storitve, za katere se uporablja ali registrira enako ali podobno oziroma ni podobno tistim, za katere je registrirana prejšnja blagovna znamka, če prejšnja blagovna znamka uživa ugled v državi članici
  , za katero se vloži prijava za registracijo
  ali,
  v kateri je blagovna znamka registrirana
  ,
  ali,
  v primeru evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , uživa ugled v Uniji, in uporaba poznejše blagovne znamke brez pravega razloga neupravičeno izkoriščala ali pa oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke; [Sprememba 25]

| (b) | če posrednik ali zastopnik imetnika blagovne znamke vloži prijavo zanjo v lastnem imenu brez dovoljenja imetnika, razen če posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje; |
| --- | --- |

(b)

če posrednik ali zastopnik imetnika blagovne znamke vloži prijavo zanjo v lastnem imenu brez dovoljenja imetnika, razen če posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje;

| (c) | če bi se blagovna znamka lahko zamenjala s prejšnjo blagovno znamko, ki je zaščitena zunaj Unije, če je bila blagovna znamka na datum vložitve prijave še vedno dejansko v uporabi in je prijavitelj deloval v slabi veri; |
| --- | --- |

(c)

če bi se blagovna znamka lahko zamenjala s prejšnjo blagovno znamko, ki je zaščitena zunaj Unije, če je bila blagovna znamka na datum vložitve prijave še vedno dejansko v uporabi in je prijavitelj deloval v slabi veri;

| (d) | če je izključena iz registracije in se ne sme več uporabljati v skladu z zakonodajo Unije, ki ščiti označbe porekla in geografske označbe.
  [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(d)

če je izključena iz registracije in se ne sme več uporabljati v skladu z zakonodajo Unije, ki ščiti označbe porekla in geografske označbe.
  [Sprememba 26]

4.   Vsaka država članica lahko določi, da se blagovna znamka ne registrira ali, če je registrirana, se jo lahko razglasi za neveljavno, če in v naslednjem obsegu:

| (a) | pravice do neregistrirane blagovne znamke ali drugega znaka v uporabi v gospodarskem prometu so bile pridobljene pred datumom vložitve zahteve za registracijo poznejše blagovne znamke ali datumom zahtevanega priznanja prednostne pravice v zvezi z zahtevo za registracijo poznejše blagovne znamke, če neregistrirana blagovna znamka ali drug znak imetniku podeljuje pravico do prepovedi uporabe poznejše blagovne znamke; |
| --- | --- |

(a)

pravice do neregistrirane blagovne znamke ali drugega znaka v uporabi v gospodarskem prometu so bile pridobljene pred datumom vložitve zahteve za registracijo poznejše blagovne znamke ali datumom zahtevanega priznanja prednostne pravice v zvezi z zahtevo za registracijo poznejše blagovne znamke, če neregistrirana blagovna znamka ali drug znak imetniku podeljuje pravico do prepovedi uporabe poznejše blagovne znamke;

| (b) | uporaba blagovne znamke se lahko prepove na podlagi prejšnje pravice, ki se razlikuje od pravic iz odstavka 2 in točke (a) tega odstavka ter zlasti:






  (i) | pravice do imena; |
| --- | --- | --- |

(b)

uporaba blagovne znamke se lahko prepove na podlagi prejšnje pravice, ki se razlikuje od pravic iz odstavka 2 in točke (a) tega odstavka ter zlasti:

(i)

pravice do imena;

| (ii) | pravice do osebne podobe; |
| --- | --- |

(ii)

pravice do osebne podobe;

| (iii) | avtorske pravice; |
| --- | --- |

(iii)

avtorske pravice;

| (iv) | pravice industrijske lastnine. |
| --- | --- |

(iv)

pravice industrijske lastnine.

5.   Države članice lahko dopustijo, da v primernih okoliščinah registracije ni treba zavrniti oziroma blagovne znamke razglasiti za neveljavno, če imetnik prejšnje blagovne znamke ali druge prejšnje pravice soglaša z registracijo poznejše blagovne znamke. [Sprememba 27]

6.   Vsaka država članica lahko določi, da se z odstopanjem od odstavkov 1 do 5 razlogi za zavrnitev registracije ali neveljavnost, ki veljajo v tej državi pred datumom začetka veljavnosti predpisov, potrebnih za uskladitev z Direktivo 89/104/EGS, uporabljajo za blagovne znamke, za katere je bila zahteva vložena pred tem datumom.

Člen 6

Naknadno ugotavljanje neveljavnosti ali razveljavitev blagovne znamke

Če se prednost nacionalne blagovne znamke, ki se ji je imetnik odpovedal ali dopustil, da preneha, zahteva za blagovno znamko
  Evropske unije
  , se neveljavnost ali razveljavitev nacionalne blagovne znamke lahko ugotavlja naknadno, če bi se neveljavnost ali razveljavitev lahko razglasila ob odpovedi ali prenehanju blagovne znamke. V takem primeru prednost ne velja več.

Člen 7

Razlogi za zavrnitev ali razveljavitev ali neveljavnost v zvezi z nekaterim blagom ali storitvami

Če razlogi za zavrnitev ali razveljavitev ali neveljavnost blagovne znamke obstajajo le za nekatero blago ali storitve, za katere je bila ta blagovna znamka zahtevana ali registrirana, zavrnitev registracije ali razveljavitev ali neveljavnost obsega le tisto blago ali storitve.

Člen 8

Odsotnost razlikovalnega značaja ali ugleda prejšnje blagovne znamke, ki onemogoča razglasitev neveljavnosti registrirane blagovne znamke

Registrirana blagovna znamka se ne sme razglasiti za neveljavno na podlagi prejšnje blagovne znamke v naslednjih primerih:

| (a) | kadar prejšnja blagovna znamka, ki se lahko razglasi za neveljavno v skladu s členom 4(1)(b), (c) in (d), ni pridobila razlikovalnega značaja v skladu s členom 4(5) ob datumu prijave ali prednostnem datumu registrirane blagovne znamke; |
| --- | --- |

(a)

kadar prejšnja blagovna znamka, ki se lahko razglasi za neveljavno v skladu s členom 4(1)(b), (c) in (d), ni pridobila razlikovalnega značaja v skladu s členom 4(5) ob datumu prijave ali prednostnem datumu registrirane blagovne znamke;

| (b) | kadar prijava za razglasitev neveljavnosti temelji na členu 5(1)(b) in prejšnja blagovna znamka ni pridobila zadostnega razlikovalnega značaja, s katerim bi utemeljila morebitno zmedo v smislu člena 5(1)(b) ob datumu prijave ali prednostnemu datumu registrirane blagovne znamke; |
| --- | --- |

(b)

kadar prijava za razglasitev neveljavnosti temelji na členu 5(1)(b) in prejšnja blagovna znamka ni pridobila zadostnega razlikovalnega značaja, s katerim bi utemeljila morebitno zmedo v smislu člena 5(1)(b) ob datumu prijave ali prednostnemu datumu registrirane blagovne znamke;

| (c) | kadar prijava za razglasitev neveljavnosti temelji na členu 5

  točki
  (
  a) člena
   5(3) in prejšnja blagovna ni imela ugleda v smislu
  točke (a)
  člena 5(3) ob datumu prijave ali prednostnemu datumu registrirane blagovne znamke. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(c)

kadar prijava za razglasitev neveljavnosti temelji na členu 5

  točki
  (
  a) člena
   5(3) in prejšnja blagovna ni imela ugleda v smislu
  točke (a)
  člena 5(3) ob datumu prijave ali prednostnemu datumu registrirane blagovne znamke. [Sprememba 28]

Člen 9

Zavrnitev razglasitve neveljavnosti kot posledica privolitve

1.   Če je v državi članici imetnik prejšnje blagovne znamke v smislu člena 5(2) in
  točke (a) člena 5
  (3) za obdobje petih zaporednih let dopustil v uporabo blagovne znamke, registrirane v tej državi članici, medtem ko se je takšne uporabe zavedal, na podlagi prejšnje blagovne znamke ni več upravičen do vložitve zahteve za ugotovitev neveljavnosti poznejše blagovne znamke za blago ali storitve, za katere se uporablja poznejša blagovna znamka, razen če je do registracije poznejše blagovne znamke prišlo v slabi veri. [Sprememba 29]

2.   Vsaka država članica lahko določi, da se odstavek 1 uporablja za imetnika kakršne koli druge prejšnje pravice iz člena 5(4)(a) ali (b).

3.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 imetnik pozneje registrirane blagovne znamke ni upravičen do nasprotovanja uporabi prejšnje pravice, čeprav ta pravica več ne more biti uveljavljena proti poznejši blagovni znamki.

Oddelek 3

Dodeljene pravice in omejitve

Člen 10

Pravice iz blagovne znamke

1.   Registracija blagovne znamke podeljuje imetniku izključne pravice.

2.   Brez poseganja v pravice imetnika, ki so bile pridobljene pred datumom prijave ali prednostnim datumom registrirane blagovne znamke, ima imetnik registrirane blagovne znamke pravico, da tretjim osebam, ki nimajo njegove privolitve, preprečiti, da v gospodarskem prometu uporabljajo vse znake v povezavi z blagom in storitvami, če.

| (a) | je znak enak blagovni znamki in se uporablja za enako blago ali storitve, za katere je registrirana blagovna znamka, ter če taka uporaba vpliva ali lahko vpliva na funkcijo blagovne znamke, ki za stranke zagotavlja poreklo blaga in storitev; |
| --- | --- |

(a)

je znak enak blagovni znamki in se uporablja za enako blago ali storitve, za katere je registrirana blagovna znamka, ter če taka uporaba vpliva ali lahko vpliva na funkcijo blagovne znamke, ki za stranke zagotavlja poreklo blaga in storitev;

| (b) | je
  ne glede na točko (a)
  znak enak ali podoben blagovni znamki in se uporablja za blago ali storitve, ki so enake ali podobne blagu ali storitvam, za katere je blagovna znamka registrirana, če obstaja verjetnost zmede v javnosti; verjetnost negotovosti vključuje verjetnost povezovanja znaka in blagovne znamke; |
| --- | --- |

(b)

je
  ne glede na točko (a)
  znak enak ali podoben blagovni znamki in se uporablja za blago ali storitve, ki so enake ali podobne blagu ali storitvam, za katere je blagovna znamka registrirana, če obstaja verjetnost zmede v javnosti; verjetnost negotovosti vključuje verjetnost povezovanja znaka in blagovne znamke;

| (c) | znak je enak ali podoben blagovni znamki, ne glede na to, ali se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake, podobne ali niso podobne tistim, za katere je registrirana blagovna znamka, če ima slednja v državi članici ugled in če bi uporaba takega znaka brez upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke. |
| --- | --- |

(c)

znak je enak ali podoben blagovni znamki, ne glede na to, ali se uporablja v zvezi z blagom ali storitvami, ki so enake, podobne ali niso podobne tistim, za katere je registrirana blagovna znamka, če ima slednja v državi članici ugled in če bi uporaba takega znaka brez upravičenega razloga izkoristila ali oškodovala razlikovalni značaj ali ugled blagovne znamke.

3.   Na podlagi odstavka 2 je zlasti lahko prepovedano naslednje:

| (a) | opremljanje blaga ali njegove embalaže z znakom; |
| --- | --- |

(a)

opremljanje blaga ali njegove embalaže z znakom;

| (b) | ponujanje blaga, njegovo dajanje na trg ali skladiščenje v te namene pod tem znakom ali ponujanje ali opravljanje storitev pod tem znakom; |
| --- | --- |

(b)

ponujanje blaga, njegovo dajanje na trg ali skladiščenje v te namene pod tem znakom ali ponujanje ali opravljanje storitev pod tem znakom;

| (c) | uvoz ali izvoz blaga pod tem znakom; |
| --- | --- |

(c)

uvoz ali izvoz blaga pod tem znakom;

| (d) | uporaba znaka kot trgovinsko ime ali ime družbe ali kot del trgovinskega imena ali imena družbe; |
| --- | --- |

(d)

uporaba znaka kot trgovinsko ime ali ime družbe ali kot del trgovinskega imena ali imena družbe;

| (e) | uporaba znaka na poslovni dokumentaciji in v oglaševanju; |
| --- | --- |

(e)

uporaba znaka na poslovni dokumentaciji in v oglaševanju;

| (f) | uporaba znaka v primerjalnem oglaševanju na način, ki je v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES. |
| --- | --- |

(f)

uporaba znaka v primerjalnem oglaševanju na način, ki je v nasprotju z Direktivo 2006/114/ES.

4.   Imetnik registrirane blagovne znamke ima pravico, da prepreči uvoz blaga v skladu z odstavkom 3(c)

  Unijo v obliki manjših pošiljk, kot so opredeljene z Uredbo (EU
  )
  št. 608/2013
  , kadar v komercialne

  poslovne
  namene trži le pošiljatelj
  in kadar je tako blago, vključno z embalažo, označeno z nedovoljeno blagovno znamko, ki je enaka registrirani blagovni znamki za tako blago, ali katerega osnovnih značilnosti ni mogoče razlikovati od take navedene blagovne znamke
  .
  Kadar se sprejmejo taki ukrepi, države članice zagotovijo, da se posameznika ali subjekt, ki je blago naročil, obvesti o razlogu za ukrepe ter o njegovih zakonitih pravicah, povezanih s pošiljateljem
  .

5.   
  Brez poseganja v predpise WTO, zlasti člen 5 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini o prostem tranzitu ima
  imetnik registrirane blagovne znamke ima tudi pravico, da tretjim osebam prepreči vnos blaga v okviru trgovske dejavnosti na carinsko območje države članice, kadar je blagovna znamka tam registrirana, vendar ni dana v promet, kadar tako blago, vključno z embalažo, prihaja iz tretjih držav in je označeno z nedovoljeno blagovno znamko, ki je enaka registrirani blagovni znamki za tako blago, ali katerega osnovnih značilnosti ni mogoče razlikovati od take navedene blagovne znamke. [Spremembi 30 in 56]

6.   Če se po zakonu države članice uporaba znaka pod pogoji iz odstavka 2b) ali (c) ni dalo prepovedati pred datumom, na katerega so v zadevni državi članici začeli veljati predpisi, potrebni za uskladitev s prvo Direktivo Sveta 89/104/EGS (14), se pravice, podeljene z blagovno znamko, ne da uveljavljati za preprečitev nadaljnje uporabe znaka.

7.   Odstavki 1, 2, 3 in 6 ne vplivajo na predpise v kateri koli državi članici v zvezi z zaščito proti uporabi znaka razen za razlikovanje blaga in storitev, če uporaba tega znaka neupravičeno okorišča ali škodi razlikovalnemu značaju ali ugledu blagovne znamke.

Člen 11

Kršitev imetnikovih pravic z opremo, embalažo in drugimi sredstvi

Kadar obstaja možnost, da se bodo oprema, embalaža ali druga sredstva, na katera je nameščena blagovna znamka, uporabila v povezavi z blagom in storitvami, uporaba v zvezi z navedenim blagom ali storitvami pa bi pomenila kršitev imetnikovih pravic v skladu s členom 10(2) in (3), ima imetnik pravico prepovedati:

| (a) | da se v gospodarskem prometu namesti znak, ki je
  v skladu s členom 5(1) te direktive
  enak ali podoben blagovni znamki, na opremo, embalažo
  , etiketo, listek, varnostno opozorilo, znak pristnosti
  ali druga sredstva, na katera se lahko namesti blagovna znamka; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(a)

da se v gospodarskem prometu namesti znak, ki je
  v skladu s členom 5(1) te direktive
  enak ali podoben blagovni znamki, na opremo, embalažo
  , etiketo, listek, varnostno opozorilo, znak pristnosti
  ali druga sredstva, na katera se lahko namesti blagovna znamka; [Sprememba 31]

| (b) | da se ponudi ali da na trg ali skladišči v te namene ali uvaža ali izvaža opremo, embalažo
  , etikete, listke, varnostna opozorila, znake pristnosti
  ali druga sredstva, na katera je nameščena blagovna znamka. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(b)

da se ponudi ali da na trg ali skladišči v te namene ali uvaža ali izvaža opremo, embalažo
  , etikete, listke, varnostna opozorila, znake pristnosti
  ali druga sredstva, na katera je nameščena blagovna znamka. [Sprememba 32]

Člen 12

Reprodukcija blagovnih znamk v slovarjih

Če reprodukcija blagovne znamke v slovarju, enciklopediji ali podobnem referenčnem delu daje vtis, da gre za generično ime blaga ali storitev, za katere je blagovna znamka registrirana, založnik dela na zahtevo imetnika blagovne znamke zagotovi, da je reprodukcija blagovne znamke najpozneje v naslednji izdaji opremljena z navedbo, da gre za registrirano blagovno znamko.

Člen 13

Prepoved uporabe blagovne znamke, registrirane v imenu posrednika ali zastopnika

1.   Kadar je blagovna znamka registrirana brez imetnikovega pooblastila v imenu posrednika ali zastopnika osebe, ki je imetnik te blagovne znamke, ima slednji pravico, da:

| (a) | nasprotuje, da blagovno znamko uporablja posrednik ali zastopnik; |
| --- | --- |

(a)

nasprotuje, da blagovno znamko uporablja posrednik ali zastopnik;

| (b) | od posrednika ali zastopnika zahteva prenos registracije blagovne znamke v svojo korist. |
| --- | --- |

(b)

od posrednika ali zastopnika zahteva prenos registracije blagovne znamke v svojo korist.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če posrednik ali zastopnik upraviči svoje ravnanje.

Člen 14

Omejitev učinkov blagovne znamke

1.   Blagovna znamka ne daje imetniku pravice, da tretji osebi prepove uporabo v gospodarskem prometu:

| (a) | lastnega osebnega imena in naslova; |
| --- | --- |

(a)

lastnega osebnega imena in naslova;

| (b) | znakov ali označb, ki niso razlikovalni ali ki zadevajo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo, čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali druge značilnosti blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(b)

znakov ali označb, ki niso razlikovalni ali ki zadevajo vrsto, kakovost, količino, namen, vrednost, geografsko poreklo, čas proizvodnje blaga ali opravljanja storitve ali druge značilnosti blaga ali storitev;

| (c) | blagovne znamke za namene opredelitve ali navajanja blaga ali storitev kot lastnih imetniku blagovne znamke, zlasti kadar:








  (i) | mora 
  je
  uporaba blagovne znamke označevati namen

  potrebna za označitev namena
  proizvoda ali storitve, zlasti za dodatke ali nadomestne dele.; |
| --- | --- | --- |

(c)

blagovne znamke za namene opredelitve ali navajanja blaga ali storitev kot lastnih imetniku blagovne znamke, zlasti kadar:

(i)

mora 
  je
  uporaba blagovne znamke označevati namen

  potrebna za označitev namena
  proizvoda ali storitve, zlasti za dodatke ali nadomestne dele.;

| (ii) | se blagovna znamka uporablja v primerjalnem oglaševanju, ki izpolnjuje vse pogoje iz Direktive 2006/114/ES; |
| --- | --- |

(ii)

se blagovna znamka uporablja v primerjalnem oglaševanju, ki izpolnjuje vse pogoje iz Direktive 2006/114/ES;

| (iii) | se blagovna znamka uporablja, da se potrošnike opozori na ponovno prodajo originalov, ki jih je prvotno prodajal imetnik blagovne znamke ali so se prodajali z njegovim dovoljenjem; |
| --- | --- |

(iii)

se blagovna znamka uporablja, da se potrošnike opozori na ponovno prodajo originalov, ki jih je prvotno prodajal imetnik blagovne znamke ali so se prodajali z njegovim dovoljenjem;

| (iv) | se z uporabo blagovne znamke predlaga legitimna alternativna možnost za blago ali storitve imetnika blagovne znamke; |
| --- | --- |

(iv)

se z uporabo blagovne znamke predlaga legitimna alternativna možnost za blago ali storitve imetnika blagovne znamke;

| (v) | se blagovna znamka uporablja za namene parodiranja, umetniškega izražanja, kritike ali komentiranja. |
| --- | --- |

(v)

se blagovna znamka uporablja za namene parodiranja, umetniškega izražanja, kritike ali komentiranja.

Prvi pododstavek

  Ta odstavek
  se uporablja le ob uporabi s strani tretje osebe v skladu z dobrimi poslovnimi običaji. [Sprememba 33]

2.   Šteje se, da uporaba s strani tretje osebe ni v skladu s poštenimi praksami, zlasti če:

| (a) | daje vtis, da med tretjo osebo in imetnikom blagovne znamke obstaja komercialna povezava; |
| --- | --- |

(a)

daje vtis, da med tretjo osebo in imetnikom blagovne znamke obstaja komercialna povezava;

| (b) | brez upravičenega razloga izkorišča ali škoduje razlikovalnemu značaju ali ugledu znamke.
  [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(b)

brez upravičenega razloga izkorišča ali škoduje razlikovalnemu značaju ali ugledu znamke.
  [Sprememba 34]

(2a)
     
  Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da tretji osebi prepove uporabo blagovne znamke iz upravičenih razlogov v zvezi z vsako nekomercialno uporabo znamke. [Sprememba 35]

3.   Blagovna znamka ne daje imetniku pravice, da tretji osebi prepove uporabo v gospodarskem prometu prejšnje pravice, ki velja le na določenem področju, če je ta pravica priznana v zadevni državi članici in znotraj meja področja, na katerem je priznana.

Člen 15

Izčrpanje pravice iz blagovne znamke

1.   Blagovna znamka imetniku ne daje pravice, da prepove njeno uporabo v zvezi z blagom, ki je bilo dano na trg Unije označeno s to blagovno znamko s strani imetnika ali z njegovim soglasjem.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če obstajajo zakoniti razlogi, da imetnik nasprotuje nadaljnjemu trženju blaga, še zlasti, če se stanje blaga spremeni ali poškoduje po tem, ko je bilo dano na trg.

Člen 16

Uporaba blagovnih znamk

1.   Če v obdobju petih let po datumu registracije imetnik ni začel resno in dejansko uporabljati blagovne znamke v državi članici za blago ali storitve, za katere jo je registriral, ali če je bila takšna uporaba prekinjena za neprekinjeno obdobje petih let, je blagovna znamka podvržena omejitvam in sankcijam iz člena 17, člena 19(1), člena 46(1) in člena 48(3) in (4), razen če obstajajo upravičeni razlogi za neuporabo.

2.   Kadar država članica zagotovi postopek ugovora po registraciji, se pet let iz odstavka 1 šteje od datuma, ko se blagovni znamki ne da več nasprotovati ali, če je bil ugovor vložen in ne umaknjen, od datuma, ko se z odločbo postopek ugovora dokončno zaključi.

3.   V zvezi z blagovnimi znamkami, registriranimi v skladu z mednarodnimi sporazumi, ki veljajo v državah članicah, se pet let iz odstavka 1 šteje od datuma, ko se blagovne znamke ne da več ovreči ali ji nasprotovati. Kadar je bil ugovor vložen in ne umaknjen, se rok šteje od datuma, ko se z odločbo postopek ugovora dokončno zaključi.

3a.
     
  Datum začetka obdobja petih let iz odstavkov 1, 2 in 3 se vpiše v register. [Sprememba 36]

4.   Uporaba v smislu odstavka 1 pomeni tudi naslednje:

| (a) | uporaba blagovne znamke v obliki, ki se glede na obliko, v kateri je bila registrirana, razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja blagovne znamke, ne glede na to, ali je bila blagovna znamka v uporabljeni obliki registrirana tudi v imenu imetnika ali ne; |
| --- | --- |

(a)

uporaba blagovne znamke v obliki, ki se glede na obliko, v kateri je bila registrirana, razlikuje v elementih, ki ne spreminjajo razlikovalnega značaja blagovne znamke, ne glede na to, ali je bila blagovna znamka v uporabljeni obliki registrirana tudi v imenu imetnika ali ne;

| (b) | namestitev blagovne znamke na blago ali njegovo embalažo z blagovno znamko v državi članici izključno za potrebe izvoza. |
| --- | --- |

(b)

namestitev blagovne znamke na blago ali njegovo embalažo z blagovno znamko v državi članici izključno za potrebe izvoza.

5.   Uporaba blagovne znamke s privolitvijo imetnika se šteje kot uporaba s strani imetnika.

Člen 17

Neuporaba kot način obrambe v postopku za ugotavljanje kršitve

Imetnik blagovne znamke ima pravico prepovedati uporabo znaka, vendar samo v takšnem obsegu, da njegove pravice v postopku za ugotavljanje kršitev ne morejo biti razveljavljene v skladu s členom 19.

Člen 18

Pravica imetnika poznejše blagovne znamke do posredovanja kot način obrambe v postopku za ugotavljanje kršitve

1.   V postopku za ugotavljanje kršitve imetnik blagovne znamke nima pravice, da prepove pozneje registrirane blagovne znamke, kadar se navedena poznejša blagovna znamka ne razglasi za neveljavno v skladu s členom 8, členom 9(1) in (2) in členom 48(3).

2.   V postopku za ugotavljanje kršitve imetnik blagovne znamke nima pravice, da prepove uporabo pozneje registrirane evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  , kadar se navedena poznejša blagovna znamka ne razglasi za neveljavno v skladu s členom 53(3) in (4), členom 54(1) in (2) ali členom 57(2) Uredbe (ES) št. 207/2009.

3.   Kadar imetnik blagovne znamke nima pravice, da prepove uporabo pozneje registrirane blagovne znamke v skladu z odstavkom 1 ali 2, imetnik navedene pozneje registrirane blagovne znamke nima pravice, da v postopku za ugotavljanje kršitve prepreči uporabo prejšnje blagovne znamke, ne glede na to, da se navedena pravica morda ne more več uveljavljati zoper poznejšo blagovno znamko.

Oddelek 4

razveljavitev pravic blagovne znamke

Člen 19

Odsotnost dejanske uporabe kot razloga za razveljavitev

1.   Blagovna znamka se lahko razveljavi, če se v neprekinjenem obdobju petih let ni resno uporabljala v državah članicah v zvezi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana, in za neuporabo ne obstajajo upravičeni razlogi.

2.   Nihče ne more zahtevati, naj se imetnikove pravice na blagovni znamki razveljavijo, če je v intervalu med iztekom petletnega obdobja in vložitvijo zahteve za razveljavitev prišlo do začetka ali ponovnega začetka resne uporabe blagovne namke.

3.   Začetek ali ponovni začetek uporabe v treh mesecih pred vložitvijo zahteve za razveljavitev, in najprej ob izteku neprekinjenega obdobja petih let neuporabe, pa se ne upošteva, če do priprav na začetek ali ponovni začetek pride šele potem, ko imetnik ugotovi, da lahko pride do vložitve zahteve za razveljavitev.

Člen 20

Razvoj v skupno ime ali zavajajoča oznaka kot razlog za razveljavitev

Blagovna znamka se razveljavi, če po datumu registracije:

| (a) | zaradi dejanj ali opustitve imetnika v gospodarskem prometu postane obča oznaka za proizvod ali storitev, za katero je registrirana; |
| --- | --- |

(a)

zaradi dejanj ali opustitve imetnika v gospodarskem prometu postane obča oznaka za proizvod ali storitev, za katero je registrirana;

| (b) | zaradi uporabe s strani imetnika blagovne znamke ali z njegovim soglasjem glede blaga ali storitev, za katere je registrirana, lahko zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla tega blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(b)

zaradi uporabe s strani imetnika blagovne znamke ali z njegovim soglasjem glede blaga ali storitev, za katere je registrirana, lahko zavaja javnost, zlasti glede narave, kakovosti ali geografskega porekla tega blaga ali storitev.

Člen 21

Razveljavitev v zvezi z nekaterim blagom ali storitvami

Če razlogi za razveljavitev blagovne znamke obstajajo le za nekatero blago ali storitve, za katere je bila ta blagovna znamka registrirana, razveljavitev obsega le tisto blago ali storitve.

Oddelek 5

blagovne znamke kot predmet premoženja

Člen 22

Prenos registriranih blagovnih znamk

1.   Blagovna znamka se lahko prenese ločeno od vsakega prenosa podjetja, in sicer za nekatero blago ali storitve oziroma vse blago ali storitve, za katere je registrirana.

2.   Prenos celotnega podjetja vključuje prenos blagovne znamke, razen če obstaja nasproten sporazum ali če to izhaja iz okoliščin, ki jasno kažejo drugače. Ta določba se uporablja za pogodbeno obveznost prenosa podjetja.

3.   Brez vpliva na odstavek 2 se pisno sestavi prenos blagovne znamke, za kar je potreben podpis pogodbenih strank, razen če je prenos posledica sodbe, sicer je neveljaven.
  [Sprememba 37]

4.   Na zahtevo ene od pogodbenih strank se prenos vpiše v register in objavi
  , če je zadevna stranka uradu predložila dokumentarna dokazila o prenosu
  . [Sprememba 38]

5.   Dokler se prenos ne vnese v register

  urad ne prejme prijave za registracijo prenosa
  , se pravni naslednik ne sme sklicevati na pravice, ki izhajajo iz registracije blagovnih znamk, za uporabo proti tretji strani. [Sprememba 39]

6.   Kadar je treba upoštevati časovne roke urada, lahko pravni naslednik uradu poda ustrezne izjave, potem ko urad prejme zahtevo za registracijo prenosa.

Člen 23

Stvarnopravne pravice

1.   Za blagovno znamko se lahko neodvisno od podjetja položi varščina ali pa zanjo veljajo stvarnopravne pravice.

2.   Na zahtevo ene od pogodbenih strank se pravice iz odstavka 1 vpišejo v register in objavijo.

Člen 24

Izvršba

1.   Blagovna znamka je lahko predmet izvršbe.

2.   Na zahtevo ene od pogodbenih strank se izvršba vpiše v register in objavi.

Člen 25

Postopek zaradi insolventnosti

Kadar je blagovna znamka vključena v postopek zaradi insolventnosti, se to na zahtevo pristojnega organa vpiše v register in objavi.

Člen 26

Licence

1.   Blagovna znamka je lahko predmet licence za nekatere ali vse vrste blaga ali storitev, za katere je registrirana in za celotno ali del ozemlja zadevne države članice. Licenca je lahko izključna ali neizključna.

2.   Imetnik blagovne znamke lahko uveljavi pravice iz blagovne znamke proti pridobitelju licence, ki ravna v nasprotju s katerokoli določbo v licenčni pogodbi v zvezi:

| (a) | z njenim trajanjem; |
| --- | --- |

(a)

z njenim trajanjem;

| (b) | z obliko, zajeto v registraciji, v kateri se lahko uporablja blagovna znamka; |
| --- | --- |

(b)

z obliko, zajeto v registraciji, v kateri se lahko uporablja blagovna znamka;

| (c) | z obsegom blaga ali storitev, za katere je podeljena licenca; |
| --- | --- |

(c)

z obsegom blaga ali storitev, za katere je podeljena licenca;

| (d) | z ozemljem, na katerem se blagovna znamka lahko uporabi, ali |
| --- | --- |

(d)

z ozemljem, na katerem se blagovna znamka lahko uporabi, ali

| (e) | s kakovostjo proizvedenega blaga oziroma opravljenih storitev, ki jih opravlja pridobitelj licence. |
| --- | --- |

(e)

s kakovostjo proizvedenega blaga oziroma opravljenih storitev, ki jih opravlja pridobitelj licence.

3.   Brez poseganja v določbe licenčne pogodbe lahko pridobitelj licence začne postopek za kršitev blagovne znamke le, če se njen imetnik s tem strinja. Vendar lahko imetnik izključne licence začne tak postopek, če imetnik blagovne znamke po formalnem obvestilu sam ne začne postopka za ugotavljanje kršitev v ustreznem obdobju.

4.   Pridobitelj licence ima pravico poseči v postopek za ugotavljanje kršitev, ki ga sproži imetnik blagovne znamke, da pridobi nadomestilo za škodo, ki jo je utrpel.

5.   Na zahtevo ene od pogodbenih strank se podelitev ali prenos licence v zvezi z blagovno znamko vpiše v register in objavi.

Člen 27

Uporaba blagovne znamke kot predmeta premoženja

Členi od 22 do 26 se uporabljajo za prijave blagovnih znamk.

Oddelek 6

Garancijske znamke, certifikacijske znamke in kolektivne znamke

Člen 28

Opredelitev pojmov

Za namene tega oddelka se uporablja naslednja opredelitev pojmov:

| (1) | „garancijska ali certifikacijska znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev, ki jih je certificiral imetnik blagovne znamke v zvezi z geografskim poreklom, materialom, načinom proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, kakovosti, zanesljivosti ali drugih lastnosti blaga ali storitev, ki niso certificirane. |
| --- | --- |

(1)

„garancijska ali certifikacijska znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev, ki jih je certificiral imetnik blagovne znamke v zvezi z geografskim poreklom, materialom, načinom proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, kakovosti, zanesljivosti ali drugih lastnosti blaga ali storitev, ki niso certificirane.

| (2) | „kolektivna znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev članov združenja, ki je imetnik znamke, od blaga in storitev drugih podjetij.
  [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(2)

„kolektivna znamka“ pomeni blagovno znamko, ki je opisana kot taka ob vložitvi prijave in je namenjena za razlikovanje blaga ali storitev članov združenja, ki je imetnik znamke, od blaga in storitev drugih podjetij.
  [Sprememba 40]

Člen 29

Garancijske znamke in certifikacijske znamke

1.   Države članice lahko zagotovijo registracijo garancijskih ali certifikacijskih znamk.

2.   Države članice lahko predvidijo, da se garancijske ali certifikacijske znamke ne registrirajo oziroma se razveljavijo ali razglasijo za neveljavne ob razlogih razen tistih iz člena 3, 19 in 20, če tako zahteva funkcija teh znamk.

3.   Garancijska ali certifikacijska znamka, sestavljena iz znakov ali oznak, ki se v gospodarskem prometu lahko uporabljajo za označevanje geografskega porekla blaga ali storitev, imetniku ne daje pravice, da bi tretji osebi v gospodarskem prometu prepovedal uporabo takšnih znakov ali oznak, ob pogoju, da jih uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji. Takšna pravica se zlasti ne sme uveljavljati proti tretji osebi, ki je upravičena do uporabe geografskega imena.

Člen 30

Kolektivne znamke

1.   Države članice zagotovijo registracijo kolektivnih znamk.

2.   Združenja izdelovalcev, proizvajalcev, dobaviteljev storitev ali trgovcev, ki imajo po zakonodaji, ki ureja njihovo delovanje, pravno sposobnost, da v lastnem imenu nosijo pravice in obveznosti vseh vrst, sklepajo pogodbe ali izvajajo druga pravna dejanja, ter sposobnost, da tožijo in so tožene, pa tudi pravne osebe, za katere velja javno pravo, lahko vložijo prijavo kolektivne znamke.

3.   Z odstopanjem od člena 4(1)(c) lahko znaki ali oznake, ki se v gospodarskem prometu lahko uporabljajo za označevanje geografskega porekla blaga ali storitev, sestavljajo kolektivne znamke.

Kolektivna znamka imetniku ne daje pravice, da bi tretji osebi v gospodarskem prometu prepovedal uporabo takšnih znakov ali oznak, ob pogoju, da jih uporablja v skladu z dobrimi poslovnimi običaji. Takšna pravica se zlasti ne sme uveljavljati proti tretji osebi, ki je upravičena do uporabe geografskega imena.

Člen 31

Pravilnik o uporabi kolektivnih znamk

1.   Prijavitelj kolektivne znamke lahko

  uradu
  predloži pravilnik o njeni uporabi. [Sprememba 41]

2.   Pravilnik o uporabi določa osebe, pooblaščene za uporabo znamke, pogoje za pridobitev članstva v združenju in pogoje za uporabo znamke, vključno s sankcijami. Pravilnik o uporabi znamke iz člena 30(3) vsaki osebi, katere blago ali storitve izvirajo iz zadevnega geografskega območja, omogoča, da postane član združenja, ki je imetnik znamke.

Člen 32

Zavrnitev prijave

1.   Poleg razlogov za zavrnitev prijave blagovne znamke iz členov 4 in 5 se prijava za kolektivno znamko zavrne, če določbe členov 28(2), 30 ali 31 niso izpolnjene ali če je pravilnik o uporabi v nasprotju z javnim redom ali sprejetimi moralnimi načeli.

2.   Prijava kolektivne blagovne znamke se zavrne tudi, če ta lahko zavaja javnost glede značaja ali pomena znamke, zlasti če je verjetno, da jo bodo razumeli kot nekaj drugega kot kolektivno znamko.

3.   Prijava se ne zavrne, če prijavitelj s spremembo pravilnika o uporabi izpolni zahteve iz odstavkov 1 in 2.

Člen 33

Uporaba kolektivnih znamk

Zahteve iz člena 16 se izpolnijo, kadar katera koli oseba, pooblaščena za uporabo kolektivne znamke, to dejansko uporablja v skladu s členom 16.

Člen 34

Sprememba pravilnika o uporabi kolektivnih znamk

1.   Imetnik kolektivne znamke uradu predloži vse spremembe pravilnika o uporabi.

2.   Sprememba se vpiše v register, razen če spremenjeni pravilnik ne izpolnjuje zahtev iz člena 31 ali vsebuje enega od razlogov za zavrnitev iz člena 32.

3.   Člen 42(2) se uporablja za spremenjeni pravilnik o uporabi.

4.   Za namene te direktive začnejo spremembe pravilnika o uporabi veljati od datuma začetka vnosa te spremembe v register.

Člen 35

Osebe, upravičene do vložitve tožbe zaradi kršitve pravic

1.   Člen 26(3) in (4) velja za vsako osebo, ki je pooblaščena za uporabo kolektivne znamke.

2.   Imetnik blagovne znamke ima pravico, da v imenu oseb, ki so pooblaščene za uporabo znamke, zahteva nadomestilo, kadar so navedene osebe utrpele škodo zaradi nedovoljene uporabe znamke.

Člen 36

Dodatni razlogi za razveljavitev

Poleg razlogov za razveljavitev iz členov 19 in 20 se pravice imetnika kolektivne znamke razveljavijo s pritožbo uradu ali na podlagi nasprotne tožbe v postopku zaradi kršitev pravic, če:

| (a) | imetnik ne izvede razumnih ukrepov, da bi preprečil uporabo znamke na način, ki ni združljiv s pogoji uporabe iz pravilnika o uporabi, spremembe katerega so bile po potrebi vpisane v register; |
| --- | --- |

(a)

imetnik ne izvede razumnih ukrepov, da bi preprečil uporabo znamke na način, ki ni združljiv s pogoji uporabe iz pravilnika o uporabi, spremembe katerega so bile po potrebi vpisane v register;

| (b) | je zaradi načina, na katerega so pooblaščene osebe uporabljale znamko, ta lahko povzročila zavajanje javnosti, kot je to navedeno v členu 32(2); |
| --- | --- |

(b)

je zaradi načina, na katerega so pooblaščene osebe uporabljale znamko, ta lahko povzročila zavajanje javnosti, kot je to navedeno v členu 32(2);

| (c) | je bila sprememba pravilnika o uporabi znamke navedena v registru v nasprotju s členom 34(2), razen če imetnik znamke z nadaljnjo spremembo pravilnika o uporabi ne izpolni zahtev iz navedenega člena. |
| --- | --- |

(c)

je bila sprememba pravilnika o uporabi znamke navedena v registru v nasprotju s členom 34(2), razen če imetnik znamke z nadaljnjo spremembo pravilnika o uporabi ne izpolni zahtev iz navedenega člena.

Člen 37

Dodatni razlogi za razglasitev neveljavnosti

Poleg razlogov za razglasitev neveljavnosti iz členov 4 in 5 se kolektivna znamka, ki je registrirana v nasprotju z določbami iz člena 32, razglasi za neveljavno, razen če imetnik znamke s spremembo pravilnika o uporabi ne izpolni zahtev iz člena 32.

Poglavje 3

Postopki

Oddelek 1

Prijava in registracija

Člen 38

Pogoji, ki jih morajo izpolniti prijavitelji

1.   Prijava za registracijo blagovne znamke vsebuje
  vsaj
  : [Sprememba 42]

| (a) | zahtevek za registracijo; |
| --- | --- |

(a)

zahtevek za registracijo;

| (b) | informacije o identiteti prijavitelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije o identiteti prijavitelja;

| (c) | seznam blaga ali storitev, za katere se zahteva registracija; |
| --- | --- |

(c)

seznam blaga ali storitev, za katere se zahteva registracija;

| (d) | prikaz blagovne znamke. |
| --- | --- |

(d)

prikaz blagovne znamke.

2.   Za prijavo blagovne znamke se plača prijavna pristojbina in po potrebi ena ali več pristojbin na vsak razred blaga.

Člen 39

Datum vložitve prijave

1.   Datum vložitve prijave blagovne znamke je datum, na katerega prijavitelj vloži dokumente, ki vsebujejo informacije iz člena 38.

2.   Države članice lahko poleg tega zagotovijo, da se za validacijo datuma vložitve prijave plača osnovna prijavna ali registracijska pristojbina.

Člen 40

Opredelitev blaga in storitev ter njihova uvrstitev

1.   Blago in storitve, za katere se vloži prijava za registracijo, se uvrstijo v skladu s sistemom klasifikacije, uvedenim z Nicejskim aranžmajem o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk z dne 15. junija 1957 (v nadaljnjem besedilu: Nicejska klasifikacija).

2.   Blago in storitve, za katere se zahteva zaščita, prijavitelj dovolj jasno in natančno opredeli, s čimer pristojnim organom in gospodarskim subjektom omogoči, da lahko samo na tej podlagi določijo obseg zahtevane zaščite. Seznam blaga in storitev omogoča, da se vsaka enota blaga ali vrsta storitve uvrsti v samo en razred Nicejske klasifikacije.

3.   Za namene odstavka 2 se lahko uporabljajo splošne oznake, vključene v naslove razredov Nicejske klasifikacije, ali drugi splošni izrazi, če so v skladu z zahtevanimi standardi jasnosti in natančnosti.

4.   Urad zavrne prijavo zaradi nejasnih ali nenatančnih izrazov, če prijavitelj teh izrazov ne zamenja z ustreznejšo ubeseditvijo v roku, ki ga za ta namen določi urad. Zaradi jasnosti in pravne varnosti uradi, ki med seboj sodelujejo, sestavijo seznam, ki navaja njihove upravne prakse glede uvrščanja blaga in storitev.

5.   Šteje se, da uporaba splošnih izrazov, vključno s splošnimi označbami v naslovih razredov Nicejske klasifikacije, vključuje vse blago in storitve, ki so jasno zajete z dobesednim pomenom označbe ali izraza. Prav tako se šteje, da uporaba takih izrazov ali označb ne zajema zahtevka za blago ali storitve, ki se jih ne da tako razumeti.

6.   Kadar prijavitelj zahteva registracijo za več kot en razred, se

  prijavitelj razvrsti
  blago in storitve razvrstijo glede na razrede Nicejske klasifikacije, pri čemer pred vsako skupino stoji številka razreda, kateri ta skupina blaga ali storitev pripada, različne skupine pa so navedene

  navede
  v vrstnem redu razredov. [Sprememba 43]

7.   Klasifikacija blaga in storitev se uporablja izključno v upravne namene. Šteje se, da si blago in storitve niso podobni na podlagi uvrstitve v isti razred po Nicejski klasifikaciji in obratno, da si blago in storitve niso različni na podlagi uvrstitve v različne razrede po Nicejski klasifikaciji.

Člen 41

Preverjanje pogojev po uradni dolžnosti

Uradi omejijo preverjanje pogojev po uradni dolžnosti glede na to, ali je prijava blagovne znamke upravičena do registracije brez absolutnih razlogov za zavrnitev iz člena 4.
  [Sprememba 44]

Člen 42

Stališča tretjih oseb

1.   Pred registracijo blagovne znamke lahko vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki predstavlja izdelovalce, proizvajalce, dobavitelje storitev, trgovce ali potrošnike, uradu predloži pisna stališča, v katerih razloži, na podlagi katerih razlogov iz člena 4 se blagovna znamke ne registrira po uradni dolžnosti. Te osebe ali skupne niso stranke v postopku pred uradom.

2.   Poleg razlogov iz odstavka 1 lahko vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki predstavlja izdelovalce, proizvajalce, dobavitelje storitev, trgovce ali potrošnike, uradu predloži pisna stališča, ki temeljijo na posebnih razlogih, zaradi katerih bi bilo treba prijavo kolektivne znamke zavrniti v skladu s členom 32(1) in (2).

2a.
     
  Državam članicam, ki uvedejo postopek ugovora na podlagi absolutnih razlogov iz člena 4, ni treba izvajati tega člena. [Sprememba 45]

Člen 43

Razdelitev prijav in registracij

Prijavitelj ali imetnik lahko prijavo blagovne znamke ali njeno registracijo razdeli na več prijav ali registracij, pri čemer uradu v zvezi s tem predloži izjavo.

Člen 44

Pristojbine

Registracija ali podaljšanje blagovne znamke je predmet dodatne pristojbine za vsak razred blaga in storitev, razen za prvi razred.

Oddelek 2

postopki ugovora, razveljavitve in razglasitve neveljavnsoti

Člen 45

Postopek ugovora

1.   Države članice pred svojimi uradi zagotovijo učinkovit in hiter upravni postopek ugovora v zvezi z registracijo prijave blagovne znamke na podlagi razlogov iz člena 5.

2.   Upravni postopek iz odstavka 1 zagotovi, da zahtevek za ugovor lahko vloži vsaj imetnik prejšnje pravice iz člena
  4(1)(i) ter člena


  5(2) in
  točke (a) člena 5
  (3).
  Zahtevek za ugovor se lahko vloži na podlagi ene ali več prejšnjih pravic, ob pogoju, da je njihov imetnik isti, in na podlagi dela ali celotnega blaga ali storitev, za katere je prejšnja pravica registrirana ali se uporablja, in se lahko nanaša na del ali celotno blago ali storitve, za katere se sporna znamka uporablja. [Sprememba 46]

3.   Stran, ki je vložila ugovor, in prijavitelj morata pred začetkom postopka ugovora imeti na
  njuno skupno zahtevo v postopku ugovora na
  voljo vsaj

  najmanj
  dva meseca, ko se lahko pogodita o morebitni mirni poravnavi spora. [Sprememba 47]

Člen 46

Neuporaba kot način obrambe v postopkih ugovora

1.   V okviru upravnega postopka ugovora imetnik prejšnje blagovne znamke, ki je vložil zahtevek za ugovor, na zahtevo prijavitelja predloži dokaz, da se je prejšnja blagovna znamka v skladu s členom 16 dejansko začela uporabljati v petletnem obdobju pred datumom vložitve ugovora ali prednostnim datumom poznejše blagovne znamke, ali da so obstajali upravičeni razlogi za neuporabo, če se je na datum vložitve ugovora ali prednostnega datuma poznejše blagovne znamke petletno obdobje, v katerem se je dejansko začela uporabljati prejšnja blagovna znamka v skladu s členom 16, izteklo. Če takega dokaza ni, se ugovor zavrne.

2.   Če se je prejšnja blagovna znamka uporabljala le za del blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preverjanja iz odstavka 1 šteje, da je registrirana le za ta del blaga ali storitev.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata, kadar je prejšnja blagovna znamka evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  . V takem primeru je treba dejansko uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  določiti v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 207/2009.

Člen 47

Postopek za razveljavitev ali razglasitev neveljavnosti

1.   Države članice pred svojimi uradi zagotovijo
  učinkovit in hiter
  upravni postopek za razveljavitev ali razglasitev neveljavnosti blagovne znamke. [Sprememba 48]

2.   Upravni postopek za razveljavitev zagotovi, da se blagovna znamka razveljavi na podlagi razlogov iz členov 19 in 20.

3.   Upravni postopek za razglasitev neveljavnosti zagotovi, da se blagovna znamka razglasi za neveljavno na podlagi vsaj naslednjih razlogov:

| (a) | blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker ni v skladu z zahtevami iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker ni v skladu z zahtevami iz člena 4;

| (b) | blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker obstaja prejšnja pravica v smislu člena 5(2) in (3). |
| --- | --- |

(b)

blagovna znamka ne bi smela biti registrirana, ker obstaja prejšnja pravica v smislu člena 5(2) in (3).

4.   Upravni postopek zagotovi, da prijavo za razveljavitev ali razglasitev neveljavnosti lahko vložijo vsaj naslednje osebe:

| (a) | v primeru odstavka 2 in odstavka 3(a) vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki je ustanovljen za predstavljanje interesov izdelovalcev, proizvajalcev, dobaviteljev storitev, trgovcev ali potrošnikov, ki imajo sposobnost, da v lastnem imenu tožijo in da so tožene v skladu z zakonodajo, ki to ureja; |
| --- | --- |

(a)

v primeru odstavka 2 in odstavka 3(a) vsaka fizična ali pravna oseba ter vsaka skupina ali organ, ki je ustanovljen za predstavljanje interesov izdelovalcev, proizvajalcev, dobaviteljev storitev, trgovcev ali potrošnikov, ki imajo sposobnost, da v lastnem imenu tožijo in da so tožene v skladu z zakonodajo, ki to ureja;

| (b) | v primeru odstavka 3(b) imetnik prejšnje pravice iz člena 5(2) in (3). |
| --- | --- |

(b)

v primeru odstavka 3(b) imetnik prejšnje pravice iz člena 5(2) in (3).

4a.
     
  Zahteva za razveljavitev ali razglasitev neveljavnosti se lahko nanaša na del ali celotno blago ali storitve, za katere je sporna znamka registrirana. [Sprememba 49]

4b.
     
  Prijava za razglasitev neveljavnosti se lahko vloži na podlagi ene ali več prejšnjih pravic, če je njihov imetnik isti. [Sprememba 50]

Člen 48

Neuporaba kot način obrambe v postopku za razglasitev neveljavnosti

1.   Če imetnik poznejše blagovne znamke v upravnem postopku za razglasitev neveljavnosti na podlagi registrirane blagovne znamke s predhodnim datumom vložitve ugovora ali prednostnim datumom, zahteva dokaze, imetnik blagovne znamke zagotovi dokaze, da se je v petletnem obdobju pred datumom zahtevka za razglasitev neveljavnosti prejšnja blagovna znamka dejansko uporabljala v skladu s členom 16 v povezavi z blagom ali storitvami, za katere je registrirana in ki jih navaja kot dokaze v svojem zahtevku, ali da so obstajali upravičeni razlogi za neuporabo, če se je petletno obdobje, v katerem bi se morala prejšnja blagovna znamka začeti uporabljati, izteklo na datum vložitve zahtevka za razglasitev neveljavnosti. [Sprememba 51]

2.   Imetnik prejšnje blagovne znamke poleg dokaza iz odstavka 1 predloži dokaze, da se je blagovna znamka dejansko začela uporabljati v petletnem obdobju pred datumom vložitve ali prednostnim datumom, ali da so obstajali upravičeni razlogi za neuporabo, če se je na datum vložitve ali prednostnega datuma petletno obdobje, v katerem se je dejansko začela uporabljati prejšnja blagovna znamka, kakor je določeno v členu 16, izteklo.

3.   Če dokazov iz odstavkov 1 in 2 ni, se na podlagi prejšnje blagovne znamke zahtevek za razglasitev neveljavnosti zavrne.

4.   Če se je prejšnja blagovna znamka uporabljala v skladu s členom 16 le za del blaga ali storitev, za katere je registrirana, se za namene preverjanja zahtevka za razglasitev neveljavnosti šteje, da je registrirana le za ta del blaga ali storitev.

5.   Odstavki od 1 do 4 se uporabljajo, kadar je prejšnja blagovna znamka evropska blagovna znamka
  Evropske unije
  . V takem primeru je treba dejansko uporabo evropske blagovne znamke
  Evropske unije
  določiti v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 207/2009.

Člen 49

Posledice razveljavitve in razglasitve neveljavnosti

1.   Če so bile pravice imetnika razveljavljene, se šteje, da registrirana blagovna znamka od datuma zahtevka za razveljavitev ni imela učinkov, navedenih v tej direktivi. V sklepu se na zahtevo katere koli strani lahko določi predhodni datum, na katerega so bili vloženi razlogi za razveljavitev.

2.   Če so bile pravice imetnika razglašene za neveljavne, se šteje, da registrirana blagovna znamka že od začetka ni imela učinkov, navedenih v tej direktivi.

Oddelek 3

Trajanje in podaljšanje registracije

Člen 50

Trajanje registracije

1.   Blagovne znamke se registrirajo za obdobje deset let od datuma vložitve prijave.

2.   Registracija se lahko v skladu s členom 51 podaljša za nadaljnjih deset let.

Člen 51

Podaljšanje registracije

1.   Registracija blagovne znamke se podaljša na zahtevo imetnika blagovne znamke ali katere koli osebe, ki jo je pooblastil, če so bile pristojbine plačane.

2.   Urad imetnika blagovne znamke in vse osebe, ki imajo registrsko pravico za blagovno znamko, obvesti o izteku registracije dovolj dolgo pred navedenim iztekom. Če te informacije niso zagotovljene, urad ni odgovoren.

3.   Predložitev zahtevka za podaljšanje in plačilo pristojbin za podaljšanje se opravita v roku šestih mesecev, ki se izteče na zadnji dan meseca, v katerem zaščita preneha veljati. V nasprotnem primeru se zahtevek lahko predloži v nadaljnjem šestmesečnem obdobju, ki sledi dnevu iz prvega stavka. Pristojbina za podaljšanje in dodatna pristojbina se plačata v tem nadaljnjem obdobju.

4.   Kadar se zahtevek predloži ali so pristojbine plačane le za nekatero blago ali storitve, za katere je blagovna znamka registrirana, se registracija podaljša le za navedeno blago ali storitve.

5.   Podaljšanje začne veljati od dneva, ki sledi datumu, na katerega se izteče obstoječa registracija. Podaljšanje se registrira in objavi.

Oddelek 3a

Komunikacija z uradom

Člen 51a

Komunikacija z uradom

Stranke v postopku ali njihovi zastopniki, kadar so ti imenovani, navedejo uradni naslov v eni od držav članic za vso uradno komunikacijo z uradom. [Sprememba 53]

Poglavje 4

Upravno sodelovanje

Člen 52

Sodelovanje na področju registracije in upravljanja blagovnih znamk

Države članice zagotovijo, da uradi
  učinkovito
  sodelujejo med seboj in z Agencijo, da se spodbudi konvergenca praks in orodij ter dosežejo
  bolj
  usklajeni rezultati pri preverjanju in registraciji blagovnih znamk. [Sprememba 52]

Člen 53

Sodelovanje na drugih področjih

Države članice zagotovijo, da uradi
  učinkovito
  sodelujejo z Agencijo na vseh svojih področjih delovanja, razen tistih iz člena 52, ki zadevajo zaščito blagovnih znamk v Uniji. [Sprememba 54]

Poglavje 5

Končne določbe

Člen 54

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 2 do 6, 8 do 14, 16, 17, 18, 22 do 28 in 30 do 53 do najpozneje 24 mesecev po začetku veljavnosti te direktive. Besedilo teh predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 55

Razveljavitev

Direktiva 2008/95/ES je razveljavljena z učinkom od [dneva po datumu iz prvega pododstavka člena 54(1) te direktive], brez poseganja v obveznosti držav članic glede roka za prenos v nacionalno pravo Direktive, ki je določen v delu B Priloge I k Direktivi 2008/95/ES.

Sklici na razveljavljeno direktivo se upoštevajo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v Prilogi.

Člen 56

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 1, 7, 15, 19, 20, 21 in 54 do 57 se uporabljajo od [dneva po datumu iz prvega pododstavka člena 54(1) te direktive].

Člen 57

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Za Svet

Predsednik

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 42.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2008/95/ES z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 299, 8.11.2008, str. 25).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o evropski blagovni znamki
  Skupnost (

  UL L 78, 24.3.2009, str. 1).

4

evropski

Skupnost (

(5)  COM(2008)0465.

5

(6)  UL C 140, 29.5.2010, str. 22.

6

(7)  COM(2011)0287.

7

(8)  UL L 336, 23.12.1994, str. 213.

8

(9)  Direktiva 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (UL L 376, 27.12.2006, str. 21).

9

(10)  
  Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).

10

Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (UL L 181, 29.6.2013, str. 15).

(11)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

11

(12)  UL C 32, 4.2.2014, str. 23.

12

(13)  
  Uredba Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (UL L 227, 1.9.1994, str. 1).

13

Uredba Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (UL L 227, 1.9.1994, str. 1).

(14)  Prva Direktiva Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (UL L 40, 11.2.1989, str. 1).

14

PRILOGA

Primerjalna tabela

| Direktiva Sveta 2008/95/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| --- | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 3 |
| Člen 3(1)(a) do (h) | Člen 4(1)(a) do (h) |
| --- | Člen 4(1)(i) in (j) |
| --- | Člen 4(2) in (3), prvi stavek |
| Člen 3(2)(a) do (c) | Člen 4(4)(a) do (c) |
| Člen 3(2)(d) | Člen 4(3), drugi stavek |
| Člen 3(3), prvi stavek | Člen 4(5) |
| Člen 3(3), drugi stavek | Člen 4(6) |
| Člen 4(1) in (2) | Člen 5(1) in (2) |
| Člen 4(3) in (4)(a) | Člen 5(3)(a) |
| --- | Člen 5(3)(b) |
| Člen 4(4)(g) | Člen 5(3)(c) |
| --- | Člen 5(3)(d) |
| Člen 4(4)(b) in (c) | Člen 5(4)(a) in (b) |
| Člen 4(4)(d) do (f) | --- |
| Člen 4(5) in (6) | Člen 5(5) in (6) |
| --- | Člen 8 |
| Člen 5(1), prvi uvodni stavek | Člen 10(1) |
| Člen 5(1), drugi uvodni stavek | Člen 10(2), uvodni stavek |
| Člen 5(1)(a) in (b) | Člen 10(2)(a) in (b) |
| Člen 5(2) | Člen 10(2) |
| Člen 5(3)(a) do (c) | Člen 10(3)(a) do (c) |
| --- | Člen 10(3)(d) |
| Člen 5(3)(d) | Člen 10(3)(e) |
| --- | Člen 10(3)(f) |
| --- | Člen 10(4) in (5) |
| Člen 5(4) in (5) | Člen 10(6) in (7) |
| --- | Člen 11 |
| --- | Člen 12 |
| --- | Člen 13 |
| Člen 6(1)(a) do (c) | Člen 14(1)(a) do (c) |
| --- | Člen 14(2) |
| Člen 6(2) | Člen 14(3) |
| Člen 7 | Člen 15 |
| Člen 8(1) in (2) | Člen 26(1) in (2) |
| --- | Člen 26(3) do (5) |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Člen 10(1), prvi pododstavek | Člen 16(1) |
| --- | Člen 16(2) in (3) |
| Člen 10(1), drugi pododstavek | Člen 10(4) |
| Člen 10(2) | Člen 10(5) |
| Člen 10(3) | --- |
| Člen 11(1) | Člen 48(1) do (3) |
| Člen 11(2) | Člen 46(1) |
| Člen 11(3) | Člen 17 |
| Člen 11(4) | Člen 17, člen 46(2) in člen 48(4) |
| --- | Člen 18 |
| Člen 12(1), prvi pododstavek | Člen 19(1) |
| Člen 12(1), drugi pododstavek | Člen 19(2) |
| Člen 12(1), tretji pododstavek | Člen 19(3) |
| Člen 12(2) | Člen 20 |
| Člen 13 | Člen 7 in člen 21 |
| Člen 14 | Člen 6 |
| --- | Členi 22 do 25 |
| --- | Člen 27 |
| --- | Člen 28 |
| Člen 15(1) | Člen 29(1) in (2) |
| Člen 15(2) | Člen 29(3) |
| --- | Členi 30 do 54(1) |
| Člen 16 | Člen 54(2) |
| Člen 17 | Člen 55 |
| Člen 18 | Člen 56 |
| Člen 19 | Člen 57 |

Direktiva Sveta 2008/95/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

---

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3(1)(a) do (h)

Člen 4(1)(a) do (h)

---

Člen 4(1)(i) in (j)

---

Člen 4(2) in (3), prvi stavek

Člen 3(2)(a) do (c)

Člen 4(4)(a) do (c)

Člen 3(2)(d)

Člen 4(3), drugi stavek

Člen 3(3), prvi stavek

Člen 4(5)

Člen 3(3), drugi stavek

Člen 4(6)

Člen 4(1) in (2)

Člen 5(1) in (2)

Člen 4(3) in (4)(a)

Člen 5(3)(a)

---

Člen 5(3)(b)

Člen 4(4)(g)

Člen 5(3)(c)

---

Člen 5(3)(d)

Člen 4(4)(b) in (c)

Člen 5(4)(a) in (b)

Člen 4(4)(d) do (f)

---

Člen 4(5) in (6)

Člen 5(5) in (6)

---

Člen 8

Člen 5(1), prvi uvodni stavek

Člen 10(1)

Člen 5(1), drugi uvodni stavek

Člen 10(2), uvodni stavek

Člen 5(1)(a) in (b)

Člen 10(2)(a) in (b)

Člen 5(2)

Člen 10(2)

Člen 5(3)(a) do (c)

Člen 10(3)(a) do (c)

---

Člen 10(3)(d)

Člen 5(3)(d)

Člen 10(3)(e)

---

Člen 10(3)(f)

---

Člen 10(4) in (5)

Člen 5(4) in (5)

Člen 10(6) in (7)

---

Člen 11

---

Člen 12

---

Člen 13

Člen 6(1)(a) do (c)

Člen 14(1)(a) do (c)

---

Člen 14(2)

Člen 6(2)

Člen 14(3)

Člen 7

Člen 15

Člen 8(1) in (2)

Člen 26(1) in (2)

---

Člen 26(3) do (5)

Člen 9

Člen 9

Člen 10(1), prvi pododstavek

Člen 16(1)

---

Člen 16(2) in (3)

Člen 10(1), drugi pododstavek

Člen 10(4)

Člen 10(2)

Člen 10(5)

Člen 10(3)

---

Člen 11(1)

Člen 48(1) do (3)

Člen 11(2)

Člen 46(1)

Člen 11(3)

Člen 17

Člen 11(4)

Člen 17, člen 46(2) in člen 48(4)

---

Člen 18

Člen 12(1), prvi pododstavek

Člen 19(1)

Člen 12(1), drugi pododstavek

Člen 19(2)

Člen 12(1), tretji pododstavek

Člen 19(3)

Člen 12(2)

Člen 20

Člen 13

Člen 7 in člen 21

Člen 14

Člen 6

---

Členi 22 do 25

---

Člen 27

---

Člen 28

Člen 15(1)

Člen 29(1) in (2)

Člen 15(2)

Člen 29(3)

---

Členi 30 do 54(1)

Člen 16

Člen 54(2)

Člen 17

Člen 55

Člen 18

Člen 56

Člen 19

Člen 57

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/287 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/287

---

P7_TA(2014)0120

Zamrznitev in zaplemba premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zamrznitvi in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (COM(2012)0085 – C7-0075/2012 – 2012/0036(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0085),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 82(2) in 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0075/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 82(2) in 83(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0075/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. oktobra 2012 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za temeljne pravice z dne 4. decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za temeljne pravice z dne 4. decembra 2012,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0178/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0178/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 299, 4.10.2012, str. 128.

(2)  UL C 391, 18.12.2012, str. 134.

---

P7_TC1-COD(2012)0036

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/42/EU.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/288 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/288

---

P7_TA(2014)0121

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0173),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 88 in člena 87(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0094/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 88 in člena 87(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0094/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj belgijske poslanske zbornice, nemškega zveznega sveta in španskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj belgijske poslanske zbornice, nemškega zveznega sveta in španskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za ustavne zadeve (A7-0096/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor in Odbora za ustavne zadeve (A7-0096/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poudarja, da je pri širitvi mandata Europola treba upoštevati točko 31 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1); poudarja, da odločitve zakonodajnega organa, ki takšno širitev podpirajo, ne posegajo v odločitve proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pri širitvi mandata Europola treba upoštevati točko 31 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1); poudarja, da odločitve zakonodajnega organa, ki takšno širitev podpirajo, ne posegajo v odločitve proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka;

| 3. | poziva Komisijo, naj, ko bo o uredbi doseženo soglasje med Evropskim parlamentom in Svetom, v celoti upošteva sporazum, da bi se izpolnile proračunske in kadrovske zahteve za Europol in njegove nove naloge, zlasti Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3), v skladu z odstavkom 42 skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012 o decentraliziranih agencijah; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj, ko bo o uredbi doseženo soglasje med Evropskim parlamentom in Svetom, v celoti upošteva sporazum, da bi se izpolnile proračunske in kadrovske zahteve za Europol in njegove nove naloge, zlasti Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3), v skladu z odstavkom 42 skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. julija 2012 o decentraliziranih agencijah;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0091

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) in razveljavitvi sklepov
  Sklepa Sveta 2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ[Sprememba 1]

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 88 in člena 87(2)(b) Pogodbe, [Sprememba 2]

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Europol je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2009/371/PNZ (2) kot subjekt Unije, ki se financira iz splošnega proračuna Unije, da bi podpiral in krepil dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju organiziranega kriminala, terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, ter boj proti njim. Sklep 2009/371/PNZ je nadomestil Konvencijo na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o Europolu) (3). |
| --- | --- |

(1)

Europol je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2009/371/PNZ (2) kot subjekt Unije, ki se financira iz splošnega proračuna Unije, da bi podpiral in krepil dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju organiziranega kriminala, terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, ter boj proti njim. Sklep 2009/371/PNZ je nadomestil Konvencijo na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o Europolu) (3).

| (2) | Člen 88 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Europol ureja uredba, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku. Zahteva tudi, da se določijo postopki za nadzor dejavnosti Europola, ki ga opravlja Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti
  v skladu s členom 12(c) PEU in členom 9 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, da bi okrepili demokratično legitimnost in odgovornost Europola evropskim državljanom
  . Zato je nujno, da se Sklep 2009/371/PNZ nadomesti z uredbo, ki določa pravila o parlamentarnem nadzoru. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2)

Člen 88 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Europol ureja uredba, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku. Zahteva tudi, da se določijo postopki za nadzor dejavnosti Europola, ki ga opravlja Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti
  v skladu s členom 12(c) PEU in členom 9 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, da bi okrepili demokratično legitimnost in odgovornost Europola evropskim državljanom
  . Zato je nujno, da se Sklep 2009/371/PNZ nadomesti z uredbo, ki določa pravila o parlamentarnem nadzoru. [Sprememba 3]

| (3) | Evropska policijska akademija („Cepol“) je bila ustanovljena s Sklepom 2005/681/PNZ

   (4)

  , da bi se olajšalo sodelovanje med nacionalnimi policijskimi silami z organizacijo in usklajevanjem dejavnosti usposabljanja z evropsko razsežnostjo policijskega delovanja.
  [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(3)

Evropska policijska akademija („Cepol“) je bila ustanovljena s Sklepom 2005/681/PNZ

   (4)

  , da bi se olajšalo sodelovanje med nacionalnimi policijskimi silami z organizacijo in usklajevanjem dejavnosti usposabljanja z evropsko razsežnostjo policijskega delovanja.
  [Sprememba 4]

| (4) | „Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (5) poziva k razvoju Europola in k temu, da postane „središča točka za izmenjavo informacij med organi pregona držav članic, ponudnik storitev in platforma za dejavnosti kazenskega pregona“. Na podlagi ocene delovanja Europola je treba nadalje izboljšati njegovo operativno učinkovitost, da se izpolni ta cilj. Stockholmski program zastavlja tudi cilj, da se ustvari pristna evropska kultura na področju kazenskega pregona z vzpostavitvijo evropskih programov usposabljanj in programov izmenjave za vse relevantne strokovnjake organov pregona na nacionalni ravni in ravni EU.
  [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(4)

„Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje“ (5) poziva k razvoju Europola in k temu, da postane „središča točka za izmenjavo informacij med organi pregona držav članic, ponudnik storitev in platforma za dejavnosti kazenskega pregona“. Na podlagi ocene delovanja Europola je treba nadalje izboljšati njegovo operativno učinkovitost, da se izpolni ta cilj. Stockholmski program zastavlja tudi cilj, da se ustvari pristna evropska kultura na področju kazenskega pregona z vzpostavitvijo evropskih programov usposabljanj in programov izmenjave za vse relevantne strokovnjake organov pregona na nacionalni ravni in ravni EU.
  [Sprememba 5]

| (5) | Obsežne kriminalne in teroristične mreže so velika nevarnost za notranjo varnost Unije ter varnost in načine preživljanja njenih državljanov. Ocene ogroženosti, ki so na voljo, kažejo, da se kriminalne združbe ukvarjajo z vedno več nedovoljenimi dejavnostmi in delujejo čez mejo. Nacionalni organi pregona morajo zato tesneje sodelovati z enakovrednimi organi v drugih državah članicah. V zvezi s tem je treba Europol opremiti za podporo državam članicam pri preprečevanju, analiziranju in preiskovanju kriminala po vsej Uniji. To so potrdile

  je potrdila
  tudi ocene sklepov

  ocena Sklepa
  2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(5)

Obsežne kriminalne in teroristične mreže so velika nevarnost za notranjo varnost Unije ter varnost in načine preživljanja njenih državljanov. Ocene ogroženosti, ki so na voljo, kažejo, da se kriminalne združbe ukvarjajo z vedno več nedovoljenimi dejavnostmi in delujejo čez mejo. Nacionalni organi pregona morajo zato tesneje sodelovati z enakovrednimi organi v drugih državah članicah. V zvezi s tem je treba Europol opremiti za podporo državam članicam pri preprečevanju, analiziranju in preiskovanju kriminala po vsej Uniji. To so potrdile

  je potrdila
  tudi ocene sklepov

  ocena Sklepa
  2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ. [Sprememba 6]

| (6) | Glede na povezave med nalogami Europola in akademije Cepol bi združevanje in racionalizacija funkcij teh agencij izboljšala učinkovitost operativne dejavnosti, ustreznost usposabljanja in učinkovitost policijskega sodelovanja v Uniji.
  [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(6)

Glede na povezave med nalogami Europola in akademije Cepol bi združevanje in racionalizacija funkcij teh agencij izboljšala učinkovitost operativne dejavnosti, ustreznost usposabljanja in učinkovitost policijskega sodelovanja v Uniji.
  [Sprememba 7]

| (7) | Sklepa

  Sklep
  2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ bi bilo treba zato razveljaviti in ju

  ga
  nadomestiti s to uredbo, ki temelji na spoznanjih, pridobljenih pri izvajanju obeh navedenih sklepov

  navedenega sklepa
  .
  Agencija
  Europol, ustanovljen

  ustanovljena
  s to uredbo, bi moral

  morala
  nadomestiti in nadaljevati funkcije Europola in akademije Cepol, kot so bile določene z razveljavljenima sklepoma

  razveljavljenim sklepom
  . [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(7)

Sklepa

  Sklep
  2009/371/PNZ in 2005/681/PNZ bi bilo treba zato razveljaviti in ju

  ga
  nadomestiti s to uredbo, ki temelji na spoznanjih, pridobljenih pri izvajanju obeh navedenih sklepov

  navedenega sklepa
  .
  Agencija
  Europol, ustanovljen

  ustanovljena
  s to uredbo, bi moral

  morala
  nadomestiti in nadaljevati funkcije Europola in akademije Cepol, kot so bile določene z razveljavljenima sklepoma

  razveljavljenim sklepom
  . [Sprememba 8]

| (8) | Ker kazniva dejanja pogosto segajo prek notranjih meja,

  Europol
  bi moral Europol podpirati in krepiti ukrepe držav članic in njihovo sodelovanje pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, in boj

  boju
  proti njim. Ker je terorizem ena največjih groženj

  predstavlja grožnjo
  varnosti Unije, bi moral Europol pomagati državam članicam pri soočanju s skupnimi izzivi na tem področju. Europol bi kot agencija EU za kazenski pregon moral podpirati in krepiti tudi ukrepe in sodelovanje pri preprečevanju tistih oblik kriminala, ki vplivajo na interese EU. Nuditi bi moral tudi podporo pri preprečevanju povezanih kaznivih dejanj, ki so storjena z namenom pridobitve sredstev, omogočanja, izvrševanja dejanj ali zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola, in boj proti njim. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(8)

Ker kazniva dejanja pogosto segajo prek notranjih meja,

  Europol
  bi moral Europol podpirati in krepiti ukrepe držav članic in njihovo sodelovanje pri preprečevanju hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, in boj

  boju
  proti njim. Ker je terorizem ena največjih groženj

  predstavlja grožnjo
  varnosti Unije, bi moral Europol pomagati državam članicam pri soočanju s skupnimi izzivi na tem področju. Europol bi kot agencija EU za kazenski pregon moral podpirati in krepiti tudi ukrepe in sodelovanje pri preprečevanju tistih oblik kriminala, ki vplivajo na interese EU. Nuditi bi moral tudi podporo pri preprečevanju povezanih kaznivih dejanj, ki so storjena z namenom pridobitve sredstev, omogočanja, izvrševanja dejanj ali zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola, in boj proti njim. [Sprememba 9]

| (9) | Europol bi moral zagotoviti kakovostnejše, usklajeno in dosledno usposabljanje za uradnike organov pregona vseh razredov znotraj jasnega okvira v skladu z ugotovljenimi potrebami pri usposabljanju.
  [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(9)

Europol bi moral zagotoviti kakovostnejše, usklajeno in dosledno usposabljanje za uradnike organov pregona vseh razredov znotraj jasnega okvira v skladu z ugotovljenimi potrebami pri usposabljanju.
  [Sprememba 10]

| (10) | Europol bi moral imeti možnost, da od držav članic zahteva, naj začnejo, vodijo ali usklajujejo preiskave kaznivih dejanj v posebnih primerih, ko bi čezmejno sodelovanje zagotovilo dodano vrednost. Europol bi moral o takih zahtevkih obvestiti Eurojust.
  Europol bi moral zahtevek utemeljiti. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(10)

Europol bi moral imeti možnost, da od držav članic zahteva, naj začnejo, vodijo ali usklajujejo preiskave kaznivih dejanj v posebnih primerih, ko bi čezmejno sodelovanje zagotovilo dodano vrednost. Europol bi moral o takih zahtevkih obvestiti Eurojust.
  Europol bi moral zahtevek utemeljiti. [Sprememba 11]

| (10a) | Europol bi moral hraniti zapise o sodelovanju pri dejavnostih skupnih preiskovalnih enot, ki se spopadajo s kriminalom, ki spada na njegovo področje delovanja. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(10a)

Europol bi moral hraniti zapise o sodelovanju pri dejavnostih skupnih preiskovalnih enot, ki se spopadajo s kriminalom, ki spada na njegovo področje delovanja. [Sprememba 12]

| (10b) | Kadar se med Europolom in državami članicami vzpostavi sodelovanje v zvezi z določeno preiskavo, bi morali Europol in zadevne države članice pripraviti jasne določbe, v katerih bi opisali posebne naloge, ki jih je treba izvesti, stopnjo udeleženosti v preiskovalnih ali sodnih postopkih držav članic ter porazdelitev odgovornosti in veljavno pravo, ki se uporablja za namene sodnega nadzora. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(10b)

Kadar se med Europolom in državami članicami vzpostavi sodelovanje v zvezi z določeno preiskavo, bi morali Europol in zadevne države članice pripraviti jasne določbe, v katerih bi opisali posebne naloge, ki jih je treba izvesti, stopnjo udeleženosti v preiskovalnih ali sodnih postopkih držav članic ter porazdelitev odgovornosti in veljavno pravo, ki se uporablja za namene sodnega nadzora. [Sprememba 13]

| (11) | Za povečanje učinkovitosti Europola kot središčne točke za izmenjavo informacij v Uniji bi bilo treba določiti jasne obveznosti držav članic, da Europolu zagotovijo podatke, ki jih potrebuje za izpolnitev svojih ciljev. Pri izvajanju takih obveznosti bi morale

  morajo
  države članice posebno pozornost posvečati zagotavljanju ustreznih

  le tistih
  podatkov za boj proti kriminalu, ki veljajo za strateške in operativne prednostne naloge

  veljajo za strateško in operativno prednostno nalogo
  v okviru ustreznih političnih instrumentov Unije. Države članice bi morale Europolu zagotoviti tudi kopijo dvostranskih in večstranskih izmenjav informacij z drugimi državami članicami o kaznivih dejanjih, ki spadajo pod cilje Europola
  , in pri tem navesti vir informacij
  . Hkrati bi moral Europol povečati raven podpore državam članicam, da se izboljšata medsebojno sodelovanje in izmenjava informacij. Europol bi moral

  mora
  predložiti letno poročilo vsem institucijam Unije in nacionalnim parlamentom, v katerem bi navedel

  navede
  , v kolikšni meri mu posamezne države članice zagotavljajo informacije. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(11)

Za povečanje učinkovitosti Europola kot središčne točke za izmenjavo informacij v Uniji bi bilo treba določiti jasne obveznosti držav članic, da Europolu zagotovijo podatke, ki jih potrebuje za izpolnitev svojih ciljev. Pri izvajanju takih obveznosti bi morale

  morajo
  države članice posebno pozornost posvečati zagotavljanju ustreznih

  le tistih
  podatkov za boj proti kriminalu, ki veljajo za strateške in operativne prednostne naloge

  veljajo za strateško in operativno prednostno nalogo
  v okviru ustreznih političnih instrumentov Unije. Države članice bi morale Europolu zagotoviti tudi kopijo dvostranskih in večstranskih izmenjav informacij z drugimi državami članicami o kaznivih dejanjih, ki spadajo pod cilje Europola
  , in pri tem navesti vir informacij
  . Hkrati bi moral Europol povečati raven podpore državam članicam, da se izboljšata medsebojno sodelovanje in izmenjava informacij. Europol bi moral

  mora
  predložiti letno poročilo vsem institucijam Unije in nacionalnim parlamentom, v katerem bi navedel

  navede
  , v kolikšni meri mu posamezne države članice zagotavljajo informacije. [Sprememba 14]

| (12) | V vsaki državi članici bi bilo treba vzpostaviti nacionalno enoto, da se zagotovi učinkovito sodelovanje med Europolom in državami članicami. Ta enota bi morala biti glavna zveza med nacionalnimi organi pregona, ustanovami za usposabljanje in Europolom.

  V tej uredbi bi bilo treba ohraniti vlogo Europolovih nacionalnih enot kot porokov in zagovornic nacionalnih interesov v Agenciji. Nacionalne enote bi bilo treba ohraniti kot stične točke med Europolom in pristojnimi organi, s čimer bi se jim zagotovila osrednja in usklajevalna vloga pri vseh dejavnostih sodelovanja držav članic z Europolom in prek Europola, kar bi zagotovilo enoten odziv posameznih držav članic na zahteve Europola.
  Vsaka nacionalna enota bi morala Europolu dodeliti vsaj enega uradnika za zvezo, da se zagotovi neprekinjena in učinkovita izmenjava informacij med Europolom in nacionalnimi enotami ter olajša njihovo sodelovanje. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(12)

V vsaki državi članici bi bilo treba vzpostaviti nacionalno enoto, da se zagotovi učinkovito sodelovanje med Europolom in državami članicami. Ta enota bi morala biti glavna zveza med nacionalnimi organi pregona, ustanovami za usposabljanje in Europolom.

  V tej uredbi bi bilo treba ohraniti vlogo Europolovih nacionalnih enot kot porokov in zagovornic nacionalnih interesov v Agenciji. Nacionalne enote bi bilo treba ohraniti kot stične točke med Europolom in pristojnimi organi, s čimer bi se jim zagotovila osrednja in usklajevalna vloga pri vseh dejavnostih sodelovanja držav članic z Europolom in prek Europola, kar bi zagotovilo enoten odziv posameznih držav članic na zahteve Europola.
  Vsaka nacionalna enota bi morala Europolu dodeliti vsaj enega uradnika za zvezo, da se zagotovi neprekinjena in učinkovita izmenjava informacij med Europolom in nacionalnimi enotami ter olajša njihovo sodelovanje. [Sprememba 15]

| (13) | Ob upoštevanju decentralizirane strukture nekaterih držav članic in dejstva, da je treba v nekaterih primerih zagotoviti hitro izmenjavo informacij, bi bilo treba Europolu omogočiti, da pri posameznih preiskavah sodeluje neposredno z organi pregona v državah članicah, pri tem pa redno obvešča svoje nacionalne enote. |
| --- | --- |

(13)

Ob upoštevanju decentralizirane strukture nekaterih držav članic in dejstva, da je treba v nekaterih primerih zagotoviti hitro izmenjavo informacij, bi bilo treba Europolu omogočiti, da pri posameznih preiskavah sodeluje neposredno z organi pregona v državah članicah, pri tem pa redno obvešča svoje nacionalne enote.

| (14) | Da se zagotovi visoka kakovost, usklajenost in doslednost usposabljanja organov pregona na ravni Unije, bi moral Europol delovati v skladu s politiko usposabljanja organov pregona Unije. Usposabljanje na ravni Unije bi moralo biti na voljo uradnikom organov pregona vseh razredov. Europol bi moral zagotoviti, da se usposabljanje ovrednoti, ugotovitve iz ocen potreb pri usposabljanju pa se upoštevajo pri načrtovanju, da se zmanjša podvajanje. Europol bi moral v državah članicah spodbujati priznavanje usposabljanja na ravni Unije.
  [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(14)

Da se zagotovi visoka kakovost, usklajenost in doslednost usposabljanja organov pregona na ravni Unije, bi moral Europol delovati v skladu s politiko usposabljanja organov pregona Unije. Usposabljanje na ravni Unije bi moralo biti na voljo uradnikom organov pregona vseh razredov. Europol bi moral zagotoviti, da se usposabljanje ovrednoti, ugotovitve iz ocen potreb pri usposabljanju pa se upoštevajo pri načrtovanju, da se zmanjša podvajanje. Europol bi moral v državah članicah spodbujati priznavanje usposabljanja na ravni Unije.
  [Sprememba 16]

| (15) | Treba je izboljšati tudi upravljanje Europola s stremljenjem k večji učinkovitosti in racionalizaciji postopkov. |
| --- | --- |

(15)

Treba je izboljšati tudi upravljanje Europola s stremljenjem k večji učinkovitosti in racionalizaciji postopkov.

| (16) | V upravnem odboru Europola bi morale biti zastopane Komisija in države članice, da se zagotovi učinkovit nadzor nad njegovim delovanjem. Da se izrazi dvojna pristojnost nove agencije, to sta operativna podpora in usposabljanje za kazenski pregon, bi polnopravni člani

  Člani
  upravnega odbora
  bi
  morali biti imenovani na podlagi njihovega

  svojega
  znanja o sodelovanju na področju kazenskega pregona, nadomestni člani pa bi morali biti imenovani na podlagi njihovega znanja v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov pregona. Nadomestni člani bi morali delovati kot polnopravni člani, kadar bi bil polnopravni član odsoten in kadar bi se razpravljalo ali odločalo o usposabljanju. Znanstveni odbor bi moral svetovati upravnemu odboru pri tehničnih vprašanjih o usposabljanju.
  [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(16)

V upravnem odboru Europola bi morale biti zastopane Komisija in države članice, da se zagotovi učinkovit nadzor nad njegovim delovanjem. Da se izrazi dvojna pristojnost nove agencije, to sta operativna podpora in usposabljanje za kazenski pregon, bi polnopravni člani

  Člani
  upravnega odbora
  bi
  morali biti imenovani na podlagi njihovega

  svojega
  znanja o sodelovanju na področju kazenskega pregona, nadomestni člani pa bi morali biti imenovani na podlagi njihovega znanja v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov pregona. Nadomestni člani bi morali delovati kot polnopravni člani, kadar bi bil polnopravni član odsoten in kadar bi se razpravljalo ali odločalo o usposabljanju. Znanstveni odbor bi moral svetovati upravnemu odboru pri tehničnih vprašanjih o usposabljanju.
  [Sprememba 17]

| (17) | Upravni odbor bi moral imeti potrebne pristojnosti, zlasti da določi proračun, preverja njegovo izvajanje, sprejme ustrezna finančna pravila in dokumente načrtovanja,
  sprejme ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in boj proti goljufijam, kot tudi pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov,
  vzpostavi pregledne delovne postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja Europola ter sprejme letno poročilo o dejavnostih. Izvrševati bi moral pooblastila organa za imenovanja v zvezi z uslužbenci agencije, vključno z izvršnim direktorjem. Da se racionalizira postopek odločanja in okrepi nadzor upravnega poslovodenja in proračunskega upravljanja, bi moral upravni odbor imeti tudi pravico, da ustanovi izvršni odbor. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(17)

Upravni odbor bi moral imeti potrebne pristojnosti, zlasti da določi proračun, preverja njegovo izvajanje, sprejme ustrezna finančna pravila in dokumente načrtovanja,
  sprejme ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije in boj proti goljufijam, kot tudi pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov,
  vzpostavi pregledne delovne postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja Europola ter sprejme letno poročilo o dejavnostih. Izvrševati bi moral pooblastila organa za imenovanja v zvezi z uslužbenci agencije, vključno z izvršnim direktorjem. Da se racionalizira postopek odločanja in okrepi nadzor upravnega poslovodenja in proračunskega upravljanja, bi moral upravni odbor imeti tudi pravico, da ustanovi izvršni odbor. [Sprememba 18]

| (18) | Za zagotovitev učinkovitega vsakodnevnega delovanja Europola bi izvršni direktor moral biti njegov zakoniti predstavnik in upravitelj, ki je popolnoma neodvisen pri izvajanju vseh nalog in zagotavlja, da Europol izvaja naloge, ki so predvidene v tej uredbi. Izvršni direktor bi moral biti odgovoren zlasti za pripravo proračunskih dokumentov in dokumentov načrtovanja, ki jih predloži upravnemu odboru v odločanje, izvajanje letnih in večletnih delovnih programov Europola ter drugih dokumentov načrtovanja. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev učinkovitega vsakodnevnega delovanja Europola bi izvršni direktor moral biti njegov zakoniti predstavnik in upravitelj, ki je popolnoma neodvisen pri izvajanju vseh nalog in zagotavlja, da Europol izvaja naloge, ki so predvidene v tej uredbi. Izvršni direktor bi moral biti odgovoren zlasti za pripravo proračunskih dokumentov in dokumentov načrtovanja, ki jih predloži upravnemu odboru v odločanje, izvajanje letnih in večletnih delovnih programov Europola ter drugih dokumentov načrtovanja.

| (19) | Europol mora nujno imeti na voljo popolne in najnovejše informacije za namene preprečevanja kriminala, ki spada pod njegove cilje, in boj proti njemu. Zato bi mu bilo treba omogočiti obdelavo podatkov, ki mu jih posredujejo države članice, tretje države, mednarodne organizacije in organi Unije, ter podatkov iz javno dostopnih virov,
  v kolikor je Europol mogoče šteti za zakonitega prejemnika tovrstnih podatkov,
  da se razvije razumevanje kriminalnih pojavov in trendov, zbira informacije o kriminalnih združbah ter odkrije povezave med različnimi kaznivimi dejanji. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(19)

Europol mora nujno imeti na voljo popolne in najnovejše informacije za namene preprečevanja kriminala, ki spada pod njegove cilje, in boj proti njemu. Zato bi mu bilo treba omogočiti obdelavo podatkov, ki mu jih posredujejo države članice, tretje države, mednarodne organizacije in organi Unije, ter podatkov iz javno dostopnih virov,
  v kolikor je Europol mogoče šteti za zakonitega prejemnika tovrstnih podatkov,
  da se razvije razumevanje kriminalnih pojavov in trendov, zbira informacije o kriminalnih združbah ter odkrije povezave med različnimi kaznivimi dejanji. [Sprememba 19]

| (20) | Europol bi moral za obdelavo podatkov uporabljati nove tehnologije, da se izboljša njegova učinkovitost pri zagotavljanju natančnih analiz kaznivih dejanj organom pregona držav članic. Europolu bi bilo treba omogočiti hitro ugotavljanje povezav med preiskavami in običajnih načinov delovanja različnih kriminalnih združb, preverjanje navzkrižnih zadetkov

  navzkrižnega ujemanja
  podatkov in jasen pregled trendov, pri čemer bi bilo treba ohraniti

  zagotoviti
  visoko raven varstva osebnih podatkov posameznikov. Zato Europolove zbirke podatkov ne bi smele biti predhodno opredeljene, s čimer se bo Europolu omogočilo, da izbere najučinkovitejšo strukturo informacijske tehnologije. Določiti bi bilo treba namen obdelav in pravice dostopa ter določene dodatne zaščitne ukrepe, da se zagotovi visoka raven varstva podatkov.
  Pri obdelavi osebnih podatkov je treba upoštevati načelo omejitve namena in načelo sorazmernosti. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(20)

Europol bi moral za obdelavo podatkov uporabljati nove tehnologije, da se izboljša njegova učinkovitost pri zagotavljanju natančnih analiz kaznivih dejanj organom pregona držav članic. Europolu bi bilo treba omogočiti hitro ugotavljanje povezav med preiskavami in običajnih načinov delovanja različnih kriminalnih združb, preverjanje navzkrižnih zadetkov

  navzkrižnega ujemanja
  podatkov in jasen pregled trendov, pri čemer bi bilo treba ohraniti

  zagotoviti
  visoko raven varstva osebnih podatkov posameznikov. Zato Europolove zbirke podatkov ne bi smele biti predhodno opredeljene, s čimer se bo Europolu omogočilo, da izbere najučinkovitejšo strukturo informacijske tehnologije. Določiti bi bilo treba namen obdelav in pravice dostopa ter določene dodatne zaščitne ukrepe, da se zagotovi visoka raven varstva podatkov.
  Pri obdelavi osebnih podatkov je treba upoštevati načelo omejitve namena in načelo sorazmernosti. [Sprememba 20]

| (21) | Države članice, organi v tretjih državah in mednarodne organizacije bi morali določiti namen, za katerega bi Europol lahko obdelal podatke, ki jih le-ti posredujejo, in omejiti pravice dostopa, da se zagotovi spoštovanje lastništva podatkov in varstvo informacij.
  Omejitev namena prispeva k preglednosti, pravni varnosti in predvidljivosti ter je posebej velikega pomena na področju policijskega sodelovanja, kjer se posamezniki, na katere se nanašajo podatki, običajno ne zavedajo, kdaj se njihovi osebni podatki zbirajo in obdelujejo, in kjer ima uporaba osebnih podatkov lahko zelo velik vpliv na življenje in svoboščine posameznikov. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(21)

Države članice, organi v tretjih državah in mednarodne organizacije bi morali določiti namen, za katerega bi Europol lahko obdelal podatke, ki jih le-ti posredujejo, in omejiti pravice dostopa, da se zagotovi spoštovanje lastništva podatkov in varstvo informacij.
  Omejitev namena prispeva k preglednosti, pravni varnosti in predvidljivosti ter je posebej velikega pomena na področju policijskega sodelovanja, kjer se posamezniki, na katere se nanašajo podatki, običajno ne zavedajo, kdaj se njihovi osebni podatki zbirajo in obdelujejo, in kjer ima uporaba osebnih podatkov lahko zelo velik vpliv na življenje in svoboščine posameznikov. [Sprememba 21]

| (22) | Da se zagotovi, da do podatkov dostopajo le tisti, za katere je dostop nujno potreben za izvajanje nalog, bi ta uredba morala določati podrobna pravila o različnih stopnjah pravice dostopa do podatkov, ki jih obdela Europol. Taka pravila ne bi smela posegati v omejitve glede dostopa, ki jih določijo pošiljatelji podatkov, saj bi bilo treba spoštovati načelo lastništva podatkov. Da se zagotovi večja učinkovitost preprečevanja kriminala, ki spada pod cilje Europola, in boj proti njemu, bi moral Europol države članice obvestiti o informacijah, ki jih zadevajo. |
| --- | --- |

(22)

Da se zagotovi, da do podatkov dostopajo le tisti, za katere je dostop nujno potreben za izvajanje nalog, bi ta uredba morala določati podrobna pravila o različnih stopnjah pravice dostopa do podatkov, ki jih obdela Europol. Taka pravila ne bi smela posegati v omejitve glede dostopa, ki jih določijo pošiljatelji podatkov, saj bi bilo treba spoštovati načelo lastništva podatkov. Da se zagotovi večja učinkovitost preprečevanja kriminala, ki spada pod cilje Europola, in boj proti njemu, bi moral Europol države članice obvestiti o informacijah, ki jih zadevajo.

| (23) | Da se izboljša operativno sodelovanje med agencijami in da se zlasti vzpostavijo povezave med podatki, ki so že v lasti različnih agencij, bi Europol moral Eurojustu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) omogočiti dostop do svojih podatkov in iskanje po njih
  ob upoštevanju posebnih zaščitnih ukrepov
  . [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(23)

Da se izboljša operativno sodelovanje med agencijami in da se zlasti vzpostavijo povezave med podatki, ki so že v lasti različnih agencij, bi Europol moral Eurojustu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) omogočiti dostop do svojih podatkov in iskanje po njih
  ob upoštevanju posebnih zaščitnih ukrepov
  . [Sprememba 22]

| (24) | Europol bi moral vzdrževati sodelovanje z drugimi organi Unije,
  in
  organi pregona in ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnitev njegovih nalog. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(24)

Europol bi moral vzdrževati sodelovanje z drugimi organi Unije,
  in
  organi pregona in ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnitev njegovih nalog. [Sprememba 23]

| (25) | Da se zagotovi operativna učinkovitost, bi bilo treba Europolu omogočiti izmenjavo vseh informacij, razen osebnih podatkov, z drugimi organi Unije,
  in
  organi pregona in ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, in sicer v obsegu, ki je potreben za izvajanje njegovih nalog. Ker imajo družbe, podjetja, poslovna združenja, nevladne organizacije in druge zasebne stranke strokovno znanje in podatke, ki so neposredno relevantni za preprečevanje hudih kaznivih dejanj in terorizma ter boj proti njim, bi bilo Europolu treba omogočiti tudi izmenjavo takih podatkov z zasebnimi strankami. Za preprečevanje kibernetskega kriminala, povezanega z ogrožanjem varnosti omrežja in informacij, in boj proti njemu, bi moral Europol v skladu z Direktivo [ime sprejete direktive] Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotovitev visoke ravni varnosti omrežja in informacij po vsej Uniji (*1) sodelovati in izmenjavati informacije, razen osebnih podatkov, z nacionalnimi organi, pristojnimi za varnost omrežja in informacijskih sistemov. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(25)

Da se zagotovi operativna učinkovitost, bi bilo treba Europolu omogočiti izmenjavo vseh informacij, razen osebnih podatkov, z drugimi organi Unije,
  in
  organi pregona in ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav ter mednarodnimi organizacijami, in sicer v obsegu, ki je potreben za izvajanje njegovih nalog. Ker imajo družbe, podjetja, poslovna združenja, nevladne organizacije in druge zasebne stranke strokovno znanje in podatke, ki so neposredno relevantni za preprečevanje hudih kaznivih dejanj in terorizma ter boj proti njim, bi bilo Europolu treba omogočiti tudi izmenjavo takih podatkov z zasebnimi strankami. Za preprečevanje kibernetskega kriminala, povezanega z ogrožanjem varnosti omrežja in informacij, in boj proti njemu, bi moral Europol v skladu z Direktivo [ime sprejete direktive] Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotovitev visoke ravni varnosti omrežja in informacij po vsej Uniji (*1) sodelovati in izmenjavati informacije, razen osebnih podatkov, z nacionalnimi organi, pristojnimi za varnost omrežja in informacijskih sistemov. [Sprememba 24]

| (26) | Europolu bi bilo treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z drugimi organi Unije v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov podpira omejitev te izmenjave podatkov na tiste posameznike, ki so zagrešili kazniva dejanja, ki sodijo v pristojnost Europola, ali za katere obstaja sum, da bi lahko zagrešili taka kazniva dejanja. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(26)

Europolu bi bilo treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z drugimi organi Unije v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov podpira omejitev te izmenjave podatkov na tiste posameznike, ki so zagrešili kazniva dejanja, ki sodijo v pristojnost Europola, ali za katere obstaja sum, da bi lahko zagrešili taka kazniva dejanja. [Sprememba 25]

| (27) | Huda kazniva dejanja in terorizem so pogosto povezani z osebami zunaj ozemlja EU. Zato bi bilo Europolu treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z organi pregona tretjih držav in mednarodnimi organizacijami, kot je Interpol, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.
  Pri izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami mora obstajati ustrezno ravnotežje med nujnostjo zaradi učinkovitega kazenskega pregona in varstvom osebnih podatkov. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(27)

Huda kazniva dejanja in terorizem so pogosto povezani z osebami zunaj ozemlja EU. Zato bi bilo Europolu treba omogočiti izmenjavo osebnih podatkov z organi pregona tretjih držav in mednarodnimi organizacijami, kot je Interpol, in sicer v obsegu, ki je potreben za izpolnjevanje njegovih nalog.
  Pri izmenjavi osebnih podatkov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami mora obstajati ustrezno ravnotežje med nujnostjo zaradi učinkovitega kazenskega pregona in varstvom osebnih podatkov. [Sprememba 26]

| (28) | Europolu bi bilo treba omogočiti prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi sklepa Komisije, da zadevna država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov, ali, če ni sklepa o ustreznosti, na podlagi mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila Unija v skladu s členom 218 PDEU, ali sporazuma o sodelovanju, sklenjenega med Europolom in zadevno tretjo državo pred začetkom veljavnosti te uredbe. V skladu s členom 9 Protokola 36 o prehodnih določbah, priloženega k Pogodbi, bi morali taki sporazumi obdržati svoj pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodbe. |
| --- | --- |

(28)

Europolu bi bilo treba omogočiti prenos osebnih podatkov organu tretje države ali mednarodni organizaciji na podlagi sklepa Komisije, da zadevna država ali mednarodna organizacija zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov, ali, če ni sklepa o ustreznosti, na podlagi mednarodnega sporazuma, ki ga je sklenila Unija v skladu s členom 218 PDEU, ali sporazuma o sodelovanju, sklenjenega med Europolom in zadevno tretjo državo pred začetkom veljavnosti te uredbe. V skladu s členom 9 Protokola 36 o prehodnih določbah, priloženega k Pogodbi, bi morali taki sporazumi obdržati svoj pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodbe.

| (29) | Ko prenos osebnih podatkov ne more temeljiti na sklepu Komisije o ustreznosti ali mednarodnem sporazumu, ki ga je sklenila Unija, ali obstoječem sporazumu o sodelovanju, bi morala upravni odbor in evropski nadzornik za varstvo podatkov imeti možnost, da odobrita prenos ali niz prenosov pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi. Če ne velja nič od zgoraj navedenega, bi izvršni direktor moral imeti pooblastilo, da odobri prenos podatkov v izjemnih primerih in za vsak primer posebej, če je to potrebno, da se zaščitijo bistveni interesi države članice, prepreči neposredna nevarnost, povezana s kriminalom ali terorizmom, če je prenos drugače potreben ali zakonsko zahtevan na podlagi pomembnih javnih razlogov, če je oseba, na katero se podatki nanašajo, to dovolila ali če so njeni življenjski interesi v nevarnosti. |
| --- | --- |

(29)

Ko prenos osebnih podatkov ne more temeljiti na sklepu Komisije o ustreznosti ali mednarodnem sporazumu, ki ga je sklenila Unija, ali obstoječem sporazumu o sodelovanju, bi morala upravni odbor in evropski nadzornik za varstvo podatkov imeti možnost, da odobrita prenos ali niz prenosov pod pogojem, da so zagotovljeni ustrezni zaščitni ukrepi. Če ne velja nič od zgoraj navedenega, bi izvršni direktor moral imeti pooblastilo, da odobri prenos podatkov v izjemnih primerih in za vsak primer posebej, če je to potrebno, da se zaščitijo bistveni interesi države članice, prepreči neposredna nevarnost, povezana s kriminalom ali terorizmom, če je prenos drugače potreben ali zakonsko zahtevan na podlagi pomembnih javnih razlogov, če je oseba, na katero se podatki nanašajo, to dovolila ali če so njeni življenjski interesi v nevarnosti.

| (30) | Europolu bi bilo treba omogočiti, da obdeluje osebne podatke zasebnih strank in posameznikov, samo če jih nanj prenese nacionalna enota Europola v državi članici v skladu z njeno nacionalno zakonodajo ali kontaktna točka v tretji državi, s katero je vzpostavljeno sodelovanje s sporazumom o sodelovanju, sklenjenim v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred začetkom veljavnosti te uredbe, ali organ tretje države ali mednarodna organizacija, s katerimi je Unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 Pogodbe. |
| --- | --- |

(30)

Europolu bi bilo treba omogočiti, da obdeluje osebne podatke zasebnih strank in posameznikov, samo če jih nanj prenese nacionalna enota Europola v državi članici v skladu z njeno nacionalno zakonodajo ali kontaktna točka v tretji državi, s katero je vzpostavljeno sodelovanje s sporazumom o sodelovanju, sklenjenim v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred začetkom veljavnosti te uredbe, ali organ tretje države ali mednarodna organizacija, s katerimi je Unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 Pogodbe.

| (31) | Informacije, za katere je jasno, da jih je tretja država ali mednarodna organizacija pridobila

  so bile pridobljene
  s kršitvijo človekovih pravic, se ne obdelujejo. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(31)

Informacije, za katere je jasno, da jih je tretja država ali mednarodna organizacija pridobila

  so bile pridobljene
  s kršitvijo človekovih pravic, se ne obdelujejo. [Sprememba 27]

| (32) | Pravila o varstvu podatkov v Europolu bi bilo treba okrepiti
  in uskladiti z drugimi ustreznimi instrumenti varstva podatkov, ki se uporabljajo v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju policijskega sodelovanja v Uniji, da se zagotovi visoka raven varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Čeprav Sklep 2009/371/PNZ zagotavlja trden sistem varstva podatkov za Europol, bi ga bilo treba dodelati, da se Europol uskladi z zahtevami Lizbonske pogodbe, da se izpostavi vse večja vloga Europola, izboljšajo pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, in dodatno okrepi zaupanje med državami članicami in Europolom, ki je potrebno za uspešno izmenjavo informacij. Pravila o varstvu podatkov v Europolu bi bilo treba okrepiti
  , opirati pa bi se morala na načela, na katerih temelji Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6)

  ali instrument, ki to uredbo nadomešča
  , da se zagotovi visoka raven varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov
  , in na druga načela varstva podatkov, vključno z načelom odgovornosti, oceno učinka na varstvo podatkov, vgrajeno zasebnostjo in privzeto zasebnostjo ter obveščanjem o kršitvah varstva osebnih podatkov
  .
  Novi okvir za varstvo podatkov institucij in organov EU bi se moral, čim bo sprejet, uporabljati tudi za Europol.



  Ker

  Kot priznava
  Pogodbi priložena izjava

  Izjava št.
  21 priznava specifičnost

  , je zaradi posebne narave
  obdelave osebnih podatkov v okviru kazenskega pregona
  za Europol treba določiti posebna pravila za varstvo osebnih podatkov in prost pretok takih podatkov
  , bi morala

  ki morajo temeljiti na členu 16 PDEU in
  biti Europolova pravila o varstvu podatkov samostojna in usklajena z drugimi ustreznimi instrumenti varstva podatkov, ki se uporabljajo na področju policijskega sodelovanja v Uniji, zlasti s Konvencijo št. 108 (7) in
  njenim Dodatnim protokolom z dne 8. novembra 2001,
  Priporočilom št. R(87) Sveta Evrope (8) ter Okvirnim sklepom

  strogim sistemom varstva podatkov iz Okvirnega sklepa
  Sveta 2008/977/PNZ o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (9)
  [zamenjati z ustrezno direktivo, veljavno ob sprejetju].
  Preglednost je ključni del varstva podatkov, saj omogoča uresničevanje drugih načel in pravic v zvezi z varstvom podatkov. Da se izboljša preglednost, bi Europol moral imeti pregledne politike na področju varstva podatkov in zagotoviti njihovo enostavno dostopnost za javnost, tako da bi določbe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in razpoložljivimi sredstvi za uresničevanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, opredelil v razumljivi obliki ter jasnem in preprostem jeziku, poleg tega pa bi moral objaviti tudi seznam mednarodnih sporazumov in sporazumov o sodelovanju, ki jih je sklenil s tretjimi državami, organi Unije in mednarodnimi organizacijami. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(32)

Pravila o varstvu podatkov v Europolu bi bilo treba okrepiti
  in uskladiti z drugimi ustreznimi instrumenti varstva podatkov, ki se uporabljajo v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju policijskega sodelovanja v Uniji, da se zagotovi visoka raven varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Čeprav Sklep 2009/371/PNZ zagotavlja trden sistem varstva podatkov za Europol, bi ga bilo treba dodelati, da se Europol uskladi z zahtevami Lizbonske pogodbe, da se izpostavi vse večja vloga Europola, izboljšajo pravice posameznikov, na katere se nanašajo podatki, in dodatno okrepi zaupanje med državami članicami in Europolom, ki je potrebno za uspešno izmenjavo informacij. Pravila o varstvu podatkov v Europolu bi bilo treba okrepiti
  , opirati pa bi se morala na načela, na katerih temelji Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6)

  ali instrument, ki to uredbo nadomešča
  , da se zagotovi visoka raven varstva posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov
  , in na druga načela varstva podatkov, vključno z načelom odgovornosti, oceno učinka na varstvo podatkov, vgrajeno zasebnostjo in privzeto zasebnostjo ter obveščanjem o kršitvah varstva osebnih podatkov
  .
  Novi okvir za varstvo podatkov institucij in organov EU bi se moral, čim bo sprejet, uporabljati tudi za Europol.

Ker

  Kot priznava
  Pogodbi priložena izjava

  Izjava št.
  21 priznava specifičnost

  , je zaradi posebne narave
  obdelave osebnih podatkov v okviru kazenskega pregona
  za Europol treba določiti posebna pravila za varstvo osebnih podatkov in prost pretok takih podatkov
  , bi morala

  ki morajo temeljiti na členu 16 PDEU in
  biti Europolova pravila o varstvu podatkov samostojna in usklajena z drugimi ustreznimi instrumenti varstva podatkov, ki se uporabljajo na področju policijskega sodelovanja v Uniji, zlasti s Konvencijo št. 108 (7) in
  njenim Dodatnim protokolom z dne 8. novembra 2001,
  Priporočilom št. R(87) Sveta Evrope (8) ter Okvirnim sklepom

  strogim sistemom varstva podatkov iz Okvirnega sklepa
  Sveta 2008/977/PNZ o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (9)
  [zamenjati z ustrezno direktivo, veljavno ob sprejetju].
  Preglednost je ključni del varstva podatkov, saj omogoča uresničevanje drugih načel in pravic v zvezi z varstvom podatkov. Da se izboljša preglednost, bi Europol moral imeti pregledne politike na področju varstva podatkov in zagotoviti njihovo enostavno dostopnost za javnost, tako da bi določbe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in razpoložljivimi sredstvi za uresničevanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki, opredelil v razumljivi obliki ter jasnem in preprostem jeziku, poleg tega pa bi moral objaviti tudi seznam mednarodnih sporazumov in sporazumov o sodelovanju, ki jih je sklenil s tretjimi državami, organi Unije in mednarodnimi organizacijami. [Sprememba 28]

| (33) | Osebne podatke bi bilo treba v največji možni meri razlikovati glede na stopnjo njihove točnosti in zanesljivosti. Dejstva bi bilo

  je
  treba razlikovati od osebnih ocen, da se zagotovijo tako varstvo posameznikov kot tudi kakovost in zanesljivost informacij, ki jih obdeluje Europol. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(33)

Osebne podatke bi bilo treba v največji možni meri razlikovati glede na stopnjo njihove točnosti in zanesljivosti. Dejstva bi bilo

  je
  treba razlikovati od osebnih ocen, da se zagotovijo tako varstvo posameznikov kot tudi kakovost in zanesljivost informacij, ki jih obdeluje Europol. [Sprememba 29]

| (33a) | Glede na posebno naravo Agencije bi morala ta imeti svoj posebni režim za zagotavljanje varstva podatkov, ki v nobenem primeru ne sme biti blažji od splošnih pravil, ki veljajo v Uniji in njenih agencijah. Reforme v zvezi s splošnimi pravili o varstvu podatkov bi torej morale čim prej začeti veljati za Europol, najkasneje pa dve leti po začetku veljavnosti novih splošnih pravil; do omenjene uskladitve pravil med posebnim režimom Europola in posebnimi pravili EU o varstvu podatkov bi moralo priti prej kot v dveh letih od sprejema vsake nove ureditve s tega področja. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(33a)

Glede na posebno naravo Agencije bi morala ta imeti svoj posebni režim za zagotavljanje varstva podatkov, ki v nobenem primeru ne sme biti blažji od splošnih pravil, ki veljajo v Uniji in njenih agencijah. Reforme v zvezi s splošnimi pravili o varstvu podatkov bi torej morale čim prej začeti veljati za Europol, najkasneje pa dve leti po začetku veljavnosti novih splošnih pravil; do omenjene uskladitve pravil med posebnim režimom Europola in posebnimi pravili EU o varstvu podatkov bi moralo priti prej kot v dveh letih od sprejema vsake nove ureditve s tega področja. [Sprememba 30]

| (34) | Na področju policijskega sodelovanja se obdelujejo osebni podatki v zvezi z različnimi kategorijami oseb, na katere se podatki nanašajo. Europol bi moral čim jasneje razlikovati med osebnimi podatki različnih kategorij oseb, na katere se podatki nanašajo. Osebne podatke oseb, kot so žrtve, priče in osebe z relevantnimi informacijami, ter osebne podatke mladoletnikov bi bilo treba še posebej varovati. Zato jih Europol ne bi smel obdelovati, razen če je to nujno potrebno za preprečevanje kriminala, ki spada pod cilje Europola, in boj proti njemu, ter če ti podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki jih je Europol že obdelal. |
| --- | --- |

(34)

Na področju policijskega sodelovanja se obdelujejo osebni podatki v zvezi z različnimi kategorijami oseb, na katere se podatki nanašajo. Europol bi moral čim jasneje razlikovati med osebnimi podatki različnih kategorij oseb, na katere se podatki nanašajo. Osebne podatke oseb, kot so žrtve, priče in osebe z relevantnimi informacijami, ter osebne podatke mladoletnikov bi bilo treba še posebej varovati. Zato jih Europol ne bi smel obdelovati, razen če je to nujno potrebno za preprečevanje kriminala, ki spada pod cilje Europola, in boj proti njemu, ter če ti podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki jih je Europol že obdelal.

| (35) | Ob upoštevanju temeljnih pravic do varstva osebnih podatkov Europol ne bi smel shranjevati osebnih podatkov dlje, kot je potrebno za izvajanje njegovih nalog.
  Najpozneje tri leta po vnosu podatkov bi bilo treba preveriti, ali je potrebno njihovo nadaljnje hranjenje. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(35)

Ob upoštevanju temeljnih pravic do varstva osebnih podatkov Europol ne bi smel shranjevati osebnih podatkov dlje, kot je potrebno za izvajanje njegovih nalog.
  Najpozneje tri leta po vnosu podatkov bi bilo treba preveriti, ali je potrebno njihovo nadaljnje hranjenje. [Sprememba 32]

| (36) | Europol bi moral izvajati ustrezne tehnične in organizacijske

  mora izvajati vse potrebne
  ukrepe, da se zagotovi varnost osebnih podatkov. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(36)

Europol bi moral izvajati ustrezne tehnične in organizacijske

  mora izvajati vse potrebne
  ukrepe, da se zagotovi varnost osebnih podatkov. [Sprememba 33]

| (37) | Vsaka oseba bi morala imeti pravico dostopa do osebnih podatkov, ki jo zadevajo, do popravkov nepravilnih podatkov in izbrisa ali preprečevanja dostopa do podatkov, ki jo zadevajo, če ti podatki niso več potrebni. Pravice osebe, na katero se podatki nanašajo, in njihovo uveljavljanje ne bi smeli vplivati na obveznosti Europola, zanje pa bi morale veljati omejitve, določene v tej uredbi.
  [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(37)

Vsaka oseba bi morala imeti pravico dostopa do osebnih podatkov, ki jo zadevajo, do popravkov nepravilnih podatkov in izbrisa ali preprečevanja dostopa do podatkov, ki jo zadevajo, če ti podatki niso več potrebni. Pravice osebe, na katero se podatki nanašajo, in njihovo uveljavljanje ne bi smeli vplivati na obveznosti Europola, zanje pa bi morale veljati omejitve, določene v tej uredbi.
  [Sprememba 34]

| (38) | Varstvo pravic in svoboščin oseb, na katere se podatki nanašajo, zahteva jasno razdelitev odgovornosti na podlagi te uredbe. Države članice bi zlasti morale biti odgovorne za točnost in posodabljanje podatkov, ki so jih prenesle na Europol, ter za zakonitost takega prenosa. Europol bi moral biti odgovoren za točnost in posodabljanje podatkov, ki jih zagotovijo drugi pošiljatelji podatkov. Europol bi moral

  mora
  zagotoviti tudi, da so podatki obdelani pravično in zakonito, da so zbrani in obdelani za določen namen, da so točni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se obdelujejo, ter da se ne shranjujejo dlje, kot je to potrebno za namen, za katerega so obdelani. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(38)

Varstvo pravic in svoboščin oseb, na katere se podatki nanašajo, zahteva jasno razdelitev odgovornosti na podlagi te uredbe. Države članice bi zlasti morale biti odgovorne za točnost in posodabljanje podatkov, ki so jih prenesle na Europol, ter za zakonitost takega prenosa. Europol bi moral biti odgovoren za točnost in posodabljanje podatkov, ki jih zagotovijo drugi pošiljatelji podatkov. Europol bi moral

  mora
  zagotoviti tudi, da so podatki obdelani pravično in zakonito, da so zbrani in obdelani za določen namen, da so točni, ustrezni in ne pretirani glede na namene, za katere se obdelujejo, ter da se ne shranjujejo dlje, kot je to potrebno za namen, za katerega so obdelani. [Sprememba 35]

| (39) | Europol bi moral zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja ustrezne neoporečnosti in varnosti podatkov hraniti zapise zbiranja, spreminjanja, dostopa do osebnih podatkov ali njihovega razkrivanja, združevanja ali izbrisa. Europol bi moral biti

  je
  zavezan k sodelovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in na zahtevo omogočiti

  omogoči
  dostop do zapisov ali dokumentacije, da se lahko uporabijo za spremljanje postopkov obdelave. [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(39)

Europol bi moral zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja ustrezne neoporečnosti in varnosti podatkov hraniti zapise zbiranja, spreminjanja, dostopa do osebnih podatkov ali njihovega razkrivanja, združevanja ali izbrisa. Europol bi moral biti

  je
  zavezan k sodelovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in na zahtevo omogočiti

  omogoči
  dostop do zapisov ali dokumentacije, da se lahko uporabijo za spremljanje postopkov obdelave. [Sprememba 36]

| (40) | Europol bi moral imenovati pooblaščenca za varstvo podatkov, ki bi mu pomagala pri spremljanju skladnosti z določbami te uredbe. Pooblaščencu za varstvo podatkov bi moralo biti omogočeno, da neodvisno in učinkovito opravlja svoje dolžnosti in naloge.
  Pooblaščenec za varstvo podatkov bi moral imeti na razpolago sredstva, potrebna za izpolnjevanje svojih nalog. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(40)

Europol bi moral imenovati pooblaščenca za varstvo podatkov, ki bi mu pomagala pri spremljanju skladnosti z določbami te uredbe. Pooblaščencu za varstvo podatkov bi moralo biti omogočeno, da neodvisno in učinkovito opravlja svoje dolžnosti in naloge.
  Pooblaščenec za varstvo podatkov bi moral imeti na razpolago sredstva, potrebna za izpolnjevanje svojih nalog. [Sprememba 37]

| (41) | Neodvisna, pregledna, odgovorna in učinkovita struktura za nadzor, ki ima zadostna pooblastila, je bistvena za varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, kot zahtevata člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU.
  Nacionalni organi, pristojni za nadzor obdelave osebnih podatkov, bi morali preverjati, ali države članice zakonito obdelujejo osebne podatke. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa bi moral preverjati, ali Europol zakonito obdeluje podatke, in izvajati svoje funkcije popolnoma neodvisno. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(41)

Neodvisna, pregledna, odgovorna in učinkovita struktura za nadzor, ki ima zadostna pooblastila, je bistvena za varstvo posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, kot zahtevata člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 16 PDEU.
  Nacionalni organi, pristojni za nadzor obdelave osebnih podatkov, bi morali preverjati, ali države članice zakonito obdelujejo osebne podatke. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pa bi moral preverjati, ali Europol zakonito obdeluje podatke, in izvajati svoje funkcije popolnoma neodvisno. [Sprememba 38]

| (42) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi bi morali sodelovati drug z drugim pri posebnih vprašanjih, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, in da se zagotovi dosledna uporaba te uredbe v vsej Uniji. |
| --- | --- |

(42)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi bi morali sodelovati drug z drugim pri posebnih vprašanjih, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, in da se zagotovi dosledna uporaba te uredbe v vsej Uniji.

| (43) | Ker Europol obdeluje tudi neoperativne osebne podatke, ki niso povezani s preiskavami kaznivih dejanj,
  kot so osebni podatki zaposlenih pri Europolu, ponudnikov storitev ali obiskovalcev,
  bi se morala za obdelavo takšnih podatkov uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(43)

Ker Europol obdeluje tudi neoperativne osebne podatke, ki niso povezani s preiskavami kaznivih dejanj,
  kot so osebni podatki zaposlenih pri Europolu, ponudnikov storitev ali obiskovalcev,
  bi se morala za obdelavo takšnih podatkov uporabljati Uredba (ES) št. 45/2001. [Sprememba 40]

| (44) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral obravnavati in preiskati pritožbe, ki jih vložijo osebe, na katere se podatki nanašajo. Preiskavo na podlagi pritožbe bi bilo treba izvesti v obsegu, primernem za posamezni primer

  potrebnem za popolno pojasnitev
  , in je lahko predmet sodne presoje. Nadzorni organ bi moral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v primernem roku

  nemudoma
  obvestiti o stanju zadeve in odločitvi o pritožbi. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(44)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov bi moral obravnavati in preiskati pritožbe, ki jih vložijo osebe, na katere se podatki nanašajo. Preiskavo na podlagi pritožbe bi bilo treba izvesti v obsegu, primernem za posamezni primer

  potrebnem za popolno pojasnitev
  , in je lahko predmet sodne presoje. Nadzorni organ bi moral posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v primernem roku

  nemudoma
  obvestiti o stanju zadeve in odločitvi o pritožbi. [Sprememba 41]

| (45) | Vsak posameznik bi moral imeti pravico do pravnega sredstva proti odločitvam evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki ga zadevajo. |
| --- | --- |

(45)

Vsak posameznik bi moral imeti pravico do pravnega sredstva proti odločitvam evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki ga zadevajo.

| (46) | Za Europol bi morala veljati splošna pravila o pogodbeni in nepogodbeni odgovornosti, ki se uporabljajo za institucije, agencije in organe Unije, z izjemo odgovornosti za nezakonito obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

(46)

Za Europol bi morala veljati splošna pravila o pogodbeni in nepogodbeni odgovornosti, ki se uporabljajo za institucije, agencije in organe Unije, z izjemo odgovornosti za nezakonito obdelavo podatkov.

| (47) | Pri zadevnih posameznikih je lahko včasih nejasno, ali je škoda, ki so jo utrpeli zaradi nezakonite obdelave podatkov, posledica dejanj Europola ali države članice. Zato bi morala biti Europol in država članica, v kateri se je zgodil dogodek, zaradi katerega je oseba utrpela škodo, skupno in solidarno odgovorna. |
| --- | --- |

(47)

Pri zadevnih posameznikih je lahko včasih nejasno, ali je škoda, ki so jo utrpeli zaradi nezakonite obdelave podatkov, posledica dejanj Europola ali države članice. Zato bi morala biti Europol in država članica, v kateri se je zgodil dogodek, zaradi katerega je oseba utrpela škodo, skupno in solidarno odgovorna.

| (48) | Za zagotovitev, da bo

  Zaradi spoštovanja vloge parlamentov pri nadzoru evropskega območja svobode, varnosti in pravice ter političnih odgovornosti nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta pri spoštovanju in izvajanju njihovih pristojnosti v zakonodajnem postopku mora biti
  Europol popolnoma odgovorna in pregledna notranja organizacija, je

  . Zato bi bilo treba
  ob upoštevanju člena 88 PDEU nujno določiti postopke za nadzor dejavnosti Europola, ki ga izvaja Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti
  v skladu z določbami o medparlamentarnem sodelovanju iz naslova II Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji
  , pri tem pa upoštevati potrebo po varovanju zaupnosti operativnih informacij. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(48)

Za zagotovitev, da bo

  Zaradi spoštovanja vloge parlamentov pri nadzoru evropskega območja svobode, varnosti in pravice ter političnih odgovornosti nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta pri spoštovanju in izvajanju njihovih pristojnosti v zakonodajnem postopku mora biti
  Europol popolnoma odgovorna in pregledna notranja organizacija, je

  . Zato bi bilo treba
  ob upoštevanju člena 88 PDEU nujno določiti postopke za nadzor dejavnosti Europola, ki ga izvaja Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti
  v skladu z določbami o medparlamentarnem sodelovanju iz naslova II Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji
  , pri tem pa upoštevati potrebo po varovanju zaupnosti operativnih informacij. [Sprememba 42]

| (49) | Za uslužbence Europola bi morali veljati Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10). Europol bi moral imeti možnost, da zaposli uslužbence, zaposlene pri pristojnih organih držav članic, kot začasne uslužbence, katerih obdobje službovanja bi moralo biti omejeno, da se ohrani načelo rotacije, saj poznejša ponovna zaposlitev uslužbencev pri njihovem pristojnem organu olajša tesno sodelovanje med Europolom in pristojnimi organi držav članic. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se uslužbenci, zaposleni v Europolu kot začasni uslužbenci, po koncu službovanja v Europolu lahko vrnejo v nacionalne javne službe, katerim pripadajo. |
| --- | --- |

(49)

Za uslužbence Europola bi morali veljati Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10). Europol bi moral imeti možnost, da zaposli uslužbence, zaposlene pri pristojnih organih držav članic, kot začasne uslužbence, katerih obdobje službovanja bi moralo biti omejeno, da se ohrani načelo rotacije, saj poznejša ponovna zaposlitev uslužbencev pri njihovem pristojnem organu olajša tesno sodelovanje med Europolom in pristojnimi organi držav članic. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se uslužbenci, zaposleni v Europolu kot začasni uslužbenci, po koncu službovanja v Europolu lahko vrnejo v nacionalne javne službe, katerim pripadajo.

| (50) | Glede na naravo nalog Europola in vlogo izvršnega direktorja lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi

  bo skupina za skupni parlamentarni nadzor povabila
  izvršnega direktorja pred njegovim imenovanjem ter pred podaljšanjem njegovega mandata, da poda izjavo in odgovarja na
  njena
  vprašanja odbora. Izvršni direktor bi moral Evropskemu parlamentu

  skupini za skupni parlamentarni nadzor
  in Svetu predložiti tudi letno poročilo. Poleg tega bi bilo treba Evropskemu parlamentu omogočiti, da izvršnega direktorja povabi, da poroča o izvrševanju svojih nalog. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(50)

Glede na naravo nalog Europola in vlogo izvršnega direktorja lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi

  bo skupina za skupni parlamentarni nadzor povabila
  izvršnega direktorja pred njegovim imenovanjem ter pred podaljšanjem njegovega mandata, da poda izjavo in odgovarja na
  njena
  vprašanja odbora. Izvršni direktor bi moral Evropskemu parlamentu

  skupini za skupni parlamentarni nadzor
  in Svetu predložiti tudi letno poročilo. Poleg tega bi bilo treba Evropskemu parlamentu omogočiti, da izvršnega direktorja povabi, da poroča o izvrševanju svojih nalog. [Sprememba 43]

| (51) | Da se zagotovi popolna avtonomija in neodvisnost Europola, bi mu bilo treba zagotoviti avtonomen proračun, katerega prihodki so v prvi vrsti prispevki iz proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije je treba uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(51)

Da se zagotovi popolna avtonomija in neodvisnost Europola, bi mu bilo treba zagotoviti avtonomen proračun, katerega prihodki so v prvi vrsti prispevki iz proračuna Unije. Za prispevek Unije in morebitne druge subvencije v breme splošnega proračuna Unije je treba uporabiti proračunski postopek Unije. Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.

| (52) | Za Europol bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(52)

Za Europol bi se morala uporabljati Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (53) | Za Europol bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(53)

Za Europol bi se morala uporabljati Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (54) | Europol obdeluje podatke, ki zahtevajo posebno varstvo, saj vključujejo tajne podatke EU in občutljive netajne podatke. Europol bi zato moral sestaviti pravila o zaupnosti in obdelavi takih informacij, pri tem pa upoštevati osnovna načela in minimalne standarde iz Sklepa Sveta 2011/292/EU (13). |
| --- | --- |

(54)

Europol obdeluje podatke, ki zahtevajo posebno varstvo, saj vključujejo tajne podatke EU in občutljive netajne podatke. Europol bi zato moral sestaviti pravila o zaupnosti in obdelavi takih informacij, pri tem pa upoštevati osnovna načela in minimalne standarde iz Sklepa Sveta 2011/292/EU (13).

| (55) | Ustrezno je, da se uporaba te uredbe redno ocenjuje. |
| --- | --- |

(55)

Ustrezno je, da se uporaba te uredbe redno ocenjuje.

| (56) | Potrebne določbe glede namestitve Europola v državi članici, v kateri ima sedež, tj. na Nizozemskem, in posebna pravila, ki se uporabljajo za celotno osebje Europola in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Poleg tega bi morala država članica gostiteljica zagotoviti najboljše možne pogoje za uspešno delovanje Europola, vključno s šolanjem otrok in prevozi, da bo lahko urad pridobil visokokakovostne človeške vire iz čim širšega geografskega območja.
  [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(56)

Potrebne določbe glede namestitve Europola v državi članici, v kateri ima sedež, tj. na Nizozemskem, in posebna pravila, ki se uporabljajo za celotno osebje Europola in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Poleg tega bi morala država članica gostiteljica zagotoviti najboljše možne pogoje za uspešno delovanje Europola, vključno s šolanjem otrok in prevozi, da bo lahko urad pridobil visokokakovostne človeške vire iz čim širšega geografskega območja.
  [Sprememba 44]

| (57) | Europol, kot ga ustanavlja ta uredba, nadomesti in nasledi Europol, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ, in akademijo Cepol, ustanovljeno s Sklepom 2005/681/PNZ. Zato bi moral biti zakoniti naslednik vseh njunih pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi, odgovornostmi in pridobljeno lastnino. Mednarodni sporazumi, ki sta jih sklenila

  jih je sklenil
  Europol, ustanovljen na podlagi Sklepa 2009/371/PNZ, in akademija Cepol, ustanovljena na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, bi morali ostati veljavni, z izjemo sporazuma o sedežu, ki ga je sklenila akademija Cepol. [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(57)

Europol, kot ga ustanavlja ta uredba, nadomesti in nasledi Europol, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ, in akademijo Cepol, ustanovljeno s Sklepom 2005/681/PNZ. Zato bi moral biti zakoniti naslednik vseh njunih pogodb, vključno s pogodbami o zaposlitvi, odgovornostmi in pridobljeno lastnino. Mednarodni sporazumi, ki sta jih sklenila

  jih je sklenil
  Europol, ustanovljen na podlagi Sklepa 2009/371/PNZ, in akademija Cepol, ustanovljena na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, bi morali ostati veljavni, z izjemo sporazuma o sedežu, ki ga je sklenila akademija Cepol. [Sprememba 45]

| (58) | Da se Europolu omogoči čim boljše nadaljnje izpolnjevanje nalog na podlagi Sklepa 2009/371/PNZ, in akademije Cepol, ustanovljene na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, bi bilo treba določiti prehodne ukrepe, zlasti v zvezi z upravnim odborom,
  in
  izvršnim direktorjem in ločenimi obračunskimi enotami proračuna Europola za usposabljanje za tri leta po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(58)

Da se Europolu omogoči čim boljše nadaljnje izpolnjevanje nalog na podlagi Sklepa 2009/371/PNZ, in akademije Cepol, ustanovljene na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, bi bilo treba določiti prehodne ukrepe, zlasti v zvezi z upravnim odborom,
  in
  izvršnim direktorjem in ločenimi obračunskimi enotami proračuna Europola za usposabljanje za tri leta po začetku veljavnosti te uredbe. [Sprememba 46]

| (59) | Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitev subjekta, odgovornega za sodelovanje in usposabljanje organov pregona na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(59)

Ker cilja te uredbe, in sicer ustanovitev subjekta, odgovornega za sodelovanje in usposabljanje organov pregona na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. [Sprememba 47]

| (60) | [V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, sta navedeni državi uradno sporočili, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] ALI [Brez poseganja v člen 4 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, navedeni državi ne bosta sodelovali pri sprejetju te uredbe, ki zanju ne bo zavezujoča in jima je ne bo treba uporabljati]. |
| --- | --- |

(60)

[V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, sta navedeni državi uradno sporočili, da želita sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe] ALI [Brez poseganja v člen 4 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, navedeni državi ne bosta sodelovali pri sprejetju te uredbe, ki zanju ne bo zavezujoča in jima je ne bo treba uporabljati].

| (61) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(61)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (62) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do zasebnosti, kot sta zaščiteni s členoma 8 in 7 Listine ter s členom 16 PDEU – |
| --- | --- |

(62)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do zasebnosti, kot sta zaščiteni s členoma 8 in 7 Listine ter s členom 16 PDEU –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

SPLOŠNE DOLOČBE IN CILJI EUROPOLA

Člen 1

Ustanovitev Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja
  [Sprememba 48]

1.   Ustanovi se Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona in usposabljanja (Europol) za izboljšanje medsebojnega sodelovanja med organi pregona v Evropski uniji,
  ter
  za okrepitev in podporo njihovim ukrepom in za doseganje dosledne evropske politike usposabljanja. [Sprememba 49]

2.   Europol, kot ga ustanavlja ta uredba, nadomesti in nasledi Europol, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ, in akademijo Cepol, ustanovljeno s Sklepom 2005/681/PNZ. [Sprememba 50]

2a.
     
  Europol se v vsaki državi članici poveže z eno nacionalno enoto, ki se ustanovi ali imenuje v skladu s členom 7. [Sprememba 51]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „pristojni organi držav članic“ pomenijo vse policijske

  javne
  organe in druge službe kazenskega pregona, ki obstajajo v državah članicah in so po nacionalni zakonodaji

  v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo
  odgovorni za preprečevanje kaznivih dejanj
  , za katera je pristojen Europol,
  in boj proti njim; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(a)

„pristojni organi držav članic“ pomenijo vse policijske

  javne
  organe in druge službe kazenskega pregona, ki obstajajo v državah članicah in so po nacionalni zakonodaji

  v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo
  odgovorni za preprečevanje kaznivih dejanj
  , za katera je pristojen Europol,
  in boj proti njim; [Sprememba 52]

| (b) | „analiza“ pomeni zbiranje, obdelavo ali uporabo podatkov

  skrbno preučitev informacij, da se odkrijejo njihov specifični pomen in posebnosti
  z namenom pomagati pri preiskavah kaznivih dejanj
  in opravljati katero koli od drugih nalog, ki so navedene v členu 4
  ; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(b)

„analiza“ pomeni zbiranje, obdelavo ali uporabo podatkov

  skrbno preučitev informacij, da se odkrijejo njihov specifični pomen in posebnosti
  z namenom pomagati pri preiskavah kaznivih dejanj
  in opravljati katero koli od drugih nalog, ki so navedene v členu 4
  ; [Sprememba 53]

| (c) | „organi Unije“ pomenijo institucije, subjekte, misije, urade in agencije, ki so bili ustanovljeni s PEU in PDEU ali na njuni podlagi; |
| --- | --- |

(c)

„organi Unije“ pomenijo institucije, subjekte, misije, urade in agencije, ki so bili ustanovljeni s PEU in PDEU ali na njuni podlagi;

| (d) | „uradniki organov pregona“ pomenijo policijske in carinske uradnike ter uradnike drugih relevantnih služb, vključno z organi Unije, ki so odgovorni za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminala, ki vplivajo na skupni interes politike Unije, in boj proti njim ter za civilno krizno upravljanje in mednarodno policijsko dejavnost na večjih dogodkih; |
| --- | --- |

(d)

„uradniki organov pregona“ pomenijo policijske in carinske uradnike ter uradnike drugih relevantnih služb, vključno z organi Unije, ki so odgovorni za preprečevanje hudih kaznivih dejanj, ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in oblik kriminala, ki vplivajo na skupni interes politike Unije, in boj proti njim ter za civilno krizno upravljanje in mednarodno policijsko dejavnost na večjih dogodkih;

| (e) | „tretje države“ pomenijo države, ki niso države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

(e)

„tretje države“ pomenijo države, ki niso države članice Evropske unije;

| (f) | „mednarodne organizacije“ pomenijo mednarodne organizacije in njihove podrejene organe javnega prava ali druge organe, ki so ustanovljeni s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma; |
| --- | --- |

(f)

„mednarodne organizacije“ pomenijo mednarodne organizacije in njihove podrejene organe javnega prava ali druge organe, ki so ustanovljeni s sporazumom med dvema ali več državami ali na podlagi takega sporazuma;

| (g) | „zasebne stranke“ pomenijo subjekte in organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice ali tretje države, zlasti družbe in podjetja, poslovna združenja, neprofitne organizacije in druge pravne osebe, ki ne spadajo pod točko (f); |
| --- | --- |

(g)

„zasebne stranke“ pomenijo subjekte in organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice ali tretje države, zlasti družbe in podjetja, poslovna združenja, neprofitne organizacije in druge pravne osebe, ki ne spadajo pod točko (f);

| (h) | „posamezniki“ pomenijo vse fizične osebe; |
| --- | --- |

(h)

„posamezniki“ pomenijo vse fizične osebe;

| (i) | „osebni podatki“ pomenijo katere koli informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo, v nadaljnjem besedilu („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiva oseba je tista, ki se lahko neposredno ali posredno identificira, zlasti s pomočjo identifikacijske številke

  identifikatorjev, kot so ime, identifikacijska številka, podatki o kraju, enotni identifikator
  ali enega

  eden
  ali več dejavnikov, značilnih

  ki so značilni
  za njeno fizično, fiziološko,
  genetsko,
  duševno, ekonomsko, kulturno ali, socialno istovetnost

  ali spolno identiteto te osebe
  ; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(i)

„osebni podatki“ pomenijo katere koli informacije, ki se nanašajo na določeno ali določljivo fizično osebo, v nadaljnjem besedilu („posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“); določljiva oseba je tista, ki se lahko neposredno ali posredno identificira, zlasti s pomočjo identifikacijske številke

  identifikatorjev, kot so ime, identifikacijska številka, podatki o kraju, enotni identifikator
  ali enega

  eden
  ali več dejavnikov, značilnih

  ki so značilni
  za njeno fizično, fiziološko,
  genetsko,
  duševno, ekonomsko, kulturno ali, socialno istovetnost

  ali spolno identiteto te osebe
  ; [Sprememba 54]

| (j) | „obdelava osebnih podatkov“, v nadaljnjem besedilu „obdelava“, pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, usklajevanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje podatkov; |
| --- | --- |

(j)

„obdelava osebnih podatkov“, v nadaljnjem besedilu „obdelava“, pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, priklic, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, usklajevanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje podatkov;

| (k) | „prejemnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki se mu posreduje podatke, bodisi da je tretja stranka ali ne; vendar pa se organi, ki lahko prejmejo podatke v okviru posamezne poizvedbe, ne štejejo za prejemnike;
  [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(k)

„prejemnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, javni organ, agencijo ali kateri koli drug organ, ki se mu posreduje podatke, bodisi da je tretja stranka ali ne; vendar pa se organi, ki lahko prejmejo podatke v okviru posamezne poizvedbe, ne štejejo za prejemnike;
  [Sprememba 55]

| (l) | „prenos osebnih podatkov“ pomeni sporočanje osebnih podatkov, ki se aktivno dajo na voljo, med omejenim številom določenih strank ob zavedanju ali namenu pošiljatelja, da prejemniku omogoča dostop do osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(l)

„prenos osebnih podatkov“ pomeni sporočanje osebnih podatkov, ki se aktivno dajo na voljo, med omejenim številom določenih strank ob zavedanju ali namenu pošiljatelja, da prejemniku omogoča dostop do osebnih podatkov;

| (m) | „zbirka osebnih podatkov“, v nadaljevanju „zbirka“, pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki so dostopni v skladu s posebnimi merili, bodisi centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi; |
| --- | --- |

(m)

„zbirka osebnih podatkov“, v nadaljevanju „zbirka“, pomeni vsak strukturiran niz osebnih podatkov, ki so dostopni v skladu s posebnimi merili, bodisi centraliziran, decentraliziran ali razpršen na funkcionalni ali geografski podlagi;

| (n) | „privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni vsako prostovoljno dano posebno
  , izrecno
  in ozaveščeno izjavo volje, s katero posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo,
  jasno in nedvoumno
  izrazi soglasje k obdelavi z njim povezanih osebnih podatkov; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(n)

„privolitev posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni vsako prostovoljno dano posebno
  , izrecno
  in ozaveščeno izjavo volje, s katero posameznik, na katerega se osebni podatki nanašajo,
  jasno in nedvoumno
  izrazi soglasje k obdelavi z njim povezanih osebnih podatkov; [Sprememba 56]

| (o) | „upravni osebni podatki“ pomenijo vse osebne podatke, ki jih obdela Europol, razen podatkov, ki so obdelani zaradi doseganja ciljev iz člena 3(1) in (2). |
| --- | --- |

(o)

„upravni osebni podatki“ pomenijo vse osebne podatke, ki jih obdela Europol, razen podatkov, ki so obdelani zaradi doseganja ciljev iz člena 3(1) in (2).

Člen 3

Cilji

1.   Europol podpira in krepi dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju
  organiziranega kriminala, terorizma in drugih
  hudih kaznivih dejanj,
  kot so določeni v Prilogi 1 in
  ki prizadenejo dve ali več držav članic, terorizma in drugih oblik kriminala

  na način
  , ki vplivajo na

  zahteva
  skupni interes politike Unije

  pristop držav članic ob upoštevanju obsega
  ,
  pomena
  in
  posledic kaznivih dejanj, ter pri
  boju proti njim, kot je določeno v Prilogi 1. [Sprememba 57]

2.   Europol podpira in krepi tudi dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju kaznivih dejanj, povezanih s kaznivimi dejanji iz točke (a), in boju proti njim. Za povezana kazniva dejanja se štejejo naslednja kazniva dejanja:

| (a) | kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za izvrševanje dejanj iz pristojnosti Europola; |
| --- | --- |

(a)

kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za izvrševanje dejanj iz pristojnosti Europola;

| (b) | kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvrševanja dejanj iz pristojnosti Europola; |
| --- | --- |

(b)

kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvrševanja dejanj iz pristojnosti Europola;

| (c) | kazniva dejanja, storjena z namenom zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola. |
| --- | --- |

(c)

kazniva dejanja, storjena z namenom zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola.

3.   Europol podpira, razvija, izvaja in usklajuje dejavnosti usposabljanja uradnikov organov pregona.
  [Sprememba 58]

Poglavje II

NALOGE V ZVEZI S SODELOVANJEM NA PODROČJU KAZENSKEGA PREGONA

Člen 4

Naloge

1.   Europol je agencija Evropske unije, ki v skladu to uredbo izvaja naslednje naloge:

| (a) | zbira, hrani, obdeluje, analizira in izmenjuje informacije; |
| --- | --- |

(a)

zbira, hrani, obdeluje, analizira in izmenjuje informacije;

| (b) | države članice
  prek nacionalnih enot Europola iz člena 7
  brez zamude obvešča o informacijah, ki jih zadevajo, in o kakršnih koli povezavah med kaznivimi dejanji; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(b)

države članice
  prek nacionalnih enot Europola iz člena 7
  brez zamude obvešča o informacijah, ki jih zadevajo, in o kakršnih koli povezavah med kaznivimi dejanji; [Sprememba 59]

| (c) | usklajuje, organizira in izvaja preiskovalne in operativne ukrepe






  (i) | ki se izvajajo skupaj s pristojnimi organi držav članic
  , bodisi pri preiskavah, ki so jih začele že države članice, bodisi ki so se začele na zahtevo Europola državi članici, naj začne preiskavo kaznivega dejanja;
  ali [Sprememba 60] |
| --- | --- | --- |

(c)

usklajuje, organizira in izvaja preiskovalne in operativne ukrepe

(i)

ki se izvajajo skupaj s pristojnimi organi držav članic
  , bodisi pri preiskavah, ki so jih začele že države članice, bodisi ki so se začele na zahtevo Europola državi članici, naj začne preiskavo kaznivega dejanja;
  ali [Sprememba 60]

| (ii) | v okviru skupnih preiskovalnih enot v skladu s členom 5, po potrebi v povezavi z Eurojustom; |
| --- | --- |

(ii)

v okviru skupnih preiskovalnih enot v skladu s členom 5, po potrebi v povezavi z Eurojustom;

| (d) | sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah in predlaga njihovo vzpostavitev v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(d)

sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah in predlaga njihovo vzpostavitev v skladu s členom 5;

| (e) | zagotavlja informacije in analitično podporo državam članicam v zvezi z večjimi mednarodnimi dogodki; |
| --- | --- |

(e)

zagotavlja informacije in analitično podporo državam članicam v zvezi z večjimi mednarodnimi dogodki;

| (f) | pripravlja ocene ogroženosti, strateške in operativne analize ter poročila o splošnem stanju; |
| --- | --- |

(f)

pripravlja ocene ogroženosti, strateške in operativne analize ter poročila o splošnem stanju;

| (g) | razvija, razširja in spodbuja strokovno znanje o metodah za preprečevanje kriminala, preiskovalnih postopkih ter tehničnih in forenzičnih metodah ter svetuje državam članicam; |
| --- | --- |

(g)

razvija, razširja in spodbuja strokovno znanje o metodah za preprečevanje kriminala, preiskovalnih postopkih ter tehničnih in forenzičnih metodah ter svetuje državam članicam;

| (h) | zagotavlja tehnično in finančno podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami

  pomočjo skupnih preiskovalnih enot v skladu s členom 5
  ; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(h)

zagotavlja tehnično in finančno podporo čezmejnim operacijam in preiskavam držav članic, vključno s skupnimi preiskovalnimi enotami

  pomočjo skupnih preiskovalnih enot v skladu s členom 5
  ; [Sprememba 61]

| (i) | podpira, razvija, vodi, usklajuje in izvaja usposabljanje uradnikov organov pregona v sodelovanju z mrežo ustanov za usposabljanje v državah članicah, kot je določeno v poglavju III;
  [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(i)

podpira, razvija, vodi, usklajuje in izvaja usposabljanje uradnikov organov pregona v sodelovanju z mrežo ustanov za usposabljanje v državah članicah, kot je določeno v poglavju III;
  [Sprememba 62]

| (j) | organom Unije, ustanovljenim na podlagi naslova V Pogodbe, in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) zagotavlja kriminalistične obveščevalne podatke in analitično podporo na področjih, ki spadajo v njihovo pristojnost;
  [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(j)

organom Unije, ustanovljenim na podlagi naslova V Pogodbe, in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) zagotavlja kriminalistične obveščevalne podatke in analitično podporo na področjih, ki spadajo v njihovo pristojnost;
  [Sprememba 63]

| (k) | zagotavlja informacije in podporo strukturam EU za krizno upravljanje ter misijam EU za krizno upravljanje, ustanovljenim na podlagi PEU; |
| --- | --- |

(k)

zagotavlja informacije in podporo strukturam EU za krizno upravljanje ter misijam EU za krizno upravljanje, ustanovljenim na podlagi PEU;

| (l) | razvija centre strokovnega znanja Unije za boj proti nekaterim oblikam kriminala, ki spadajo med cilje Europola, zlasti Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti.; |
| --- | --- |

(l)

razvija centre strokovnega znanja Unije za boj proti nekaterim oblikam kriminala, ki spadajo med cilje Europola, zlasti Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti.;

| (la) | pomagati pri preiskavah v državah članicah, zlasti s posredovanjem vseh ustreznih informacij nacionalnim enotam; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(la)

pomagati pri preiskavah v državah članicah, zlasti s posredovanjem vseh ustreznih informacij nacionalnim enotam; [Sprememba 64]

2.   Europol zagotovi strateške analize in ocene ogroženosti, da Svetu in Komisiji pomaga pri določitvi strateških in operativnih prednostnih nalog Unije za boj proti kriminalu. Europol pomaga tudi pri operativnem izvajanju teh prednostnih nalog.

3.   Europol zagotovi strateške kriminalistične obveščevalne podatke za pomoč uspešni in učinkoviti uporabi sredstev, ki so za operativne dejavnosti na voljo na nacionalni ravni in na ravni Unije, ter podporo takim dejavnostim.

4.   Europol deluje kot osrednji urad za boj proti ponarejanju eura v skladu s Sklepom Sveta 2005/511/PNZ (14). Europol spodbuja tudi usklajevanje ukrepov pristojnih organov držav članic v boju proti ponarejanju eura oziroma v okviru skupnih preiskovalnih enot, po potrebi v povezavi z organi Unije ali organi tretjih držav.

4a.
     
  Europol ne uporablja prisilnih ukrepov. [Sprememba 65]

Člen 5

Sodelovanje v skupnih preiskovalnih enotah

1.   Europol lahko sodeluje v dejavnostih skupnih preiskovalnih enot, ki se spopadajo s kriminalom, ki spada pod cilje Europola.

2.   Europol lahko v okviru omejitev zakonodaje držav članic, v katerih deluje skupna preiskovalna enota, pomaga pri vseh dejavnostih in izmenjuje informacije z vsemi člani skupne preiskovalne enote.
  Osebje Europola ne sodeluje pri uporabi prisilnih ukrepov. [Sprememba 66]

3.   Kadar Europol upravičeno meni, da bi vzpostavitev skupne preiskovalne enote dodala vrednost preiskavi, lahko to predlaga zadevnim državam članicam in sprejme ukrepe za pomoč tem državam članicam pri vzpostavitvi skupne preiskovalne enote.

3a.
     
  O sodelovanju Europola v skupni preiskovalni enoti se dogovorijo pristojni organi držav članic, ki jo sestavljajo, in dogovor zapišejo v dokument, ki ga podpiše direktor Europola in ki se priloži k ustreznemu sporazumu o ustanovitvi skupne preiskovalne enote. [Sprememba 67]

3b.
     
  V prilogi iz odstavka 3a se določijo pogoji sodelovanja uslužbencev Europola v skupni preiskovalni enoti, vključno s pravili, ki urejajo privilegije in imunitete teh uslužbencev ter odgovornosti, ki izvirajo iz njihovega morebitnega nepravilnega ukrepanja. [Sprememba 68]

3c.
     
  Uslužbenci Europola, ki sodelujejo v skupni preiskovalni enoti, so v zvezi s kršitvami, katerih žrtve bi lahko postali ali ki bi jih sami zagrešili, podvrženi veljavni nacionalni zakonodaji države članice, v kateri deluje skupna preiskovalna enota, in ki velja za člane skupne preiskovalne enote, ki opravljajo podobne naloge v tej državi članici. [Sprememba 39]

3d.
     
  Uslužbenci Europola, ki sodelujejo v skupni preiskovalni enoti, si lahko izmenjujejo podatke iz Europolovih sistemov za shranjevanje podatkov z drugimi člani enote. Ker gre za neposredne stike, ki jih ureja člen 7, Europol o tem hkrati obvesti nacionalne enote Europola v državah članicah, ki so zastopane v skupni preiskovalni enoti, in nacionalne enote Europola v državah članicah, ki so priskrbele podatke. [Sprememba 70]

3e.
     
  Podatki, ki jih pridobi uslužbenec Europola v času delovanja v skupni preiskovalni enoti, se lahko vključijo v enega od Europolovih sistemov za shranjevanje podatkov prek nacionalnih enot Europola s soglasjem pristojnega organa, ki jih je posredoval in je zanje odgovoren. [Sprememba 71]

4.   Europol ne uporablja prisilnih ukrepov.

Člen 6

Zahteve Europola za začetek preiskave kaznivega dejanja

1.   Europol v posebnih primerih, ko meni, da bi bilo treba začeti preiskavo kaznivega dejanja, ki spada pod njegove cilje, o tem obvesti Eurojust. [Sprememba 72]

2.   Obenem
  lahko
  Europol od nacionalnih enot zadevnih držav članic, ustanovljenih na podlagi člena 7(2), zahteva začetek, vodenje ali usklajevanje preiskave kaznivega dejanja. [Sprememba 73]

2a.
     
  V primeru suma zlonamernega napada na omrežje in informacijski sistem dveh ali več držav članic ali organov Unije, ki ga izvede državni ali nedržavni akter, lociran v tretji državi, Europol začne preiskavo na lastno pobudo. [Sprememba 74]

3.   Nacionalne enote

  Države članice tovrstne zahteve ustrezno preučijo in
  Europol
  prek svojih nacionalnih enot
  nemudoma obvestijo o začetku preiskave

  , ali bodo začele preiskavo
  . [Sprememba 75]

4.   Če se pristojni organi zadevne države članice odločijo, da ne bodo ugodili zahtevi Europola, Europol obvestijo o razlogih za odločitev v roku enega meseca od zahteve. Razlogov ni treba navesti, če bi njihovo razkritje:

| (a) | škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali |
| --- | --- |

(a)

škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali

| (b) | ogrozilo uspeh preiskav v teku ali varnost posameznikov. |
| --- | --- |

(b)

ogrozilo uspeh preiskav v teku ali varnost posameznikov.

5.   Europol obvesti Eurojust o odločitvi pristojnega organa države članice, da bo začel ali zavrnil preiskavo.

Člen 7

Sodelovanje držav članic z Europolom

1.   Države članice
  in Europol
  sodelujejo z Europolom pri izpolnjevanju njegovih nalog
  Europola
  . [Sprememba 76]

2.   Vsaka država članica ustanovi ali imenuje nacionalno enoto, ki je organ za zvezo med Europolom in pristojnimi organi v državi članici ter ustanovami za usposabljanje uradnikov organov pregona

  , ki jih imenujejo države članice
  . Vsaka država članica imenuje uradnika za vodjo nacionalne enote. [Sprememba 77]

3.   Države članice zagotovijo, da njihove nacionalne enote lahko izpolnjujejo naloge, kot so določene v tej uredbi, in zlasti, da imajo dostop do zbirk podatkov nacionalnih organov pregona.

4.   
  Nacionalna enota je edini organ za zvezo med Europolom in pristojnimi organi držav članic. Vendar lahko
  Europol lahko neposredno sodeluje s pristojnimi organi držav članic v zvezi s posameznimi preiskavami

  okviru posameznih preiskav, ki jih opravljajo ti organi, če ta neposreden stik predstavlja dodano vrednost za uspešen zaključek preiskave, in v skladu z nacionalno zakonodajo
  . V tem primeru nemudoma

  Europol vnaprej
  obvesti nacionalno enoto in

  o potrebi po takšnem stiku. Europol čim prej
  zagotovi kopijo vseh informacij, ki si jih je med neposrednimi stiki izmenjal z zadevnimi pristojnimi organi

  v okviru teh neposrednih stikov
  . [Sprememba 78]

5.   Države članice prek svojih nacionalnih enot ali svojih pristojnih organov zlasti: [Sprememba 79]

| (a) | na lastno pobudo
  posredujejo Europolu informacije
  in podatke
  , ki jih
  za
  potrebuje za doseganje

  opravljanje
  svojih ciljev. To vključuje, da Europolu nemudoma zagotovijo informacije v zvezi s področji kriminala, ki jih Unija šteje med prednostne naloge. Poleg tega morajo zagotoviti kopije dvostranskih in večstranskih izmenjav z drugo državo članico ali državami članicami, če je izmenjava povezana s kriminalom, ki spada med cilje Europola

  nalog in se odzivajo na prošnje po informacijah, dajanju podatkov in svetovanju, ki jih izrazi Europol
  ;

  Brez poseganja v izpolnjevanje obveznosti, ki jo imajo države članice glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti, nacionalna enota v posameznem primeru ni dolžna zagotoviti informacij in kriminalističnih obveščevalnih podatkov, če bi to:









  (i) | škodilo temeljnim interesom državne varnosti |
| --- | --- | --- |

(a)

na lastno pobudo
  posredujejo Europolu informacije
  in podatke
  , ki jih
  za
  potrebuje za doseganje

  opravljanje
  svojih ciljev. To vključuje, da Europolu nemudoma zagotovijo informacije v zvezi s področji kriminala, ki jih Unija šteje med prednostne naloge. Poleg tega morajo zagotoviti kopije dvostranskih in večstranskih izmenjav z drugo državo članico ali državami članicami, če je izmenjava povezana s kriminalom, ki spada med cilje Europola

  nalog in se odzivajo na prošnje po informacijah, dajanju podatkov in svetovanju, ki jih izrazi Europol
  ;

(i)

škodilo temeljnim interesom državne varnosti

| (ii) | ogrožalo uspeh tekoče preiskave ali varnost posameznikov; ali |
| --- | --- |

(ii)

ogrožalo uspeh tekoče preiskave ali varnost posameznikov; ali

| (iii) | razkrilo informacije o organizacijah ali posebnih obveščevalnih dejavnostih na področju državne varnosti. [Sprememba 80] |
| --- | --- |

(iii)

razkrilo informacije o organizacijah ali posebnih obveščevalnih dejavnostih na področju državne varnosti. [Sprememba 80]

| (b) | zagotovijo učinkovito komunikacijo in sodelovanje z Europolom vseh relevantnih pristojnih organov držav članic in ustanov za usposabljanje uradnikov organov pregona v državah članicah; [Sprememba 81] |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo učinkovito komunikacijo in sodelovanje z Europolom vseh relevantnih pristojnih organov držav članic in ustanov za usposabljanje uradnikov organov pregona v državah članicah; [Sprememba 81]

| (c) | veča ozaveščenost o dejavnostih Europola.
  [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(c)

veča ozaveščenost o dejavnostih Europola.
  [Sprememba 82]

| (ca) | zaprošajo Europol za ustrezne informacije, ki lahko olajšajo preiskave, ki jih izvajajo za to določeni pristojni organi; [Sprememba 83] |
| --- | --- |

(ca)

zaprošajo Europol za ustrezne informacije, ki lahko olajšajo preiskave, ki jih izvajajo za to določeni pristojni organi; [Sprememba 83]

| (cb) | zagotovijo učinkovito komunikacijo in sodelovanje s pristojnimi organi; [Sprememba 84] |
| --- | --- |

(cb)

zagotovijo učinkovito komunikacijo in sodelovanje s pristojnimi organi; [Sprememba 84]

| (cc) | zagotavljajo skladnost z zakonodajo pri vsaki izmenjavi informacij med njimi in Europolom. [Sprememba 85] |
| --- | --- |

(cc)

zagotavljajo skladnost z zakonodajo pri vsaki izmenjavi informacij med njimi in Europolom. [Sprememba 85]

6.   Vodje nacionalnih enot se redno srečujejo, zlasti da obravnavajo in rešujejo težave, ki nastanejo pri operativnem sodelovanju z Europolom.

7.   Vsaka država članica opredeli organizacijo in osebje nacionalne enote glede na svojo nacionalno zakonodajo.

8.   Stroške, ki jih imajo nacionalne enote in pristojni organi držav članic zaradi komunikacije z Europolom, krijejo države članice in jih, razen stroškov vzpostavitve zveze, ne krije Europol.

9.   Države članice zagotovijo minimalno

  največjo možno
  raven varnosti vseh sistemov, ki jih uporabljajo za vzpostavitev zveze z Europolom. [Sprememba 86]

10.   Europol vsako leto sestavi poročilo o količini in kakovosti

  izmenjavi
  informacij, ki jih zagotovi vsaka država članica

  z vsako državo članico
  na podlagi odstavka 5(a), ter o uspešnosti njene nacionalne enote.
  Upravni odbor razčleni poročilo z namenom stalnega izboljševanja vzajemnega sodelovanja med Europolom in državami članicami.
  Letno poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. [Sprememba 229]

Člen 8

Uradniki za zvezo

1.   Vsaka nacionalna enota dodeli Europolu vsaj enega uradnika za zvezo. Razen če ni drugače določeno s to uredbo, za uradnike za zvezo velja nacionalna zakonodaja države članice, ki je uradnike dodelila.

2.   Uradniki za zvezo oblikujejo nacionalne urade za zvezo pri Europolu, njihove nacionalne enote v okviru Europola pa jim dajejo navodila v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki je uradnike dodelila, in v skladu z določbami, ki se uporabljajo za upravljanje Europola.

3.   Uradniki za zvezo pomagajo pri izmenjavi informacij med Europolom in svojimi državami članicami

  posredujejo informacije nacionalnih enot Europolu in informacije Europola nacionalnim enotam
  . [Sprememba 87]

4.   Uradniki za zvezo pomagajo pri izmenjavi informacij med svojimi državami članicami in uradniki za zvezo drugih držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo. Europolova infrastruktura se lahko v skladu z nacionalno zakonodajo za takšne dvostranske izmenjave uporabi tudi v zvezi s kaznivimi dejanji zunaj ciljev Europola. Upravni odbor določi pravice in obveznosti uradnikov za zvezo v zvezi z Europolom.
  Vse tovrstne izmenjave informacij so v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti z Okvirnim sklepom Sveta 2008/977/PNZ ali Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (15)

  , kot je primerno. Europol podatke, prejete v skladu s to določbo, obdeluje le, če ga je mogoče obravnavati kot zakonitega prejemnika v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije. [Sprememba 88]

5.   Uradniki za zvezo uživajo privilegije in imunitete, ki so potrebni za opravljanje njihovih nalog v skladu s členom 65.

6.   Europol zagotavlja, da so uradniki za zvezo v celoti obveščeni o vseh njegovih dejavnostih in v njih sodelujejo, če je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

7.   Europol krije stroške zagotovitve potrebnih prostorov v stavbi Europola državam članicam in ustrezne podpore uradnikom za zvezo za opravljanje njihovih dolžnosti. Vse druge stroške, ki nastanejo zaradi dodelitve uradnikov za zvezo, krije država članica, ki je uradnike dodelila, vključno s stroški opreme za uradnike za zvezo, razen če proračunski organ na priporočilo upravnega odbora odloči drugače.

Poglavje III

NALOGE V ZVEZI Z USPOSABLJANJEM URADNIKOV ORGANOV PREGONA

Člen 9

Akademija Europol

1.   Oddelek znotraj Europola, imenovan Akademija Europol in ustanovljen s to uredbo, podpira, razvija, izvaja in usklajuje usposabljanje uradnikov organov pregona, zlasti na področju boja proti hudim kaznivim dejanjem, ki prizadenejo dve ali več držav članic, in terorizmu, varovanja javnega redu in športnih dogodkov z velikim tveganjem, strateškega načrtovanja in poveljevanja nevojaškim misijam Unije, vodenja organov pregona in jezikovnih sposobnosti, pri čemer zlasti:

| (a) | veča ozaveščenost in znanje o:








  (i) | mednarodnih instrumentih in instrumentih Unije za sodelovanje organov pregona; |
| --- | --- | --- |

(a)

veča ozaveščenost in znanje o:

(i)

mednarodnih instrumentih in instrumentih Unije za sodelovanje organov pregona;

| (ii) | organih Unije, zlasti Europolu, Eurojustu in Frontexu, njihovem delovanju in vlogi; |
| --- | --- |

(ii)

organih Unije, zlasti Europolu, Eurojustu in Frontexu, njihovem delovanju in vlogi;

| (iii) | pravosodnih vidikih sodelovanja organov pregona in praktičnem znanju o dostopu do tokov informacij; |
| --- | --- |

(iii)

pravosodnih vidikih sodelovanja organov pregona in praktičnem znanju o dostopu do tokov informacij;

| (b) | spodbuja razvoj regionalnega in dvostranskega sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja razvoj regionalnega in dvostranskega sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami;

| (c) | obravnava posebna kriminalistična ali policijska vsebinska področja, kjer lahko usposabljanje na ravni Unije zagotovi dodano vrednost; |
| --- | --- |

(c)

obravnava posebna kriminalistična ali policijska vsebinska področja, kjer lahko usposabljanje na ravni Unije zagotovi dodano vrednost;

| (d) | oblikuje posebne skupne učne načrte za uradnike organov pregona, da se usposobijo za sodelovanje v civilnih misijah Unije; |
| --- | --- |

(d)

oblikuje posebne skupne učne načrte za uradnike organov pregona, da se usposobijo za sodelovanje v civilnih misijah Unije;

| (e) | podpira države članice pri dvostranskih dejavnostih za gradnjo zmogljivosti organov pregona v tretjih državah; |
| --- | --- |

(e)

podpira države članice pri dvostranskih dejavnostih za gradnjo zmogljivosti organov pregona v tretjih državah;

| (f) | usposablja inštruktorje in pomaga pri izboljševanju in izmenjavi dobrih učnih praks. |
| --- | --- |

(f)

usposablja inštruktorje in pomaga pri izboljševanju in izmenjavi dobrih učnih praks.

2.   Akademija Europol razvija in redno posodablja učna orodja in metode ter jih uporablja z vidika vseživljenjskega učenja, da izboljša sposobnosti uradnikov organov pregona. Akademija Europol oceni rezultate navedenih ukrepov, da se izboljša kakovost, doslednost in učinkovitost prihodnjih ukrepov.

Člen 10

Naloge Akademije Europol

1.   Akademija Europol pripravlja strateške večletne analize potreb po usposabljanju in večletne učne programe.

2.   Akademija Europol razvija in izvaja dejavnosti usposabljanja ter učne izdelke, ki lahko vključujejo:

| (a) | tečaje, seminarje, konference, spletne dejavnosti in dejavnosti e-učenja; |
| --- | --- |

(a)

tečaje, seminarje, konference, spletne dejavnosti in dejavnosti e-učenja;

| (b) | skupne učne načrte za večanje ozaveščenosti, obravnavo vrzeli in/ali omogočanje skupnega pristopa v zvezi s pojavom čezmejnega kriminala; |
| --- | --- |

(b)

skupne učne načrte za večanje ozaveščenosti, obravnavo vrzeli in/ali omogočanje skupnega pristopa v zvezi s pojavom čezmejnega kriminala;

| (c) | module usposabljanja, ki se merijo na podlagi postopnih ravni ali stopenj zahtevnosti znanj, ki jih potrebuje relevantna ciljna skupina, in so osredotočeni na opredeljeno geografsko območje, na posebno vsebinsko področje kriminalne dejavnosti ali pa na določen sklop strokovnih veščin; |
| --- | --- |

(c)

module usposabljanja, ki se merijo na podlagi postopnih ravni ali stopenj zahtevnosti znanj, ki jih potrebuje relevantna ciljna skupina, in so osredotočeni na opredeljeno geografsko območje, na posebno vsebinsko področje kriminalne dejavnosti ali pa na določen sklop strokovnih veščin;

| (d) | programe izmenjave in programe napotitve uradnikov organov pregona v okviru pristopa, ki temelji na operativnem usposabljanju. |
| --- | --- |

(d)

programe izmenjave in programe napotitve uradnikov organov pregona v okviru pristopa, ki temelji na operativnem usposabljanju.

3.   Da se zagotovi usklajena evropska politika usposabljanja za podporo civilnih misij in gradnje zmogljivosti v tretjih državah, Akademija Europol:

| (a) | oceni učinek obstoječih politik in pobud za usposabljanje organov pregona, ki so povezane z Unijo; |
| --- | --- |

(a)

oceni učinek obstoječih politik in pobud za usposabljanje organov pregona, ki so povezane z Unijo;

| (b) | razvija in zagotavlja usposabljanje, da pripravi uradnike organov pregona držav članic na sodelovanje v civilnih misijah ter jim omogoči, da pridobijo ustrezna jezikovna znanja; |
| --- | --- |

(b)

razvija in zagotavlja usposabljanje, da pripravi uradnike organov pregona držav članic na sodelovanje v civilnih misijah ter jim omogoči, da pridobijo ustrezna jezikovna znanja;

| (c) | razvija in zagotavlja usposabljanje za uradnike organov pregona iz tretjih držav, zlasti iz držav, ki so kandidatke za pristop k Uniji; |
| --- | --- |

(c)

razvija in zagotavlja usposabljanje za uradnike organov pregona iz tretjih držav, zlasti iz držav, ki so kandidatke za pristop k Uniji;

| (d) | upravlja namenska sredstva zunanje pomoči Unije za pomoč tretjim državam pri gradnji njihove zmogljivosti na ustreznih področjih politike v skladu z vzpostavljenimi prednostnimi nalogami Unije. |
| --- | --- |

(d)

upravlja namenska sredstva zunanje pomoči Unije za pomoč tretjim državam pri gradnji njihove zmogljivosti na ustreznih področjih politike v skladu z vzpostavljenimi prednostnimi nalogami Unije.

4.   Akademija Europol spodbuja medsebojno priznavanje usposabljanja organov pregona v državah članicah in s tem povezanih obstoječih evropskih standardov kakovosti.

Člen 11

Raziskave, pomembne za usposabljanje

1.   Akademija Europol prispeva k razvoju raziskav, pomembnih za dejavnosti usposabljanja iz tega poglavja.

2.   Akademija Europol spodbuja in vzpostavlja partnerstva z organi Unije ter javnimi in zasebnimi akademskimi institucijami ter spodbuja oblikovanje tesnejših partnerstev med univerzami in ustanovami za usposabljanje organov pregona v državah članicah.
  [Sprememba 89]

Poglavje IV

ORGANIZACIJA EUROPOLA

Člen 12

Upravna in vodstvena struktura Europola

Upravno in vodstveno strukturo Europola sestavljajo:

| (a) | upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 14; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor, ki izvaja naloge iz člena 14;

| (b) | izvršni direktor, ki izvaja dolžnosti iz člena 19; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor, ki izvaja dolžnosti iz člena 19;

| (c) | znanstveni odbor za usposabljanje v skladu s členom 20;
  [Sprememba 90] |
| --- | --- |

(c)

znanstveni odbor za usposabljanje v skladu s členom 20;
  [Sprememba 90]

| (d) | vsi drugi posvetovalni organi, ki jih po potrebi ustanovi upravni odbor v skladu s členom 14(1)(p);. |
| --- | --- |

(d)

vsi drugi posvetovalni organi, ki jih po potrebi ustanovi upravni odbor v skladu s členom 14(1)(p);.

| (e) | če je potrebno, izvršni odbor v skladu s členoma 21 in 22.
  [Sprememba 91] |
| --- | --- |

(e)

če je potrebno, izvršni odbor v skladu s členoma 21 in 22.
  [Sprememba 91]

ODDELEK 1

UPRAVNI ODBOR

Člen 13

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor je sestavljen iz enega predstavnika vsake države članice in dveh predstavnikov

  enega predstavnika
  Komisije, od katerih imajo vsi pravico do glasovanja. [Sprememba 92]

1a.
     
  Predstavnik skupine za skupni parlamentarni nadzor se lahko kot opazovalec udeleži sej upravnega odbora. Ta predstavnik nima glasovalne pravice. [Sprememba 93]

2.   Člani upravnega odbora so imenovani na podlagi njihovih izkušenj pri upravljanju organizacij javnega ali zasebnega sektorja ter znanja o sodelovanju organov pregona.

3.   Vsakega člana upravnega odbora zastopa nadomestni član, ki je imenovan

  ga imenuje polnopravni član
  na podlagi njegovih izkušenj pri upravljanju organizacij javnega ali zasebnega sektorja ter znanja o nacionalnih politikah v zvezi z usposabljanjem uradnikov organov pregona

  meril iz člena 13(2)
  . Nadomestni član deluje kot član pri obravnavanju vprašanj, povezanih z usposabljanjem uradnikov organov pregona. Nadomestni član zastopa člana med njegovo odsotnostjo. Član zastopa nadomestnega člana pri obravnavanju vprašanj, povezanih z usposabljanjem uradnikov organov pregona, med njegovo odsotnostjo.
  [Sprememba 94]

4.   Vse strani, zastopane v upravnem odboru, si prizadevajo, da omejijo fluktuacijo svojih predstavnikov in s tem zagotovijo stalnost dela upravnega odbora. Vse strani si prizadevajo doseči usklajeno zastopanje

  uravnoteženo zastopanost
  moških in žensk v upravnem odboru. [Sprememba 95]

5.   Mandat članov in nadomestnih članov traja štiri leta

  je odvisen od časovnega obdobja, ki ga določi država članica, ki jih je imenovala
  . Mandat se lahko podaljša. Po koncu mandata ali v primeru odstopa člani opravljajo svojo funkcijo do ponovnega imenovanja ali do zamenjave.
  [Sprememba 96]

5a.
     
  Predsedujočemu pomaga sekretariat upravnega odbora. Sekretariat zlasti:

| (a) | tesno in redno sodeluje pri organizaciji, usklajevanju in zagotavljanju skladnosti dela upravnega odbora. Pod pristojnostjo in vodstvom predsednika; |
| --- | --- |

(a)

tesno in redno sodeluje pri organizaciji, usklajevanju in zagotavljanju skladnosti dela upravnega odbora. Pod pristojnostjo in vodstvom predsednika;

| (b) | upravnemu odboru zagotavlja potrebno administrativno podporo za izvajanje njegovih nalog. [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(b)

upravnemu odboru zagotavlja potrebno administrativno podporo za izvajanje njegovih nalog. [Sprememba 97]

5b.
     
  Vsak član upravnega odbora na začetku svojega mandata predloži izjavo o svojih interesih. [Sprememba 98]

Člen 14

Naloge upravnega odbora

1.   Upravni odbor:

| (a) | vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov in v skladu s členom 15 sprejme delovni program Europola za naslednjo leto; |
| --- | --- |

(a)

vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov in v skladu s členom 15 sprejme delovni program Europola za naslednjo leto;

| (b) | z dvotretjinsko večino glasov članov in v skladu s členom 15 sprejme večletni delovni program; |
| --- | --- |

(b)

z dvotretjinsko večino glasov članov in v skladu s členom 15 sprejme večletni delovni program;

| (c) | z dvotretjinsko večino glasov svojih članov sprejme letni proračun Europola in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Europola, v skladu s poglavjem XI; |
| --- | --- |

(c)

z dvotretjinsko večino glasov svojih članov sprejme letni proračun Europola in izvaja druge naloge, povezane s proračunom Europola, v skladu s poglavjem XI;

| (d) | do 1. julija naslednjega leta
  sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola
  ter ga pošlje
  in ga do 1. julija naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu,

  predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor in predloži
  Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in, nacionalnim parlamentom
  in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov
  . Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih se objavi; [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(d)

do 1. julija naslednjega leta
  sprejme konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola
  ter ga pošlje
  in ga do 1. julija naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu,

  predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor in predloži
  Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in, nacionalnim parlamentom
  in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov
  . Konsolidirano letno poročilo o dejavnostih se objavi; [Sprememba 99]

| (e) | sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Europol, v skladu s členom 63; |
| --- | --- |

(e)

sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Europol, v skladu s členom 63;

| (f) | do 31. januarja sprejme večletni načrt kadrovske politike ob upoštevanju mnenja Komisije; |
| --- | --- |

(f)

do 31. januarja sprejme večletni načrt kadrovske politike ob upoštevanju mnenja Komisije;

| (g) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti;
  [Sprememba 100] |
| --- | --- |

(g)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam, ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju stroškov in koristi ukrepov, ki jih je treba izvesti;
  [Sprememba 100]

| (h) | sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in člani znanstvenega odbora za usposabljanje; [Sprememba 101] |
| --- | --- |

(h)

sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje nasprotij interesov v zvezi s svojimi člani in člani znanstvenega odbora za usposabljanje; [Sprememba 101]

| (i) | v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Europola izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“);
  [Sprememba 102] |
| --- | --- |

(i)

v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Europola izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnemu organu za imenovanja in ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podelijo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“);
  [Sprememba 102]

| (j) | na predlog direktorja
  sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; [Sprememba 103] |
| --- | --- |

(j)

na predlog direktorja
  sprejme ustrezna izvedbena pravila za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov; [Sprememba 103]

| (k) | imenuje izvršnega direktorja in namestnike izvršnega direktorja ter lahko podaljša njihov mandat ali jih razreši s položaja v skladu s členoma 56 in 57; |
| --- | --- |

(k)

imenuje izvršnega direktorja in namestnike izvršnega direktorja ter lahko podaljša njihov mandat ali jih razreši s položaja v skladu s členoma 56 in 57;

| (l) | določi kazalnike uspešnosti in spremlja uspešnost izvršnega direktorja, vključno z izvajanjem odločitev upravnega odbora; |
| --- | --- |

(l)

določi kazalnike uspešnosti in spremlja uspešnost izvršnega direktorja, vključno z izvajanjem odločitev upravnega odbora;

| (m) | ob upoštevanju kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki pri opravljanju svojih dolžnosti deluje neodvisno; |
| --- | --- |

(m)

ob upoštevanju kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev imenuje računovodjo, ki pri opravljanju svojih dolžnosti deluje neodvisno;

| (n) | imenuje člane znanstvenega odbora za usposabljanje;
  [Sprememba 104] |
| --- | --- |

(n)

imenuje člane znanstvenega odbora za usposabljanje;
  [Sprememba 104]

| (o) | zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
  in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov
  , ustrezno upoštevana; [Sprememba 105] |
| --- | --- |

(o)

zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
  in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov
  , ustrezno upoštevana; [Sprememba 105]

| (p) | sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Europola in, če je potrebno, z njihovo spremembo;
  [Sprememba 106] |
| --- | --- |

(p)

sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Europola in, če je potrebno, z njihovo spremembo;
  [Sprememba 106]

| (q) | sprejme svoj poslovnik.; |
| --- | --- |

(q)

sprejme svoj poslovnik.;

| (qa) | imenuje pooblaščenca za varstvo podatkov, ki svoje naloge opravlja neodvisno od upravnega odbora in je odgovoren za vzpostavitev in upravljanje sistemov za obdelavo podatkov. [Sprememba 107]


  Upravni odbor lahko na podlagi priporočila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu s členom 46(3)(f) in s podporo dvotretjinske večine svojih članov začasno ali dokončno prepove obdelavo. [Sprememba 108] |
| --- | --- |

(qa)

imenuje pooblaščenca za varstvo podatkov, ki svoje naloge opravlja neodvisno od upravnega odbora in je odgovoren za vzpostavitev in upravljanje sistemov za obdelavo podatkov. [Sprememba 107]

2.   Upravni odbor v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o dodelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko te dodelitve pooblastil začasno prekinejo. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil.

Upravni odbor lahko, kadar tako zahtevajo izjemne okoliščine, s sprejetjem odločitve začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanje na izvršnega direktorja in pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej, ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali na člana osebja, ki ni izvršni direktor.
  [Sprememba 109]

Člen 15

Letni delovni program in večletni delovni program

1.   Upravni odbor vsako leto najpozneje do 30. novembra sprejme letni delovni program na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor
  in ki se predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor
  , pri tem pa upošteva mnenje Komisije. Posreduje ga Evropskemu parlamentu

  skupini za skupni parlamentarni nadzor
  , Svetu, Komisiji in, nacionalnim parlamentom
  in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov
  . [Sprememba 110]

2.   Letni delovni program vsebuje podrobne cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Vsebuje tudi opis ukrepov, ki se bodo financirali, ter kazalnik finančnih sredstev in človeških virov, dodeljenih vsakemu ukrepu, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih. Letni delovni program je skladen

  pogojen
  z večletnim delovnim programom iz odstavka 4. Jasno prikazuje naloge, ki so bile v primerjavi s predhodnim proračunskim letom dodane, spremenjene ali izbrisane. [Sprememba 111]

3.   Upravni odbor spremeni sprejeti letni delovni program, če se Europolu dodeli nova naloga.

Vsaka bistvena sprememba

  Spremembe
  letnega delovnega programa se sprejme

  sprejmejo
  po enakem postopku kot prvotni letni delovni program. Upravni odbor lahko na izvršnega direktorja prenese pooblastilo, da v letni delovni program vnese nebistvene spremembe. [Sprememba 112]

4.   Upravni odbor vsako leto tudi sprejme in posodobi večletni delovni program do 30. novembra, pri tem pa upošteva mnenje Komisije in stališča s posvetovanja z Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti
  ter Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov
  . [Sprememba 114]

Sprejeti večletni delovni program se posreduje Evropskemu parlamentu,

  in predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor ter se posreduje
  Svetu, Komisiji in, nacionalnim parlamentom
  in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov
  . [Sprememba 113]

Večletni delovni program določa strateške cilje in pričakovane rezultate, vključno s kazalniki uspešnosti. Navaja tudi znesek in osebje, dodeljena vsakemu cilju, v skladu z večletnim finančnim okvirom in večletnim načrtom kadrovske politike. Vključuje strategijo za odnose s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami iz člena 29.

Večletni program se izvede prek letnih delovnih programov in se, če je to potrebno, posodobi ob upoštevanju rezultatov zunanjih in notranjih ocen. Ugotovitve teh ocen se upoštevajo tudi v letnem delovnem programu za naslednje leto, če je to potrebno.

Člen 16

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor izmed članov izvoli predsednika in njegovega namestnika. Predsednika in namestnika predsednika z dvotretjinsko večino izvolijo člani upravnega odbora.

Namestnik predsednika po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

2.   Mandat predsednika in njegovega namestnika traja štiri leta

  pet let
  . Njun mandat se lahko enkrat podaljša. Če pa njuno članstvo v upravnem odboru preneha med njunim mandatom kot predsednik ali namestnik predsednika, na isti datum avtomatično preneha tudi njun mandat. [Sprememba 115]

Člen 17

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče predsednik.

2.   Izvršni direktor Europola se udeležuje razprav.

3.   Upravni odbor ima vsaj dve redni seji na leto. Prav tako se sestane na pobudo predsednika, na zahtevo Komisije ali na zahtevo vsaj tretjine svojih članov.

4.   Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje je lahko pomembno za razpravo, da se udeleži seje kot opazovalec brez glasovalne pravice.

4a.
     
  Predstavnik skupine za skupni parlamentarni nadzor se lahko kot opazovalec udeleži sej upravnega odbora. [Sprememba 116]

5.   Svetovalci ali izvedenci lahko ob upoštevanju določb poslovnika pomagajo članom upravnega odbora.

6.   Europol upravnemu odboru zagotovi tajniške storitve.

Člen 18

Pravila glasovanja

1.   Upravni odbor brez poseganja v člene 14(1)

  točke
  (a), (b) in (c) 
  prvega pododstavka člena 14(1) in v pododstavek 1a člena 14(1)
  , člen 16(1) in člen 56(8) sprejme odločitve z večino glasov članov. [Sprememba 117]

2.   Vsak član ima en glas. V primeru odsotnosti člana, ki ima glasovalno pravico, ima pravico do glasovanja njegov namestnik.

3.   Predsednik sodeluje pri glasovanju.

4.   Izvršni direktor ne sodeluje pri glasovanju.

4a.
     
  Predstavnik skupine za skupni parlamentarni nadzor ne glasuje. [Sprememba 118]

5.   V poslovniku upravnega odbora so določena podrobnejša pravila glasovanja, zlasti pa pogoji, pod katerimi lahko član deluje v imenu drugega člana, in po potrebi tudi pravila glede sklepčnosti.

ODDELEK 2

IZVRŠNI DIREKTOR

Člen 19

Odgovornosti izvršnega direktorja

1.   Izvršni direktor upravlja Europol. Odgovarja upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pristojnosti Komisije, upravnega odbora ali izvršnega odbora je izvršni direktor neodvisen pri opravljanju svojih nalog in ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od posameznih vlad ali drugih organov.

3.   Izvršni direktor na povabilo
  nastopi pred skupino za skupni parlamentarni nadzor in ji redno
  poroča Evropskemu parlamentu o izvajanju svojih nalog. Svet lahko izvršnega direktorja pozove, da poroča o izvajanju svojih nalog. [Sprememba 119]

4.   Izvršni direktor je pravni zastopnik Europola.

5.   Izvršni direktor je odgovoren za izvajanje nalog, ki so Europolu dodeljena s to uredbo. Izvršni direktor je odgovoren zlasti za:

| (a) | vsakodnevno upravljanje Europola; |
| --- | --- |

(a)

vsakodnevno upravljanje Europola;

| (b) | izvajanje odločitev upravnega odbora; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje odločitev upravnega odbora;

| (c) | pripravo letnega delovnega programa in večletnega delovnega programa ter njuno predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo

  ob upoštevanju mnenja Komisije
  ; [Sprememba 120] |
| --- | --- |

(c)

pripravo letnega delovnega programa in večletnega delovnega programa ter njuno predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo

  ob upoštevanju mnenja Komisije
  ; [Sprememba 120]

| (d) | izvajanje letnega delovnega programa in večletnega delovnega programa ter poročanje upravnemu odboru o njunem izvajanju; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje letnega delovnega programa in večletnega delovnega programa ter poročanje upravnemu odboru o njunem izvajanju;

| (e) | pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Europola in njegovo predložitev v odobritev upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(e)

pripravo konsolidiranega letnega poročila o dejavnostih Europola in njegovo predložitev v odobritev upravnemu odboru;

| (f) | pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen, ter poročil o preiskavah in priporočil, ki izhajajo iz preiskav urada OLAF, in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno; |
| --- | --- |

(f)

pripravo akcijskega načrta ob upoštevanju ugotovitev, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen, ter poročil o preiskavah in priporočil, ki izhajajo iz preiskav urada OLAF, in poročanje Komisiji o napredku dvakrat letno, upravnemu odboru pa redno;

| (g) | zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem in, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti urada OLAF, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrije nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi; |
| --- | --- |

(g)

zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim dejanjem in, brez poseganja v preiskovalne pristojnosti urada OLAF, z učinkovitimi preverjanji in, če se odkrije nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi;

| (h) | pripravo strategije Europola za boj

  strateške analize boja
  proti goljufijam in njeno

  strategije za preprečevanje ter upravljanje nasprotij interesov za Europol in njihovo
  predložitev v odobritev upravnemu odboru; [Sprememba 121] |
| --- | --- |

(h)

pripravo strategije Europola za boj

  strateške analize boja
  proti goljufijam in njeno

  strategije za preprečevanje ter upravljanje nasprotij interesov za Europol in njihovo
  predložitev v odobritev upravnemu odboru; [Sprememba 121]

| (i) | pripravo osnutkov finančnih pravil, ki veljajo za Europol; |
| --- | --- |

(i)

pripravo osnutkov finančnih pravil, ki veljajo za Europol;

| (j) | pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Europola ter izvajanje njegovega proračuna; |
| --- | --- |

(j)

pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Europola ter izvajanje njegovega proračuna;

| (k) | pripravo osnutka večletnega načrta kadrovske politike in njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo

  ob upoštevanju mnenja Komisije
  ; [Sprememba 122] |
| --- | --- |

(k)

pripravo osnutka večletnega načrta kadrovske politike in njegovo predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo

  ob upoštevanju mnenja Komisije
  ; [Sprememba 122]

| (ka) | v zvezi z osebjem Europola za izvajanje pooblastil, ki se na podlagi kadrovskih predpisov za uradnike Unije podelijo organu za imenovanja, na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije pa organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila organa za imenovanja“), in sicer brez poseganja v člen 14(1)(j); [Sprememba 123] |
| --- | --- |

(ka)

v zvezi z osebjem Europola za izvajanje pooblastil, ki se na podlagi kadrovskih predpisov za uradnike Unije podelijo organu za imenovanja, na podlagi Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije pa organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila organa za imenovanja“), in sicer brez poseganja v člen 14(1)(j); [Sprememba 123]

| (kb) | sprejemanje vseh odločitev v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Europola in po potrebi njihovo spremembo; [Sprememba 124] |
| --- | --- |

(kb)

sprejemanje vseh odločitev v zvezi z vzpostavitvijo notranjih struktur Europola in po potrebi njihovo spremembo; [Sprememba 124]

| (l) | podporo predsedniku upravnega odbora pri pripravi sej upravnega odbora; |
| --- | --- |

(l)

podporo predsedniku upravnega odbora pri pripravi sej upravnega odbora;

| (m) | redno obveščanje upravnega odbora o izvajanju strateških in operativnih prednostnih nalog Unije za boj proti kriminalu. |
| --- | --- |

(m)

redno obveščanje upravnega odbora o izvajanju strateških in operativnih prednostnih nalog Unije za boj proti kriminalu.

ODDELEK 3

ZNANSTVENI ODBOR ZA USPOSABLJANJE

Člen 20

Znanstveni odbor za usposabljanje

1.   Znanstveni odbor za usposabljanje je neodvisen svetovalni organ, ki jamči in usmerja znanstveno kakovost dejavnosti usposabljanja Europola. Za ta namen izvršni direktor znanstveni odbor za usposabljanje že na začetku vključi v pripravo vseh dokumentov iz člena 14, v kolikor so ti povezani z usposabljanjem.

2.   Znanstveni odbor za usposabljanje sestavlja 11 oseb z najvišjim akademskim ali strokovnim statusom na področjih, ki jih zajema poglavje III te uredbe. Upravni odbor imenuje člane po objavi preglednega povabila k oddaji prijav in izbirnega postopka v Uradnem listu Evropske unije. Člani upravnega odbora niso člani znanstvenega odbora za usposabljanje. Člani znanstvenega odbora za usposabljanje so neodvisni. Ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali drugega organa.

3.   Europol na svojem spletnem mestu objavi seznam članov znanstvenega odbora za usposabljanje in ga redno posodablja.

4.   Mandat članov znanstvenega odbora za usposabljanje traja pet let. Člani ne morejo biti ponovno imenovani, lahko pa se odstavijo s položaja, če ne izpolnjujejo meril neodvisnosti.

5.   Znanstveni odbor za usposabljanje imenuje svojega predsednika in namestnika predsednika, njun mandat pa traja pet let. Mnenja sprejema z navadno večino. Predsednik skliče znanstveni odbor največ štirikrat letno. Če je potrebno, predsednik skliče izredno sejo na svojo pobudo ali na zahtevo vsaj štirih članov odbora.

6.   Izvršni direktor, namestnik izvršnega direktorja za usposabljanje ali njuna predstavnika so povabljeni na seje kot opazovalci brez glasovalne pravice.

7.   Znanstvenemu odboru za usposabljanje pomaga sekretar, ki je uslužbenec Europola in ga določi odbor ter imenuje izvršni direktor.

8.   Znanstveni odbor za usposabljanje zlasti:

| (a) | svetuje izvršnemu direktorju in namestniku izvršnega direktorja za usposabljanje pri pripravi osnutka letnega delovnega programa in drugih strateških dokumentov, da se zagotovi njihova znanstvena kakovost in usklajenost z ustreznimi sektorskimi politikami ter prednostnimi nalogami Unije; |
| --- | --- |

(a)

svetuje izvršnemu direktorju in namestniku izvršnega direktorja za usposabljanje pri pripravi osnutka letnega delovnega programa in drugih strateških dokumentov, da se zagotovi njihova znanstvena kakovost in usklajenost z ustreznimi sektorskimi politikami ter prednostnimi nalogami Unije;

| (b) | zagotovi neodvisno mnenje in nasvete upravnemu odboru glede zadev, ki so v njegovi pristojnosti; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi neodvisno mnenje in nasvete upravnemu odboru glede zadev, ki so v njegovi pristojnosti;

| (c) | zagotovi neodvisno mnenje in nasvete o kakovosti učnih načrtov, uporabljenih učnih metodah, učnih možnostih in znanstvenem razvoju; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi neodvisno mnenje in nasvete o kakovosti učnih načrtov, uporabljenih učnih metodah, učnih možnostih in znanstvenem razvoju;

| (d) | izvaja vse druge svetovalne naloge v zvezi z znanstvenimi vidiki dejavnosti Europola v zvezi z usposabljanjem na zahtevo upravnega odbora ali izvršnega direktorja ali namestnika izvršnega direktorja za usposabljanje; |
| --- | --- |

(d)

izvaja vse druge svetovalne naloge v zvezi z znanstvenimi vidiki dejavnosti Europola v zvezi z usposabljanjem na zahtevo upravnega odbora ali izvršnega direktorja ali namestnika izvršnega direktorja za usposabljanje;

9.   Letni proračun znanstvenega odbora za usposabljanje se dodeli posebni proračunski vrstici Europola.
  [Sprememba 125]

ODDELEK 4

IZVRŠNI ODBOR

Člen 21

Ustanovitev

Upravni odbor lahko ustanovi izvršni odbor.

Člen 22

Funkcije in organizacija

1.   Izvršni odbor pomaga upravnemu odboru.

2.   Izvršni odbor ima naslednje funkcije:

| (a) | pripravlja odločitve, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

pripravlja odločitve, ki jih sprejme upravni odbor;

| (b) | skupaj z upravnim odborom zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen, ter poročila o preiskavah in priporočila, ki izhajajo iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustrezno upoštevana; |
| --- | --- |

(b)

skupaj z upravnim odborom zagotovi, da bodo ugotovitve in priporočila, ki izhajajo iz notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen, ter poročila o preiskavah in priporočila, ki izhajajo iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ustrezno upoštevana;

| (c) | brez poseganja v funkcije izvršnega direktorja, ki so določene v členu 19, pomaga in svetuje izvršnemu direktorju pri izvajanju odločitev upravnega odbora s ciljem okrepitve nadzora upravnega poslovodenja. |
| --- | --- |

(c)

brez poseganja v funkcije izvršnega direktorja, ki so določene v členu 19, pomaga in svetuje izvršnemu direktorju pri izvajanju odločitev upravnega odbora s ciljem okrepitve nadzora upravnega poslovodenja.

3.   Izvršni odbor lahko po potrebi in zaradi nujnosti sprejme določene začasne odločitve v imenu upravnega odbora, zlasti o zadevah v zvezi z upravnim poslovodenjem, vključno z začasno prekinitvijo dodelitve pooblastil organa za imenovanje.

4.   Izvršni odbor sestavljajo predsednik upravnega odbora, predstavnik Komisije v upravnem odboru in trije drugi člani, ki jih izmed svojih članov imenuje upravni odbor. Predsednik upravnega odbora je tudi predsednik izvršnega odbora. Izvršni direktor sodeluje na sejah izvršnega odbora, vendar nima pravice glasovanja.

5.   Mandat članov izvršnega odbora traja štiri leta. Mandat članov izvršnega odbora poteče s prenehanjem njihovega članstva v upravnem odboru.

6.   Izvršni odbor ima redno sejo vsaj vsake tri mesece. Poleg tega skliče sejo tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo članov.

7.   Izvršni odbor ravna v skladu s poslovnikom, ki ga sprejme upravni odbor.
  [Sprememba 126]

Poglavje V

OBDELAVA INFORMACIJ

Člen 23

Viri informacij

1.   Europol obdeluje le informacije, ki mu jih posredujejo:

| (a) | države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo;

| (b) | organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije v skladu s poglavjem VI; |
| --- | --- |

(b)

organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije v skladu s poglavjem VI;

| (c) | zasebne stranke v skladu s členom 29(2). |
| --- | --- |

(c)

zasebne stranke v skladu s členom 29(2).

2.   Europol lahko neposredno pridobi in obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki, iz javno dostopnih virov, kot so mediji, vključno z internetom in javnimi podatki.

3.   Europol lahko pridobi in obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki, iz informacijskih sistemov, ki so nacionalnega značaja, značaja Unije ali mednarodnega značaja, tudi prek računalniškega neposrednega dostopa, če to dovoljujejo pravni instrumenti Unije, mednarodni ali nacionalni pravni instrumenti
  in če je mogoče dokazati nujnost in sorazmernost takšnega dostopa za opravljanje naloge, ki je v pristojnosti Europola
  . Veljavne določbe takih pravnih instrumentov Unije, mednarodnih ali nacionalnih pravnih instrumentov urejajo dostop do teh informacij in njihovo uporabo s strani Europola, če so v njih določena pravila glede dostopa in uporabe, strožja od pravil iz te uredbe.

Določajo cilje, kategorije osebnih podatkov ter namene, sredstva in postopek, ki ga je treba uporabljati za pridobivanje in obdelavo informacij, ob upoštevanju veljavne zakonodaje in načel na področju varstva podatkov.
  Dostop do takih informacijskih sistemov se odobri le ustrezno pooblaščenim uslužbencem Europola, kolikor je to
  nujno
  potrebno za opravljanje njihovih nalog
  in sorazmerno z njihovimi nalogami
  . [Sprememba 127]

Člen 24

Nameni dejavnosti obdelave informacij

1.   Če je to nujno za doseganje njegovih ciljev iz člena 3(1) in (2), Europol lahko obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki,.

Osebni podatki se lahko obdelujejo
  le za namene:

| (a) | navzkrižnega preverjanja, katerega cilj je ugotavljanje povezav
  ali drugih pomembnih zvez
  med informacijami
  , ki se nanašajo samo na:










  (i) | osebe, ki so osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja, |
| --- | --- | --- |

(a)

navzkrižnega preverjanja, katerega cilj je ugotavljanje povezav
  ali drugih pomembnih zvez
  med informacijami
  , ki se nanašajo samo na:

(i)

osebe, ki so osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja,

| (ii) | osebe, za katere obstajajo konkretni indici ali utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile kazniva dejanja
  ; |
| --- | --- |

(ii)

osebe, za katere obstajajo konkretni indici ali utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile kazniva dejanja
  ;

| (b) | analiz strateškega ali tematskega značaja; |
| --- | --- |

(b)

analiz strateškega ali tematskega značaja;

| (c) | operativnih analiz v posebnih primerih. |
| --- | --- |

(c)

operativnih analiz v posebnih primerih.

Te naloge se izvršijo na podlagi naslednjih meril:

| — | preverjanje iz točke (a) se izvaja v skladu s potrebnimi jamstvi za varstvo podatkov, zlasti je treba v zadostni meri utemeljiti zahtevo za informacije in namen preverjanja. Poleg tega se sprejmejo potrebni ukrepi za zagotovitev, da lahko podatke naknadno spremenijo samo organi, ki so že od začetka pristojni za njihovo zbiranje; |
| --- | --- |

—

preverjanje iz točke (a) se izvaja v skladu s potrebnimi jamstvi za varstvo podatkov, zlasti je treba v zadostni meri utemeljiti zahtevo za informacije in namen preverjanja. Poleg tega se sprejmejo potrebni ukrepi za zagotovitev, da lahko podatke naknadno spremenijo samo organi, ki so že od začetka pristojni za njihovo zbiranje;

| — | za vsak primer operativne analize iz točke (c) veljajo naslednji zaščitni ukrepi:










  (i) | opredeli se poseben namen; osebni podatki se lahko obdelujejo le, če so pomembni za ta poseben namen; |
| --- | --- | --- |

—

za vsak primer operativne analize iz točke (c) veljajo naslednji zaščitni ukrepi:

(i)

opredeli se poseben namen; osebni podatki se lahko obdelujejo le, če so pomembni za ta poseben namen;

| (ii) | vsi postopki preverjanja navzkrižnega ujemanja s strani uslužbencev Europola se posebej utemeljijo; pridobivanje podatkov po posvetovanju je omejeno na najmanjšo možno potrebno količino in se posebej utemelji; |
| --- | --- |

(ii)

vsi postopki preverjanja navzkrižnega ujemanja s strani uslužbencev Europola se posebej utemeljijo; pridobivanje podatkov po posvetovanju je omejeno na najmanjšo možno potrebno količino in se posebej utemelji;

| (iii) | podatke lahko spreminjajo le pooblaščeni uslužbenci, ki so odgovorni za namen, za katerega so bili ti podatki prvotno zbrani. |
| --- | --- |

(iii)

podatke lahko spreminjajo le pooblaščeni uslužbenci, ki so odgovorni za namen, za katerega so bili ti podatki prvotno zbrani.

Europol te postopke ustrezno dokumentira. Dokumentacija se na zahtevo da na voljo pooblaščencu za varstvo podatkov in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov za namene preverjanja zakonitosti postopka obdelave.

2.   Kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, katerih osebni podatki se lahko zbirajo za posamezen namen iz odstavka 1, so navedene v Prilogi 2.

2a.
     
  Europol lahko v izjemnih primerih začasno obdeluje podatke, da določi, ali so takšni podatki pomembni za njegove naloge in za kateri namen iz odstavka 1. Upravni odbor na predlog direktorja in po posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov določi pogoje za obdelavo takih podatkov, zlasti glede dostopa do teh podatkov in njihove uporabe, ter roke za shranjevanje in izbris podatkov, ki ne smejo biti daljši od šest mesecev, pri čemer je treba ustrezno upoštevati načela iz člena 34.

2b.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov bo pripravil smernice, v katerih bodo opredeljeni nameni, navedeni v točkah (a), (b) in (c) odstavka 1. [Sprememba 128]

Člen 25

Določanje namena dejavnosti obdelave informacij

1.   Država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija, ki Europolu posreduje informacije, določi
  poseben in dobro opredeljen
  namen iz člena 24, za katerega se bodo informacije obdelale. Če tega ne stori, Europol določi pomembnost informacij kot tudi namen, za katerega bodo obdelane. Europol lahko obdeluje informacije za drugačen
  poseben in izrecen
  namen, kot je tisti, za katerega so bile posredovane, le če to
  izrecno
  odobri pošiljatelj podatkov
  v skladu z veljavno zakonodajo
  . [Sprememba 129]

2.   Države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije lahko pri prenosu informacij navedejo morebitne splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, vključno v zvezi z izbrisom ali uničenjem. Če se potreba po takih omejitvah pokaže šele po prenosu, o tem ustrezno obvestijo Europol. Europol upošteva take omejitve.

3.   Europol lahko določi morebitne omejitve dostopa držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij do informacij ali omejitve njihove uporabe informacij, ki se pridobijo iz javno dostopnih virov.

Člen 25a

Ocena učinka na varstvo podatkov

1.
     
  Europol pred vsakim nizom obdelave osebnih podatkov izvede oceno učinka predvidenih sistemov in postopkov obdelave na varstvo osebnih podatkov ter o njej obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

2.
     
  Ocena obsega vsaj splošni opis predvidenih postopkov obdelave, oceno tveganja za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ukrepe, namenjene obvladovanju teh tveganj, zaščitne ukrepe, varnostne ukrepe ter mehanizme za zagotavljanje varstva osebnih podatkov in za dokazovanje skladnosti z določbami te uredbe, ob upoštevanju pravic in upravičenih interesov posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter drugih zadevnih oseb. [Sprememba 130]

Člen 26

Dostop držav članic in uslužbencev Europola do informacij, ki jih hrani Europol

1.   Države

  Če lahko države
  članice
  utemeljijo, da je to potrebno za zakonito opravljanje njihovih nalog,
  imajo dostop do vseh informacij, ki so bile posredovane za namene iz člena 24(1)(a) in (b), ter možnost iskanja po njih brez poseganja v pravico držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij, da navedejo omejitve dostopa do takih podatkov in njihove uporabe. Države članice določijo pristojne organe, ki imajo dovoljenje za izvajanje takega iskanja.

2.   Države članice imajo na podlagi sistema iskanja zadetkov posreden dostop do informacij, posredovanih za namene

  poseben namen
  iz člena 24(1)(c), brez poseganja v omejitve, ki jih navedejo države članice, organi Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki posredujejo informacije, v skladu s členom 25(2). V primeru zadetka Europol
  obvesti pošiljatelja informacije in
  začne postopek za izmenjavo informacije, povezane z zadetkom, v skladu z odločitvijo države članice

  pošiljatelja informacije Europolu in v obsegu
  , ki je informacijo posredovala Europolu

  potreben za zakonito opravljanje nalog zadevne države članice
  .

3.   Uslužbenci Europola, ki jih je izvršni direktor ustrezno pooblastil, imajo dostop do informacij, ki jih obdeluje Europol, v obsegu, ki je nujen za izvajanje njihovih nalog.

3a.
     
  Europol v skladu s členom 43 hrani natančne zapise vseh zadetkov in informacij, do katerih se je dostopalo. [Sprememba 131]

Člen 27

Dostop Eurojusta in urada OLAF do informacij Europola

1.   Europol sprejme vse ustrezne ukrepe, da Eurojustu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) na podlagi njunih

  njegovih
  pristojnosti omogoči dostop do vseh informacij, posredovanih za namene iz člena 24(1) (a) in (b), in iskanje po njih brez poseganja v pravico držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij, da navedejo omejitve dostopa do takih podatkov in njihove uporabe. Europol se obvesti, če iskanje Eurojusta ali urada OLAF razkrije ujemanje z informacijami, ki jih obdeluje Europol.

2.   Europol sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da imata

  ima
  Eurojust in urad OLAF v okviru njunih

  svojih
  pristojnosti na podlagi sistema iskanja zadetkov posreden dostop do informacij, posredovanih za namene

  poseben namen
  iz člena 24(1)(c), brez poseganja v omejitve, ki jih navedejo države članice, organi Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki so informacije posredovale, v skladu s členom 25(2). V primeru zadetka Europol začne postopek za izmenjavo informacije, povezane z zadetkom, v skladu z odločitvijo države članice, organa Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ki je informacijo posredovala Europolu.
  Eurojust v primeru zadetka navede, katere podatke potrebuje, Europol pa lahko podatke posreduje le, če so podatki, povezani z zadetkom, potrebni za zakonito opravljanje njegovih nalog. Europol beleži, do katerih informacij se je dostopalo.

3.   Iskanje po informacijah v skladu z odstavkoma 1 in 2 se izvaja le za preverjanje, ali se informacije, ki so na voljo pri Eurojustu oziroma uradu OLAF, ujemajo z informacijami, ki jih obdeluje Europol.

4.   Europol da dovoljenje za iskanje v skladu z odstavkoma 1 in 2 šele po tem, ko od Eurojusta oziroma urada OLAF prejme informacije o nacionalnih članih, namestnikih, pomočnikih in uslužbencih Eurojusta ter uslužbencih urada OLAF, ki so pooblaščeni za izvajanje takega iskanja.

5.   Če Europol ali država članica med Europolovim obdelovanjem informacij v zvezi s posamezno preiskavo ugotovi, da obstaja potreba po usklajevanju, sodelovanju ali podpori v skladu s pristojnostmi Eurojusta ali urada OLAF, ju

  ga
  Europol o tem obvesti in začne postopek izmenjave informacij v skladu z odločitvijo države članice, ki je informacije posredovala. V tem primeru se Eurojust ali OLAF posvetujeta

  posvetuje
  z Europolom.

6.   Eurojust, vključno s kolegijem, nacionalnimi člani, namestniki, pomočniki in uslužbenci Eurojusta, ter OLAF spoštujeta

  spoštuje
  vse splošne ali posebne omejitve dostopa ali uporabe, ki so jih določile države članice, organi Unije, tretje države in mednarodne organizacije v skladu s členom 25(2).

6a.
     
  Europol in Eurojust se v primeru, da se po pregledu medsebojnih podatkov izkaže, da utegnejo biti podatki netočni ali v nasprotju z drugimi podatki, medsebojno obvestita. [Sprememba 132]

Člen 28

Dolžnost obveščanja držav članic

1.   Če mora Europol v skladu s svojo nalogo iz člena 4(1)(b) obvestiti državo članico o informacijah, ki jo zadevajo, in za te informacije veljajo omejitve dostopa iz člena 25(2), ki prepovedujejo njihovo posredovanje, se Europol o tem posvetuje s pošiljateljem podatkov, ki določa omejitev dostopa, ter zaprosi za njegovo dovoljenje za posredovanje.

Brez takšnega

  izrecnega
  dovoljenja se informacij ne sme

  informacije ne smejo
  posredovati.

V primerih, ko za informacije ne veljajo omejitve dostopa iz člena 25, Europol vseeno obvesti državo članico, ki je posredovala informacije, o njihovem posredovanju. [Sprememba 133]

2.   Ne glede na morebitne omejitve dostopa Europol obvesti državo članico o informacijah, ki jo zadevajo, če:

| (a) | je to nujno potrebno za preprečevanje neposredne nevarnosti, povezane s hudimi kaznivimi dejanji in terorističnimi kaznivimi dejanji; ali |
| --- | --- |

(a)

je to nujno potrebno za preprečevanje neposredne nevarnosti, povezane s hudimi kaznivimi dejanji in terorističnimi kaznivimi dejanji; ali

| (b) | je to nujno potrebno za preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti v tej državi članici. |
| --- | --- |

(b)

je to nujno potrebno za preprečevanje neposredne in resne grožnje javni varnosti v tej državi članici.

V tem primeru Europol čim prej obvesti pošiljatelja podatkov o izmenjavi teh informacij in utemelji svojo analizo položaja.

Poglavje VI

ODNOSI S PARTNERJI

ODDELEK 1

SKUPNE DOLOČBE

Člen 29

Skupne določbe

1.   Če je to nujno za izpolnjevanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z organi Unije v skladu s cilji teh organov, z organi pregona tretjih držav, ustanovami za usposabljanje organov pregona tretjih držav, mednarodnimi organizacijami in zasebnimi strankami.

2.   Če je to pomembno za opravljanje njegovih nalog in ob upoštevanju omejitev, določenih v skladu s členom 25(2), lahko Europol neposredno izmenjuje vse informacije, razen osebnih podatkov, s subjekti iz odstavka 1.

3.   Europol lahko sprejema osebne podatke od subjektov

  , ki jih hranijo subjekti
  iz odstavka 1, razen od zasebnih strank, in jih obdeluje, kolikor

  če
  je to nujno
  potrebno in sorazmerno
  za
  zakonito
  izvajanje njegovih nalog in ob upoštevanju določb iz tega poglavja.

4.   Brez poseganja v člen 36(4

  5
  ) Europol prenese osebne podatke organom Unije, tretjim državam in mednarodnim organizacijam le, če je to nujno za preprečevanje kriminala, ki spada med cilje

  naloge
  Europola, in boj proti njemu, ter v skladu s tem poglavjem
  in če se prejemnik izrecno zaveže, da se bodo podatki uporabili samo za namen, za katerega so bili preneseni
  . Če je podatke za prenos zagotovila država članica, Europol od zadevne države članice pridobi
  predhodno izrecno
  soglasje, razen če:

| (a) | se lahko predvideva, da je prenos dovoljen, ker država članica ni izrecno omejila možnosti za nadaljnji prenos; ali |
| --- | --- |

(a)

se lahko predvideva, da je prenos dovoljen, ker država članica ni izrecno omejila možnosti za nadaljnji prenos; ali

| (b) | je država članica že vnaprej dovolila tak nadaljnji prenos, in sicer s splošnim soglasjem ali soglasjem pod posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne. |
| --- | --- |

(b)

je država članica že vnaprej dovolila tak nadaljnji prenos, in sicer s splošnim soglasjem ali soglasjem pod posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.

5.   Nadaljnji prenosi osebnih podatkov s strani držav članic, organov Unije, tretjih držav in mednarodnih organizacij so prepovedani, razen če Europol s tem
  predhodno
  izrecno soglaša
  , prejemnik pa se izrecno zaveže, da se bodo podatki uporabili samo za namen, za katerega so bili preneseni
  .

5a.
     
  Europol zagotovi, da se v skladu s to uredbo zabeležijo podrobni zapisi o vseh prenosih osebnih podatkov in njihovih razlogih.

5b.
     
  Informacije, ki jih je tretja država, mednarodna organizacija ali zasebna stranka pridobila s kršitvijo temeljnih pravic, kot so zapisane v Listini EU o temeljnih pravicah, se ne obdelujejo. [Sprememba 134]

ODDELEK 2

IZMENJAVE/PRENOSI OSEBNIH PODATKOV

Člen 30

Prenos osebnih podatkov organom Unije

Ob upoštevanju vseh morebitnih omejitev, določenih v skladu s členom 25(2) ali (3),
  in brez poseganja v člen 27
  lahko Europol neposredno prenaša osebne podatke organom Unije, če je to nujno za izvajanje njegovih nalog ali nalog organa Unije, ki jih prejema.
  Europol seznam institucij in organov EU, s katerimi si izmenjuje informacije, objavi na svojem spletnem mestu. [Sprememba 135]

Člen 31

Prenos osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam

1.   Europol lahko prenese osebne podatke organu tretje države ali mednarodni organizaciji, kolikor je to nujno za izvajanje njegovih nalog, na podlagi:

| (a) | sklepa, ki ga Komisija sprejme v skladu s [členoma 25 in 31 Direktive 95/46/ES], da lahko zadevna država ali mednarodna organizacija ali sektor obdelave znotraj zadevne tretje države ali mednarodne organizacije zagotavlja ustrezno raven varstva (sklep o ustreznosti); ali |
| --- | --- |

(a)

sklepa, ki ga Komisija sprejme v skladu s [členoma 25 in 31 Direktive 95/46/ES], da lahko zadevna država ali mednarodna organizacija ali sektor obdelave znotraj zadevne tretje države ali mednarodne organizacije zagotavlja ustrezno raven varstva (sklep o ustreznosti); ali

| (b) | mednarodnega sporazuma, ki je bil sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in navaja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; ali |
| --- | --- |

(b)

mednarodnega sporazuma, ki je bil sklenjen med Unijo in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 218 PDEU in navaja ustrezne zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; ali

| (c) | sporazuma o sodelovanju, sklenjenega med Europolom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

sporazuma o sodelovanju, sklenjenega med Europolom in zadevno tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe.

Ti sporazumi o sodelovanju se v roku pet let po začetku veljavnosti te uredbe spremenijo in nadomestijo z naknadnim sporazumom v skladu s točko (b). [Sprememba 136]

Za take prenose ni potrebno nobeno dodatno dovoljenje.

  Pred in med pogajanji o mednarodnem sporazumu iz točke (b), zlasti pa pred sprejetjem pogajalskega mandata in tudi pred sklenitvijo sporazuma, se pravočasno posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

Europol redno posodobljen seznam svojih mednarodnih sporazumov in sporazumov o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami objavi na svojem spletnem mestu. [Sprememba 137]

Europol lahko sklene delovne dogovore za izvajanje takih sporazumov ali sklepov o ustreznosti.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko izvršni direktor
  ob upoštevanju svojih obveznosti nerazkrivanja in varovanja tajnosti ter sorazmernosti
  za vsak primer posebej dovoli prenos osebnih podatkov tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, če je:

| (a) | prenos podatkov nujno potreben, da se zaščitijo bistveni interesi ene ali več držav članic, ki jih zajemajo cilji Europola

  za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe
  ;
  ali |
| --- | --- |

(a)

prenos podatkov nujno potreben, da se zaščitijo bistveni interesi ene ali več držav članic, ki jih zajemajo cilji Europola

  za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge osebe
  ;
  ali

| (b) | prenos podatkov nujno potreben za preprečevanje neposredne nevarnosti, povezane s kriminalom ali terorističnimi dejanji

  zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če to določa zakonodaja države članice, ki prenaša osebne podatke
  ;
  ali |
| --- | --- |

(b)

prenos podatkov nujno potreben za preprečevanje neposredne nevarnosti, povezane s kriminalom ali terorističnimi dejanji

  zaščito legitimnih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, če to določa zakonodaja države članice, ki prenaša osebne podatke
  ;
  ali

| (c) | prenos drugače nujen ali pravno obvezen na podlagi pomembnega javnega interesa ali zaradi uveljavitve, izvajanja ali ohranitve pravnih zahtevkov

  podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti v državi članici ali tretji državi
  ; ali |
| --- | --- |

(c)

prenos drugače nujen ali pravno obvezen na podlagi pomembnega javnega interesa ali zaradi uveljavitve, izvajanja ali ohranitve pravnih zahtevkov

  podatkov bistvenega pomena za preprečitev neposredne in resne grožnje javni varnosti v državi članici ali tretji državi
  ; ali

| (d) | je prenos
  v posameznih primerih
  potreben za varstvo življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki,

  namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja
  ali druge osebe.

  pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij; ali |
| --- | --- |

(d)

je prenos
  v posameznih primerih
  potreben za varstvo življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki,

  namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja
  ali druge osebe.

  pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij; ali

| (da) | prenos v posameznih primerih potreben zaradi uveljavitve, izvajanja ali obrambe pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom določenega kaznivega dejanja ali izvrševanjem določene kazenske sankcije. |
| --- | --- |

(da)

prenos v posameznih primerih potreben zaradi uveljavitve, izvajanja ali obrambe pravnih zahtevkov v zvezi s preprečevanjem, preiskovanjem, odkrivanjem ali pregonom določenega kaznivega dejanja ali izvrševanjem določene kazenske sankcije.

Izvršni direktor v vsakem primeru upošteva raven varstva podatkov, ki velja v zadevni tretji državi ali mednarodni organizaciji, pri čemer upošteva vrsto in namen podatkov, trajanje predvidene obdelave, splošne ali posebne določbe o varstvu podatkov, ki se uporabljajo v tej državi, in ali so bili posebni pogoji, ki jih zahteva Europol v zvezi s podatki, sprejeti ali ne.

Odstopanja se ne smejo uporabljati za sistematične, množične ali strukturne prenose.

Poleg tega lahko upravni odbor po dogovoru z evropskim nadzornikom

  Evropski nadzornik
  za varstvo podatkov izda dovoljenje za
  prenos ali
  niz prenosov za obdobje, ki ni daljše od enega leta in se lahko podaljša, v skladu s točkami (a) do (d) zgoraj, pri tem pa upošteva

  navede ustrezne
  zaščitne ukrepe glede varstva zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov. [Sprememba 138]

3.   Izvršni direktor upravni odbor in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov
  nemudoma
  obvesti o primerih, v katerih je uporabil odstavek 2. [Sprememba 139]

3a.
     
  Europol hrani natančne zapise vseh prenosov v skladu s tem členom. [Sprememba 140]

Člen 32

Osebni podatki zasebnih strank

1.   Če je to nujno za izvajanje njegovih nalog, Europol lahko obdeluje osebne podatke zasebnih strank pod pogojem, da jih
  ne
  prejme
  neposredno od zasebnih strank, temveč le
  prek: [Sprememba 141]

| (a) | nacionalne enote države članice v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne enote države članice v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (b) | kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe; ali |
| --- | --- |

(b)

kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe; ali

| (c) | organa tretje države ali mednarodne organizacije, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 PDEU. |
| --- | --- |

(c)

organa tretje države ali mednarodne organizacije, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 PDEU.

2.   Če prejeti podatki vplivajo na interese države članice, Europol o tem nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

3.   Europol ne vzpostavlja neposrednega

  nobenega
  stika z zasebnimi strankami, da bi pridobil osebne podatke. [Sprememba 142]

4.   Komisija v roku treh let po začetku uporabe te uredbe oceni nujnost in morebiten učinek neposrednih izmenjav osebnih podatkov z zasebnimi strankami. Takšna ocena med drugim navaja razloge, zaradi katerih je izmenjava osebnih podatkov z zasebnimi strankami potrebna za Europol.

Člen 33

Informacije posameznikov

1.   Europol lahko obdeluje informacije posameznikov, vključno z njihovimi osebnimi podatki, pod pogojem, da jih prejme prek:

| (a) | nacionalne enote države članice v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne enote države članice v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (b) | kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe; ali |
| --- | --- |

(b)

kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23 Sklepa 2009/371/PNZ pred datumom začetka uporabe te uredbe; ali

| (c) | organa tretje države ali mednarodne organizacije, s katero je Evropska unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 PDEU. |
| --- | --- |

(c)

organa tretje države ali mednarodne organizacije, s katero je Evropska unija sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 218 PDEU.

2.   Če Europol prejme informacije, vključno z osebnimi podatki, od posameznika, ki prebiva v tretji državi, s katero Europol nima sklenjenega mednarodnega sporazuma, bodisi na podlagi člena 23 Sklepa Sveta 2009/371/PNZ ali na podlagi člena 218 PDEU, lahko Europol te informacije pošlje le zadevni državi članici ali tretji državi, s katero je sklenil tak mednarodni sporazum.

3.   Europol ne vzpostavlja neposrednega nobenega stika s posamezniki, da bi pridobil informacije. [Sprememba 143]

Poglavje VII

ZAŠČITNI UKREPI ZA VARSTVO PODATKOV

Člen 34

Splošna načela varstva podatkov

1.
     Osebni podatki so:

| (a) | obdelani
  zakonito,
  pošteno in zakonito

  na pregleden in preverljiv način v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki
  ; |
| --- | --- |

(a)

obdelani
  zakonito,
  pošteno in zakonito

  na pregleden in preverljiv način v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki
  ;

| (b) | zbrani za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo nadalje obdelovati na način, ki ni združljiv s temi nameni. Nadaljnja obdelava osebnih podatkov za zgodovinske, statistične ali znanstvene namene se ne šteje za nezdružljivo pod pogojem, da Europol zagotovi ustrezne zaščitne ukrepe, zlasti za zagotovitev, da se podatki ne obdelujejo za noben drug namen; |
| --- | --- |

(b)

zbrani za določene, izrecne in zakonite namene in se ne smejo nadalje obdelovati na način, ki ni združljiv s temi nameni. Nadaljnja obdelava osebnih podatkov za zgodovinske, statistične ali znanstvene namene se ne šteje za nezdružljivo pod pogojem, da Europol zagotovi ustrezne zaščitne ukrepe, zlasti za zagotovitev, da se podatki ne obdelujejo za noben drug namen;

| (c) | primerni, ustrezni in ne pretirani

  omejeni na nujno potrebne
  glede na namene, za katere se obdelujejo;
  obdelujejo se samo, če namenov ni bilo mogoče doseči z obdelavo informacij, ki ne vključujejo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

primerni, ustrezni in ne pretirani

  omejeni na nujno potrebne
  glede na namene, za katere se obdelujejo;
  obdelujejo se samo, če namenov ni bilo mogoče doseči z obdelavo informacij, ki ne vključujejo osebnih podatkov;

| (d) | točni in po potrebi posodobljeni; sprejeti je treba vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se netočni osebni podatki nemudoma izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo; |
| --- | --- |

(d)

točni in po potrebi posodobljeni; sprejeti je treba vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se netočni osebni podatki nemudoma izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo;

| (e) | shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se osebni podatki obdelujejo.; |
| --- | --- |

(e)

shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere se osebni podatki obdelujejo.;

| (ea) | obdelani na način, ki posamezniku, na katerega se nanašajo, omogoča učinkovito uveljavljanje njegovih pravic; |
| --- | --- |

(ea)

obdelani na način, ki posamezniku, na katerega se nanašajo, omogoča učinkovito uveljavljanje njegovih pravic;

| (eb) | obdelani na način, ki ščiti pred nedovoljeno ali nezakonito obdelavo ter pred naključno izgubo, uničenjem ali poškodbo, in sicer z uporabo ustreznih tehničnih ali organizacijskih ukrepov; |
| --- | --- |

(eb)

obdelani na način, ki ščiti pred nedovoljeno ali nezakonito obdelavo ter pred naključno izgubo, uničenjem ali poškodbo, in sicer z uporabo ustreznih tehničnih ali organizacijskih ukrepov;

| (ec) | obdelani samo s strani ustrezno pooblaščenih uslužbencev, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

(ec)

obdelani samo s strani ustrezno pooblaščenih uslužbencev, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog.

1a.
     
  Europol objavi dokument, v katerem v razumljivi obliki opredeli določbe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in razpoložljivimi sredstvi za uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se podatki nanašajo. [Sprememba 144]

Člen 35

Različne stopnje točnosti in zanesljivosti osebnih podatkov

1.   Vir informacij iz države članice, kolikor je to mogoče, oceni država članica, ki informacije posreduje, pri čemer uporabi naslednje oznake za oceno virov: [Sprememba 145]

| (A): | kadar ni dvoma o verodostojnosti, zanesljivosti in pristojnosti vira ali če je informacijo posredoval vir, ki se je vedno izkazal za zanesljivega; |
| --- | --- |
| (B): | kadar informacije posreduje vir, katerega dosedanje informacije so se večinoma izkazale za zanesljive; |
| (C): | kadar informacije posreduje vir, katerega dosedanje informacije so se večinoma izkazale za nezanesljive; |
| (X): | kadar zanesljivosti vira ni mogoče oceniti. |

(A):

kadar ni dvoma o verodostojnosti, zanesljivosti in pristojnosti vira ali če je informacijo posredoval vir, ki se je vedno izkazal za zanesljivega;

(B):

kadar informacije posreduje vir, katerega dosedanje informacije so se večinoma izkazale za zanesljive;

(C):

kadar informacije posreduje vir, katerega dosedanje informacije so se večinoma izkazale za nezanesljive;

(X):

kadar zanesljivosti vira ni mogoče oceniti.

2.   Informacije iz države članice, kolikor je to mogoče, oceni država članica, ki informacije posreduje, njihovo zanesljivost pa ugotovi na podlagi naslednjih oznak za oceno informacij: [Sprememba 146]

| (1): | nedvomno točne informacije; |
| --- | --- |
| (2): | informacije, ki so viru znane osebno, ne pa tudi uradniku, ki jih prenese naprej; |
| (3): | informacije, ki viru niso znane osebno, a jih potrjujejo druge zabeležene informacije; |
| (4): | informacije, ki viru niso znane osebno in jih ni mogoče potrditi. |

(1):

nedvomno točne informacije;

(2):

informacije, ki so viru znane osebno, ne pa tudi uradniku, ki jih prenese naprej;

(3):

informacije, ki viru niso znane osebno, a jih potrjujejo druge zabeležene informacije;

(4):

informacije, ki viru niso znane osebno in jih ni mogoče potrditi.

3.   Kadar Europol na podlagi že pridobljenih informacij sklene, da je treba oceno popraviti, o tem obvesti zadevno državo članico in se poskusi dogovoriti o spremembi ocene. Europol ne spremeni ocene brez takega dogovora.

4.   Kadar država članica pošlje Europolu informacije brez ocene, poskuša Europol, kolikor je to mogoče, oceniti

  oceni
  zanesljivost vira ali informacij na podlagi informacij, ki jih že ima. Specifični podatki in informacije se ocenijo v dogovoru z državo članico, ki jih je prispevala. Država članica in Europol se lahko na splošno dogovorita tudi o ocenjevanju posebnih vrst podatkov in posebnih virov. Če v določenem primeru ni bil dosežen noben dogovor ali če ni splošnega dogovora, Europol oceni informacije oziroma podatke z oznako (X) iz odstavka 1 in oznako (4) iz odstavka 2. [Sprememba 147]

5.   Kadar Europol prejme podatke ali informacije od tretje države ali mednarodne organizacije ali organa Unije, se ustrezno uporablja ta člen.

6.   Europol informacije iz javno dostopnih virov oceni z oznakami iz odstavkov 1 in 2

  oznakama (X) in (4)
  . [Sprememba 148]

Člen 36

Obdelava posebnih kategorij osebnih podatkov in različnih kategorij oseb, na katere se podatki nanašajo

1.   Obdelava osebnih podatkov žrtev kaznivega dejanja, prič ali drugih oseb, ki lahko zagotovijo informacije o kaznivih dejanjih, ter oseb, mlajših od 18 let, je prepovedana, razen če je nujno potrebna
  in ustrezno utemeljena
  za preprečevanje kriminala, ki spada pod cilje Europola, ali boj proti njemu. [Sprememba 149]

2.   Obdelava osebnih podatkov, ki se obdelujejo avtomatizirano ali z drugimi sredstvi in razkrivajo rasno ali, etnično
  ali socialno
  poreklo, politična prepričanja, vero ali prepričanja ali članstvo v sindikatih, ter podatkov v zvezi z zdravstvenim

  zdravjem
  ali spolnim življenjem, je prepovedana, razen če je nujno potrebno

  potrebna in ustrezno utemeljena
  za preprečevanje kriminala, ki spada pod cilje Europola, in boj proti njemu, in če ti podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki jih je Europol že obdelal. [Sprememba 150]

3.   Le Europol ima dostop do osebnih podatkov iz odstavkov 1 in 2. Izvršni direktor ustrezno dodeli dovoljenja omejenemu številu uradnikov, ki bodo imeli tak dostop, če je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

4.   Odločitve, ki prinašajo pravne učinke v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, ne smejo temeljiti zgolj na avtomatizirani obdelavi podatkov iz odstavka 2, razen če takšno odločitev izrecno dovoljuje nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Unije ali, če je to potrebno, evropski nadzornik za varstvo podatkov. [Sprememba 151]

5.   Osebni podatki iz odstavkov 1 in 2 se ne prenesejo državam članicam, organom Unije, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam, razen če je
  to
  nujno potrebno
  in ustrezno utemeljeno
  v posameznih primerih v zvezi s kriminalom, ki spada pod cilje Europola.
  Takšen prenos je v skladu z določbami iz poglavja VI te uredbe. [Sprememba 152]

6.   Europol evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov vsakih šest mesecev predloži pregled vseh osebnih podatkov iz odstavka 2, ki jih je obdelal.

Člen 37

Roki za hranjenje in izbris osebnih podatkov

1.   Osebni podatki, ki jih obdeluje Europol, se hranijo pri Europolu le toliko časa, kolikor je
  nujno
  potrebno za doseganje njegovih ciljev

  namena, za katerega se obdelujejo
  . [Sprememba 153]

2.   Europol v vsakem primeru najpozneje tri leta po začetku obdelave osebnih podatkov preveri, ali je treba podatke še naprej hraniti. Europol se lahko odloči za nadaljnje shranjevanje osebnih podatkov do naslednjega pregleda, ki se opravi čez naslednja tri leta, če je nadaljnje hranjenje še nujno za izvajanje njegovih nalog. Razlogi za nadaljnje hranjenje se utemeljijo in zabeležijo. Če o nadaljnjem hranjenju osebnih podatkov ni sprejeta nobena odločitev, se navedeni podatki po treh letih samodejno izbrišejo.

3.   Če se podatki o osebah iz člena 36(1) in (2) hranijo več kot pet let, se o tem ustrezno obvesti evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

4.   Kadar država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija pri prenosu navedejo kakršno koli omejitev glede zgodnejšega izbrisa ali uničenja osebnih podatkov v skladu s členom 25(2), Europol izbriše osebne podatke v skladu s temi omejitvami. Če je nadaljnje hranjenje podatkov nujno za izvajanje njegovih nalog, Europol na podlagi informacij, ki so obsežnejše od podatkov pošiljatelja, zaprosi pošiljatelja podatkov za dovoljenje za nadaljnje hranjenje podatkov, pri čemer prošnjo utemelji.

5.   Kadar država članica, organ Unije, tretja država ali mednarodna organizacija iz svojih nacionalnih podatkovnih zbirk izbriše podatke, posredovane Europolu, o tem obvesti Europol. Europol izbriše podatke, razen če je njihovo nadaljnje hranjenje nujno za doseganje njegovih ciljev, na podlagi informacij, ki so obsežnejše od podatkov pošiljatelja. Europol pošiljatelja podatkov obvesti o nadaljnjem hranjenju teh podatkov, pri čemer utemelji nadaljnje hranjenje.

6.   Osebni podatki se ne izbrišejo, če:

| (a) | bi to škodovalo interesom osebe, na katero se podatki nanašajo in ki potrebuje zaščito. V takih primerih se podatki uporabljajo le s

  z izrecno in pisno
  privolitvijo osebe, na katero se podatki nanašajo; [Sprememba 154] |
| --- | --- |

(a)

bi to škodovalo interesom osebe, na katero se podatki nanašajo in ki potrebuje zaščito. V takih primerih se podatki uporabljajo le s

  z izrecno in pisno
  privolitvijo osebe, na katero se podatki nanašajo; [Sprememba 154]

| (b) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oporeka njihovi točnosti, in sicer za čas, ki državam članicam ali Europolu omogoča preveriti točnost podatkov, če je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oporeka njihovi točnosti, in sicer za čas, ki državam članicam ali Europolu omogoča preveriti točnost podatkov, če je to potrebno;

| (c) | je treba osebne podatke ohraniti za namene dokazovanja
  ali za uveljavitev, izvajanje ali utemeljevanje pravnih zahtevkov
  ; [Sprememba 155] |
| --- | --- |

(c)

je treba osebne podatke ohraniti za namene dokazovanja
  ali za uveljavitev, izvajanje ali utemeljevanje pravnih zahtevkov
  ; [Sprememba 155]

| (d) | posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje njihovemu izbrisu in namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe. |
| --- | --- |

(d)

posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nasprotuje njihovemu izbrisu in namesto tega zahteva omejitev njihove uporabe.

Člen 38

Varnost obdelave

1.   Europol izvaja ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za varovanje osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem, naključno izgubo ali nepooblaščenim razkritjem, spremembo in dostopom ali drugimi nezakonitimi oblikami obdelave.

2.   V zvezi z avtomatsko obdelavo podatkov Europol izvaja ukrepe, katerih namen je:

| (a) | nepooblaščenim osebam onemogočiti dostop do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do opreme); |
| --- | --- |

(a)

nepooblaščenim osebam onemogočiti dostop do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do opreme);

| (b) | preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); |
| --- | --- |

(b)

preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);

| (c) | preprečiti nepooblaščen vnos podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali izbris hranjenih osebnih podatkov (nadzor hranjenja); |
| --- | --- |

(c)

preprečiti nepooblaščen vnos podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali izbris hranjenih osebnih podatkov (nadzor hranjenja);

| (d) | preprečiti uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov nepooblaščenim osebam, ki uporabljajo opremo za sporočanje podatkov (nadzor uporabnikov); |
| --- | --- |

(d)

preprečiti uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov nepooblaščenim osebam, ki uporabljajo opremo za sporočanje podatkov (nadzor uporabnikov);

| (e) | osebam, ki so pooblaščene za uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov, zagotoviti dostop le do tistih podatkov, ki so zajeti v njihovem pooblastilu za dostop (nadzor dostopa do podatkov); |
| --- | --- |

(e)

osebam, ki so pooblaščene za uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov, zagotoviti dostop le do tistih podatkov, ki so zajeti v njihovem pooblastilu za dostop (nadzor dostopa do podatkov);

| (f) | zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom se smejo poslati osebni podatki oziroma katerim organom so bili osebni podatki poslani z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja); |
| --- | --- |

(f)

zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom se smejo poslati osebni podatki oziroma katerim organom so bili osebni podatki poslani z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja);

| (g) | zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatsko obdelavo podatkov ter kdaj so bili vneseni in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa); |
| --- | --- |

(g)

zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatsko obdelavo podatkov ter kdaj so bili vneseni in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa);

| (ga) | zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, do katerih podatkov so dostopali člani osebja, kdo so bili ti člani osebja in kdaj so dostopali do podatkov (zapisi o dostopu); [Sprememba 156] |
| --- | --- |

(ga)

zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, do katerih podatkov so dostopali člani osebja, kdo so bili ti člani osebja in kdaj so dostopali do podatkov (zapisi o dostopu); [Sprememba 156]

| (h) | preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov (nadzor pošiljanja); |
| --- | --- |

(h)

preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali izbris osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov (nadzor pošiljanja);

| (i) | zagotoviti, da je vgrajene sisteme v primeru prekinitve mogoče takoj ponovno usposobiti (obnovitev); |
| --- | --- |

(i)

zagotoviti, da je vgrajene sisteme v primeru prekinitve mogoče takoj ponovno usposobiti (obnovitev);

| (j) | zagotovi, da funkcije sistema delujejo brezhibno, da se o pojavu napak v funkcijah nemudoma poroča (zanesljivost) in da se shranjeni podatki ob okvari sistema ne uničijo (celovitost). |
| --- | --- |

(j)

zagotovi, da funkcije sistema delujejo brezhibno, da se o pojavu napak v funkcijah nemudoma poroča (zanesljivost) in da se shranjeni podatki ob okvari sistema ne uničijo (celovitost).

3.   Europol in države članice opredelijo mehanizme, s katerimi zagotovijo, da se potrebe po varstvu upoštevajo prek meja informacijskih sistemov.

Člen 38a

Vgrajeno varstvo podatkov

1.
     
  Europol uporabi ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe in postopke na tak način, da obdelava ustreza zahtevam določb, sprejetih v skladu s to uredbo, in zagotovi varstvo pravic posameznika, na katerega se podatki nanašajo.

2.
     
  Europol uporabi mehanizme za zagotovitev, da se privzeto obdelajo samo tisti osebni podatki, ki so potrebni za namene obdelave. [Sprememba 157]

Člen 38b

Obveščanje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o kršitvi varstva osebnih podatkov

1.
     
  Europol v primeru kršitve varstva osebnih podatkov o kršitvi nemudoma, po možnosti najpozneje v 24 urah po odkritju kršitve, obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. Europol v primerih, ko Nadzornik ni bil obveščen v 24 urah, na zahtevo predloži obrazloženo utemeljitev.

2.
     
  Obvestilo iz odstavka 1 vsebuje vsaj:

| (a) | opis kršitve varstva osebnih podatkov, vključno z vrstami in številom zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter vrstami in številom zadevnih podatkovnih zapisov; |
| --- | --- |

(a)

opis kršitve varstva osebnih podatkov, vključno z vrstami in številom zadevnih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter vrstami in številom zadevnih podatkovnih zapisov;

| (b) | priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov kršitve varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

priporočene ukrepe za ublažitev morebitnih škodljivih učinkov kršitve varstva osebnih podatkov;

| (c) | opis možnih posledic kršitve varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

opis možnih posledic kršitve varstva osebnih podatkov;

| (d) | opis ukrepov, ki jih upravljavec predlaga ali sprejme za obravnavanje kršitve varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(d)

opis ukrepov, ki jih upravljavec predlaga ali sprejme za obravnavanje kršitve varstva osebnih podatkov.

3.
     
  Europol dokumentira vse kršitve varstva osebnih podatkov, pri čemer vključi dejstva v zvezi s kršitvijo, njene učinke in sprejete popravne ukrepe, kar Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov omogoča, da preveri skladnost s tem členom. [Sprememba 158]

Člen 38c

Obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov

1.
     
  Če kršitev varstva osebnih podatkov iz člena 38b lahko škodljivo vpliva na varstvo osebnih podatkov ali zasebnost posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, Europol slednjemu nemudoma pošlje sporočilo o kršitvi varstva osebnih podatkov.

2.
     
  Sporočilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 1 opisuje vrsto kršitve varstva osebnih podatkov ter vsebuje ime in kontaktne podatke pooblaščenca za varstvo podatkov iz člena 44.

3.
     
  Posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov ni treba obvestiti, če je Europol Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zadovoljivo dokazal, da je izvedel ustrezne tehnološke zaščitne ukrepe in da so bili ti ukrepi uporabljeni za osebne podatke, v zvezi s katerimi je bila kršena varnost. Taki tehnološki zaščitni ukrepi bi morali podatke spremeniti v obliko, ki je nerazumljiva vsem, ki niso pooblaščeni za dostop do njih.

4.
     
  Obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo podatki, se lahko odloži, omeji ali opusti, ob upoštevanju zakonitih interesov zadevne osebe, če je takšen ukrep nujen in sorazmeren:

| (a) | za preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov; |
| --- | --- |

(a)

za preprečitev oviranja uradnih in zakonitih preiskav, poizvedb ali postopkov;

| (b) | za izogibanje vplivu na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij; |
| --- | --- |

(b)

za izogibanje vplivu na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij;

| (c) | za zagotavljanje javne in nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje javne in nacionalne varnosti;

| (d) | za varovanje pravic in svoboščin tretjih oseb. [Sprememba 159] |
| --- | --- |

(d)

za varovanje pravic in svoboščin tretjih oseb. [Sprememba 159]

Člen 39

Pravica do dostopa za posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico biti v razumnih časovnih presledkih obveščen o tem, ali Europol obdeluje osebne podatke, ki se nanašajo nanj. Kadar se takšni osebni podatki obdelujejo, Europol posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, posreduje
  vsaj
  naslednje informacije: [Sprememba 160]

| (a) | potrdilo o tem, ali se obdelujejo podatki, ki se nanašajo nanj; |
| --- | --- |

(a)

potrdilo o tem, ali se obdelujejo podatki, ki se nanašajo nanj;

| (b) | informacijo vsaj o namenih postopka obdelave, vrstah zadevnih podatkov
  , roku hranjenja osebnih podatkov
  in prejemnikih, ki so jim posredovani podatki; [Sprememba 161] |
| --- | --- |

(b)

informacijo vsaj o namenih postopka obdelave, vrstah zadevnih podatkov
  , roku hranjenja osebnih podatkov
  in prejemnikih, ki so jim posredovani podatki; [Sprememba 161]

| (c) | v razumljivi obliki sporočilo o podatkih, ki se obdelujejo, in o vseh razpoložljivih informacijah v zvezi z njihovimi viri; |
| --- | --- |

(c)

v razumljivi obliki sporočilo o podatkih, ki se obdelujejo, in o vseh razpoložljivih informacijah v zvezi z njihovimi viri;

| (ca) | navedbo pravne podlage za obdelavo podatkov; [Sprememba 162] |
| --- | --- |

(ca)

navedbo pravne podlage za obdelavo podatkov; [Sprememba 162]

| (cb) | informacije o obstoju pravice, da od Europola zahteva popravek, izbris ali omejitev obdelave osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; [Sprememba 163] |
| --- | --- |

(cb)

informacije o obstoju pravice, da od Europola zahteva popravek, izbris ali omejitev obdelave osebnih podatkov v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; [Sprememba 163]

| (cc) | kopijo podatkov, ki se obdelujejo. [Sprememba 164] |
| --- | --- |

(cc)

kopijo podatkov, ki se obdelujejo. [Sprememba 164]

2.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki želi uveljavljati pravico do dostopa do osebnih podatkov, lahko brez pretiranih stroškov

  brezplačno
  vloži zahtevo v zvezi s tem
  pri
  organu, ki je za ta namen imenovan, v državi članici po svoji izbiri. Ta organ zahtevo nemudoma predloži Europolu, vsekakor pa v enem mesecu od njenega prejema.
  Europol potrdi prejem zahteve. [Spremembi 165 in 234]

3.   Europol na zahtevo nemudoma odgovori, vsekakor pa v treh mesecih po njenem prejemu
  zahteve s strani nacionalnega organa
  . [Sprememba 166]

4.   Europol se s pristojnimi organi zadevnih držav članic posvetuje o odločitvi, ki bo sprejeta. Odločitev o dostopu do podatkov se sprejme v tesnem sodelovanju med Europolom in državami članicami, ki jih dostop posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo, do takih podatkov neposredno zadeva. Če država članica nasprotuje predlaganemu odgovoru Europola, o razlogih za nasprotovanje obvesti Europol.

5.   Dostop do osebnih podatkov

  Zagotavljanje informacij v odgovor na zahtevo iz odstavka 1
  se zavrne ali omeji, če je to

  tovrstna delna ali popolna zavrnitev
  potreben ukrep, da: [Sprememba 167]

| (a) | lahko Europol ustrezno opravlja svoje naloge; |
| --- | --- |

(a)

lahko Europol ustrezno opravlja svoje naloge;

| (b) | se zavarujeta varnost in javni red v državah članicah ali prepreči kriminal; |
| --- | --- |

(b)

se zavarujeta varnost in javni red v državah članicah ali prepreči kriminal;

| (c) | se prepreči ogrožanje morebitnih nacionalnih preiskav; |
| --- | --- |

(c)

se prepreči ogrožanje morebitnih nacionalnih preiskav;

| (d) | se zavarujejo pravice in svoboščine tretjih oseb. |
| --- | --- |

(d)

se zavarujejo pravice in svoboščine tretjih oseb.

Pri vseh odločitvah o omejitvi ali zavrnitvi zahtevanih informacij se upoštevajo temeljne pravice in interesi posameznika, na katerega se nanašajo podatki. [Sprememba 168]

6.   Europol z dopisom obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o morebitni zavrnitvi ali omejitvi dostopa, o razlogih za tako odločitev in o njegovi pravici, da vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Informacij o dejanskih in pravnih razlogih, na katerih temelji odločitev, ni treba navesti, kadar bi zagotovitev takih informacij izničila učinek omejitve iz odstavka 5.

Člen 40

Pravica do popravka, izbrisa in blokiranja

1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico zaprositi Europol, da popravi njegove osebne podatke, če so nepravilni, ter jih dopolni ali posodobi, kjer je to mogoče in potrebno. [Sprememba 169]

2.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico zaprositi Europol, da izbriše osebne podatke v zvezi z njim, če niso več potrebni za namene, za katere so se zakonito zbrali ali zakonito nadalje obdelovali.

3.   Osebni podatki se ne izbrišejo, temveč blokirajo, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da bi izbris lahko vplival na legitimne interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. Blokirani podatki se obdelujejo le za namen, ki je preprečil njihov izbris.

4.   Če so podatke iz odstavkov 1, 2 in 3, ki jih hrani Europol, zagotovile tretje države ali mednarodne organizacije ali pa so rezultati lastnih analiz Europola, Europol take podatke popravi, izbriše ali blokira
  ter, kjer je ustrezno, obvesti vir podatkov
  . [Sprememba 170]

5.   Če so podatke iz odstavkov 1 in 2, ki jih hrani Europol, Europolu neposredno zagotovile države članice, zadevne države članice take podatke popravijo, izbrišejo ali blokirajo v sodelovanju z Europolom.

6.   Če so bili nepravilni podatki preneseni na kateri koli drug ustrezen način ali če je do napak v podatkih, ki so jih posredovale države članice, prišlo zaradi tega, ker so bili preneseni nepravilno ali s kršitvijo te uredbe, ali če je do napak prišlo zaradi tega, ker je Europol vnašal, prevzel ali hranil podatke nepravilno ali s kršitvijo te uredbe, Europol podatke v sodelovanju z zadevnimi državami članicami popravi ali izbriše.

7.   V primerih iz odstavkov 4, 5 in 6 se vse prejemnike takih podatkov nemudoma obvesti. Prejemniki nato, v skladu s pravili, ki se uporabljajo zanje, popravijo, izbrišejo ali blokirajo zadevne podatke v svojih sistemih.

8.   Europol posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, brez nepotrebnega odlašanja, vsekakor pa v treh mesecih, pisno obvesti, da so bili podatki, ki se nanašajo nanj, popravljeni, izbrisani ali blokirani.

9.   Europol posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno obvesti o morebitni zavrnitvi popravka, izbrisa ali blokiranja in možnosti vložitve pritožbe pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ter možnosti pravnega sredstva.

Člen 41

Odgovornost v zvezi z varstvom podatkov

1.   Europol hrani osebne podatke na način, da se lahko ugotovi njihov vir v skladu s členom 23.

1a.
     
  Europol hrani osebne podatke na način, da se lahko popravijo in izbrišejo. [Sprememba 171]

2.   Za kakovost osebnih podatkov, kot je določeno v členu 34(d), so odgovorne države članice, ki so osebne podatke zagotovile Europolu, Europol pa za osebne podatke, ki so jih zagotovili organi Unije, tretje države ali mednarodne organizacije, ter za osebne podatke, ki jih je Europol pridobil iz javno dostopnih virov.
  Za kakovost podatkov do trenutka prenosa in vključno z njim so odgovorni organi Unije. [Sprememba 172]

3.   Za skladnost z načeli iz člena 34(a), (b), (c) in (e) je odgovoren Europol.

4.   Za zakonitost prenosa podatkov

  veljavna načela varstva
  je odgovoren/odgovorna: [Sprememba 173]

| (a) | država članica, ki je podatke posredovala, če gre za osebne podatke, ki jih je država članica posredovala Europolu; in |
| --- | --- |

(a)

država članica, ki je podatke posredovala, če gre za osebne podatke, ki jih je država članica posredovala Europolu; in

| (b) | Europol, če gre za osebne podatke, ki jih je Europol posredoval državam članicam, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. |
| --- | --- |

(b)

Europol, če gre za osebne podatke, ki jih je Europol posredoval državam članicam, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam.

5.   V primeru prenosa med Europolom in organom Unije je za zakonitost prenosa odgovoren Europol. Brez poseganja v prejšnji stavek sta za zakonitost tega prenosa odgovorna tako Europol kot prejemnik, kadar Europol prenese podatke na zahtevo prejemnika. Poleg tega je Europol odgovoren za vse postopke obdelave podatkov, ki jih izvede.

Europol preveri pristojnost prejemnika in oceni potrebo po prenosu podatkov. Če se pojavijo dvomi o tej potrebi, Europol od prejemnika zahteva nadaljnje informacije. Prejemnik zagotovi, da je potrebo po prenosu podatkov mogoče preveriti. Prejemnik obdeluje osebne podatke samo za namene, za katere je bil opravljen njihov prenos. [Sprememba 174]

Člen 42

Predhodno preverjanje

1.   Pri obdelavi osebnih podatkov
  v kakršnem koli nizu postopkov obdelave
  , ki bodo del nove zbirke v postopku sestavljanja

  služijo enemu ali več povezanim namenom v zvezi z osrednjimi dejavnostmi obdelave
  , je potrebno predhodno preverjanje, če: [Sprememba 175]

| (a) | bodo obdelane posebne vrste podatkov iz člena 36(2); |
| --- | --- |

(a)

bodo obdelane posebne vrste podatkov iz člena 36(2);

| (b) | vrsta obdelave, predvsem zaradi uporabe novih tehnologij, mehanizmov ali postopkov, vključuje sicer posebna tveganja za temeljne pravice in svoboščine ter zlasti za varstvo osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. |
| --- | --- |

(b)

vrsta obdelave, predvsem zaradi uporabe novih tehnologij, mehanizmov ali postopkov, vključuje sicer posebna tveganja za temeljne pravice in svoboščine ter zlasti za varstvo osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

2.   Predhodna preverjanja opravi evropski nadzornik za varstvo podatkov po prejemu uradnega obvestila pooblaščenca za varstvo podatkov, ki se v primeru dvoma o potrebi po predhodnem preverjanju posvetuje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

3.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov poda svoje mnenje v dveh mesecih po prejemu uradnega obvestila. Ta rok se lahko
  kadar koli
  začasno podaljša, dokler evropski nadzornik za varstvo podatkov ne pridobi nadaljnjih informacij, ki jih je morda zahteval. S sklepom evropskega nadzornika za varstvo podatkov pa se ta rok lahko podaljša še za nadaljnja dva meseca, če to zahteva zapletenost zadeve.
  Rok je mogoče podaljšati največ dvakrat.
  Europol mora biti o tem sklepu uradno obveščen pred iztekom začetnega dvomesečnega obdobja. [Sprememba 176]

Če mnenje do konca dvomesečnega obdobja ali njegovega podaljšanja ni podano, se šteje, da je mnenje pozitivno.

Če bi po mnenju evropskega nadzornika za varstvo podatkov obdelava, o kateri je uradno obveščen, lahko imela za posledico kršitev katere koli določbe te uredbe, mora po potrebi podati predloge za preprečitev take kršitve. Če Europol ne prilagodi ustrezno postopka obdelave, lahko evropski nadzornik za varstvo podatkov izvrši pooblastila, ki so mu podeljena skladno s členom 46(3).

4.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov vodi katalog vseh postopkov obdelave, o katerih je bil uradno obveščen skladno z odstavkom 1. Tak katalog se vključi v katalog iz člena 27(5) Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 43

Zapisovanje in dokumentiranje

1.   Zaradi preverjanja zakonitosti obdelave podatkov, notranjega spremljanja ter zagotavljanja ustrezne neoporečnosti in varnosti podatkov Europol hrani zapise zbiranja, spreminjanja, dostopa do,
  priklica,
  razkrivanja, združevanja ali izbrisa osebnih podatkov. Taki zapisi ali dokumentacija se izbrišejo po treh letih, razen če so podatki še potrebni za tekoči nadzor. Zapisov ni mogoče spreminjati. [Sprememba 177]

2.   Zapisi ali dokumentacija iz odstavka 1 se na zahtevo sporočijo evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov zaradi nadzora varstva podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov te informacije uporabi le za nadzor varstva podatkov, za zagotavljanje pravilne obdelave podatkov ter njihove neoporečnosti in varnosti.

Člen 44

Pooblaščenec za varstvo podatkov

1.   Upravni odbor imenuje pooblaščenca za varstvo podatkov, ki je član osebja. Pooblaščenec svoje dolžnosti opravlja neodvisno.

2.   Pooblaščenec za varstvo podatkov se izbere na podlagi njegovih osebnih in poklicnih kvalitet ter zlasti njegovega strokovnega poznavanja varstva podatkov.

3.   Izbira pooblaščenca za varstvo podatkov ni izpostavljena nasprotju interesov med njegovo dolžnostjo, ki jo ima kot pooblaščenec za varstvo podatkov, in vsemi drugimi uradnimi dolžnostmi, zlasti v zvezi z uporabo določb te uredbe.

4.   Pooblaščenec za varstvo podatkov se imenuje za dobo od dveh do petih let. Upravičen je do ponovnega imenovanja do največ deset let celotnega mandata. Institucija ali organ Skupnosti, ki ga je imenoval, ga lahko razreši s položaja pooblaščenca za varstvo podatkov samo s soglasjem evropskega nadzornika za varstvo podatkov, če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje njegovih dolžnosti.

5.   Po njegovem imenovanju institucija ali organ, ki ga je imenovala, vpiše pooblaščenca za varstvo podatkov pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

6.   Pooblaščenec za varstvo podatkov ne sme prejeti nobenih navodil v zvezi z opravljanjem svojih dolžnosti.

7.   Pooblaščenec za varstvo podatkov v zvezi z osebnimi podatki, razen v zvezi z osebnimi podatki članov osebja Europola in upravnimi osebnimi podatki, opravlja zlasti naslednje naloge:

| (a) | na neodvisen način zagotavlja zakonitost in skladnost z določbami

  notranjo uporabo določb
  te uredbe pri obdelavi osebnih podatkov; [Sprememba 178] |
| --- | --- |

(a)

na neodvisen način zagotavlja zakonitost in skladnost z določbami

  notranjo uporabo določb
  te uredbe pri obdelavi osebnih podatkov; [Sprememba 178]

| (b) | zagotavlja, da se evidenca o prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da se evidenca o prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu s to uredbo;

| (c) | zagotavlja, da so posamezniki, na katere se podatki nanašajo, na zahtevo obveščeni o svojih pravicah na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja, da so posamezniki, na katere se podatki nanašajo, na zahtevo obveščeni o svojih pravicah na podlagi te uredbe;

| (d) | sodeluje z osebjem Europola, odgovornim za postopke, usposabljanje in svetovanje o obdelavi podatkov; |
| --- | --- |

(d)

sodeluje z osebjem Europola, odgovornim za postopke, usposabljanje in svetovanje o obdelavi podatkov;

| (e) | sodeluje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov
  , zlasti v zvezi s postopki obdelave iz člena 42
  ; [Sprememba 179] |
| --- | --- |

(e)

sodeluje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov
  , zlasti v zvezi s postopki obdelave iz člena 42
  ; [Sprememba 179]

| (f) | pripravlja letna poročila, ki jih predloži upravnemu odboru in evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.; |
| --- | --- |

(f)

pripravlja letna poročila, ki jih predloži upravnemu odboru in evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.;

| (fa) | deluje kot kontaktna točka za zahteve za dostop iz člena 39; [Sprememba 180] |
| --- | --- |

(fa)

deluje kot kontaktna točka za zahteve za dostop iz člena 39; [Sprememba 180]

| (fb) | vodi katalog vseh postopkov obdelave, ki jih izvaja Europol, pri čemer vključi, kjer je primerno, informacije o namenu, kategorijah podatkov, prejemnikih, rokih za blokiranje in izbris, prenosih tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ter varnostnih ukrepih; [Sprememba 181] |
| --- | --- |

(fb)

vodi katalog vseh postopkov obdelave, ki jih izvaja Europol, pri čemer vključi, kjer je primerno, informacije o namenu, kategorijah podatkov, prejemnikih, rokih za blokiranje in izbris, prenosih tretjim državam ali mednarodnim organizacijam ter varnostnih ukrepih; [Sprememba 181]

| (fc) | vodi katalog incidentov in kršitev varnosti, ki vplivajo na operativne ali upravne osebne podatke. [Sprememba 182] |
| --- | --- |

(fc)

vodi katalog incidentov in kršitev varnosti, ki vplivajo na operativne ali upravne osebne podatke. [Sprememba 182]

8.   Poleg tega pooblaščenec za varstvo podatkov opravlja naloge iz Uredbe (ES) št. 45/2001 v zvezi z osebnimi podatki članov osebja Europola in upravnimi osebnimi podatki. [Sprememba 183]

9.   Pri opravljanju svojih nalog ima pooblaščenec za varstvo podatkov dostop do vseh podatkov, ki jih obdela Europol, in do vseh prostorov Europola.
  Takšen dostop je mogoč kadarkoli in brez predhodne zahteve. [Sprememba 184]

10.   Če pooblaščenec za varstvo podatkov meni, da določbe te uredbe glede obdelave osebnih podatkov niso bile spoštovane, o tem obvesti izvršnega direktorja, ki mora v določenem roku zagotoviti spoštovanje določb. Če izvršni direktor v določenem roku ne zagotovi spoštovanja določb glede obdelave podatkov, pooblaščenec za varstvo podatkov obvesti upravni odbor in v dogovoru z njim določi rok za odgovor. Če upravni odbor ne zagotovi spoštovanja določb glede obdelave podatkov v določenem roku, pooblaščenec za varstvo podatkov zadevo predloži evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

11.   Upravni odbor sprejme izvedbena pravila v zvezi s pooblaščencem za varstvo podatkov. Navedena izvedbena pravila urejajo zlasti postopek izbora pooblaščenca za varstvo podatkov in njeno razrešitev, naloge, dolžnosti in pooblastila ter zaščitne ukrepe, ki zagotavljajo njeno neodvisnost. Europol pooblaščencu za varstvo podatkov zagotovi osebje in sredstva, potrebna za opravljanja njenih dolžnosti. Ti člani osebja imajo dostop do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Europol, in do prostorov Europola le v obsegu, ki je nujen za izvajanje njihovih nalog.
  Takšen dostop je mogoč kadarkoli in brez predhodne zahteve. [Sprememba 185]

11a.
     
  Pooblaščenec za varstvo podatkov ima na razpolago sredstva, potrebna za izpolnjevanje svojih nalog. [Sprememba 186]

Člen 45

Nadzor, ki ga izvaja nacionalni nadzorni organ

1.   Vsaka država članica določi nacionalni nadzorni organ z nalogo, da neodvisno in v skladu z nacionalno zakonodajo spremlja dopustnost prenosa, priklica in vsakega sporočanja osebnih podatkov Europolu strani zadevne države članice, ter prouči, ali takšen prenos, priklic ali sporočanje kršijo pravice osebe, na katero se podatki nanašajo. V ta namen ima nacionalni nadzorni organ v prostorih nacionalne enote ali uradnika za zvezo dostop do podatkov, ki so jih države članice predložile Europolu v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki.

2.   Nacionalni nadzorni organi imajo za izvajanje svoje nadzorne funkcije dostop do pisarn in dokumentov svojih uradnikov za zvezo pri Europolu.

3.   Nacionalni nadzorni organi v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki nadzorujejo dejavnosti nacionalnih enot in dejavnosti uradnikov za zvezo, kolikor take dejavnosti pomembne za varstvo osebnih podatkov. Evropskega nadzornika za varstvo podatkov tudi obveščajo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo v zvezi z Europolom.

4.   Vsak ima pravico od nacionalnega nadzornega organa zahtevati, da preveri, ali so podatki o njem ne glede na njihovo obliko zakonito preneseni ali sporočeni Europolu ter ali je dostop zadevne države članice do teh podatkov zakonit. Ta pravica se izvaja v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri je bila zahteva vložena.

Člen 46

Nadzor, ki ga izvaja evropski nadzornik za varstvo podatkov

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je odgovoren za spremljanje in zagotavljanje uporabe določb te uredbe v zvezi z varstvom temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, kar zadeva obdelavo osebnih podatkov s strani Europola, ter svetovanje Europolu in osebam, na katere se podatki nanašajo, o vseh zadevah, povezanih z obdelavo osebnih podatkov. Zato izpolnjuje dolžnosti iz odstavka 2 in izvaja pooblastila iz odstavka 3.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima v skladu s to uredbo naslednje dolžnosti:

| (a) | obravnava in preiskuje pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(a)

obravnava in preiskuje pritožbe ter o izidu v razumnem roku obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki;

| (b) | opravlja poizvedbe na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe in o izidu v razumnem roku obvesti

  nemudoma obvesti
  posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki; [Sprememba 187] |
| --- | --- |

(b)

opravlja poizvedbe na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe in o izidu v razumnem roku obvesti

  nemudoma obvesti
  posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki; [Sprememba 187]

| (c) | spremlja in zagotavlja, da Europol pri obdelavi osebnih podatkov uporablja določbe te uredbe in druge akte Unije v zvezi z varstvom fizičnih oseb; |
| --- | --- |

(c)

spremlja in zagotavlja, da Europol pri obdelavi osebnih podatkov uporablja določbe te uredbe in druge akte Unije v zvezi z varstvom fizičnih oseb;

| (d) | bodisi na lastno pobudo ali v odgovor na posvetovanje svetuje Europolu o vseh zadevah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, predvsem preden Europol sestavi notranji pravilnik o varstvu temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

bodisi na lastno pobudo ali v odgovor na posvetovanje svetuje Europolu o vseh zadevah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, predvsem preden Europol sestavi notranji pravilnik o varstvu temeljnih pravic in svoboščin pri obdelavi osebnih podatkov;

| (e) | določa, utemeljuje in objavlja izjeme, zaščitne ukrepe, dovoljenja in pogoje iz člena 36(4); |
| --- | --- |

(e)

določa, utemeljuje in objavlja izjeme, zaščitne ukrepe, dovoljenja in pogoje iz člena 36(4);

| (f) | vodi katalog postopkov obdelave, o katerih je uradno obveščen na podlagi člena 42(1) in ki so zabeleženi v skladu s členom 42(4); |
| --- | --- |

(f)

vodi katalog postopkov obdelave, o katerih je uradno obveščen na podlagi člena 42(1) in ki so zabeleženi v skladu s členom 42(4);

| (g) | izvaja predhodno preverjanje obdelave, o kateri je uradno obveščen. |
| --- | --- |

(g)

izvaja predhodno preverjanje obdelave, o kateri je uradno obveščen.

3.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov lahko v skladu s to uredbo:

| (a) | posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, svetuje pri uveljavljanju njihovih pravic; |
| --- | --- |

(a)

posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, svetuje pri uveljavljanju njihovih pravic;

| (b) | zadevo predloži Europolu v primeru domnevne kršitve določb, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov, in po potrebi poda predloge za odstranitev te kršitve in za izboljšanje varstva posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki; |
| --- | --- |

(b)

zadevo predloži Europolu v primeru domnevne kršitve določb, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov, in po potrebi poda predloge za odstranitev te kršitve in za izboljšanje varstva posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

| (c) | odredi, da se zahtevkom po izvajanju določenih pravic v zvezi s podatki ugodi, kadar so bili taki zahtevki zavrnjeni kot kršitev členov 39 in 40; |
| --- | --- |

(c)

odredi, da se zahtevkom po izvajanju določenih pravic v zvezi s podatki ugodi, kadar so bili taki zahtevki zavrnjeni kot kršitev členov 39 in 40;

| (d) | opozarja ali opominja Europol; |
| --- | --- |

(d)

opozarja ali opominja Europol;

| (e) | odredi popravo, blokiranje, izbris ali uničenje vseh podatkov, kadar

  ki
  so bili obdelani s kršitvijo določb, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov, in uradno obvestilo o takih dejanjih tretjim strankam, ki so jim bili posredovani podatki; [Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov] |
| --- | --- |

(e)

odredi popravo, blokiranje, izbris ali uničenje vseh podatkov, kadar

  ki
  so bili obdelani s kršitvijo določb, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov, in uradno obvestilo o takih dejanjih tretjim strankam, ki so jim bili posredovani podatki; [Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov]

| (f) | naloži

  upravnemu odboru predlaga, da
  začasno ali dokončno prepoved obdelave

  delno ali popolno prepove obdelavo
  ; [Sprememba 189] |
| --- | --- |

(f)

naloži

  upravnemu odboru predlaga, da
  začasno ali dokončno prepoved obdelave

  delno ali popolno prepove obdelavo
  ; [Sprememba 189]

| (g) | zadevo predloži Europolu in po potrebi Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; |
| --- | --- |

(g)

zadevo predloži Europolu in po potrebi Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji;

| (h) | zadevo predloži Sodišču Evropske unije pod pogoji, predvidenimi v Pogodbi; |
| --- | --- |

(h)

zadevo predloži Sodišču Evropske unije pod pogoji, predvidenimi v Pogodbi;

| (i) | posreduje v tožbah, vloženih na Sodišču Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

posreduje v tožbah, vloženih na Sodišču Evropske unije.

4.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov je pooblaščen:

| (a) | da pridobi od Europola dostop do vseh osebnih podatkov in do vseh informacij, potrebnih za njegove poizvedbe; |
| --- | --- |

(a)

da pridobi od Europola dostop do vseh osebnih podatkov in do vseh informacij, potrebnih za njegove poizvedbe;

| (b) | da pridobi dostop do vseh prostorov, v katerih Europol izvaja svoje dejavnosti, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se tam opravlja dejavnost, ki jo zajema ta uredba. |
| --- | --- |

(b)

da pridobi dostop do vseh prostorov, v katerih Europol izvaja svoje dejavnosti, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se tam opravlja dejavnost, ki jo zajema ta uredba.

5.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov pripravi letno poročilo o nadzornih dejavnostih v zvezi z Europolom. To poročilo je del letnega poročila evropskega nadzornika za varstvo podatkov iz člena 48 Uredbe (ES) št. 45/2001.

To poročilo vključuje statistične podatke v zvezi s pritožbami, poizvedbami, preiskavami, obdelavo občutljivih informacij, prenosov osebnih podatkov tretjim državam in mednarodnim organizacijam, predhodnim preverjanjem in obveščanjem ter uporabo pooblastil iz odstavka 3.

To poročilo se posreduje in predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor ter posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. Evropski parlament in Svet lahko na podlagi tega poročila zahtevata, da Evropski nadzornik za varstvo podatkov sprejme dodatne ukrepe za zagotovitev uporabe določb te uredbe. [Sprememba 190]

6.   Člane in uslužbence urada evropskega nadzornika za varstvo podatkov zavezuje obveznost varovanja tajnosti v skladu s členom 69.

Člen 47

Sodelovanje med evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in nacionalnimi organi za varstvo podatkov

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov tesno sodeluje z nacionalnimi nadzornimi organi pri posebnih vprašanjih, ki zahtevajo nacionalno sodelovanje, zlasti če evropski nadzornik za varstvo podatkov ali nacionalni nadzorni organ ugotovita velika odstopanja med praksami držav članic ali potencialno nezakonit prenos pri uporabi mehanizmov Europola za izmenjavo informacij ali v zvezi z vprašanji, ki jih zastavi en ali več nacionalnih nadzornih organov glede izvajanja ali razumevanja te uredbe.

2.   
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov pri izvajanju svojih dolžnosti, določenih v členu 46(2), po potrebi uporablja strokovno znanje in izkušnje nacionalnih organov za varstvo podatkov. Člani in osebje v nacionalnih organih za varstvo podatkov imajo pri izvajanju dejavnosti v sodelovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti in sorazmernosti, pooblastila, enakovredna tistim iz člena 46(4), in jih zavezuje obveznost, enakovredna tisti iz člena 46(6).

  V primerih iz odstavka 1 evropski

  Evropski
  nadzornik za varstvo podatkov in nacionalni nadzorni organi
  si
  v okviru svojih pristojnosti po potrebi izmenjujejo relevantne informacije, si pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, proučijo težave pri razumevanju ali uporabi te uredbe, proučijo težave v zvezi z izvajanjem neodvisnega nadzora ali uveljavljanjem pravic oseb, na katere se podatki nanašajo, pripravijo usklajene predloge za skupne rešitve vseh težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov. [Sprememba 191]

2a.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov nacionalne nadzorne organe izčrpno obvešča o vseh vprašanjih, ki jih zadevajo. [Sprememba 192]

2b.
     
  V primerih, ko posebna vprašanja zadevajo podatke iz ene ali več držav članic, se Evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z zadevnimi in pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne odloča o nadaljnjih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, dokler ga zadevni in pristojni nacionalni nadzorni organi ne obvestijo o svojem stališču v roku, ki ga določi Nadzornik in ki ne sme biti krajši od dveh mesecev. Evropski nadzornik za varstvo podatkov v največji možni meri upošteva stališče zadevnih in pristojnih nacionalnih nadzornih organov. Kadar nadzornik ne namerava upoštevati njihovega stališča, jih mora obvestiti in podati utemeljitev. Če Nadzornik oceni, da je primer izjemno nujen, se lahko odloči za takojšnje ukrepanje. V takih primerih nemudoma obvesti zadevne in pristojne nacionalne nadzorne organe in utemelji nujnost razmer ter ukrepe, ki jih je sprejel. [Sprememba 193]

2c.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov se z zadevnimi in pristojnimi nacionalnimi nadzornimi organi posvetuje, preden sprejme kateri koli ukrep iz točk (e) do (h) člena 46(3). V največji možni meri upošteva stališče, ki so ga zadevni in pristojni nacionalni nadzorni organi sporočili v roku, ki ga je določil in ni krajši od dveh mesecev. Kadar Nadzornik ne namerava upoštevati njihovega stališča, jih mora obvestiti in podati utemeljitev. Če Nadzornik oceni, da je primer izjemno nujen, se lahko odloči za takojšnje ukrepanje. V takih primerih nemudoma obvesti zadevne in pristojne nacionalne nadzorne organe in utemelji nujnost razmer ter ukrepe, ki jih je sprejel. Evropski nadzornik za varstvo podatkov ne ukrepa, če so ga vsi nacionalni nadzorni organi obvestili o svojem negativnem stališču. [Sprememba 194]

3.   Nacionalni nadzorni organi

  Vodje nacionalnih nadzornih organov
  in evropski nadzornik za varstvo podatkov se po potrebi sestanejo
  vsaj enkrat letno, da bi razpravljali o strateških in splošnih političnih vprašanjih ali drugih vprašanjih iz odstavkov 1 in 2
  . Stroške in organizacijo teh sestankov prevzame evropski nadzornik za varstvo podatkov. Poslovnik se sprejme na prvem sestanku. Po potrebi se skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode. [Sprememba 195]

Člen 48

Upravni osebni podatki in podatki osebja
  [Sprememba 196]

Uredba (ES) št. 45/2001 se uporablja za vse osebne podatke članov osebja Europola in za upravne osebne podatke, ki jih hrani Europol. [Sprememba 197]

Poglavje VIII

PRAVNA SREDSTVA IN ODGOVORNOST

Člen 49

Pravica do vložitve pritožbe pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov

1.   Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da vloži pritožbo pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, če meni, da obdelava osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj, ni v skladu z določbami te uredbe.

2.   Če se pritožba nanaša na odločitev iz člena 39 ali 40, se evropski nadzornik za varstvo podatkov posvetuje z nacionalnimi nadzornimi organi ali pristojnim pravosodnim organom v državi članici

  državah članicah
  , iz katere

  katerih
  izvirajo podatki, ali državi članici

  državah članicah
  , na katero

  katere
  se podatki neposredno nanašajo. Odločitev evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki lahko vključuje zavrnitev sporočanja katerih koli informacij, se sprejme v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom ali pristojnim pravosodnim organom.
  [Sprememba 198]

3.   Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki jih je Europolu zagotovila država članica, evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da so potrebni pregledi opravljeni pravilno in v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom države članice, ki je zagotovila podatke
  , zagotovi, da je bila obdelava podatkov v zadevni državi članici zakonita in da so bila potrebna preverjanja izvedena pravilno
  . [Sprememba 199]

4.   Če se pritožba nanaša na obdelavo podatkov, ki so jih Europolu zagotovili subjekti EU, tretje države ali mednarodne organizacije, evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da Europol opravi vse potrebne preglede.

Člen 50

Pravica do pravnega sredstva v sodnem postopku zoper evropskega nadzornika za varstvo podatkov

Tožbe proti odločitvam evropskega nadzornika za varstvo podatkov se vložijo pri Sodišču Evropske unije.

Člen 51

Splošne določbe o odgovornosti in pravica do odškodnine

1.   Pogodbeno odgovornost Europola ureja pravo, ki se uporablja za posamezno pogodbo.

2.   Za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene Europol, je pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   Brez poseganja v člen 52 Europol pri nepogodbenih odgovornostih v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo pri izvajanju svojih nalog povzročijo njegovi oddelki ali osebje.

4.   V odškodninskih sporih iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropske unije.

5.   Osebno odgovornost osebja Europola do Europola urejajo določbe kadrovskih predpisov ali pogojev za zaposlitev, ki se zanje uporabljajo.

Člen 52

Odgovornost za nepravilno obdelavo osebnih podatkov in pravica do odškodnine

1.   Vsak posameznik, ki je utrpel škodo zaradi nezakonite obdelave podatkov, ima pravico do odškodnine, bodisi od Europola v skladu s členom 340 PDEU bodisi od države članice, v kateri se je zgodil dogodek, zaradi katerega je oseba utrpela škodo, v skladu z njeno nacionalno zakonodajo. Posameznik tožbe proti Europolu vloži pri Sodišču Evropske unije, tožbe proti državi članici pa pri pristojnem nacionalnem sodišču zadevne države članice.

2.   Vsak spor med Europolom in državo članico glede končne odgovornosti za odškodnino, dodeljeno posamezniku v skladu z odstavkom 1, se predloži upravnemu odboru, ki odločitev sprejme z dvotretjinsko večino glasov svojih članov brez poseganja v pravico do ugovora tej odločitvi v skladu s členom 263 PDEU.

Poglavje IX

PARLAMENTARNI NADZOR

Člen 53

Parlamentarni

  Skupni parlamentarni
  nadzor

1.
     
  Mehanizem za nadzor dejavnosti Europola, ki ga izvaja Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti, oblikuje specializirana skupina za skupni parlamentarni nadzor. Ustanovi se v pristojnem odboru Evropskega parlamenta in je sestavljena iz polnopravnih članov tega odbora ter po enega predstavnika pristojnega odbora nacionalnih parlamentov posameznih držav članic in nadomestnega člana. Države članice z dvodomnim parlamentarnim sistemom lahko namesto tega zastopa po en predstavnik vsakega doma.

2.
     
  Seje skupine za skupni parlamentarni nadzor vedno skliče predsednik pristojnega odbora Evropskega parlamenta v prostorih Evropskega parlamenta. Sopredsedujeta jim predsednik pristojnega odbora Evropskega parlamenta in predstavnik nacionalnega parlamenta države članice, ki predseduje Svetu po sistemu rotacije.

3.
     
  Skupina za skupni parlamentarni nadzor spremlja uporabo določb te uredbe, zlasti v zvezi z njihovim učinkom na temeljne pravice in svoboščine fizičnih oseb.

4.
     
  Skupina za skupni parlamentarni nadzor ima zato naslednje dolžnosti:

1.   
  (a)

  Predsednik

  predsednik
  upravnega odbora in, izvršni direktor
  in predstavnik Komisije

  nastopita

  nastopijo
  pred Evropskim parlamentom, skupaj z nacionalnimi parlamenti,

  skupino za skupni parlamentarni nadzor
  na njihovo

  njeno
  zahtevo, da bi razpravljali o zadevah v zvezi z Europolom, pri čemer se
  po potrebi
  upošteva obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti.
  Skupina se lahko odloči, da na svoje seje po potrebi povabi druge zadevne osebe;

2.   Evropski parlament skupaj z nacionalnimi parlamenti izvaja parlamentarni nadzor nad dejavnostmi Europola v skladu s to uredbo.

| (b) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov nastopi pred skupino za skupni parlamentarni nadzor na njeno zahtevo in vsaj enkrat letno, da bi razpravljali o zadevah v zvezi z varstvom temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, zlasti varstvo osebnih podatkov pri dejavnostih Europola, pri čemer se upošteva obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti. |
| --- | --- |

(b)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov nastopi pred skupino za skupni parlamentarni nadzor na njeno zahtevo in vsaj enkrat letno, da bi razpravljali o zadevah v zvezi z varstvom temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb, zlasti varstvo osebnih podatkov pri dejavnostih Europola, pri čemer se upošteva obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti.

Na sejah skupine za skupni parlamentarni nadzor se predstavijo in obravnavajo naslednji dokumenti:

| — | osnutka letnega in večletnega delovnega programa iz člena 15; |
| --- | --- |

—

osnutka letnega in večletnega delovnega programa iz člena 15;

| — | konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola iz člena 14; |
| --- | --- |

—

konsolidirano letno poročilo o dejavnostih Europola iz člena 14;

| — | letno poročilo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o nadzornih dejavnostih v zvezi z Europolom iz člena 46; |
| --- | --- |

—

letno poročilo Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o nadzornih dejavnostih v zvezi z Europolom iz člena 46;

| — | poročilo o ocenjevanju, ki ga pripravi Komisija, v katerem oceni učinkovitost in uspešnost Europola, iz člena 70. |
| --- | --- |

—

poročilo o ocenjevanju, ki ga pripravi Komisija, v katerem oceni učinkovitost in uspešnost Europola, iz člena 70.

Na zahtevo skupine za skupni parlamentarni nadzor nastopijo pred njo:

| — | izbrani kandidati za izvršnega direktorja iz člena 56(2); |
| --- | --- |

—

izbrani kandidati za izvršnega direktorja iz člena 56(2);

| — | izvršni direktor, ki naj bi se mu podaljšal mandat, kot je predvideno v členu 56(5); |
| --- | --- |

—

izvršni direktor, ki naj bi se mu podaljšal mandat, kot je predvideno v členu 56(5);

| — | izvršni direktor, da bi poročal o opravljanju svojih dolžnosti. |
| --- | --- |

—

izvršni direktor, da bi poročal o opravljanju svojih dolžnosti.

Predsednik upravnega odbora obvesti skupino za skupni parlamentarni nadzor, preden odstavi izvršnega direktorja s položaja, in poda razloge ali utemeljitev za tako odločitev.

3

  5
  .   
  Poleg tega
  Europol poleg obveznosti v zvezi z informacijami in posvetovanji, določenimi v tej uredbi, ter ob upoštevanju obveznosti nerazkrivanja in varovanja tajnosti Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom

  skupini za skupni parlamentarni nadzor po potrebi
  v vednost posreduje:

| (a) | ocene ogroženosti, strateške analize in poročila o splošnem stanju, povezana s ciljem Europola, ter izsledke študij in ocenjevanj, ki jih je naročil Europol; |
| --- | --- |

(a)

ocene ogroženosti, strateške analize in poročila o splošnem stanju, povezana s ciljem Europola, ter izsledke študij in ocenjevanj, ki jih je naročil Europol;

| (b) | delovne dogovore, sprejete v skladu s členom 31(1). |
| --- | --- |

(b)

delovne dogovore, sprejete v skladu s členom 31(1).

6.
     
  Skupina za skupni parlamentarni nadzor lahko zahteva vse ustrezne dokumente, potrebne za izpolnitev njenih nalog, ob uporabi Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta

   (16)

  ter pravilnika o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta.

7.
     
  Skupina za skupni parlamentarni nadzor lahko za Evropski parlament pripravi povzetek sklepov o nadzornih dejavnostih v zvezi z Europolom. [Sprememba 200]

Člen 54

Dostop Evropskega parlamenta do tajnih podatkov, ki jih obdeluje Europol ali se obdelujejo prek njega

1.   Da se omogoči izvajanje parlamentarnega nadzora nad dejavnostmi Europola v skladu s členom 53, se Evropskemu parlamentu

  skupini za skupni parlamentarni nadzor
  in njegovim

  njenim
  predstavnikom na zahtevo lahko

  in, kjer je ustrezno, po privolitvi pošiljatelja podatkov
  odobri dostop do tajnih podatkov Evropske unije in občutljivih netajnih podatkov, ki jih obdeluje Europol ali se obdelujejo prek njega.

2.   Dostop

  Zaradi občutljive in tajne narave omenjenih podatkov je dostop
  do tajnih podatkov Evropske unije in občutljivih netajnih podatkov je skladen s temeljnimi načeli in minimalnimi standardi iz člena 69

  pravilnikom o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta

   (17). Podrobnosti

  Nadaljnje podrobnosti lahko
  ureja delovni dogovor, ki ga skleneta Europol in Evropski parlament. [Sprememba 201]

Poglavje X

OSEBJE

Člen 55

Splošne določbe

1.   Kadrovski predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter pravila, sprejeta s sporazumom med institucijami Unije za namen uporabe teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, se uporabljajo za osebje Europola, razen za tisto osebje, za katero ob dnevu uporabe te uredbe veljajo pogodbe, ki jih je sklenil Europol, ustanovljen s Konvencijo o Europolu.

2.   Osebje Europola sestavljajo začasni in/ali pogodbeni uslužbenci. Upravni odbor odloča o tem, katera začasna delovna mesta, predvidena v kadrovskem načrtu, lahko zasedejo le uslužbenci, ki jih zaposlijo pristojni organi držav članic. Osebje, ki zasede ta delovna mesta, so začasni uradniki, katerim se lahko ponudi le pogodbe za določen čas, ki se lahko enkrat podaljšajo za določen čas.

2a.
     
  Organ za imenovanje v celoti izkoristi možnosti, ki jih zagotavljajo Kadrovski predpisi, in specializiranemu osebju, kot so strokovnjaki za informacijsko tehnologijo, zagotovi višjo funkcionalno skupino in razred v skladu z njihovimi kvalifikacijami, da bodo naloge te agencije iz člena 4 izpolnjevali na najboljši možen način. [Sprememba 202]

Člen 56

Izvršni direktor

1.   Izvršni direktor deluje kot začasni uslužbenec Europola v skladu s členom 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor izmed kandidatov s seznama

  v skladu s postopkom sodelovanja
  , ki jih predlaga Komisija, po odprtem in preglednem izbirnem postopku.

  kot sledi:

| (a) | na podlagi seznama vsaj treh kandidatov, ki ga sestavi odbor, v katerem so predstavnik Komisije iz upravnega odbora in še dva člana upravnega odbora, po odprtem in preglednem izbirnem postopku, bodo kandidati pred imenovanjem pozvani, da podajo izjavo pred Svetom in skupino za skupni parlamentarni nadzor ter odgovarjajo na vprašanja; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi seznama vsaj treh kandidatov, ki ga sestavi odbor, v katerem so predstavnik Komisije iz upravnega odbora in še dva člana upravnega odbora, po odprtem in preglednem izbirnem postopku, bodo kandidati pred imenovanjem pozvani, da podajo izjavo pred Svetom in skupino za skupni parlamentarni nadzor ter odgovarjajo na vprašanja;

| (b) | skupina za skupni parlamentarni nadzor in Svet bosta nato podala svoji mnenji in prednostni vrstni red kandidatov; |
| --- | --- |

(b)

skupina za skupni parlamentarni nadzor in Svet bosta nato podala svoji mnenji in prednostni vrstni red kandidatov;

| (c) | upravni odbor bo ob upoštevanju teh mnenj imenoval izvršnega direktorja. |
| --- | --- |

(c)

upravni odbor bo ob upoštevanju teh mnenj imenoval izvršnega direktorja.

Za namen sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem Europol zastopa predsednik upravnega odbora.

Kandidata, ki ga izbere upravni odbor, lahko pred njegovim imenovanjem pristojni odbori Evropskega parlamenta povabijo, da poda izjavo in odgovori na vprašanja njihovih članov.
  [Sprememba 203]

3.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Do konca tega obdobja Komisija izvede presojo, ki upošteva oceno uspešnosti izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Europola.

4.   Upravni odbor lahko
  po pridobitvi mnenja skupine za skupni parlamentarni nadzor in
  na predlog Komisije, ki upošteva presojo iz odstavka 3, enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja za največ pet let. [Sprememba 204]

5.   Upravni odbor obvesti Evropski parlament, če namerava podaljšati mandat izvršnega direktorja. Izvršnega direktorja lahko v mesecu pred podaljšanjem mandata pristojni odbor Parlamenta

  skupina za skupni parlamentarni nadzor
  pozove, da poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih

  njenih
  članov. [Sprememba 205]

6.   Izvršni direktor s podaljšanim mandatom ob koncu zadnjega mandata ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

7.   Izvršnega direktorja se lahko odstavi samo na podlagi sklepa upravnega odbora, sprejetega na predlog Komisije

  ki ga je treba pojasniti skupini za skupni parlamentarni nadzor in Svetu
  . [Sprememba 206]

8.   Upravni odbor odločitve o imenovanju, podaljšanju mandata ali odstavitvi izvršnega direktorja in/ali namestnika(-ov) izvršnega direktorja sprejme na podlagi dvotretjinske večine glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico.

Člen 57

Namestniki izvršnega direktorja

1.   Izvršnemu direktorju pomagajo štirje

  trije
  namestniki, vključno z namestnikom, ki je odgovoren za usposabljanje. Namestnik izvršnega direktorja za usposabljanje je odgovoren za upravljanje Akademije Europol in njenih dejavnosti. Izvršni direktor opredeli naloge drugih. [Sprememba 207]

2.   Za namestnike izvršnega direktorja se uporablja člen 56. Pred njihovim imenovanjem ali odstavitvijo se je treba posvetovati z izvršnim direktorjem.

Člen 58

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

1.   Europol lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in drugo osebje, ki ni zaposleno v agenciji.

2.   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Europol.

Poglavje XI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 59

Proračun

1.   Vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se ocenijo vsi prihodki in odhodki Europola ter se prikažejo v njegovem proračunu.

2.   Proračun Europola je uravnotežen v smislu prihodkov in odhodkov.

3.   Brez poseganja v druge vire prihodki Europola vsebujejo prispevek Unije iz splošnega proračuna Evropske unije.

4.   Europol lahko prejema sredstva Unije v obliki sporazumov o prenosu pooblastil ali ad-hoc in izjemnih donacij v skladu z določbami ustreznih instrumentov, ki podpirajo politike Unije.

5.   Odhodki Europola vključujejo prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo ter operativne stroške.

Člen 60

Priprava proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek načrta prihodkov in odhodkov Europola za naslednje proračunsko leto, ki vsebuje kadrovski načrt, ter ga pošlje upravnemu odboru.

2.   Upravni odbor na podlagi tega osnutka pripravi začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Europola za naslednje proračunsko leto. Začasni osnutek načrta prihodkov in odhodkov Europola se vsako leto pošlje Komisiji do [datuma, določenega v okvirni finančni uredbi]. Upravni odbor do 31. marca
  pošlje in predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor,
  Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje

  in nacionalnim parlamentom
  končni osnutek, ki vključuje tudi osnutek kadrovskega načrta. [Sprememba 208]

3.   Komisija načrt skupaj s predlogom splošnega proračuna Evropske unije pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ).

4.   Na podlagi ocene Komisija v predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne za kadrovski načrt in znesek prispevka v breme splošnega proračuna, ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členoma 313 in 314 PDEU.

5.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za prispevek Europolu.

6.   Proračunski organ sprejme kadrovski načrt Europola.

7.   Proračun Europola sprejme upravni odbor. Dokončen postane po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Unije. Kadar je to potrebno, se proračun ustrezno prilagodi.

8.   Za vse projekte, ki bi lahko imeli velike finančne posledice za proračun, zlasti za projekte gradnje, se uporabljajo določbe [okvirne finančne uredbe].

Člen 61

Izvrševanje proračuna

1.   Proračun Europola izvršuje izvršni direktor.

2.   Izvršni direktor proračunskemu organu vsako leto pošlje vse informacije, ki bi lahko vplivale na ugotovitve postopkov ocenjevanja.

Člen 62

Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1.   Računovodja Europola do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodji Komisije in Računskemu sodišču predloži začasni zaključni račun.

2.   Europol
  pošlje
  Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču pošlje poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju
  ter ga predloži skupini za skupni parlamentarni nadzor
  do 31. marca naslednjega proračunskega leta. [Sprememba 209]

3.   Računovodja Komisije do 31. marca po vsakem proračunskem letu pošlje Računskemu sodišču začasni zaključni račun Europola, konsolidiran z računom Komisije.

4.   Računovodja po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Europola v skladu s členom 148 finančne uredbe pripravi končni zaključni račun Europola. Izvršni direktor ga pošlje upravnemu odboru v mnenje.

5.   Upravni odbor poda mnenje o končnem zaključnem računu Europola.

6.   Izvršni direktor do 1. julija po vsakem proračunskem letu Evropskemu parlamentu

  skupini za skupni parlamentarni nadzor
  , Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom pošlje
  in predstavi
  končni zaključni račun in mnenje upravnega odbora. [Sprememba 210]

7.   Končni zaključni račun se objavi.

8.   Izvršni direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na ugotovitve v njegovem letnem poročilu do [datuma, določenega v okvirni finančni uredbi]. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 165(3) finančne uredbe.

10.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N.

Člen 63

Finančna pravila

1.   Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančna pravila, ki se uporabljajo za Europol. Pravila ne odstopajo od [okvirne finančne uredbe], razen če je tako odstopanje posebej potrebno za delovanje Europola in je Komisija dala predhodno soglasje.
  Evropski parlament se uradno obvesti o vsakem odstopanju. [Sprememba 211]

2.   Zaradi posebnosti članov mreže nacionalnih ustanov za usposabljanje, ki so edini organi s posebnimi značilnostmi in tehničnimi pooblastili za izvajanje ustreznih dejavnosti usposabljanja, lahko ti člani prejemajo donacije brez razpisa za zbiranje predlogov v skladu s členom 190(1)(d) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012

   (18)
  . [Sprememba 212]

Poglavje XII

DRUGE DOLOČBE

Člen 64

Pravni status

1.   Europol je organ Unije. Je pravna oseba.

2.   Europol ima v vseh državah članicah najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Europol lahko zlasti pridobiva premično in nepremično premoženje in z njim razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Sedež Europola je v Haagu na Nizozemskem.

Člen 65

Privilegiji in imuniteta

1.   Za Europol in njegovo osebje se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

2.   Kraljevina Nizozemska in druge države članice se dogovorijo o privilegijih in imunitetah uradnikov za zvezo in njihovih družinskih članov. Navedeni dogovor določa take privilegije in imunitete, kot so potrebni za ustrezno izvajanje nalog uradnikov za zvezo.

Člen 66

Jezikovna ureditev

1.   Za Europol se uporabljajo določbe iz Uredbe št. 1 (19).

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Europola, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije.

Člen 67

Preglednost

1.   Za
  vse upravne
  dokumente, ki jih hrani Europol, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001. [Sprememba 213]

2.   Na podlagi predloga izvršnega direktorja in najpozneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe upravni odbor sprejme podrobna pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 za dokumente Europola.

3.   Zoper odločitve, ki jih sprejme Europol na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri varuhu človekovih pravic ali vložiti tožbo pred Sodiščem Evropske unije, pod pogoji, določenimi v členih 228 oziroma 263 PDEU.

3a.
     
  Europol na svojem spletišču objavi seznam članov upravnega odbora ter zunanjih in notranjih strokovnjakov skupaj z njihovimi izjavami o interesih in življenjepisi. Zapisniki sestankov upravnega odbora se sistematično objavljajo. Europol lahko začasno ali trajno omeji objavljanje dokumentov, če bi lahko njihova objava škodovala opravljanju nalog Europola, pri čemer se upošteva obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti. [Sprememba 214]

Člen 67a

Predhodno obvestilo in mehanizem opozarjanja

Komisija sproži sistem opozarjanja, če ima resne pomisleke, da morda namerava upravni odbor sprejeti odločitve, ki niso v skladu s pristojnostmi Europola, ki morda kršijo pravo Unije ali očitno nasprotujejo ciljem politike Unije. Komisija v takšnih primerih uradno izpraša upravni odbor in od njega zahteva, da ne sprejme zadevne odločitve. Če upravni odbor zavrne zahtevo, Komisija o tem uradno obvesti Evropski parlament in Svet v pričakovanju hitrega odziva. Komisija lahko od upravnega odbora zahteva, da sporne odločitve ne udejanji, dokler predstavniki institucij še vedno razpravljajo o zadevi. [Sprememba 215]

Člen 68

Boj proti goljufijam

1.   Za lažji boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Europol v šestih mesecih od dne, ko začne delovati, pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (20) in sprejme ustrezne določbe, ki se uporabljajo za vse uslužbence Europola, z uporabo predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu.

2.   Računsko sodišče ima pooblastila za opravljanje revizij na podlagi dokumentov in na kraju samem pri vseh prejemnikih donacij, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije od Europola.

3.   OLAF lahko opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da ugotovi morebitne primere goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, v zvezi z donacijami ali pogodbami, ki jih financira Europol, v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999, ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (21).

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi o donacijah in sklepi Europola o donacijah vsebujejo določbe, ki Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu z njunimi pristojnostmi.

Člen 69

Pravila o varnosti na področju zaščite tajnih podatkov

Europol določi svoja pravila o obveznostih nerazkrivanja in varovanja tajnosti ter o varstvu tajnih podatkov Evropske unije in občutljivih netajnih podatkov, pri tem pa upošteva temeljna načela in minimalne standarde Sklepa 2011/292/EU. To med drugim zajema določbe o izmenjavi, obdelavi in hranjenju takih podatkov.

Člen 70

Ocena in pregled

1.   Komisija najkasneje v petih letih po [datum začetka uporabe te uredbe] in vsakih pet let zatem naroči ocenjevanje, da se presodijo predvsem vpliv, učinkovitost in uspešnost Europola in njegovih delovnih praks
  ter delovanje mehanizmov nadzora Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov nad Europolovimi dejavnostmi
  . Ocenjevanje obravnava zlasti morebitno potrebo po spremembi ciljev Europola in finančne posledice vsake take spremembe. [Sprememba 216]

2.   Komisija poročilo o ocenjevanju skupaj s svojimi zaključki o njem
  , ki jim je po potrebi priložen predlog spremembe te uredbe,
  posreduje Evropskemu parlamentu

  in predstavi skupini za skupni parlamentarni nadzor
  , Svetu, nacionalnim parlamentom in upravnemu odboru.
  Poleg tega Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in nacionalnim parlamentom zagotovi še druge informacije o ocenjevanju, če tako zahtevajo. [Sprememba 217]

3.   Komisija ob vsakem drugem ocenjevanju oceni tudi rezultate, ki jih je Europol dosegel v zvezi s svojim ciljem, pooblastili in nalogami. Če Komisija meni, da nadaljnji obstoj Europola glede na zastavljene cilje in naloge ni več upravičen, lahko predlaga ustrezno spremembo ali razveljavitev te uredbe
  v skladu z rednim zakonodajnim postopkom
  . [Sprememba 218]

Člen 71

Administrativne poizvedbe

Dejavnosti Europola nadzira evropski varuh človekovih pravic v skladu s členom 228 PDEU.

Člen 72

Sedež

1.   Potrebne določbe glede nastanitve Europola v državi članici gostiteljici ter sredstev, ki jih da na voljo ta država članica, ter posebna pravila, ki se v državi članici gostiteljici uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Europola in njihove družinske člane, so določeni v sporazumu o sedežu med Europolom in državo članico, v kateri se sedež nahaja, sprejetem po odobritvi upravnega odbora in najpozneje [2 leti po začetku veljavnosti te uredbe].

2.   Država članica gostiteljica Europola zagotovi najboljše mogoče pogoje za zagotovitev delovanja Europola, vključno z večjezičnim šolanjem z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami.

Poglavje XIII

PREHODNE DOLOČBE

Člen 73

Splošno pravno nasledstvo

1.   Europol, ustanovljen s to uredbo, je splošni pravni naslednik glede vseh sklenjenih pogodb, obveznosti in pridobljene lastnine Europola, ustanovljenega s Sklepom 2009/371/PNZ, ter akademije Cepol, ustanovljene s Sklepom 2005/681/PNZ. [Sprememba 219]

2.   Ta uredba ne vpliva na pravno veljavnost sporazumov, ki jih je pred datumom začetka veljavnosti te uredbe sklenil Europol, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ.

3.   Ta uredba ne vpliva na pravno veljavnost sporazumov, ki jih je pred datumom začetka veljavnosti te uredbe sklenila akademija Cepol, ustanovljena s Sklepom 2005/681/PNZ.
  [Sprememba 220]

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 sporazum o sedežu, sprejet na podlagi Sklepa 2005/681/PNZ, preneha veljati z datumom začetka uporabe te uredbe.
  [Sprememba 221]

Člen 74

Prehodna ureditev glede upravnega odbora

1.   Mandat članov upravnega odbora akademije Cepol, ustanovljenega na podlagi člena 10 Sklepa 2005/681/PNZ, preneha [datum začetka veljavnosti te uredbe].
  [Sprememba 222]

2.   Mandat članov upravnega odbora Europola, ustanovljenega na podlagi člena 37 Sklepa 2009/371/PNZ, preneha [datum začetka uporabe te uredbe].

3.   Upravni odbor, ustanovljen na podlagi člena 37 Sklepa 2009/371/PNZ, v obdobju med začetkom veljavnosti in začetkom uporabe:

| (a) | opravlja naloge upravnega odbora iz člena 14 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

opravlja naloge upravnega odbora iz člena 14 te uredbe;

| (b) | pripravi sprejetje pravil o obveznostih nerazkrivanja in varovanja tajnosti ter varstvu tajnih podatkov EU iz člena 69 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

pripravi sprejetje pravil o obveznostih nerazkrivanja in varovanja tajnosti ter varstvu tajnih podatkov EU iz člena 69 te uredbe;

| (c) | pripravi vse druge instrumente, ki so potrebni za uporabo te uredbe; in |
| --- | --- |

(c)

pripravi vse druge instrumente, ki so potrebni za uporabo te uredbe; in

| (d) | revidira nezakonodajne ukrepe za izvajanje Sklepa 2009/371/PNZ, da upravnemu odboru, ustanovljenem na podlagi člena 13 te uredbe, omogoči sprejetje odločitve v skladu s členom 78(2). |
| --- | --- |

(d)

revidira nezakonodajne ukrepe za izvajanje Sklepa 2009/371/PNZ, da upravnemu odboru, ustanovljenem na podlagi člena 13 te uredbe, omogoči sprejetje odločitve v skladu s členom 78(2).

4.   Komisija takoj po začetku veljavnosti te uredbe sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da upravni odbor, ustanovljen v skladu s členom 13, začne delovati [datum začetka uporabe uredbe];

5.   države članice najpozneje 6 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe Komisijo obvestijo o imenih oseb, ki so jih v skladu s členom 13 imenovale za člane in nadomestne člane upravnega odbora.

6.   Upravni odbor, ustanovljen v skladu s členom 13 te uredbe, skliče prvo sejo [datum začetka uporabe te uredbe]. Na navedeni seji po potrebi sprejme odločitev iz člena 78(2).

6a.
     
  Upravni odbor pripravi podrobne določbe, ki urejajo postopek iz člena 67a, in jih predloži Komisiji v odobritev. [Sprememba 223]

Člen 75

Prehodna ureditev glede izvršnih direktorjev in namestnikov direktorja

1.   Izvršni direktor, imenovan na podlagi člena 38 Sklepa 2009/371/PNZ, ima odgovornosti izvršnega direktorja, predvidene v členu 19 te uredbe, do izteka svojega mandata. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni. Če se navedeni mandat konča po [datum začetka veljavnosti te uredbe] toda pred [datum začetka uporabe te uredbe], se samodejno podaljša na eno leto po dnevu začetka uporabe te uredbe.

2.   Če izvršni direktor ne želi ali ne more delovati v skladu z odstavkom 1, Komisija imenuje uradnika Komisije za prehodnega izvršnega direktorja, ki bo opravljal obveznosti, dodeljene izvršnemu direktorju, za obdobje največ 18 mesecev do postopka imenovanja v skladu s členom 56.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata za namestnike direktorja, imenovane na podlagi člena 38 Sklepa 2009/371/PNZ.

4.   Izvršni direktor akademije Cepol, imenovan na podlagi člena 11(1) Sklepa 2005/681/PNZ, do izteka svojega mandata opravlja funkcije namestnika izvršnega direktorja Europola za usposabljanje. Drugi pogoji njegove pogodbe ostanejo nespremenjeni. Če se navedeni mandat konča po [datum začetka veljavnosti te uredbe] toda pred [datum začetka uporabe te uredbe], se samodejno podaljša na eno leto po dnevu začetka uporabe te uredbe.
  [Sprememba 224]

Člen 76

Prehodne proračunske določbe

1.   Za vsako od treh proračunskih let po začetku veljavnosti te uredbe se vsaj 8 milijonov EUR operativnih stroškov Europola nameni usposabljanju, kot je opisano v Poglavju III.
  [Sprememba 225]

2.   Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 42 Sklepa 2009/371/PNZ, se izvede v skladu s pravili iz člena 43 Sklepa 2009/371/PNZ in finančnimi pravili Europola.

Poglavje XIV

KONČNE DOLOČBE

Člen 77

Nadomestitev

Ta uredba nadomešča in razveljavlja Sklep 2009/371/PNZ in Sklep 2005/681/PNZ.

Sklicevanja na nadomeščena sklepa

  nadomeščeni sklep
  se razumejo kot sklicevanja na to uredbo. [Sprememba 226]

Člen 78

Razveljavitev

1.   Vsi zakonodajni ukrepi za izvajanje Sklepa 2009/371/PNZ in Sklepa 2005/681/PNZ se razveljavijo z dnem začetka uporabe te uredbe.

2.   Vsi nezakonodajni ukrepi za izvajanje Sklepa 2009/371/PNZ, s katerim je bil ustanovljen Evropski policijski urad (Europol), in Sklepa 2005/681/PNZ, s katerim je bila ustanovljena akademija Cepol, veljajo do [datuma začetka uporabe te uredbe], razen če upravni odbor Europola med izvajanjem te uredbe odloči drugače. [Sprememba 227]

Člen 79

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od [datuma začetka uporabe].

Vendar se členi 73, 74 in 75 uporabljajo od [datuma začetka veljavnosti te uredbe].

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014.

1

(2)  Sklep Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (UL L 121, 15.5.2009, str. 37).

2

(3)  UL C 316, 27.11.1995, str. 1.

3

(4)  
  UL L 256, 1.10.2005, str. 63.

4

UL L 256, 1.10.2005, str. 63.

(5)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

5

(*1)  Predlog COM(2013)0048.

*1

(6)  
  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (

  UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

6

Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (

(7)  Konvencija o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, Strasbourg, 28. 1. 1981.

7

(8)  Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope št. R(87) 15 državam članicam o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju, 17. 9. 1987.

8

(9)  
  Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (

  UL L 350, 30.12.2008, str. 60).

9

Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (

(10)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

11

(12)  Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1).

12

(13)  Sklep Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 141, 27.5.2011, str. 17).

13

(14)  Sklep Sveta 2005/511/PNZ z dne 12. julija 2005 o zaščiti eura pred ponarejanjem z imenovanjem Europola za osrednji urad za boj proti ponarejanju eura (UL L 185, 16.7.2005, str. 35).

14

(15)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov(UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

15

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov(UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

(16)  
  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

16

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(17)  
  Kakor je določeno v Sklepu predsedstva Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2013.

17

Kakor je določeno v Sklepu predsedstva Evropskega parlamenta z dne 15. aprila 2013.

(18)  
  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

18

UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

(19)  Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

19

(20)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

20

(21)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

21

PRILOGA I

Seznam kaznivih dejanj, v zvezi s katerimi Europol podpira in krepi dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje v skladu s členom 3(1) te uredbe

| — | terorizem, |
| --- | --- |

—

terorizem,

| — | organizirani kriminal, |
| --- | --- |

—

organizirani kriminal,

| — | nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami,

| — | nezakonite dejavnosti pranja denarja, |
| --- | --- |

—

nezakonite dejavnosti pranja denarja,

| — | kriminal, povezan z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi, |
| --- | --- |

—

kriminal, povezan z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi,

| — | nezakonito tihotapljenje priseljencev, |
| --- | --- |

—

nezakonito tihotapljenje priseljencev,

| — | trgovina z ljudmi, |
| --- | --- |

—

trgovina z ljudmi,

| — | kriminal, povezan z motornimi vozili, |
| --- | --- |

—

kriminal, povezan z motornimi vozili,

| — | umor, huda telesna poškodba, |
| --- | --- |

—

umor, huda telesna poškodba,

| — | nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi,

| — | ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev, |
| --- | --- |

—

ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev,

| — | rasizem in ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizem in ksenofobija,

| — | rop, |
| --- | --- |

—

rop,

| — | nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli,

| — | prevare in goljufije, vključno z goljufijami, ki vplivajo na finančne interese Unije, |
| --- | --- |

—

prevare in goljufije, vključno z goljufijami, ki vplivajo na finančne interese Unije,

| — | izsiljevanje in oderuštvo, |
| --- | --- |

—

izsiljevanje in oderuštvo,

| — | ponarejanje in piratstvo izdelkov, |
| --- | --- |

—

ponarejanje in piratstvo izdelkov,

| — | ponarejanje uradnih listin in promet z njimi, |
| --- | --- |

—

ponarejanje uradnih listin in promet z njimi,

| — | ponarejanje denarja in plačilnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ponarejanje denarja in plačilnih sredstev,

| — | kriminal, povezan z uporabo računalniških sistemov, |
| --- | --- |

—

kriminal, povezan z uporabo računalniških sistemov,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi,

| — | nedovoljena trgovina z ogroženimi živalskimi vrstami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z ogroženimi živalskimi vrstami,

| — | nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in podvrstami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in podvrstami,

| — | kazniva dejanja zoper okolje, vključno z onesnaževanjem morja z ladij, |
| --- | --- |

—

kazniva dejanja zoper okolje, vključno z onesnaževanjem morja z ladij,

| — | nedovoljen promet s hormonskimi snovmi in drugimi spodbujevalci rasti, |
| --- | --- |

—

nedovoljen promet s hormonskimi snovmi in drugimi spodbujevalci rasti,

| — | spolna zloraba in spolno izkoriščanje
  posameznikov, zlasti
  žensk in otrok. [Sprememba 228] |
| --- | --- |

—

spolna zloraba in spolno izkoriščanje
  posameznikov, zlasti
  žensk in otrok. [Sprememba 228]

PRILOGA II

Kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, katerih osebni podatki se lahko zbirajo in obdelujejo za namene navzkrižnega preverjanja iz člena 24(1)(a)

| 1. | Osebni podatki, ki se zbirajo in obdelujejo za namene navzkrižnega preverjanja, se nanašajo na:






  (a) | osebe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja; |
| --- | --- | --- |

1.

Osebni podatki, ki se zbirajo in obdelujejo za namene navzkrižnega preverjanja, se nanašajo na:

(a)

osebe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja;

| (b) | osebe, za katere v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile kazniva dejanja, za katera je pristojen Europol. |
| --- | --- |

(b)

osebe, za katere v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile kazniva dejanja, za katera je pristojen Europol.

| 2. | Podatki o osebah iz odstavka 1 smejo vsebovati samo naslednje kategorije osebnih podatkov:






  (a) | priimek, dekliški priimek, imena in morebitni vzdevki ali privzeta imena; |
| --- | --- | --- |

2.

Podatki o osebah iz odstavka 1 smejo vsebovati samo naslednje kategorije osebnih podatkov:

(a)

priimek, dekliški priimek, imena in morebitni vzdevki ali privzeta imena;

| (b) | datum in kraj rojstva; |
| --- | --- |

(b)

datum in kraj rojstva;

| (c) | državljanstvo; |
| --- | --- |

(c)

državljanstvo;

| (d) | spol; |
| --- | --- |

(d)

spol;

| (e) | stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba; |
| --- | --- |

(e)

stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba;

| (f) | številke socialnega zavarovanja, vozniška dovoljenja, osebne dokumente in podatke iz potnega lista; in |
| --- | --- |

(f)

številke socialnega zavarovanja, vozniška dovoljenja, osebne dokumente in podatke iz potnega lista; in

| (g) | kadar je potrebno, druge značilnosti, ki bi lahko pomagale pri identifikaciji, tudi vse posebne stvarne fizične lastnosti, ki jih ni mogoče spreminjati, kot so podatki o prstnih odtisih in profil DNK (ugotovljen na podlagi nekodirajočega dela DNK). |
| --- | --- |

(g)

kadar je potrebno, druge značilnosti, ki bi lahko pomagale pri identifikaciji, tudi vse posebne stvarne fizične lastnosti, ki jih ni mogoče spreminjati, kot so podatki o prstnih odtisih in profil DNK (ugotovljen na podlagi nekodirajočega dela DNK).

| 3. | Poleg podatkov iz odstavka 2 se lahko zbirajo in obdelujejo naslednje vrste osebnih podatkov, ki se nanašajo na osebe iz odstavka 1:






  (a) | kazniva dejanja, domnevna kazniva dejanja ter kdaj, kje in kako so bila (domnevno) storjena; |
| --- | --- | --- |

3.

Poleg podatkov iz odstavka 2 se lahko zbirajo in obdelujejo naslednje vrste osebnih podatkov, ki se nanašajo na osebe iz odstavka 1:

(a)

kazniva dejanja, domnevna kazniva dejanja ter kdaj, kje in kako so bila (domnevno) storjena;

| (b) | sredstva, ki so bila ali utegnejo biti uporabljena za storitev teh kaznivih dejanj, vključno s podatki o pravnih osebah; |
| --- | --- |

(b)

sredstva, ki so bila ali utegnejo biti uporabljena za storitev teh kaznivih dejanj, vključno s podatki o pravnih osebah;

| (c) | enote, ki se ukvarjajo z zadevo, in njihove referenčne številke; |
| --- | --- |

(c)

enote, ki se ukvarjajo z zadevo, in njihove referenčne številke;

| (d) | sum članstva v kriminalni združbi; |
| --- | --- |

(d)

sum članstva v kriminalni združbi;

| (e) | obsodbe, kadar so povezane s kaznivimi dejanji, za katera je pristojen Europol; |
| --- | --- |

(e)

obsodbe, kadar so povezane s kaznivimi dejanji, za katera je pristojen Europol;

| (f) | stranka, ki je podatke vnesla. |
| --- | --- |

(f)

stranka, ki je podatke vnesla.

Ti podatki se lahko posredujejo Europolu tudi, ko se še ne nanašajo na nobeno osebo.

| 4. | Dodatne informacije o osebah iz odstavka 1, ki jih hranijo Europol ali nacionalne enote, se lahko na zahtevo sporočijo kateri koli nacionalni enoti ali Europolu. Nacionalne enote to opravijo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

4.

Dodatne informacije o osebah iz odstavka 1, ki jih hranijo Europol ali nacionalne enote, se lahko na zahtevo sporočijo kateri koli nacionalni enoti ali Europolu. Nacionalne enote to opravijo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo.

| 5. | Če je bil postopek proti zadevni osebi pravnomočno ustavljen ali če je bila ta oseba pravnomočno oproščena obtožbe, se podatki v zvezi z zadevo, o kateri je bila sprejeta odločitev, izbrišejo. |
| --- | --- |

5.

Če je bil postopek proti zadevni osebi pravnomočno ustavljen ali če je bila ta oseba pravnomočno oproščena obtožbe, se podatki v zvezi z zadevo, o kateri je bila sprejeta odločitev, izbrišejo.

PRILOGA III

Kategorije osebnih podatkov in kategorije posameznikov, katerih osebni podatki se lahko zbirajo in obdelujejo za namene analiz strateškega ali drugega splošnega značaja ter za namene operativnih analiz (iz člena 24(1)(b) in (c))

| 1. | Osebni podatki, ki se zbirajo in obdelujejo za namene analiz strateškega ali drugega splošnega značaja ter operativnih analiz, se nanašajo na:






  (a) | osebe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja; |
| --- | --- | --- |

1.

Osebni podatki, ki se zbirajo in obdelujejo za namene analiz strateškega ali drugega splošnega značaja ter operativnih analiz, se nanašajo na:

(a)

osebe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja;

| (b) | osebe, za katere v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile kazniva dejanja, za katera je pristojen Europol; |
| --- | --- |

(b)

osebe, za katere v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile kazniva dejanja, za katera je pristojen Europol;

| (c) | osebe, ki bi lahko bile vabljene, da pričajo v preiskavah v zvezi z obravnavanimi kaznivimi dejanji ali pri nadaljnjih kazenskih postopkih; |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki bi lahko bile vabljene, da pričajo v preiskavah v zvezi z obravnavanimi kaznivimi dejanji ali pri nadaljnjih kazenskih postopkih;

| (d) | osebe, ki so bile žrtve enega od obravnavanih kaznivih dejanj ali za katere na podlagi nekaterih dejstev obstajajo razlogi za prepričanje, da lahko postanejo žrtve takega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(d)

osebe, ki so bile žrtve enega od obravnavanih kaznivih dejanj ali za katere na podlagi nekaterih dejstev obstajajo razlogi za prepričanje, da lahko postanejo žrtve takega kaznivega dejanja;

| (e) | kontakti in povezane osebe; ter |
| --- | --- |

(e)

kontakti in povezane osebe; ter

| (f) | osebe, ki lahko zagotovijo informacije o obravnavanih kaznivih dejanjih. |
| --- | --- |

(f)

osebe, ki lahko zagotovijo informacije o obravnavanih kaznivih dejanjih.

| 2. | V kategorijah oseb iz točk (a) in (b) odstavka 1 se lahko obdelujejo naslednje kategorije osebnih podatkov, vključno s povezanimi upravnimi podatki:






  (a) | osebni podatki:






  (i) | sedanji in nekdanji priimki; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V kategorijah oseb iz točk (a) in (b) odstavka 1 se lahko obdelujejo naslednje kategorije osebnih podatkov, vključno s povezanimi upravnimi podatki:

(a)

osebni podatki:

(i)

sedanji in nekdanji priimki;

| (ii) | sedanja in nekdanja imena; |
| --- | --- |

(ii)

sedanja in nekdanja imena;

| (iii) | dekliški priimek; |
| --- | --- |

(iii)

dekliški priimek;

| (iv) | očetovo ime (če je potrebno za ugotavljanje identitete); |
| --- | --- |

(iv)

očetovo ime (če je potrebno za ugotavljanje identitete);

| (v) | materino ime (če je potrebno za ugotavljanje identitete); |
| --- | --- |

(v)

materino ime (če je potrebno za ugotavljanje identitete);

| (vi) | spol; |
| --- | --- |

(vi)

spol;

| (vii) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(vii)

datum rojstva;

| (viii) | kraj rojstva; |
| --- | --- |

(viii)

kraj rojstva;

| (ix) | državljanstvo; |
| --- | --- |

(ix)

državljanstvo;

| (x) | zakonski stan; |
| --- | --- |

(x)

zakonski stan;

| (xi) | privzeto ime; |
| --- | --- |

(xi)

privzeto ime;

| (xii) | vzdevek; |
| --- | --- |

(xii)

vzdevek;

| (xiii) | prevzeto ali lažno ime; |
| --- | --- |

(xiii)

prevzeto ali lažno ime;

| (xiv) | sedanje in nekdanje bivališče in/ali stalno bivališče; |
| --- | --- |

(xiv)

sedanje in nekdanje bivališče in/ali stalno bivališče;

| (b) | fizični opis:






  (i) | fizični opis; |
| --- | --- | --- |

(b)

fizični opis:

(i)

fizični opis;

| (ii) | prepoznavne značilnosti (znamenja/brazgotine/tetovaže itd.); |
| --- | --- |

(ii)

prepoznavne značilnosti (znamenja/brazgotine/tetovaže itd.);

| (c) | način identifikacije:






  (i) | osebni dokument/vozniško dovoljenje; |
| --- | --- | --- |

(c)

način identifikacije:

(i)

osebni dokument/vozniško dovoljenje;

| (ii) | številka nacionalne osebne izkaznice/potnega lista; |
| --- | --- |

(ii)

številka nacionalne osebne izkaznice/potnega lista;

| (iii) | nacionalne identifikacijske številke/številka socialnega zavarovanja, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(iii)

nacionalne identifikacijske številke/številka socialnega zavarovanja, če je to ustrezno;

| (iv) | vizualne slike in drugi podatki o izgledu; |
| --- | --- |

(iv)

vizualne slike in drugi podatki o izgledu;

| (v) | identifikacijske informacije s področja sodne medicine, kot so prstni odtisi, profil DNK (ugotovljen na podlagi nekodirajočega dela DNK), profil glasu, krvna skupina, podatki o zobovju; |
| --- | --- |

(v)

identifikacijske informacije s področja sodne medicine, kot so prstni odtisi, profil DNK (ugotovljen na podlagi nekodirajočega dela DNK), profil glasu, krvna skupina, podatki o zobovju;

| (d) | poklic in znanja:






  (i) | sedanja zaposlitev in poklic; |
| --- | --- | --- |

(d)

poklic in znanja:

(i)

sedanja zaposlitev in poklic;

| (ii) | predhodne zaposlitve in poklici; |
| --- | --- |

(ii)

predhodne zaposlitve in poklici;

| (iii) | izobrazba (šola/univerza/strokovna izobrazba); |
| --- | --- |

(iii)

izobrazba (šola/univerza/strokovna izobrazba);

| (iv) | kvalifikacije; |
| --- | --- |

(iv)

kvalifikacije;

| (v) | usposobljenost in druga področja znanja (jeziki/drugo); |
| --- | --- |

(v)

usposobljenost in druga področja znanja (jeziki/drugo);

| (e) | ekonomske in finančne informacije:






  (i) | finančni podatki (bančni računi in kode, kreditne kartice itd.); |
| --- | --- | --- |

(e)

ekonomske in finančne informacije:

(i)

finančni podatki (bančni računi in kode, kreditne kartice itd.);

| (ii) | denarna sredstva; |
| --- | --- |

(ii)

denarna sredstva;

| (iii) | delnice/druga sredstva; |
| --- | --- |

(iii)

delnice/druga sredstva;

| (iv) | podatki o premoženju; |
| --- | --- |

(iv)

podatki o premoženju;

| (v) | povezanost s podjetji; |
| --- | --- |

(v)

povezanost s podjetji;

| (vi) | stiki na področju bančnega in kreditnega poslovanja; |
| --- | --- |

(vi)

stiki na področju bančnega in kreditnega poslovanja;

| (vii) | davčni položaj; |
| --- | --- |

(vii)

davčni položaj;

| (viii) | druge informacije v zvezi z upravljanjem finančnih zadev osebe; |
| --- | --- |

(viii)

druge informacije v zvezi z upravljanjem finančnih zadev osebe;

| (f) | vedenjski podatki






  (i) | življenjski slog (življenje nad finančnimi zmožnostmi) in vsakodnevna opravila; |
| --- | --- | --- |

(f)

vedenjski podatki

(i)

življenjski slog (življenje nad finančnimi zmožnostmi) in vsakodnevna opravila;

| (ii) | premiki; |
| --- | --- |

(ii)

premiki;

| (iii) | kraji, ki jih oseba pogosto obiskuje; |
| --- | --- |

(iii)

kraji, ki jih oseba pogosto obiskuje;

| (iv) | orožje in druge nevarne naprave; |
| --- | --- |

(iv)

orožje in druge nevarne naprave;

| (v) | stopnja nevarnosti; |
| --- | --- |

(v)

stopnja nevarnosti;

| (vi) | posebne vrste tveganja, kot so verjetnost pobega, uporaba dvojnih agentov, povezave z organi pregona; |
| --- | --- |

(vi)

posebne vrste tveganja, kot so verjetnost pobega, uporaba dvojnih agentov, povezave z organi pregona;

| (vii) | značilnosti in profili v zvezi s kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

(vii)

značilnosti in profili v zvezi s kaznivimi dejanji;

| (viii) | zloraba drog; |
| --- | --- |

(viii)

zloraba drog;

| (g) | kontakti in povezane osebe, vključno z vrsto in naravo kontakta ali povezave: |
| --- | --- |

(g)

kontakti in povezane osebe, vključno z vrsto in naravo kontakta ali povezave:

| (h) | uporabljeni načini komuniciranja, kot so telefon (stacionarni/mobilni), faks, pozivnik, elektronska pošta, poštni naslov, internetne povezave; |
| --- | --- |

(h)

uporabljeni načini komuniciranja, kot so telefon (stacionarni/mobilni), faks, pozivnik, elektronska pošta, poštni naslov, internetne povezave;

| (i) | uporabljena prometna sredstva, kot so vozila, ladje, letala, vključno s podatki o identiteti teh prometnih sredstev (registrske številke); |
| --- | --- |

(i)

uporabljena prometna sredstva, kot so vozila, ladje, letala, vključno s podatki o identiteti teh prometnih sredstev (registrske številke);

| (j) | informacije v zvezi s kriminalnimi dejanji:






  (i) | pretekle obsodbe; |
| --- | --- | --- |

(j)

informacije v zvezi s kriminalnimi dejanji:

(i)

pretekle obsodbe;

| (ii) | sum udeležbe v kaznivem dejanju; |
| --- | --- |

(ii)

sum udeležbe v kaznivem dejanju;

| (iii) | načini delovanja; |
| --- | --- |

(iii)

načini delovanja;

| (iv) | sredstva, ki so bila ali utegnejo biti uporabljena za pripravo in/ali storitev kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(iv)

sredstva, ki so bila ali utegnejo biti uporabljena za pripravo in/ali storitev kaznivega dejanja;

| (v) | članstvo v kriminalnih združbah/organizacijah in položaj v združbi/organizaciji; |
| --- | --- |

(v)

članstvo v kriminalnih združbah/organizacijah in položaj v združbi/organizaciji;

| (vi) | vloga v kriminalni organizaciji; |
| --- | --- |

(vi)

vloga v kriminalni organizaciji;

| (vii) | geografski obseg kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(vii)

geografski obseg kaznivih dejanj;

| (viii) | gradivo, zbrano med preiskavo, npr. video posnetki in fotografije; |
| --- | --- |

(viii)

gradivo, zbrano med preiskavo, npr. video posnetki in fotografije;

| (k) | sklicevanja na druge informacijske sisteme, v katerih so hranjeni podatki o osebi:






  (i) | Europol; |
| --- | --- | --- |

(k)

sklicevanja na druge informacijske sisteme, v katerih so hranjeni podatki o osebi:

(i)

Europol;

| (ii) | policijski/carinski organi; |
| --- | --- |

(ii)

policijski/carinski organi;

| (iii) | drugi organi kazenskega pregona; |
| --- | --- |

(iii)

drugi organi kazenskega pregona;

| (iv) | mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

(iv)

mednarodne organizacije;

| (v) | javni subjekti; |
| --- | --- |

(v)

javni subjekti;

| (vi) | zasebni subjekti; |
| --- | --- |

(vi)

zasebni subjekti;

| (l) | informacije o pravnih osebah, povezanih s podatki iz točk (e) in (j):






  (i) | naziv pravne osebe; |
| --- | --- | --- |

(l)

informacije o pravnih osebah, povezanih s podatki iz točk (e) in (j):

(i)

naziv pravne osebe;

| (ii) | lokacija; |
| --- | --- |

(ii)

lokacija;

| (iii) | datum ustanovitve in sedež; |
| --- | --- |

(iii)

datum ustanovitve in sedež;

| (iv) | upravna registrska številka; |
| --- | --- |

(iv)

upravna registrska številka;

| (v) | pravna oblika; |
| --- | --- |

(v)

pravna oblika;

| (vi) | kapital; |
| --- | --- |

(vi)

kapital;

| (vii) | področje dejavnosti; |
| --- | --- |

(vii)

področje dejavnosti;

| (viii) | nacionalne in mednarodne podružnice; |
| --- | --- |

(viii)

nacionalne in mednarodne podružnice;

| (ix) | direktorji; |
| --- | --- |

(ix)

direktorji;

| (x) | povezave z bankami. |
| --- | --- |

(x)

povezave z bankami.

| 3. | „Kontakti in povezane osebe“ iz točke (e) odstavka 1 so osebe, v zvezi s katerimi obstajajo zadostni razlogi za domnevo, da se lahko od njih pridobijo informacije, ki se nanašajo na osebe iz točk (a) in (b) odstavka 1 te priloge, in so pomembne za analizo, pod pogojem, da niso vključene v eno od kategorij oseb iz odstavkov 1(a), (b), (c), (d) in (f). „Kontakti“ so osebe, ki imajo občasne stike z osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1. „Povezane osebe“ so osebe, ki imajo redne stike z osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1.
  Kar zadeva kontakte in povezane osebe, se lahko podatki iz odstavka 2 po potrebi shranijo, če obstajajo razlogi za domnevo, da so ti podatki potrebni za analizo vloge teh oseb kot kontaktov ali povezanih oseb.
  V tem smislu je treba upoštevati naslednje:






  (a) | razmerje med temi osebami in osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1 se čim prej pojasni; |
| --- | --- | --- |

3.

„Kontakti in povezane osebe“ iz točke (e) odstavka 1 so osebe, v zvezi s katerimi obstajajo zadostni razlogi za domnevo, da se lahko od njih pridobijo informacije, ki se nanašajo na osebe iz točk (a) in (b) odstavka 1 te priloge, in so pomembne za analizo, pod pogojem, da niso vključene v eno od kategorij oseb iz odstavkov 1(a), (b), (c), (d) in (f). „Kontakti“ so osebe, ki imajo občasne stike z osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1. „Povezane osebe“ so osebe, ki imajo redne stike z osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1.

Kar zadeva kontakte in povezane osebe, se lahko podatki iz odstavka 2 po potrebi shranijo, če obstajajo razlogi za domnevo, da so ti podatki potrebni za analizo vloge teh oseb kot kontaktov ali povezanih oseb.

V tem smislu je treba upoštevati naslednje:

(a)

razmerje med temi osebami in osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1 se čim prej pojasni;

| (b) | če se domneva, da obstaja razmerje med temi osebami in osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1, izkaže za neutemeljeno, se podatki nemudoma izbrišejo; |
| --- | --- |

(b)

če se domneva, da obstaja razmerje med temi osebami in osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1, izkaže za neutemeljeno, se podatki nemudoma izbrišejo;

| (c) | če so te osebe osumljene kaznivega dejanja, ki spada pod cilje Europola, ali če so bile obsojene za takšna kazniva dejanja, ali če po nacionalnem pravu zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile takšna kazniva dejanja, se lahko shranijo vsi podatki iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

če so te osebe osumljene kaznivega dejanja, ki spada pod cilje Europola, ali če so bile obsojene za takšna kazniva dejanja, ali če po nacionalnem pravu zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile takšna kazniva dejanja, se lahko shranijo vsi podatki iz odstavka 2;

| (d) | podatki o kontaktih in povezanih osebah kontaktov in povezanih oseb se ne shranjujejo, razen podatkov o vrsti in naravi njihovih stikov ali povezav z osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

(d)

podatki o kontaktih in povezanih osebah kontaktov in povezanih oseb se ne shranjujejo, razen podatkov o vrsti in naravi njihovih stikov ali povezav z osebami iz točk (a) in (b) odstavka 1;

| (e) | če pojasnilo iz prejšnjih točk ni mogoče, se to upošteva pri odločanju o nujnosti in obsegu shranjevanja zadevnih podatkov za nadaljnje analize. |
| --- | --- |

(e)

če pojasnilo iz prejšnjih točk ni mogoče, se to upošteva pri odločanju o nujnosti in obsegu shranjevanja zadevnih podatkov za nadaljnje analize.

| 4. | Kar zadeva osebe iz točke (d) odstavka 1, ki so bile žrtve enega izmed obravnavanih kaznivih dejanj ali za katere na podlagi nekaterih dejstev obstajajo razlogi za prepričanje, da lahko postanejo žrtve takšnega kaznivega dejanja, se lahko shranjujejo podatki iz točk (a)(i) do (c)(iii) odstavka 2 te priloge ter naslednje kategorije podatkov:






  (a) | identifikacijski podatki žrtve; |
| --- | --- | --- |

4.

Kar zadeva osebe iz točke (d) odstavka 1, ki so bile žrtve enega izmed obravnavanih kaznivih dejanj ali za katere na podlagi nekaterih dejstev obstajajo razlogi za prepričanje, da lahko postanejo žrtve takšnega kaznivega dejanja, se lahko shranjujejo podatki iz točk (a)(i) do (c)(iii) odstavka 2 te priloge ter naslednje kategorije podatkov:

(a)

identifikacijski podatki žrtve;

| (b) | razlogi za viktimizacijo; |
| --- | --- |

(b)

razlogi za viktimizacijo;

| (c) | škoda (fizična/finančna/psihološka/druga); |
| --- | --- |

(c)

škoda (fizična/finančna/psihološka/druga);

| (d) | ali je treba zagotoviti anonimnost; |
| --- | --- |

(d)

ali je treba zagotoviti anonimnost;

| (e) | ali je možna udeležba na sodni obravnavi; |
| --- | --- |

(e)

ali je možna udeležba na sodni obravnavi;

| (f) | informacije, ki so povezane s kaznivim dejanjem in jih zagotovijo osebe iz točke (d) odstavka 1 ali so zagotovljene preko njih, vključno z informacijami o njihovih razmerjih z drugimi osebami, če je to potrebno za ugotovitev identitete oseb iz točk (a) in (b) odstavka 1. |
| --- | --- |

(f)

informacije, ki so povezane s kaznivim dejanjem in jih zagotovijo osebe iz točke (d) odstavka 1 ali so zagotovljene preko njih, vključno z informacijami o njihovih razmerjih z drugimi osebami, če je to potrebno za ugotovitev identitete oseb iz točk (a) in (b) odstavka 1.

Po potrebi se lahko shranjujejo tudi drugi podatki iz odstavka 2, če obstajajo razlogi za domnevo, da so ti podatki potrebni za analizo vloge zadevne osebe kot žrtve oziroma potencialne žrtve.

Podatki, ki niso potrebni za nadaljnjo analizo, se izbrišejo.

| 5. | Kar zadeva osebe iz odstavka 1(c), ki bi lahko bile pozvane, da pričajo v preiskavah v zvezi z obravnavanimi kaznivimi dejanji ali v nadaljnjih kazenskih postopkih, se lahko shranjujejo podatki iz točk (a)(i) do (c)(iii) odstavka 2 te priloge ter kategorije podatkov, ki izpolnjujejo naslednja merila:






  (a) | informacije, povezane s kaznivim dejanjem, ki jih zagotovijo te osebe, vključno z informacijami o njihovem odnosu z drugimi osebami, vključenimi v analitično delovno datoteko; |
| --- | --- | --- |

5.

Kar zadeva osebe iz odstavka 1(c), ki bi lahko bile pozvane, da pričajo v preiskavah v zvezi z obravnavanimi kaznivimi dejanji ali v nadaljnjih kazenskih postopkih, se lahko shranjujejo podatki iz točk (a)(i) do (c)(iii) odstavka 2 te priloge ter kategorije podatkov, ki izpolnjujejo naslednja merila:

(a)

informacije, povezane s kaznivim dejanjem, ki jih zagotovijo te osebe, vključno z informacijami o njihovem odnosu z drugimi osebami, vključenimi v analitično delovno datoteko;

| (b) | ali je treba zagotoviti anonimnost; |
| --- | --- |

(b)

ali je treba zagotoviti anonimnost;

| (c) | ali je treba zagotoviti varstvo in kdo ga zagotavlja; |
| --- | --- |

(c)

ali je treba zagotoviti varstvo in kdo ga zagotavlja;

| (d) | nova identiteta; |
| --- | --- |

(d)

nova identiteta;

| (e) | ali je možna udeležba na sodni obravnavi. |
| --- | --- |

(e)

ali je možna udeležba na sodni obravnavi.

Po potrebi se lahko shranjujejo tudi drugi podatki iz odstavka 2, če obstajajo razlogi za domnevo, da so ti podatki potrebni za analizo vloge teh oseb kot prič.

Podatki, ki niso potrebni za nadaljnjo analizo, se izbrišejo.

| 6. | Kar zadeva osebe iz točke (f) odstavka 1, ki lahko zagotovijo informacije o obravnavanih kaznivih dejanjih, se lahko shranjujejo podatki iz točk (a)(i) do (c)(iii) odstavka 2 te priloge ter kategorije podatkov, ki izpolnjujejo naslednja merila:






  (a) | zakodirani osebni podatki; |
| --- | --- | --- |

6.

Kar zadeva osebe iz točke (f) odstavka 1, ki lahko zagotovijo informacije o obravnavanih kaznivih dejanjih, se lahko shranjujejo podatki iz točk (a)(i) do (c)(iii) odstavka 2 te priloge ter kategorije podatkov, ki izpolnjujejo naslednja merila:

(a)

zakodirani osebni podatki;

| (b) | vrsta prejetih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

vrsta prejetih podatkov;

| (c) | ali je treba zagotoviti anonimnost; |
| --- | --- |

(c)

ali je treba zagotoviti anonimnost;

| (d) | ali je treba zagotoviti varstvo in kdo ga zagotavlja; |
| --- | --- |

(d)

ali je treba zagotoviti varstvo in kdo ga zagotavlja;

| (e) | nova identiteta; |
| --- | --- |

(e)

nova identiteta;

| (f) | ali je možna udeležba na sodni obravnavi; |
| --- | --- |

(f)

ali je možna udeležba na sodni obravnavi;

| (g) | negativne izkušnje; |
| --- | --- |

(g)

negativne izkušnje;

| (h) | nagrade (finančne nagrade/usluge). |
| --- | --- |

(h)

nagrade (finančne nagrade/usluge).

Po potrebi se lahko shranjujejo tudi drugi podatki iz odstavka 2, če obstajajo razlogi za domnevo, da so ti podatki potrebni za analizo vloge take osebe kot vira informacij.

Podatki, ki niso potrebni za nadaljnjo analizo, se izbrišejo.

| 7. | Če kadar koli med analizo na podlagi resnih in preverjenih indicev postane jasno, da bi morala biti oseba vključena v drugo kategorijo oseb iz te priloge, in ne v kategorijo, v katero je bila prvotno vključena, lahko Europol obdeluje samo tiste podatke o navedeni osebi, ki so dovoljeni v tej novi kategoriji, vsi drugi podatki pa se izbrišejo.
  Če na podlagi takšnih indicev postane jasno, da bi morala biti oseba vključena v dve ali več različnih kategorij iz te priloge, lahko Europol obdeluje vse podatke, dovoljene v teh kategorijah. |
| --- | --- |

7.

Če kadar koli med analizo na podlagi resnih in preverjenih indicev postane jasno, da bi morala biti oseba vključena v drugo kategorijo oseb iz te priloge, in ne v kategorijo, v katero je bila prvotno vključena, lahko Europol obdeluje samo tiste podatke o navedeni osebi, ki so dovoljeni v tej novi kategoriji, vsi drugi podatki pa se izbrišejo.

Če na podlagi takšnih indicev postane jasno, da bi morala biti oseba vključena v dve ali več različnih kategorij iz te priloge, lahko Europol obdeluje vse podatke, dovoljene v teh kategorijah.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/348 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/348

---

P7_TA(2014)0122

Pogoji za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev) (COM(2013)0151 – C7-0080/2013 – 2013/0081(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 285/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0151),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0080/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 79(2)(a) in (b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0080/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja grškega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja grškega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. novembra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. novembra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (3),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 20. septembra 2013, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 20. septembra 2013, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravne zadeve (A7-0377/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravne zadeve (A7-0377/2013),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 50.

(2)  UL C 114, 15.4.2014, str. 42.

(3)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0081

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2013/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair (prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti točk (a) in (b) člena 79(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivo Sveta 2004/114/ES (4) in Direktivo Sveta 2005/71/ES (5) je treba znatno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni direktivi prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktivo Sveta 2004/114/ES (4) in Direktivo Sveta 2005/71/ES (5) je treba znatno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni direktivi prenoviti.

| (2) | Ta direktiva bi morala ustrezati potrebi, opredeljeni v poročilih o izvajanju navedenih dveh direktiv (6), da bi se odpravile ugotovljene pomanjkljivosti
  , zagotovili preglednost
  in
  pravna varnost ter
  ponudil skladen pravni okvir za različne skupine oseb, ki prihajajo v Unijo iz tretjih držav. Zato bi bilo treba poenostaviti in posodobiti veljavne določbe v zvezi z različnimi skupinami oseb v enotnem pravnem aktu. Te skupine oseb imajo kljub razlikam tudi številne skupne značilnosti, zaradi katerih jih je mogoče obravnavati v skupnem pravnem okviru na ravni Unije. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Ta direktiva bi morala ustrezati potrebi, opredeljeni v poročilih o izvajanju navedenih dveh direktiv (6), da bi se odpravile ugotovljene pomanjkljivosti
  , zagotovili preglednost
  in
  pravna varnost ter
  ponudil skladen pravni okvir za različne skupine oseb, ki prihajajo v Unijo iz tretjih držav. Zato bi bilo treba poenostaviti in posodobiti veljavne določbe v zvezi z različnimi skupinami oseb v enotnem pravnem aktu. Te skupine oseb imajo kljub razlikam tudi številne skupne značilnosti, zaradi katerih jih je mogoče obravnavati v skupnem pravnem okviru na ravni Unije. [Sprememba 1]

| (3) | Ta direktiva bi morala prispevati k cilju Stockholmskega programa, da se uskladi nacionalna zakonodaja o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav. Priseljevanje iz držav zunaj Unije je eden od virov visoko usposobljene delovne sile, čedalje več pa je povpraševanja zlasti po študentih in raziskovalcih. Ti imajo pomembno vlogo pri oblikovanju človeškega kapitala, ključnega za Unijo, saj zagotavljajo pametno, trajnostno in vključujočo rast ter tako prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva bi morala prispevati k cilju Stockholmskega programa, da se uskladi nacionalna zakonodaja o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav. Priseljevanje iz držav zunaj Unije je eden od virov visoko usposobljene delovne sile, čedalje več pa je povpraševanja zlasti po študentih in raziskovalcih. Ti imajo pomembno vlogo pri oblikovanju človeškega kapitala, ključnega za Unijo, saj zagotavljajo pametno, trajnostno in vključujočo rast ter tako prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020.

| (4) | Pomanjkljivosti, na katere je bilo opozorjeno v poročilih o izvajanju zadevnih dveh direktiv, se v glavnem nanašajo na pogoje za sprejem, pravice, postopkovna jamstva, dostop študentov do trga dela med študijem, določbe o mobilnosti znotraj Unije in na neusklajenost, saj je bila izbira o vključitvi nekaterih skupin oseb, kot so prostovoljci, učenci in neplačani pripravniki, prepuščena državam članicam. Nadaljnja obširnejša posvetovanja so tudi izpostavila potrebo po boljših zaposlitvenih možnostih za raziskovalce in študente ter boljši zaščiti varušk au pair in plačanih pripravnikov, ki niso zajeti v veljavnih pravnih aktih. |
| --- | --- |

(4)

Pomanjkljivosti, na katere je bilo opozorjeno v poročilih o izvajanju zadevnih dveh direktiv, se v glavnem nanašajo na pogoje za sprejem, pravice, postopkovna jamstva, dostop študentov do trga dela med študijem, določbe o mobilnosti znotraj Unije in na neusklajenost, saj je bila izbira o vključitvi nekaterih skupin oseb, kot so prostovoljci, učenci in neplačani pripravniki, prepuščena državam članicam. Nadaljnja obširnejša posvetovanja so tudi izpostavila potrebo po boljših zaposlitvenih možnostih za raziskovalce in študente ter boljši zaščiti varušk au pair in plačanih pripravnikov, ki niso zajeti v veljavnih pravnih aktih.

| (5) | Za postopno vzpostavitev področja svobode, varnosti in pravice Pogodba predvideva ukrepe, ki jih je treba sprejeti na področju azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(5)

Za postopno vzpostavitev področja svobode, varnosti in pravice Pogodba predvideva ukrepe, ki jih je treba sprejeti na področju azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav.

| (6) | Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje medsebojnih človeških stikov in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, vključno z omogočanjem zakonitih

  zakonsko urejenih
  migracij in njihovo organizacijo. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(6)

Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje medsebojnih človeških stikov in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, vključno z omogočanjem zakonitih

  zakonsko urejenih
  migracij in njihovo organizacijo. [Sprememba 2]

| (7) | Za namene te direktive bi moralo priseljevanje podpirati ustvarjanje in pridobivanje znanja in spretnosti. Predstavlja obliko vzajemnega bogatenja za zadevne migrante, njihovo državo izvora in državo članico gostiteljico ter spodbuja boljše razumevanje med kulturami

  , obenem pa krepi kulturne povezave in bogati kulturno raznolikost
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(7)

Za namene te direktive bi moralo priseljevanje podpirati ustvarjanje in pridobivanje znanja in spretnosti. Predstavlja obliko vzajemnega bogatenja za zadevne migrante, njihovo državo izvora in državo članico gostiteljico ter spodbuja boljše razumevanje med kulturami

  , obenem pa krepi kulturne povezave in bogati kulturno raznolikost
  . [Sprememba 3]

| (8) | Ta direktiva bi morala promovirati Unijo kot privlačen kraj za raziskovanje in inovacije ter omogočiti njen napredek v okviru tekmovanja za privabljanje nadarjenih kadrov na svetovni ravni
  , s čimer bi se povečala splošna konkurenčnost Unije in njene stopnje rasti, obenem pa bi se ustvarjala nova delovna mesta, ki bi več prispevala k rasti BDP
  . Odprtje Unije za državljane tretjih držav, ki se lahko sprejmejo za namene raziskovanja, je tudi del vodilne pobude „Unija inovacij“. Poleg tega je bila vzpostavitev odprtega trga dela za raziskovalce Unije in za raziskovalce iz tretjih držav potrjena kot ključni cilj evropskega raziskovalnega prostora (European Research Area – ERA), tj. enotnega območja, v katerem prosto krožijo raziskovalci, znanost in tehnologija. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva bi morala promovirati Unijo kot privlačen kraj za raziskovanje in inovacije ter omogočiti njen napredek v okviru tekmovanja za privabljanje nadarjenih kadrov na svetovni ravni
  , s čimer bi se povečala splošna konkurenčnost Unije in njene stopnje rasti, obenem pa bi se ustvarjala nova delovna mesta, ki bi več prispevala k rasti BDP
  . Odprtje Unije za državljane tretjih držav, ki se lahko sprejmejo za namene raziskovanja, je tudi del vodilne pobude „Unija inovacij“. Poleg tega je bila vzpostavitev odprtega trga dela za raziskovalce Unije in za raziskovalce iz tretjih držav potrjena kot ključni cilj evropskega raziskovalnega prostora (European Research Area – ERA), tj. enotnega območja, v katerem prosto krožijo raziskovalci, znanost in tehnologija. [Sprememba 4]

| (9) | Primerno je, da se raziskovalcem olajša sprejem s postopkom sprejema, ki ni odvisen od pravnega razmerja med njimi in raziskovalno organizacijo gostiteljico, ter z ukinitvijo zahteve, da morajo imeti poleg dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje tudi delovno dovoljenje. Ta postopek bi moral temeljiti na sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in organi za priseljevanje v državah članicah. Raziskovalne organizacije bi tako imele glavno vlogo pri postopku sprejema, kar naj bi olajšalo in pospešilo vstop in prebivanje raziskovalcev iz tretjih držav v Uniji, hkrati pa bi države članice ohranilej pristojnosti v zvezi s politiko priseljevanja. Za raziskovalne organizacije, ki jih države članice vnaprej odobrijo, je nujno, da lahko z državljani tretjih držav sklenejo sporazum o gostovanju za namene izvajanja raziskovalnega projekta. Države članice bi morale na podlagi sporazuma o gostovanju izdati dovoljenje, če so izpolnjeni pogoji za vstop in prebivanje. |
| --- | --- |

(9)

Primerno je, da se raziskovalcem olajša sprejem s postopkom sprejema, ki ni odvisen od pravnega razmerja med njimi in raziskovalno organizacijo gostiteljico, ter z ukinitvijo zahteve, da morajo imeti poleg dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno bivanje tudi delovno dovoljenje. Ta postopek bi moral temeljiti na sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in organi za priseljevanje v državah članicah. Raziskovalne organizacije bi tako imele glavno vlogo pri postopku sprejema, kar naj bi olajšalo in pospešilo vstop in prebivanje raziskovalcev iz tretjih držav v Uniji, hkrati pa bi države članice ohranilej pristojnosti v zvezi s politiko priseljevanja. Za raziskovalne organizacije, ki jih države članice vnaprej odobrijo, je nujno, da lahko z državljani tretjih držav sklenejo sporazum o gostovanju za namene izvajanja raziskovalnega projekta. Države članice bi morale na podlagi sporazuma o gostovanju izdati dovoljenje, če so izpolnjeni pogoji za vstop in prebivanje.

| (10) | Prizadevanja, da bi dosegli cilj investiranja 3 % BDP v raziskovanje, zadevajo predvsem zasebni sektor, ki mora v ta namen v naslednjih letih zaposliti večje število raziskovalcev, zato bi morale raziskovalne organizacije, ki jih je mogoče odobriti v skladu s to direktivo, pripadati tako javnemu kot zasebnemu sektorju. |
| --- | --- |

(10)

Prizadevanja, da bi dosegli cilj investiranja 3 % BDP v raziskovanje, zadevajo predvsem zasebni sektor, ki mora v ta namen v naslednjih letih zaposliti večje število raziskovalcev, zato bi morale raziskovalne organizacije, ki jih je mogoče odobriti v skladu s to direktivo, pripadati tako javnemu kot zasebnemu sektorju.

| (11) | Da bi Unija postala privlačnejša za raziskovalce
  in študente
  , ki so državljani tretjih držav, bi bilo treba skupaj z njimi sprejeti njihove družinske člane, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 2003/86/ES (7) Morali bi imeti koristi od določb o mobilnosti znotraj Unije in tudi dostop do trga dela. |
| --- | --- |

(11)

Da bi Unija postala privlačnejša za raziskovalce
  in študente
  , ki so državljani tretjih držav, bi bilo treba skupaj z njimi sprejeti njihove družinske člane, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 2003/86/ES (7) Morali bi imeti koristi od določb o mobilnosti znotraj Unije in tudi dostop do trga dela.

| (12) | Kadar je to primerno, bi bilo treba države članice spodbujati, da obravnavajo kandidate za doktorski študij kot raziskovalce. |
| --- | --- |

(12)

Kadar je to primerno, bi bilo treba države članice spodbujati, da obravnavajo kandidate za doktorski študij kot raziskovalce.

| (13) | Izvajanje določb te direktive ne sme spodbujati bega možganov iz nastajajočih držav in držav v razvoju. Ukrepe za pomoč raziskovalcem pri ponovni integraciji v njihovih državah izvora bi bilo treba sprejemati v sodelovanju z državami izvora, da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko. |
| --- | --- |

(13)

Izvajanje določb te direktive ne sme spodbujati bega možganov iz nastajajočih držav in držav v razvoju. Ukrepe za pomoč raziskovalcem pri ponovni integraciji v njihovih državah izvora bi bilo treba sprejemati v sodelovanju z državami izvora, da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko.

| (14) | Za promoviranje celotne Evrope kot svetovnega centra odličnosti za študij in usposabljanje bi bilo treba izboljšati
  , poenostaviti in olajšati
  pogoje za vstop in prebivanje tistih, ki želijo priti v Unijo za te namene. To je v skladu s cilji programa za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (8), zlasti v okviru internacionalizacije evropskega visokošolskega izobraževanja. Del tega je usklajevanje zadevnih nacionalnih zakonodaj držav članic
  , tako da bi dosegli ugodnejša pravila za državljane tretjih držav
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(14)

Za promoviranje celotne Evrope kot svetovnega centra odličnosti za študij in usposabljanje bi bilo treba izboljšati
  , poenostaviti in olajšati
  pogoje za vstop in prebivanje tistih, ki želijo priti v Unijo za te namene. To je v skladu s cilji programa za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (8), zlasti v okviru internacionalizacije evropskega visokošolskega izobraževanja. Del tega je usklajevanje zadevnih nacionalnih zakonodaj držav članic
  , tako da bi dosegli ugodnejša pravila za državljane tretjih držav
  . [Sprememba 6]

| (15) | Razširitev in poglobitev bolonjskega procesa, ki se je začel z bolonjsko deklaracijo (9), sta povzročili postopno zbliževanje sistemov visokošolskega izobraževanja ne samo v sodelujočih državah članicah, ampak tudi v drugih državah. Nacionalni organi so spodbudili mobilnost študentov in akademskega osebja, visokošolski zavodi pa so jo vključili v svoje učne načrte. To morajo odražati primernejše določbe o mobilnosti študentov znotraj Unije. Oblikovanje privlačnega in konkurenčnega evropskega visokošolskega izobraževanja je eden od ciljev bolonjske deklaracije. Bolonjski proces je privedel do vzpostavitve evropskega visokošolskega prostora. Zaradi posodobitve evropskega sektorja visokošolskega izobraževanja se je več študentov, ki so državljani tretjih držav, začelo odločati za študij v Evropi.
  Zaradi sodelovanja številnih tretjih držav v bolonjskem procesu ter v programih Unije za mobilnost študentov je bistveno, da se uvedejo harmonizirana in poenostavljena pravila o mobilnosti za državljane teh držav. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(15)

Razširitev in poglobitev bolonjskega procesa, ki se je začel z bolonjsko deklaracijo (9), sta povzročili postopno zbliževanje sistemov visokošolskega izobraževanja ne samo v sodelujočih državah članicah, ampak tudi v drugih državah. Nacionalni organi so spodbudili mobilnost študentov in akademskega osebja, visokošolski zavodi pa so jo vključili v svoje učne načrte. To morajo odražati primernejše določbe o mobilnosti študentov znotraj Unije. Oblikovanje privlačnega in konkurenčnega evropskega visokošolskega izobraževanja je eden od ciljev bolonjske deklaracije. Bolonjski proces je privedel do vzpostavitve evropskega visokošolskega prostora. Zaradi posodobitve evropskega sektorja visokošolskega izobraževanja se je več študentov, ki so državljani tretjih držav, začelo odločati za študij v Evropi.
  Zaradi sodelovanja številnih tretjih držav v bolonjskem procesu ter v programih Unije za mobilnost študentov je bistveno, da se uvedejo harmonizirana in poenostavljena pravila o mobilnosti za državljane teh držav. [Sprememba 7]

| (16) | Trajanje in druge pogoje pripravljalnih tečajev za študente, ki jih pokriva ta direktiva bi morale določiti države članice v skladu s svojimi nacionalnimi zakonodajami. |
| --- | --- |

(16)

Trajanje in druge pogoje pripravljalnih tečajev za študente, ki jih pokriva ta direktiva bi morale določiti države članice v skladu s svojimi nacionalnimi zakonodajami.

| (17) | Dokazilo, da je bil študent sprejet v visokošolski zavod, je lahko med drugim tudi v obliki pisma ali potrdila, ki potrjuje njegov vpis. |
| --- | --- |

(17)

Dokazilo, da je bil študent sprejet v visokošolski zavod, je lahko med drugim tudi v obliki pisma ali potrdila, ki potrjuje njegov vpis.

| (18) | Pri oceni razpoložljivosti zadostnih sredstev bi bilo treba upoštevati tudi štipendije. |
| --- | --- |

(18)

Pri oceni razpoložljivosti zadostnih sredstev bi bilo treba upoštevati tudi štipendije.

| (19) | Čeprav so imele države članice diskrecijsko pravico glede uporabe Direktive 2004/114/ES za učence, prostovoljce in neplačane pripravnike, pa bi morale zdaj te skupine oseb spadati na področje uporabe te direktive, da se olajšata njihov vstop in prebivanje ter zagotovi spoštovanje njihovih pravic. Ta direktiva bi morala veljati tudi za varuške au pair in plačane pripravnike, da se zagotovita spoštovanje njihovih zakonitih pravic in njihova varnost. |
| --- | --- |

(19)

Čeprav so imele države članice diskrecijsko pravico glede uporabe Direktive 2004/114/ES za učence, prostovoljce in neplačane pripravnike, pa bi morale zdaj te skupine oseb spadati na področje uporabe te direktive, da se olajšata njihov vstop in prebivanje ter zagotovi spoštovanje njihovih pravic. Ta direktiva bi morala veljati tudi za varuške au pair in plačane pripravnike, da se zagotovita spoštovanje njihovih zakonitih pravic in njihova varnost.

| (20) | Plačani pripravniki, ki pridejo na delo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja, ne bi smeli biti zajeti v tej direktivi, saj spadajo na področje uporabe [Direktive 2013/XX/EU o premestitvah znotraj podjetja]. |
| --- | --- |

(20)

Plačani pripravniki, ki pridejo na delo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja, ne bi smeli biti zajeti v tej direktivi, saj spadajo na področje uporabe [Direktive 2013/XX/EU o premestitvah znotraj podjetja].

| (21) | Ker trenutno na ravni Unije ni pravnega okvira, ki bi zagotavljal pravično obravnavo varušk au pair z državljanstvom tretjih držav, bi bilo treba uvesti določbe za obravnavanje njihovih posebnih potreb kot posebej ranljive skupine oseb. Ta direktiva bi morala določiti pogoje, ki bi jih morali izpolnjevati varuška au pair in družina gostiteljica, zlasti glede pogodbe, ki bi morala vsebovati elemente, kot je prejemanje žepnine (10). |
| --- | --- |

(21)

Ker trenutno na ravni Unije ni pravnega okvira, ki bi zagotavljal pravično obravnavo varušk au pair z državljanstvom tretjih držav, bi bilo treba uvesti določbe za obravnavanje njihovih posebnih potreb kot posebej ranljive skupine oseb. Ta direktiva bi morala določiti pogoje, ki bi jih morali izpolnjevati varuška au pair in družina gostiteljica, zlasti glede pogodbe, ki bi morala vsebovati elemente, kot je prejemanje žepnine (10).

| (22) | Ko so izpolnjeni vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, bi morale države članice v določenih rokih izdati dovoljenje, tj. vizum za dolgoročno bivanje in/ali dovoljenje za prebivanje
  , česar ne bi smeli ovirati ali onemogočati z dodatnimi zahtevami
  . Če država članica izda dovoljenje za prebivanje samo za svoje ozemlje in so izpolnjeni vsi pogoji iz te direktive, ki se nanašajo na sprejem, bi morala država članica zadevnemu državljanu tretje države zagotoviti potrebne vizume. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(22)

Ko so izpolnjeni vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, bi morale države članice v določenih rokih izdati dovoljenje, tj. vizum za dolgoročno bivanje in/ali dovoljenje za prebivanje
  , česar ne bi smeli ovirati ali onemogočati z dodatnimi zahtevami
  . Če država članica izda dovoljenje za prebivanje samo za svoje ozemlje in so izpolnjeni vsi pogoji iz te direktive, ki se nanašajo na sprejem, bi morala država članica zadevnemu državljanu tretje države zagotoviti potrebne vizume. [Sprememba 8]

| (23) | V dovoljenjih bi morali biti navedeni status zadevnega državljana tretje države in ustrezni programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti. Države članice lahko navedejo dodatne informacije v papirni ali elektronski obliki, če to ne pomeni dodatnih pogojev. |
| --- | --- |

(23)

V dovoljenjih bi morali biti navedeni status zadevnega državljana tretje države in ustrezni programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti. Države članice lahko navedejo dodatne informacije v papirni ali elektronski obliki, če to ne pomeni dodatnih pogojev.

| (24) | Različna obdobja veljavnosti dovoljenj v skladu s to direktivo bi morala odražati posebno naravo bivanja posamezne skupine oseb. |
| --- | --- |

(24)

Različna obdobja veljavnosti dovoljenj v skladu s to direktivo bi morala odražati posebno naravo bivanja posamezne skupine oseb.

| (25) | Države članice lahko prosilcem za obravnavo vlog za izdajo dovoljenja zaračunajo pristojbino

  bi morale razmisliti o opustitvi pristojbine za vstop in prebivanje za državljane tretjih držav za namene te direktive
  .
  Če države članice od državljanov tretjih držav zahtevajo plačilo
  pristojbine, bi morale biti
  te
  sorazmerne z namenom bivanja
  in ne bi smele ovirati uresničevanja ciljev te direktive
  . [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(25)

Države članice lahko prosilcem za obravnavo vlog za izdajo dovoljenja zaračunajo pristojbino

  bi morale razmisliti o opustitvi pristojbine za vstop in prebivanje za državljane tretjih držav za namene te direktive
  .
  Če države članice od državljanov tretjih držav zahtevajo plačilo
  pristojbine, bi morale biti
  te
  sorazmerne z namenom bivanja
  in ne bi smele ovirati uresničevanja ciljev te direktive
  . [Sprememba 9]

| (26) | Pravice, podeljene državljanom tretjih držav v skladu s to direktivo, ne bi smele biti odvisne od tega, ali je dovoljenje izdano v obliki vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje. |
| --- | --- |

(26)

Pravice, podeljene državljanom tretjih držav v skladu s to direktivo, ne bi smele biti odvisne od tega, ali je dovoljenje izdano v obliki vizuma za dolgoročno bivanje ali dovoljenja za prebivanje.

| (27) | Izraz sprejem pokriva vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v državi članici za namene, določene v tej direktivi. |
| --- | --- |

(27)

Izraz sprejem pokriva vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v državi članici za namene, določene v tej direktivi.

| (28) | Za namene te direktive se sprejem lahko zavrne na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov. Sprejem je lahko zavrnjen predvsem, če država članica na osnovi ugotovljenih dejstev v posameznem primeru meni, da zadevni državljan tretje države predstavlja potencialno nevarnost za javni red
  ali
  javno varnost ali javno zdravje. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(28)

Za namene te direktive se sprejem lahko zavrne na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov. Sprejem je lahko zavrnjen predvsem, če država članica na osnovi ugotovljenih dejstev v posameznem primeru meni, da zadevni državljan tretje države predstavlja potencialno nevarnost za javni red
  ali
  javno varnost ali javno zdravje. [Sprememba 10]

| (29) | Če obstaja dvom glede utemeljitve vloge za sprejem, lahko države članice zahtevajo vse potrebne dokaze za ugotovitev verodostojnosti, zlasti na osnovi nameravanega študija ali usposabljanja prosilca, da se tako preprečita zloraba in napačna uporaba postopkov, določenih s to direktivo. |
| --- | --- |

(29)

Če obstaja dvom glede utemeljitve vloge za sprejem, lahko države članice zahtevajo vse potrebne dokaze za ugotovitev verodostojnosti, zlasti na osnovi nameravanega študija ali usposabljanja prosilca, da se tako preprečita zloraba in napačna uporaba postopkov, določenih s to direktivo.

| (30) | Nacionalni organi bi morali obvestiti državljana tretje države, ki zaprosi za sprejem v državi članici v okviru te direktive, o odločitvi o njegovi vlogi. To bi morali storiti pisno takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 60 dneh od datuma vložitve vloge, v primeru raziskovalcev in študentov, zajetih v programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, pa najpozneje v 30 dneh od datuma vložitve vloge.
  Države članice bi morale prosilca čim prej obvestiti, če bi bile za obravnavo njegove prošnje potrebne nadaljnje informacije. V primeru, da je na podlagi nacionalnega prava možna upravna pritožba zoper negativno odločitev, bi morali nacionalni organi prosilcu sporočiti svojo odločitev v 30 dneh od datuma vložitve pritožbe
  . [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(30)

Nacionalni organi bi morali obvestiti državljana tretje države, ki zaprosi za sprejem v državi članici v okviru te direktive, o odločitvi o njegovi vlogi. To bi morali storiti pisno takoj, ko je to mogoče, in najpozneje v 60 dneh od datuma vložitve vloge, v primeru raziskovalcev in študentov, zajetih v programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, pa najpozneje v 30 dneh od datuma vložitve vloge.
  Države članice bi morale prosilca čim prej obvestiti, če bi bile za obravnavo njegove prošnje potrebne nadaljnje informacije. V primeru, da je na podlagi nacionalnega prava možna upravna pritožba zoper negativno odločitev, bi morali nacionalni organi prosilcu sporočiti svojo odločitev v 30 dneh od datuma vložitve pritožbe
  . [Sprememba 11]

| (31) | Mobilnost nacionalnih raziskovalcev, študentov in plačanih pripravnikov, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije bi bilo treba olajšati. Za raziskovalce bi bilo treba s to direktivo izboljšati pravila v zvezi z obdobjem, v katerem bi moralo dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, omogočati bivanje v drugi državi članici brez sklenitve novega sporazuma o gostovanju. Izboljšati bi bilo treba položaj študentov in nove skupine plačanih pripravnikov, tako da se jim dovoli bivanje v drugi državi članici za obdobja od tri do šest mesecev, če izpolnjujejo splošne pogoje iz te direktive. Za pripravnike, ki so državljani tretjih držav in pridejo v Unijo v okviru premestitev znotraj podjetja, bi bilo treba glede na naravo njihove premestitve uporabiti posebne določbe za mobilnost znotraj Unije v skladu z [Direktivo 2013/xx/EU o premestitvah znotraj podjetja]. |
| --- | --- |

(31)

Mobilnost nacionalnih raziskovalcev, študentov in plačanih pripravnikov, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije bi bilo treba olajšati. Za raziskovalce bi bilo treba s to direktivo izboljšati pravila v zvezi z obdobjem, v katerem bi moralo dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, omogočati bivanje v drugi državi članici brez sklenitve novega sporazuma o gostovanju. Izboljšati bi bilo treba položaj študentov in nove skupine plačanih pripravnikov, tako da se jim dovoli bivanje v drugi državi članici za obdobja od tri do šest mesecev, če izpolnjujejo splošne pogoje iz te direktive. Za pripravnike, ki so državljani tretjih držav in pridejo v Unijo v okviru premestitev znotraj podjetja, bi bilo treba glede na naravo njihove premestitve uporabiti posebne določbe za mobilnost znotraj Unije v skladu z [Direktivo 2013/xx/EU o premestitvah znotraj podjetja].

| (32) | Pravila Unije o priseljevanju in programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, bi se morala bolje dopolnjevati. Raziskovalci
  , študenti, prostovoljci
  in študenti

  pripravniki
  , ki so državljani tretjih držav in jih zajemajo takšni programi Unije, bi morali imeti pravico, da se preselijo v predvidene

  druge
  države članice na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, če je pred vstopom v Unijo znan celoten seznam teh držav članic. Takšno dovoljenje bi jim moralo omogočiti mobilnost, ne da bi jim bilo treba predložiti kakršne koli dodatne informacije ali vložiti dodatne vloge. Države članice se spodbujajo, naj olajšajo mobilnost prostovoljcev, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije, če programi prostovoljstva zajemajo več kot eno državo članico.
  [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(32)

Pravila Unije o priseljevanju in programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, bi se morala bolje dopolnjevati. Raziskovalci
  , študenti, prostovoljci
  in študenti

  pripravniki
  , ki so državljani tretjih držav in jih zajemajo takšni programi Unije, bi morali imeti pravico, da se preselijo v predvidene

  druge
  države članice na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, če je pred vstopom v Unijo znan celoten seznam teh držav članic. Takšno dovoljenje bi jim moralo omogočiti mobilnost, ne da bi jim bilo treba predložiti kakršne koli dodatne informacije ali vložiti dodatne vloge. Države članice se spodbujajo, naj olajšajo mobilnost prostovoljcev, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije, če programi prostovoljstva zajemajo več kot eno državo članico.
  [Sprememba 12]

| (33) | Da bi študenti, državljani tretjih držav, lažje krili delež svojih stroškov študija, bi morali imeti več možnosti dostopa

  poln dostop
  na trg delovne sile v skladu s pogoji te direktive, kar pomeni pravico do dela najmanj 20 ur na teden Načelo dostopa študentov na trg delovne sile bi
  se
  moralo
  uporabljati kot
  splošno pravilo. V izrednih pogojih pa bi morale imeti države članice možnost upoštevati razmere na svojih nacionalnih trgih delovne sile, čeprav ne sme obstajati tveganje, da se pravica do dela v celoti ukine.
  [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(33)

Da bi študenti, državljani tretjih držav, lažje krili delež svojih stroškov študija, bi morali imeti več možnosti dostopa

  poln dostop
  na trg delovne sile v skladu s pogoji te direktive, kar pomeni pravico do dela najmanj 20 ur na teden Načelo dostopa študentov na trg delovne sile bi
  se
  moralo
  uporabljati kot
  splošno pravilo. V izrednih pogojih pa bi morale imeti države članice možnost upoštevati razmere na svojih nacionalnih trgih delovne sile, čeprav ne sme obstajati tveganje, da se pravica do dela v celoti ukine.
  [Sprememba 13]

| (34) | Države članice bi morale kot del prizadevanj za dobro usposobljeno delovno silo v prihodnosti dovoliti študentom

  ter za spoštovanje in vrednotenje dela in splošnega prispevka študentov
  , ki diplomirajo v Uniji,
  tem študentom dovoliti,
  da ostanejo na njihovem ozemlju z namenom iskanja dela ali ustanovitve podjetja, v obdobju

  za obdobje
  12 mesecev po izteku veljavnosti prvotnega dovoljenja. To bi morale dovoliti tudi raziskovalcem po zaključku njihovega raziskovalnega projekta, kot je določen v sporazumu o gostovanju, kar pa ne bi smelo pomeniti samodejne pridobitve pravice dostopa do trga dela ali ustanovitve podjetja. Od njih se lahko zahteva, da predložijo dokazilo v skladu s členom 24. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale kot del prizadevanj za dobro usposobljeno delovno silo v prihodnosti dovoliti študentom

  ter za spoštovanje in vrednotenje dela in splošnega prispevka študentov
  , ki diplomirajo v Uniji,
  tem študentom dovoliti,
  da ostanejo na njihovem ozemlju z namenom iskanja dela ali ustanovitve podjetja, v obdobju

  za obdobje
  12 mesecev po izteku veljavnosti prvotnega dovoljenja. To bi morale dovoliti tudi raziskovalcem po zaključku njihovega raziskovalnega projekta, kot je določen v sporazumu o gostovanju, kar pa ne bi smelo pomeniti samodejne pridobitve pravice dostopa do trga dela ali ustanovitve podjetja. Od njih se lahko zahteva, da predložijo dokazilo v skladu s členom 24. [Sprememba 14]

| (35) | Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da urejajo število državljanov tretjih držav, ki se sprejmejo za namene dela. |
| --- | --- |

(35)

Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da urejajo število državljanov tretjih držav, ki se sprejmejo za namene dela.

| (36) | Da bi Unija postala privlačnejša za raziskovalce, študente, učence, pripravnike, prostovoljce in varuške au pair, ki so državljani tretjih držav, je pomembno, da se zagotovi njihova pravična obravnava v skladu s členom 79 Pogodbe. Te skupine oseb imajo pravico do enake obravnave kot državljani države članice gostiteljice v skladu z Direktivo 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Poleg pravic v okviru Direktive 2011/98/EU bi bilo treba za raziskovalce, ki so državljani tretjih držav, ohraniti ugodnejše pravice do enake obravnave, kot so je deležni državljani države članice gostiteljice na področjih socialne varnosti, kakor so opredeljena v Uredbi
  (ES)
  št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Trenutno navedena direktiva državam članicam omogoča omejevanje enake obravnave na področjih socialne varnosti, vključno z družinskimi prejemki, in ta možnost omejevanja bi lahko vplivala na raziskovalce. Poleg tega bi morali biti
  študenti,
  učenci, prostovoljci, neplačani pripravniki in varuške au pair upravičeni do enake obravnave kot državljani države članice gostiteljice, kar zadeva dostop do blaga in storitev ter zagotavljanje blaga in storitev, dostopnih javnosti, ne glede na to, ali jim pravo Unije ali nacionalno pravo države članice gostiteljice omogoča dostop do trga dela. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(36)

Da bi Unija postala privlačnejša za raziskovalce, študente, učence, pripravnike, prostovoljce in varuške au pair, ki so državljani tretjih držav, je pomembno, da se zagotovi njihova pravična obravnava v skladu s členom 79 Pogodbe. Te skupine oseb imajo pravico do enake obravnave kot državljani države članice gostiteljice v skladu z Direktivo 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11). Poleg pravic v okviru Direktive 2011/98/EU bi bilo treba za raziskovalce, ki so državljani tretjih držav, ohraniti ugodnejše pravice do enake obravnave, kot so je deležni državljani države članice gostiteljice na področjih socialne varnosti, kakor so opredeljena v Uredbi
  (ES)
  št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (12). Trenutno navedena direktiva državam članicam omogoča omejevanje enake obravnave na področjih socialne varnosti, vključno z družinskimi prejemki, in ta možnost omejevanja bi lahko vplivala na raziskovalce. Poleg tega bi morali biti
  študenti,
  učenci, prostovoljci, neplačani pripravniki in varuške au pair upravičeni do enake obravnave kot državljani države članice gostiteljice, kar zadeva dostop do blaga in storitev ter zagotavljanje blaga in storitev, dostopnih javnosti, ne glede na to, ali jim pravo Unije ali nacionalno pravo države članice gostiteljice omogoča dostop do trga dela. [Sprememba 15]

| (37) | Ta direktiva v nobenem primeru ne bi smela vplivati na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 (13). |
| --- | --- |

(37)

Ta direktiva v nobenem primeru ne bi smela vplivati na uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 (13).

| (38) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so bila sprejeta z Listino Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, kakor je navedena v členu 6 Pogodbe o Eropski uniji. |
| --- | --- |

(38)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so bila sprejeta z Listino Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah, kakor je navedena v členu 6 Pogodbe o Eropski uniji.

| (39) | Države članice bi morale uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi morale uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

| (40) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih pravnih aktov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih pravnih aktov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (41) | Ker cilja te direktive, in sicer pogojev za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, neplačanega ali plačanega usposabljanja, prostovoljnega dela ali dela varušk au pair, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega ali učinkov direktive lažje doseže na ravni Unije, Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(41)

Ker cilja te direktive, in sicer pogojev za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, neplačanega ali plačanega usposabljanja, prostovoljnega dela ali dela varušk au pair, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega ali učinkov direktive lažje doseže na ravni Unije, Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (42) | Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da je splošni javnosti predvsem na svetovnem spletu dostopnih kar največ redno posodobljenih informacij o raziskovalnih organizacijah, odobrenih v skladu s to direktivo, s katerimi bi lahko raziskovalci sklenili sporazum o gostovanju, ter o pogojih in postopkih za vstop in prebivanje na njenem ozemlju za namene raziskovanja, kakor so sprejeti v skladu s to direktivo, ter informacij o zavodih, opredeljenih s to direktivo, o študijskih programih, katere lahko vpišejo državljani tretjih držav, ter o pogojih in postopkih za vstop in prebivanje na njenem ozemlju za te namene. |
| --- | --- |

(42)

Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da je splošni javnosti predvsem na svetovnem spletu dostopnih kar največ redno posodobljenih informacij o raziskovalnih organizacijah, odobrenih v skladu s to direktivo, s katerimi bi lahko raziskovalci sklenili sporazum o gostovanju, ter o pogojih in postopkih za vstop in prebivanje na njenem ozemlju za namene raziskovanja, kakor so sprejeti v skladu s to direktivo, ter informacij o zavodih, opredeljenih s to direktivo, o študijskih programih, katere lahko vpišejo državljani tretjih držav, ter o pogojih in postopkih za vstop in prebivanje na njenem ozemlju za te namene.

| (42a) | Vsaka država članica mora državljane tretjih držav obvestiti o pravilih, ki se uporabljajo za njihovo zadevo, s čimer se jim zagotovita preglednost in pravna varnost ter se jih spodbudi, da pridejo v Unijo. Vse informacije, ki so pomembne za postopek, vključno s splošno dokumentacijo o študiju, programih izmenjave ali znanstvenih programih, pa tudi specifične informacije o pravicah in obveznostih prosilca, bi bilo torej treba zagotoviti tako, da bi bile državljanom tretjih držav zlahka dostopne in razumljive. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(42a)

Vsaka država članica mora državljane tretjih držav obvestiti o pravilih, ki se uporabljajo za njihovo zadevo, s čimer se jim zagotovita preglednost in pravna varnost ter se jih spodbudi, da pridejo v Unijo. Vse informacije, ki so pomembne za postopek, vključno s splošno dokumentacijo o študiju, programih izmenjave ali znanstvenih programih, pa tudi specifične informacije o pravicah in obveznostih prosilca, bi bilo torej treba zagotoviti tako, da bi bile državljanom tretjih držav zlahka dostopne in razumljive. [Sprememba 16]

| (43) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske v zvezi s področjem svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 omenjenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejemanju te direktive, ki zanju ni zavezujoča niti se v razmerju do njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(43)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske v zvezi s področjem svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 omenjenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejemanju te direktive, ki zanju ni zavezujoča niti se v razmerju do njiju ne uporablja.

| (44) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejemanju te direktive, ki zanjo ni zavezujoča niti se v razmerju do nje ne uporablja. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejemanju te direktive, ki zanjo ni zavezujoča niti se v razmerju do nje ne uporablja.

| (45) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv. |
| --- | --- |

(45)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnima direktivama. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

| (46) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo in začetka njune uporabe, določenih v delu B Priloge I – |
| --- | --- |

(46)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo in začetka njune uporabe, določenih v delu B Priloge I –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje urejanja

Namen te direktive je določiti:

| (a) | pogoje za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic za obdobje, ki je daljše od 90 dni, za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair; |
| --- | --- |

(a)

pogoje za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav na ozemlju držav članic za obdobje, ki je daljše od 90 dni, za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega in neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela in dela varušk au pair;

| (b) | pogoje za vstop in prebivanje študentov in plačanih pripravnikov, ki so državljani tretjih držav, v obdobju, daljšem od 90 dni, v državah članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive; |
| --- | --- |

(b)

pogoje za vstop in prebivanje študentov in plačanih pripravnikov, ki so državljani tretjih držav, v obdobju, daljšem od 90 dni, v državah članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive;

| (c) | pogoje za vstop in prebivanje raziskovalcev, ki so državljani tretjih držav, v državah članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive. |
| --- | --- |

(c)

pogoje za vstop in prebivanje raziskovalcev, ki so državljani tretjih držav, v državah članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice zaradi raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega ali neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela ali dela varušk au pair.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za državljane tretjih držav:

| (a) | ki prebivajo v državi članici kot prosilci za azil ali na podlagi subsidiarne oblike zaščite ali programov začasne zaščite; |
| --- | --- |

(a)

ki prebivajo v državi članici kot prosilci za azil ali na podlagi subsidiarne oblike zaščite ali programov začasne zaščite;

| (b) | katerih izgon je bil začasno preklican zaradi dejanskih ali pravnih razlogov; |
| --- | --- |

(b)

katerih izgon je bil začasno preklican zaradi dejanskih ali pravnih razlogov;

| (c) | ki so družinski člani državljanov Unije, ki so uveljavili svojo pravico do prostega gibanja v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ki so družinski člani državljanov Unije, ki so uveljavili svojo pravico do prostega gibanja v Uniji;

| (d) | ki imajo v državi članici status rezidenta za daljši čas v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES (14) in uveljavljajo svojo pravico do bivanja v drugi državi članici za namene študija ali poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

ki imajo v državi članici status rezidenta za daljši čas v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES (14) in uveljavljajo svojo pravico do bivanja v drugi državi članici za namene študija ali poklicnega usposabljanja;

| (e) | ki so po nacionalni zakonodaji zadevne države članice samozaposlene osebe; |
| --- | --- |

(e)

ki so po nacionalni zakonodaji zadevne države članice samozaposlene osebe;

| (f) | ki imajo skupaj s svojimi družinski člani in ne glede na svoje državljanstvo v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in državami članicami bodisi med Unijo in tretjimi državami pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije; |
| --- | --- |

(f)

ki imajo skupaj s svojimi družinski člani in ne glede na svoje državljanstvo v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in državami članicami bodisi med Unijo in tretjimi državami pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije;

| (g) | pripravnike, ki pridejo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja, v skladu z [Direktivo 2013/xx/EU o premestitvah znotraj podjetja]. |
| --- | --- |

(g)

pripravnike, ki pridejo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja, v skladu z [Direktivo 2013/xx/EU o premestitvah znotraj podjetja].

Člen 3

Opredelitve pojmov

Za namene te direktive:

| (a) | „državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Evropske unije v smislu člena 20(1) Pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

„državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Evropske unije v smislu člena 20(1) Pogodbe;

| (b) | „raziskovalec“ pomeni državljana tretje države z ustreznimi visokošolskimi kvalifikacijami, ki omogočajo vpis v programe doktorskih študijev, ki ga raziskovalna organizacija izbere za izvajanje raziskovalnega projekta, za katerega se navadno zahtevajo zgoraj omenjene kvalifikacije; |
| --- | --- |

(b)

„raziskovalec“ pomeni državljana tretje države z ustreznimi visokošolskimi kvalifikacijami, ki omogočajo vpis v programe doktorskih študijev, ki ga raziskovalna organizacija izbere za izvajanje raziskovalnega projekta, za katerega se navadno zahtevajo zgoraj omenjene kvalifikacije;

| (c) | „študent“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet v visokošolski zavod in ki je sprejet na ozemlje države članice, da lahko opravlja svoj osnovni namen, ki je redni študij v visokošolskem izobraževalnem programu, ki ga priznava država članica, vključno z diplomami, spričevali ali doktorati, pridobljenimi v visokošolskem zavodu, to pa lahko vključuje pripravljalni tečaj pred omenjenim izobraževanjem v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(c)

„študent“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet v visokošolski zavod in ki je sprejet na ozemlje države članice, da lahko opravlja svoj osnovni namen, ki je redni študij v visokošolskem izobraževalnem programu, ki ga priznava država članica, vključno z diplomami, spričevali ali doktorati, pridobljenimi v visokošolskem zavodu, to pa lahko vključuje pripravljalni tečaj pred omenjenim izobraževanjem v skladu z nacionalno zakonodajo;

| (d) | „učenec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice za namen obiskovanja srednješolskega izobraževalnega programa v okviru programa izmenjav, ki ga izvaja pooblaščena organizacija države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso; |
| --- | --- |

(d)

„učenec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice za namen obiskovanja srednješolskega izobraževalnega programa v okviru programa izmenjav, ki ga izvaja pooblaščena organizacija države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso;

| (e) | „neplačan pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice za obdobje usposabljanja brez plačila v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice; |
| --- | --- |

(e)

„neplačan pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice za obdobje usposabljanja brez plačila v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice;

| (f) | „plačan pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice za obdobje usposabljanja, za kar prejme plačilo v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice; |
| --- | --- |

(f)

„plačan pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice za obdobje usposabljanja, za kar prejme plačilo v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice;

| (g) | „prostovoljec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice, da bi sodeloval v priznanem programu prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

(g)

„prostovoljec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice, da bi sodeloval v priznanem programu prostovoljnega dela;

| (ga) | „ponudnik prostovoljnega dela“ pomeni organizacijo, odgovorno za program prostovoljnega dela, v katerega je napoten državljan tretje države. Te organizacije in skupine so neodvisne in samoupravne, tako kot drugi neprofitni subjekti, na primer javni organi. Delujejo na javnem področju in vsaj deloma za javno dobro

   (15)
  . [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(ga)

„ponudnik prostovoljnega dela“ pomeni organizacijo, odgovorno za program prostovoljnega dela, v katerega je napoten državljan tretje države. Te organizacije in skupine so neodvisne in samoupravne, tako kot drugi neprofitni subjekti, na primer javni organi. Delujejo na javnem področju in vsaj deloma za javno dobro

   (15)
  . [Sprememba 17]

| (h) | „program prostovoljnega dela“ pomeni program dejavnosti praktične solidarnosti, ki je osnovan na programu, ki ga prizna država članica ali Unija in
  neprofitno
  uresničuje cilje splošnega interesa; [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(h)

„program prostovoljnega dela“ pomeni program dejavnosti praktične solidarnosti, ki je osnovan na programu, ki ga prizna država članica ali Unija in
  neprofitno
  uresničuje cilje splošnega interesa; [Sprememba 18]

| (i) | „varuška au pair“ pomeni državljana tretje države, ki ga začasno sprejme družina na ozemlju države članice v zameno za lažja gospodinjska dela in skrb za otroke, da bi izboljšal svoje jezikovne sposobnosti in poznavanje države gostiteljice
  v zameno za lažja gospodinjska dela in skrb za otroke
  ; [Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov] |
| --- | --- |

(i)

„varuška au pair“ pomeni državljana tretje države, ki ga začasno sprejme družina na ozemlju države članice v zameno za lažja gospodinjska dela in skrb za otroke, da bi izboljšal svoje jezikovne sposobnosti in poznavanje države gostiteljice
  v zameno za lažja gospodinjska dela in skrb za otroke
  ; [Sprememba, ki ne zadeva vseh jezikov]

| (j) | „raziskovanje“ pomeni sistematično ustvarjalno delo, katerega namen je povečati zalogo znanja, vključno z znanjem o ljudeh, kulturi in družbi, ter izkoriščanje tega znanja pri iskanju novih možnosti uporabe; |
| --- | --- |

(j)

„raziskovanje“ pomeni sistematično ustvarjalno delo, katerega namen je povečati zalogo znanja, vključno z znanjem o ljudeh, kulturi in družbi, ter izkoriščanje tega znanja pri iskanju novih možnosti uporabe;

| (k) | „raziskovalna organizacija“ pomeni vsako javno ali zasebno organizacijo, ki izvaja raziskave in jo je za namene te direktive odobrila država članica v skladu s svojo zakonodajo ali upravno prakso; |
| --- | --- |

(k)

„raziskovalna organizacija“ pomeni vsako javno ali zasebno organizacijo, ki izvaja raziskave in jo je za namene te direktive odobrila država članica v skladu s svojo zakonodajo ali upravno prakso;

| (l) | „izobraževalni zavod“ pomeni javni ali zasebni zavod, ki ga priznava država članica in/ali katerega izobraževalni programi se na podlagi preglednih meril priznajo v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso za namene, določene v tej direktivi; |
| --- | --- |

(l)

„izobraževalni zavod“ pomeni javni ali zasebni zavod, ki ga priznava država članica in/ali katerega izobraževalni programi se na podlagi preglednih meril priznajo v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso za namene, določene v tej direktivi;

| (la) | „subjekt gostitelj“ pomeni izobraževalni zavod, raziskovalno organizacijo, podjetje, poklicni izobraževalni zavod, organizacijo, ki izvaja programe izmenjav učencev, ali organizacijo, odgovorno za program prostovoljnega dela, kamor je državljan tretje države napoten, ne glede na pravno obliko tega zavoda ali organizacije, ki ima v skladu z nacionalnim pravom sedež na ozemlju države članice; [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(la)

„subjekt gostitelj“ pomeni izobraževalni zavod, raziskovalno organizacijo, podjetje, poklicni izobraževalni zavod, organizacijo, ki izvaja programe izmenjav učencev, ali organizacijo, odgovorno za program prostovoljnega dela, kamor je državljan tretje države napoten, ne glede na pravno obliko tega zavoda ali organizacije, ki ima v skladu z nacionalnim pravom sedež na ozemlju države članice; [Sprememba 20]

| (lb) | „družina gostiteljica“ pomeni družino, ki varuško au pair na podlagi sporazuma, sklenjenega med družino gostiteljico in varuško au pair, začasno sprejme na ozemlju države članice in jo vključi v vsakodnevno družinsko življenje; [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(lb)

„družina gostiteljica“ pomeni družino, ki varuško au pair na podlagi sporazuma, sklenjenega med družino gostiteljico in varuško au pair, začasno sprejme na ozemlju države članice in jo vključi v vsakodnevno družinsko življenje; [Sprememba 21]

| (m) | „plačilo“ pomeni nagrado v vseh oblikah, ki se prejme v zameno za opravljeno storitev in je po nacionalni zakonodaji ali ustaljeni praksi sestavni del delovnega razmerja; |
| --- | --- |

(m)

„plačilo“ pomeni nagrado v vseh oblikah, ki se prejme v zameno za opravljeno storitev in je po nacionalni zakonodaji ali ustaljeni praksi sestavni del delovnega razmerja;

| (n) | „zaposlitev“ pomeni izvajanje dejavnosti, ki zajemajo opravljanje kakršne koli oblike dela, urejene z nacionalnim pravom
  , veljavno kolektivno pogodbo
  ali ustaljeno prakso, za delodajalca, po njegovih navodilih in pod njegovim nadzorom; [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(n)

„zaposlitev“ pomeni izvajanje dejavnosti, ki zajemajo opravljanje kakršne koli oblike dela, urejene z nacionalnim pravom
  , veljavno kolektivno pogodbo
  ali ustaljeno prakso, za delodajalca, po njegovih navodilih in pod njegovim nadzorom; [Sprememba 22]

| (na) | „delodajalec“ pomeni vsako fizično osebo ali pravni subjekt, za katerega ali po navodilih in/ali pod nadzorom katerega se zaposlitev izvaja; [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(na)

„delodajalec“ pomeni vsako fizično osebo ali pravni subjekt, za katerega ali po navodilih in/ali pod nadzorom katerega se zaposlitev izvaja; [Sprememba 23]

| (nb) | „družinski člani“ pomeni državljane tretjih držav, kakor so opredeljeni v členu 4 Direktive 2003/86/ES; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(nb)

„družinski člani“ pomeni državljane tretjih držav, kakor so opredeljeni v členu 4 Direktive 2003/86/ES; [Sprememba 24]

| (o) | „prva država članica“ pomeni državo članico, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive; |
| --- | --- |

(o)

„prva država članica“ pomeni državo članico, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive;

| (p) | „druga država članica“ pomeni vsako državo članico, ki ni prva država članica; |
| --- | --- |

(p)

„druga država članica“ pomeni vsako državo članico, ki ni prva država članica;

| (q) | „programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti“ pomenijo programe, ki jih financira Unija in spodbujajo priseljevanje državljanov tretjih držav v Unijo; |
| --- | --- |

(q)

„programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti“ pomenijo programe, ki jih financira Unija in spodbujajo priseljevanje državljanov tretjih držav v Unijo;

| (r) | „dovoljenje“ pomeni dovoljenje za prebivanje, ki ga izdajo organi države članice in na podlagi katerega lahko državljan tretje države zakonito biva na njenem ozemlju v skladu s členom 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 1030/2002, ali vizum za dolgoročno bivanje; |
| --- | --- |

(r)

„dovoljenje“ pomeni dovoljenje za prebivanje, ki ga izdajo organi države članice in na podlagi katerega lahko državljan tretje države zakonito biva na njenem ozemlju v skladu s členom 1(2)(a) Uredbe (ES) št. 1030/2002, ali vizum za dolgoročno bivanje;

| (s) | „vizum za dolgoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s členom 18 Schengenske konvencije ali se izda v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic, ki ne izvajajo v celoti schengenskega pravnega reda. |
| --- | --- |

(s)

„vizum za dolgoročno bivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s členom 18 Schengenske konvencije ali se izda v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic, ki ne izvajajo v celoti schengenskega pravnega reda.

Člen 4

Ugodnejše določbe

1.   Ta direktiva ne posega v ugodnejše določbe:

| (a) | dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med Unijo ali Unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami; ali |
| --- | --- |

(a)

dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med Unijo ali Unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami; ali

| (b) | dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali več držav članic in eno ali več tretjimi državami. |
| --- | --- |

(b)

dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali več držav članic in eno ali več tretjimi državami.

2.   Ta direktiva ne posega v pravico države članice, da sprejme ali ohrani določbe, ki so ugodnejše za osebe, za katere se uporabljajo, kar zadeva člene
  16, 17, 18, 19, 20,
  21, 22, 23, 24, 25,
  26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33
  in 29

  34
  , in sicer zlasti v okviru partnerstev za mobilnost. [Sprememba 25]

POGLAVJE II

SPREJEM

Člen 5

Načelo

1.   Sprejem državljanov tretjih držav v skladu s to direktivo je pogojen s preverjanjem pisnih dokazil o izpolnjevanju splošnih pogojev iz člena 6 in posebnih pogojev iz enega od členov 7 do 14, ki se uporablja za ustrezno kategorijo.

2.   Ko so izpolnjeni vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, so prosilci upravičeni do vizuma za dolgoročno bivanje in/ali dovoljenja za prebivanje. Če država članica izdaja dovoljenja za prebivanje samo na svojem ozemlju in ne drugod in če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejem iz te direktive, zadevna država članica državljanu tretje države izda potrebni vizum.

Člen 6

Splošni pogoji

Državljan tretje države, ki zaprosi za vstop za namene, navedene v tej direktivi:

| (a) | predložiti veljavno potno listino v skladu z nacionalno zakonodajo. Države članice lahko zahtevajo, da veljavnost potne listine pokriva najmanj obdobje načrtovanega bivanja; |
| --- | --- |

(a)

predložiti veljavno potno listino v skladu z nacionalno zakonodajo. Države članice lahko zahtevajo, da veljavnost potne listine pokriva najmanj obdobje načrtovanega bivanja;

| (b) | za načrtovano bivanje predložiti dovoljenje staršev ali enakovreden dokument, če je po nacionalni zakonodaji države članice gostiteljice prosilec mladoleten; |
| --- | --- |

(b)

za načrtovano bivanje predložiti dovoljenje staršev ali enakovreden dokument, če je po nacionalni zakonodaji države članice gostiteljice prosilec mladoleten;

| (c) | imeti zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice; |
| --- | --- |

(c)

imeti zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice;

| (d) | veljati za nenevarnega

  ni nevaren
  za javni red, javno varnost ali javno zdravje; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(d)

veljati za nenevarnega

  ni nevaren
  za javni red, javno varnost ali javno zdravje; [Sprememba 26]

| (e) | predložiti dokazilo, če to zahteva država članica, da je prosilec poravnal pristojbino za obravnavo vloge po členu 31; |
| --- | --- |

(e)

predložiti dokazilo, če to zahteva država članica, da je prosilec poravnal pristojbino za obravnavo vloge po členu 31;

| (f) | na zahtevo države članice predložiti dokazilo o zadostnih sredstvih za kritje svojih življenjskih stroškov med bivanjem, stroškov usposabljanja in povratka, kar ne vpliva na preučitev vsakega posameznega primera.
  Predložitev dokazila ni potrebna, če lahko državljan tretje države dokaže, da prejema štipendijo, da je pridobil garantno izjavo od družine gostiteljice ali trdno ponudbo za delo, ali če organizacija, ki izvaja program izmenjave učencev ali program prostovoljnega dela, prevzame odgovornost za bivanje učenca ali prostovoljca za ves čas njegovega bivanja v zadevni državi članici. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(f)

na zahtevo države članice predložiti dokazilo o zadostnih sredstvih za kritje svojih življenjskih stroškov med bivanjem, stroškov usposabljanja in povratka, kar ne vpliva na preučitev vsakega posameznega primera.
  Predložitev dokazila ni potrebna, če lahko državljan tretje države dokaže, da prejema štipendijo, da je pridobil garantno izjavo od družine gostiteljice ali trdno ponudbo za delo, ali če organizacija, ki izvaja program izmenjave učencev ali program prostovoljnega dela, prevzame odgovornost za bivanje učenca ali prostovoljca za ves čas njegovega bivanja v zadevni državi članici. [Sprememba 27]

Člen 7

Posebni pogoji za raziskovalce

1.   Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem za namene raziskovanja, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

| (a) | predloži sporazum o gostovanju, sklenjen z raziskovalno organizacijo v skladu s členom 9(1) in 9(2); |
| --- | --- |

(a)

predloži sporazum o gostovanju, sklenjen z raziskovalno organizacijo v skladu s členom 9(1) in 9(2);

| (b) | če je to primerno, predloži izjavo o prevzemu finančne odgovornosti, ki jo je v skladu s členom 9(3) izdala raziskovalna organizacija. |
| --- | --- |

(b)

če je to primerno, predloži izjavo o prevzemu finančne odgovornosti, ki jo je v skladu s členom 9(3) izdala raziskovalna organizacija.

2.   Države članice lahko preverijo pogoje, na katerih temelji in pod katerimi je bil sklenjen sporazum o gostovanju.

3.   Če se s preverjanji iz odstavkov 1 in 2 ugotovi, da so pogoji izpolnjeni, se raziskovalec sprejme na ozemlje države članice za izvajanje sporazuma o gostovanju.

4.   Vloge državljanov tretjih držav, ki želijo raziskovati v Uniji, se obravnavajo in preučijo, ko zadevni državljan tretje države prebiva zunaj ozemlja države članice, v katero želi biti sprejet.

5.   Države članice lahko v skladu s svojo nacionalno zakonodajo predloženo vlogo sprejmejo

  preučijo
  tudi, če je zadevni državljan tretje države že na njihovem ozemlju. [Sprememba 28]

6.   Države članice določijo, ali mora vlogo za izdajo dovoljenja vložiti zadevni raziskovalec ali zadevna raziskovalna organizacija.

Člen 8

Odobritev raziskovalnih organizacij

1.   Vsako raziskovalno organizacijo, ki želi gostiti raziskovalca v skladu s postopkom za sprejem, določenim v tej direktivi, v ta namen najprej odobri zadevna država članica.

2.   Odobritev raziskovalnih organizacij mora biti skladna s postopki, določenimi v nacionalni zakonodaji ali upravni praksi držav članic. Tako javne kot zasebne organizacije podajo vloge za odobritev v skladu s temi postopki ter jih ustrezno utemeljijo z njihovimi statutarnimi nalogami ali poslovnimi nameni, kakor je primerno, ter z dokazili, da izvajajo raziskave.

Odobritev se raziskovalnim organizacijam dodeli za obdobje najmanj petih let. Izjemoma lahko države članice dodelijo odobritev za krajše obdobje.

3.   ržave članice lahko v skladu z nacionalno zakonodajo od raziskovalne organizacije zahtevajo pisno zavezo, da je v primerih, ko raziskovalec nezakonito ostane na ozemlju zadevne države članice, ta organizacija dolžna poravnati stroške v zvezi z bivanjem in povratkom raziskovalca, ki so se krili iz javnih sredstev. Finančne obveznosti raziskovalne organizacije prenehajo veljati najkasneje 6 mesecev po prenehanju veljavnosti sporazuma o gostovanju.

4.   Države članice lahko določijo, da odobrene organizacije v roku dveh mesecev od datuma prenehanja veljavnosti sporazuma o gostovanju pristojnim organom, ki jih v ta namen imenujejo države članice, predložijo potrdilo, da je bilo delo v zvezi z vsemi raziskovalnimi projekti, za katere je bil podpisan sporazum o gostovanju v skladu s členom 9 opravljeno.

5.   Pristojni organi v vsaki državi članici objavljajo in obnavljajo sezname raziskovalnih organizacij, odobrenih za namene te direktive, ko se ti seznami spremenijo.

6.   Država članica lahko, poleg drugih ukrepov, raziskovalni organizaciji zavrne podaljšanje ali odvzame odobritev, če ta ne izpolnjuje več pogojev iz odstavkov 2, 3 in 4, če je bila odobritev pridobljena na nepošten način ali če je raziskovalna organizacija z državljanom tretje države sklenila sporazum o gostovanju na nepošten ali malomaren način. Če je bila odobritev zavrnjena ali odvzeta, se lahko zadevni organizaciji prepove vložitev vloge za ponovno odobritev za obdobje največ petih let od datuma izdaje odločitve o odvzemu ali zavrnitvi podaljšanja.

7.   Države članice lahko v svoji nacionalni zakonodaji določijo, kakšne bodo posledice odvzema odobritve ali zavrnitve podaljšanja odobritve obstoječih sporazumov o gostovanju, sklenjenih v skladu s členom 9, kot tudi za dovoljenja za prebivanje zadevnih raziskovalcev.

Člen 9

Sporazum o gostovanju

1.   Raziskovalna organizacija, ki želi gostiti raziskovalca, z njim sklene sporazum o gostovanju, če so izpolnjeni pogoji iz členov 6 in 7.

Sporazum o gostovanju vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | naslov in namen raziskovalnega projekta; |
| --- | --- |

(a)

naslov in namen raziskovalnega projekta;

| (b) | zavezo raziskovalca, da bo dokončal raziskovalni projekt; |
| --- | --- |

(b)

zavezo raziskovalca, da bo dokončal raziskovalni projekt;

| (c) | izjavo organizacije o zavezi, da bo gostila raziskovalca, da bo lahko dokončal raziskovalni projekt; |
| --- | --- |

(c)

izjavo organizacije o zavezi, da bo gostila raziskovalca, da bo lahko dokončal raziskovalni projekt;

| (d) | datum začetka in konca raziskovalnega projekta; |
| --- | --- |

(d)

datum začetka in konca raziskovalnega projekta;

| (e) | informacije o pravnem razmerju med raziskovalno organizacijo in raziskovalcem; |
| --- | --- |

(e)

informacije o pravnem razmerju med raziskovalno organizacijo in raziskovalcem;

| (f) | informacije o delovnih pogojih raziskovalca. |
| --- | --- |

(f)

informacije o delovnih pogojih raziskovalca.

2.   Raziskovalne organizacije lahko sklenejo sporazume o gostovanju le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | raziskovalni projekt so potrdili ustrezni organi v organizaciji, potem ko so preučili:






  (i) | namen in trajanje raziskave ter razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev za njeno izvedbo; |
| --- | --- | --- |

(a)

raziskovalni projekt so potrdili ustrezni organi v organizaciji, potem ko so preučili:

(i)

namen in trajanje raziskave ter razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev za njeno izvedbo;

| (ii) | raziskovalčeve kvalifikacije glede na cilje raziskave, kakor jih dokazuje overjena kopija potrdila o kvalifikacijah v skladu s členom 2(b). |
| --- | --- |

(ii)

raziskovalčeve kvalifikacije glede na cilje raziskave, kakor jih dokazuje overjena kopija potrdila o kvalifikacijah v skladu s členom 2(b).

3.   Po sklenitvi sporazuma o gostovanju se lahko od raziskovalne organizacije v skladu z nacionalno zakonodajo zahteva, da raziskovalcu predloži individualno izjavo o prevzemu finančne odgovornosti za stroške v smislu člena 8(3).

4.   Sporazum o gostovanju samodejno preneha veljati, če se raziskovalec ne sprejme ali če se prekine pravno razmerje med raziskovalcem in raziskovalno organizacijo.

5.   Raziskovalne organizacije nemudoma obvestijo organ, ki ga v ta namen imenujejo države članice, o vseh okoliščinah, ki bi lahko ovirale izvajanje sporazuma o gostovanju.

Člen 10

Posebni pogoji za študente

1.   Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem za namene študija, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

| (a) | predloži dokazilo, da je s strani visokošolskega zavoda sprejet na študij v okviru izobraževalnega programa; |
| --- | --- |

(a)

predloži dokazilo, da je s strani visokošolskega zavoda sprejet na študij v okviru izobraževalnega programa;

| (b) | predloži dokazila, če to zahteva država članica, da je študent poravnal pristojbine, ki jih zaračunava zavod; |
| --- | --- |

(b)

predloži dokazila, če to zahteva država članica, da je študent poravnal pristojbine, ki jih zaračunava zavod;

| (c) | predloži dokazila, če to zahteva država članica, o zadostnem znanju jezika izobraževalnega programa, ki ga je študent vpisal. |
| --- | --- |

(c)

predloži dokazila, če to zahteva država članica, o zadostnem znanju jezika izobraževalnega programa, ki ga je študent vpisal.

2.   Za študente, ki so zaradi vpisa v visokošolski zavod samodejno upravičeni do zdravstvenega zavarovanja za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, se šteje, da izpolnjujejo pogoj iz člena 6(1)(c).

Člen 11

Posebni pogoji za učence

1.   Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem v okviru programa izmenjave učencev, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

| (a) | star je najmanj toliko ali največ toliko, kot določa zadevna država članica; |
| --- | --- |

(a)

star je najmanj toliko ali največ toliko, kot določa zadevna država članica;

| (b) | predloži dokazila o sprejemu v srednješolski izobraževalni zavod; |
| --- | --- |

(b)

predloži dokazila o sprejemu v srednješolski izobraževalni zavod;

| (c) | predloži dokazila o sodelovanju v priznanem programu izmenjave učencev, ki ga izvaja priznana organizacija v državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso; |
| --- | --- |

(c)

predloži dokazila o sodelovanju v priznanem programu izmenjave učencev, ki ga izvaja priznana organizacija v državi članici v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso;

| (d) | predloži dokazila o tem, da organizacija programa izmenjave učencev za njega prevzame odgovornost za ves čas njegovega bivanja na ozemlju zadevne države članice zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, izobraževanja, zdravstvenega varstva in povratka; |
| --- | --- |

(d)

predloži dokazila o tem, da organizacija programa izmenjave učencev za njega prevzame odgovornost za ves čas njegovega bivanja na ozemlju zadevne države članice zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, izobraževanja, zdravstvenega varstva in povratka;

| (e) | ves čas bivanja je nastanjen pri družini, ki izpolnjuje pogoje, katere določi zadevna država članica, in je izbrana na podlagi pravil programa izmenjave učencev, v katerem učenec sodeluje. |
| --- | --- |

(e)

ves čas bivanja je nastanjen pri družini, ki izpolnjuje pogoje, katere določi zadevna država članica, in je izbrana na podlagi pravil programa izmenjave učencev, v katerem učenec sodeluje.

2.   Države članice lahko omejijo sprejem učencev, ki sodelujejo v programu izmenjave na državljane tistih tretjih držav, ki nudijo isto možnost njihovim državljanom.
  [Sprememba 29]

Člen 12

Posebni pogoji za
  neplačane in plačane
  pripravnike [Sprememba 30]

1.   Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem kot neplačan ali plačan pripravnik, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

| (a) | podpisal je pogodbo

  predloži dokazilo
  o 
  podpisani pogodbi o
  usposabljanju
  ali zaposlitvi
  , ki jo po potrebi potrdi ustrezni organ zadevne države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso, za praktično usposabljanje v javnem ali zasebnem podjetju ali v poklicnem izobraževalnem zavodu, ki jih priznava država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(a)

podpisal je pogodbo

  predloži dokazilo
  o 
  podpisani pogodbi o
  usposabljanju
  ali zaposlitvi
  , ki jo po potrebi potrdi ustrezni organ zadevne države članice v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso, za praktično usposabljanje v javnem ali zasebnem podjetju ali v poklicnem izobraževalnem zavodu, ki jih priznava država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso; [Sprememba 31]

| (b) | dokaže, če to zahteva država članica, da ima predhodno ustrezno izobrazbo, kvalifikacije ali poklicne izkušnje, da bi imel koristi od delovne izkušnje;
  [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(b)

dokaže, če to zahteva država članica, da ima predhodno ustrezno izobrazbo, kvalifikacije ali poklicne izkušnje, da bi imel koristi od delovne izkušnje;
  [Sprememba 32]

| (c) | če država članica to zahteva, se mora jezikovno usposabljati, da pridobi potrebno znanje za namene praktičnega usposabljanja. |
| --- | --- |

(c)

če država članica to zahteva, se mora jezikovno usposabljati, da pridobi potrebno znanje za namene praktičnega usposabljanja.

V pogodbi iz točke (a) je opisan program usposabljanja, določeni so trajanje programa, pogoji, pod katerimi se nadzoruje pripravnik pri izvajanju tega programa, njegove delovne ure, pravno razmerje s subjektom gostiteljem in če je pripravnik plačan, njegovo plačilo.

2.   Države članice lahko od subjekta gostitelja zahtevajo izjavo, da državljan tretje države ne zaseda delovnega mesta.

Člen 13

Posebni pogoji za prostovoljce

Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem v okviru programa prostovoljnega dela, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

| (a) | predloži pogodbo, sklenjeno z organizacijo v zadevni državi članici, ki je odgovorna za program
  /projekt
  prostovoljnega dela, v katerem sodeluje, v kateri so navedeni
  naslov in cilje projekta prostovoljnega dela, datum začetka in konca projekta,
  opis nalog, pogoje nadzora izvedbe teh nalog, delovne ure, razpoložljiva sredstva za kritje potnih stroškov, življenjskih stroškov med bivanjem in stroškov nastanitve ter žepnino v obdobju njegovega bivanja in, če je to primerno, usposabljanje, ki ga bo opravil za potrebe prostovoljnega dela; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(a)

predloži pogodbo, sklenjeno z organizacijo v zadevni državi članici, ki je odgovorna za program
  /projekt
  prostovoljnega dela, v katerem sodeluje, v kateri so navedeni
  naslov in cilje projekta prostovoljnega dela, datum začetka in konca projekta,
  opis nalog, pogoje nadzora izvedbe teh nalog, delovne ure, razpoložljiva sredstva za kritje potnih stroškov, življenjskih stroškov med bivanjem in stroškov nastanitve ter žepnino v obdobju njegovega bivanja in, če je to primerno, usposabljanje, ki ga bo opravil za potrebe prostovoljnega dela; [Sprememba 33]

| (b) | predloži dokazila, da je organizacija, odgovorna za program prostovoljnega dela, v katerem sodeluje, pridobila polico obveznega zavarovanja; |
| --- | --- |

(b)

predloži dokazila, da je organizacija, odgovorna za program prostovoljnega dela, v katerem sodeluje, pridobila polico obveznega zavarovanja;

| (c) | in, če država članica to posebej zahteva, je poučen o osnovah jezika, zgodovine ter političnih in družbenih struktur države članice. |
| --- | --- |

(c)

in, če država članica to posebej zahteva, je poučen o osnovah jezika, zgodovine ter političnih in družbenih struktur države članice.

Člen 14

Posebni pogoji za varuške au pair

Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem za namene dela varuške au pair, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

| (a) | star je vsaj 17 in največ 30 let, izjemoma v posameznih upravičenih primerih več kot 30 let; |
| --- | --- |

(a)

star je vsaj 17 in največ 30 let, izjemoma v posameznih upravičenih primerih več kot 30 let;

| (b) | predloži dokazila o tem, da je družina gostiteljica zanj prevzela odgovornost za ves čas njegovega prebivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, nastanitve, zdravstvenega varstva, materinstva ali tveganja nesreče; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(b)

predloži dokazila o tem, da je družina gostiteljica zanj prevzela odgovornost za ves čas njegovega prebivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, nastanitve, zdravstvenega varstva, materinstva ali tveganja nesreče; [Sprememba 34]

| (c) | predloži pogodbo med varuško au pair in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene njegove pravice in obveznosti, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, in ustreznim dogovorom, ki mu omogoča,

  o času
  ,
  ko naj bi sodelovala pri vsakodnevnih družinskih opravilih, pri čemer se navede največje število ur na dan,
  ki
  se lahko namenijo za sodelovanje pri teh opravilih
  ,
  vključno z dodelitvijo najmanj enega prostega celega dneva v tednu ter možnostjo,
  da se udeleži tečajev, ter sodelovanjem pri vsakodnevnih družinskih opravilih. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(c)

predloži pogodbo med varuško au pair in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene njegove pravice in obveznosti, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, in ustreznim dogovorom, ki mu omogoča,

  o času
  ,
  ko naj bi sodelovala pri vsakodnevnih družinskih opravilih, pri čemer se navede največje število ur na dan,
  ki
  se lahko namenijo za sodelovanje pri teh opravilih
  ,
  vključno z dodelitvijo najmanj enega prostega celega dneva v tednu ter možnostjo,
  da se udeleži tečajev, ter sodelovanjem pri vsakodnevnih družinskih opravilih. [Sprememba 35]

POGLAVJE III

DOVOLJENJA IN TRAJANJE PREBIVANJA

Člen 15

Dovoljenja

Na vizumih za dolgoročno bivanje in dovoljenjih za prebivanje je naveden naziv „raziskovalec“, „študent“, „prostovoljec“, „učenec“, „plačan pripravnik“, „neplačan pripravnik“ ali „varuška au pair“. Pri raziskovalcih in študentih, ki so državljani tretjih držav in prihajajo v Unijo v okviru posebnega programa Unije, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, je v dovoljenju naveden poseben program.

Po uspešni izdaji dovoljenja in vizuma se subjekt gostitelj registrira v akreditacijskem sistemu, da se olajšajo postopki obravnavanja vlog v prihodnje. [Sprememba 36]

Člen 16

Trajanje prebivanja

1.   Države članice izdajo dovoljenje za raziskovalce za obdobje najmanj enega leta in ga podaljšajo, če so pogoji iz členov 6, 7 in 9 še vedno izpolnjeni. Če se za raziskovalni projekt načrtuje, da bo trajal manj kot leto dni, se izda dovoljenje za obdobje trajanja projekta.

2.   Države članice izdajo dovoljenje za študente za obdobje najmanj enega leta

  eno leto oziroma, če študij traja dlje kot eno leto, za celotno trajanje njihovega študija
  in ga
  po potrebi
  podaljšajo, če so še vedno izpolnjeni pogoji iz členov 6 in 10. Če se za obdobje študija načrtuje, da bo trajalo manj kot leto dni, se izda dovoljenje za obdobje trajanja študija.
  [Sprememba 37]

3.   Za učence in varuške au pair države članice izdajo dovoljenje
  , ki zajema celotno trajanje programa izmenjave učencev ali sporazuma med družino gostiteljico in varuško au pair
  za največ eno leto. [Sprememba 38]

4.   Obdobje veljavnosti dovoljenja pripravnikov je enako obdobju praktičnega usposabljanja ali je največ eno leto. V izrednih primerih in če nosilec še vedno izpolnjuje pogoje iz členov 6 in 12, se lahko samo enkrat in v obliki dovoljenja podaljša za obdobje, potrebno za pridobitev poklicne usposobljenosti, ki jo prizna država članica v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso.

5.   Dovoljenje za prostovoljce se izda za obdobje največ enega leta. Če v izrednih razmerah zadevni izobraževalni program traja več kot eno leto, lahko potrebno dovoljenje velja za obdobje takega programa.

6.   V primerih, v katerih države članice dovolijo vstop in prebivanje na podlagi vizuma za dolgoročno bivanje, se dovoljenje za prebivanje izda ob prvem podaljšanju prvotnega obdobja bivanja. Če je veljavnost vizuma za dolgoročno bivanje krajša od dovoljenega trajanja bivanja, se vizum za dolgoročno bivanje nadomesti z dovoljenjem za prebivanje brez dodatnih formalnosti pred iztekom veljavnosti vizuma.

Člen 17

Dodatne informacije

Države članice lahko navedejo dodatne informacije v zvezi z bivanjem državljana tretje države, kot je celoten seznam držav članic, v katere
  glede na svojo napoved
  namerava iti raziskovalec ali študent
  v skladu s členom 27(1)(a)
  , v papirni obliki ali shranijo te podatke v elektronski obliki, kakor je navedeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1030/2002 in v točki 16(a) Priloge k navedeni uredbi. [Sprememba 39]

POGLAVJE IV

Razlogi za zavrnitev izdaje, odvzem ali nepodaljšanje dovoljenj

Člen 18

Razlogi za zavrnitev vloge

  izdaje dovoljenja

1.   Države članice zavrnejo vlogo

  izdajo dovoljenja
  v naslednjih primerih:

| (a) | če niso izpolnjeni splošni pogoji iz člena 6 in

  ali
  ustrezni posebni pogoji iz členov 7 in 10 do 16; |
| --- | --- |

(a)

če niso izpolnjeni splošni pogoji iz člena 6 in

  ali
  ustrezni posebni pogoji iz členov 7 in 10 do 16;

| (b) | če je bila predložena dokumentacija pridobljena na goljufiv način oziroma je bila ponarejena ali prirejena; |
| --- | --- |

(b)

če je bila predložena dokumentacija pridobljena na goljufiv način oziroma je bila ponarejena ali prirejena;

| (c) | če je bil subjekt gostitelj ali izobraževalni zavod ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa; |
| --- | --- |

(c)

če je bil subjekt gostitelj ali izobraževalni zavod ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa;

| (d) | če je bil subjekt gostitelj kaznovan v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja ali ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben; |
| --- | --- |

(d)

če je bil subjekt gostitelj kaznovan v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja ali ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben;

| (e) | če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodelujejo pri namestitvi varuške au-pair, kaznovana v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja. |
| --- | --- |

(e)

če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodelujejo pri namestitvi varuške au-pair, kaznovana v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja.

2.   Države članice lahko zavrnejo vlogo, če se izkaže, da je subjekt gostitelj namerno ukinil delovna mesta, ki jih skuša zapolniti z novo vlogo, v zadnjih 12 mesecih pred datumom vloge

  izdajo dovoljenja v naslednjih primerih:

| (a) | če je bil subjekt gostitelj kaznovan v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja ali ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben; |
| --- | --- |

(a)

če je bil subjekt gostitelj kaznovan v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi neprijavljenega dela in/ali nezakonitega zaposlovanja ali ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben;

| (b) | če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodeluje pri namestitvi varuške au pair, kaznovana v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške au pair in/ali nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

(b)

če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodeluje pri namestitvi varuške au pair, kaznovana v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške au pair in/ali nezakonitega zaposlovanja;

| (c) | če je bil subjekt gostitelj ali izobraževalni zavod ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(c)

če je bil subjekt gostitelj ali izobraževalni zavod ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa. [Sprememba 40]

Člen 19

Razlogi za odvzem
  ali nepodaljšanje
  dovoljenja

1.   Države članice
  dovoljenje
  odvzamejo dovoljenje

  ali zavrnejo njegovo podaljšanje
  v naslednjih primerih:

| (a) | če imetnik dovoljenja ne izpolnjuje več splošnih pogojev iz člena 6 ali ustreznih posebnih pogojev iz členov 7, 10 do 14 ali 16; |
| --- | --- |

(a)

če imetnik dovoljenja ne izpolnjuje več splošnih pogojev iz člena 6 ali ustreznih posebnih pogojev iz členov 7, 10 do 14 ali 16;

| (a

  b
  ) | če so bili dovoljenja in predložena dokumentacija pridobljeni na goljufiv način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni; |
| --- | --- |

(a

  b
  )

če so bili dovoljenja in predložena dokumentacija pridobljeni na goljufiv način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni;

| (b) | če je namen prebivanja državljana tretje države drugačen kot namen, za katerega je dobil dovoljenje; |
| --- | --- |

(b)

če je namen prebivanja državljana tretje države drugačen kot namen, za katerega je dobil dovoljenje;

| (c) | če je bil subjekt gostitelj ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa; |
| --- | --- |

(c)

če je bil subjekt gostitelj ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa;

2.
     
  Države članice lahko dovoljenje odvzamejo ali zavrnejo njegovo podaljšanje v naslednjih primerih:

| (d

  a
  ) | če subjekt gostitelj ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben.
  Če se to zgodi v času trajanja študijskega programa, bi bilo treba dati študentu na voljo dovolj časa, da najde enakovreden študijski program, da bo lahko dokončal svoj študij; |
| --- | --- |

(d

  a
  )

če subjekt gostitelj ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben.
  Če se to zgodi v času trajanja študijskega programa, bi bilo treba dati študentu na voljo dovolj časa, da najde enakovreden študijski program, da bo lahko dokončal svoj študij;

| (e

  b
  ) | če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodelujejo pri namestitvi varuške au-pair, kaznovana

  bil subjekt gostitelj kaznovan
  v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev

  neprijavljenega dela
  in/ali ciljev namestitve varuške au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja
  ali ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben
  ; |
| --- | --- |

(e

  b
  )

če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodelujejo pri namestitvi varuške au-pair, kaznovana

  bil subjekt gostitelj kaznovan
  v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev

  neprijavljenega dela
  in/ali ciljev namestitve varuške au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja
  ali ne izpolnjuje pravnih obveznosti glede socialne varnosti in/ali obdavčitve, določenih v nacionalni zakonodaji, oziroma je prijavil stečaj ali je drugače plačilno nesposoben
  ;

| (c) | če je bil subjekt gostitelj ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa; |
| --- | --- |

(c)

če je bil subjekt gostitelj ustanovljen izključno z namenom olajšanja vstopa;

| (d) | če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodeluje pri namestitvi varuške au pair, kaznovana v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

(d)

če je bila družina gostiteljica ali, če je to relevantno, posredniška organizacija, ki sodeluje pri namestitvi varuške au pair, kaznovana v skladu z nacionalno zakonodajo zaradi kršitve pogojev in/ali ciljev namestitve varuške au-pair in/ali nezakonitega zaposlovanja;

| (e) | če je namen prebivanja državljana tretje države drugačen kot namen, za katerega je dobil dovoljenje; |
| --- | --- |

(e)

če je namen prebivanja državljana tretje države drugačen kot namen, za katerega je dobil dovoljenje;

| (f) | za študente, če se ne upoštevajo roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v skladu s členom 23 ali če zadevni študent ne doseže zadovoljivega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso. |
| --- | --- |

(f)

za študente, če se ne upoštevajo roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v skladu s členom 23 ali če zadevni študent ne doseže zadovoljivega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso.

| (g) | za študente, če ne dosežejo zadovoljivega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso. Država članica lahko na tej podlagi dovoljenje odvzame ali zavrne njegovo podaljšanje le z odločbo, v kateri navede posamezne razloge na podlagi ocene izobraževalnega zavoda, s katerim se je treba posvetovati o študentovem napredku, razen če zavod na prošnjo za mnenje ne odgovori v razumnem roku; |
| --- | --- |

(g)

za študente, če ne dosežejo zadovoljivega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso. Država članica lahko na tej podlagi dovoljenje odvzame ali zavrne njegovo podaljšanje le z odločbo, v kateri navede posamezne razloge na podlagi ocene izobraževalnega zavoda, s katerim se je treba posvetovati o študentovem napredku, razen če zavod na prošnjo za mnenje ne odgovori v razumnem roku;

2.   Države članice lahko odvzamejo dovoljenje iz

| (h) | zaradi
  razlogov javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.
  Razlogi javnega reda in javne varnosti temeljijo izključno na osebnem vedenju posameznega državljana tretje države. Razlogi javnega zdravja temeljijo na objektivni analizi dejanskih tveganj in se ne bi smeli uporabljati dikriminatorno v primerjavi z državljani zadevne države članice. |
| --- | --- |

(h)

zaradi
  razlogov javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.
  Razlogi javnega reda in javne varnosti temeljijo izključno na osebnem vedenju posameznega državljana tretje države. Razlogi javnega zdravja temeljijo na objektivni analizi dejanskih tveganj in se ne bi smeli uporabljati dikriminatorno v primerjavi z državljani zadevne države članice.

2a.
     
  Če država članica na podlagi enega od razlogov iz odstavka 2(a), (b) ali (c) odvzame dovoljenje, ima državljan tretje države pravico ostati na ozemlju te države članice, če si poišče drug subjekt gostitelj ali družino gostiteljico za zaključek svojega študija ali raziskovanja oziroma za drug namen kot namen, za katerega je bilo izdano dovoljenje. [Sprememba 41]

Člen 20

Razlogi za nepodaljšanje dovoljenja

1.   Države članice lahko zavrnejo podaljšanje dovoljenja v naslednjih primerih:

| (a) | če so bili dovoljenje in predložena dokumentacija pridobljeni na goljufiv način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni; |
| --- | --- |

(a)

če so bili dovoljenje in predložena dokumentacija pridobljeni na goljufiv način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni;

| (b) | če se zdi, da imetnik ne izpolnjuje več splošnih pogojev za vstop in bivanje iz člena 6 ter ustreznih posebnih pogojev iz členov 7, 9 in 10; |
| --- | --- |

(b)

če se zdi, da imetnik ne izpolnjuje več splošnih pogojev za vstop in bivanje iz člena 6 ter ustreznih posebnih pogojev iz členov 7, 9 in 10;

| (c) | za študente, če se ne upoštevajo roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v skladu s členom 23 ali če študent ne doseže zadovoljivega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso. |
| --- | --- |

(c)

za študente, če se ne upoštevajo roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v skladu s členom 23 ali če študent ne doseže zadovoljivega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso.

2.   Države članice lahko zavrnejo podaljšanje dovoljenja iz razlogov javnega reda, javne varnosti in javnega zdravja.
  [Sprememba 42]

POGLAVJE V

PRAVICE

Člen 21

Enaka obravnava

1.   Z odstopanjem od člena

  členov
  12(2)
  (a) in
  (b) Direktive 2011/98/EU so raziskovalci
  in študentje
  , ki so državljani tretjih držav, upravičeni do enake obravnave kot državljani države članice gostiteljice, kar zadeva
  izobraževanje, poklicno usposabljanje in
  področja socialne varnosti, vključno z družinskimi prejemki, kakor so opredeljena v Uredbi
  (ES)
  št. 883/2004. [Sprememba 43]

2.   
  Študenti,
  učenci, prostovoljci, neplačani pripravniki in varuške au pair so upravičeni do enake obravnave, kar zadeva dostop do blaga in storitev ter dobavo blaga in opravljanje storitev, dostopnih javnosti, razen postopkov za pridobitev nastanitve v skladu z nacionalnim pravom, in sicer ne glede na to, ali imajo dovoljenje za delo v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom. [Sprememba 44]

2a.
     
  Državljani tretjih držav, ki so zajeti v področju uporabe te direktive in imajo dovoljenje za vstop v državo članico in bivanje na ozemlju države članice na podlagi vizuma za dolgoročno bivanje, so upravičeni do enakega obravnavanja kot državljani države članice gostiteljice, kar zadeva pravice iz odstavkov 1 in 2 tega člena. [Sprememba 45]

Člen 22

Poučevanje, ki ga izvajajo raziskovalci

Raziskovalci, ki se sprejmejo na podlagi te direktive, lahko poučujejo v skladu z nacionalno zakonodajo.. Države članice lahko določijo največje število ur ali dni poučevanja.

Člen 23

Gospodarske dejavnosti študentov

1.   Ob upoštevanju predpisov in pogojev, ki veljajo za zadevne dejavnosti v državi članici gostiteljici, imajo študenti pravico, da se ob študiju zaposlijo, lahko pa so upravičeni tudi do opravljanja gospodarske dejavnosti kot samozaposlene osebe. Pri tem se lahko upoštevajo pogoji na trgu delovne sile države članice gostiteljice
  , vendar ne sistematično, saj bi lahko bili študenti zaradi tega izključeni iz trga dela
  . [Sprememba 46]

2.   Po potrebi države članice študentom in/ali delodajalcem izdajo predhodno dovoljenje v skladu z nacionalno zakonodajo.

3.   Vsaka država članica za tako dejavnost določi največje število dovoljenih ur na teden ali dni ali mesecev na leto, ki ne sme biti manj kot 20 ur na teden ali temu ustrezno število dni ali mesecev na leto.

4.   Država članica lahko zahteva od študentov, da organu, ki ga je določila zadevna država članica, predhodno ali kako drugače sporočijo, da se ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo. Njihovi delodajalci so lahko tudi zavezani, da to dejavnost predhodno ali kako drugače sporočijo.

Člen 24

Iskanje dela in podjetništvo raziskovalcev in študentov

1.
     Po dokončanju raziskave ali študija v državi članici imajo državljani tretjih držav pravico, da ostanejo na ozemlju države članice v obdobju 12

  18
  mesecev zaradi iskanja dela ali ustanovitve podjetja, če so še vedno izpolnjeni pogoji, določeni v točkah (a) in (c) do (f) člena 6. V obdobju, daljšem od 3

  šestih
  mesecev in krajšem od 6

  devetih
  mesecev, se lahko od državljanov tretjih držav zahteva predložitev dokumentacije, da še naprej iščejo zaposlitev ali so v postopku ustanovitve podjetja. Po šestih

  devetih
  mesecih se lahko od državljanov tretjih držav zahteva tudi predložitev dokaza, da imajo dejansko možnost za zaposlitev ali ustanovitev podjetja.

2.
     
  Države članice zadevnim državljanom tretjih držav in po potrebi njihovim družinskim članom v skladu z nacionalnim pravom izdajo dovoljenje za namene iz odstavka 1 tega člena, če so izpolnjeni pogoji iz točk (a) in (c) do (f) člena 6. [Sprememba 47]

Člen 25

Družinski člani raziskovalcev
  in študentov

1.   Z odstopanjem od člena 3(1) in člena 8 Direktive 2003/86/ES združitev družine ni odvisna od tega, ali ima imetnik dovoljenja za bivanje za namene raziskovanja
  ali študija
  realne možnosti za pridobitev pravice do stalnega prebivanja in ali je prestal določeno minimalno obdobje prebivanja.

2.   Z odstopanjem od zadnjega pododstavka člena 4(1) in člena 7(2) Direktive 2003/86/ES se lahko pogoji in merila za integracijo iz teh določb uporabljajo samo po tem, ko se zadevnim osebam odobri združitev družine.

3.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 5(4) Direktive 2003/86/ES se izdajo dovoljenja za družinske člane, če so izpolnjeni pogoji za združitev družine, v roku 90 dni od datuma vložitve vloge oziroma v roku 60 dni od datuma prvotne vloge za družinske člane raziskovalcev
  in študentov
  , ki so državljani tretjih držav in so zajeti v ustreznih programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti.

4.   Z odstopanjem od člena 13(2) in (3) Direktive 2003/86/ES dovoljenje za družinske člane velja tako dolgo, kot velja dovoljenje raziskovalca
  ali študenta
  , če to dopušča obdobje veljavnosti njihovih potnih listin.

5.   Z odstopanjem od drugega stavka člena 14(2) Direktive 2003/86/ES države članice za dostop do trga delovne sile ne določijo nikakršnega roka. [Sprememba 48]

POGLAVJE VI

MOBILNOST MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

Člen 26

Pravica do mobilnosti med državami članicami za raziskovalce, študente
  , prostovoljce
  in plačane pripravnike

1.   Državljan tretje države, ki je bil sprejet kot raziskovalec na podlagi te direktive, lahko del svoje raziskave izvede v drugi državi članici pod pogoji iz tega člena.

Če ostane raziskovalec v drugi državi članici do šest mesecev, lahko izvaja raziskovalno delo na podlagi sporazuma o gostovanju, sklenjenega v prvi državi članici, če ima za to v drugi državi članici zagotovljena zadostna sredstva in ne predstavlja nevarnosti

  ni nevaren
  za javni red, javno varnost ali javno zdravje v drugi državi članici.

Če raziskovalec ostane več kot šest mesecev, lahko država članica zahteva nov sporazum o gostovanju za izvajanje raziskovalnega dela v zadevni državi članici. Če države članice zahtevajo dovoljenje za izvajanje mobilnosti, se takšno dovoljenje izda v skladu s postopkovnimi jamstvi iz člena 30

  29
  . Države članice od raziskovalca ne bodo zahtevale, naj zapusti njihovo ozemlje, da bi lahko zaprosil za dovoljenje.

2.   Za obdobja, daljša od treh mesecev in krajša od šest mesecev, se državljanu tretje države, ki je bil v skladu s to direktivo sprejet kot študent
  , prostovoljec
  ali plačani pripravnik, dovoli opravljanje dela študija/pripravništva
  /prostovoljne dejavnosti
  v drugi državi članici, če pred premestitvijo v navedeno državo članico pristojnemu organu druge države članice predloži naslednje:

| (a) | veljavno potno listino; |
| --- | --- |

(a)

veljavno potno listino;

| (b) | dokaz o zdravstvenem zavarovanju za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice; |
| --- | --- |

(b)

dokaz o zdravstvenem zavarovanju za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice;

| (c) | dokaz, da je bil sprejet v visokošolski zavod ali subjekt gostitelj, ki ponuja usposabljanje
  ali prostovoljno delo
  ; |
| --- | --- |

(c)

dokaz, da je bil sprejet v visokošolski zavod ali subjekt gostitelj, ki ponuja usposabljanje
  ali prostovoljno delo
  ;

| (d) | dokazilo o zadostnih sredstvih za kritje njegovih življenjskih stroškov med bivanjem, stroškov študija in povratka. |
| --- | --- |

(d)

dokazilo o zadostnih sredstvih za kritje njegovih življenjskih stroškov med bivanjem, stroškov študija in povratka.

3.   Za mobilnost študentov
  , prostovoljcev
  in pripravnikov iz prve države članice v drugo državo članico organi druge države članice o svoji odločitvi obvestijo organe prve države članice. Uporabljajo se postopki sodelovanja iz člena 32.

4.   Državljanu tretje države, ki je bil sprejet kot študent, se lahko dovolijo premestitve v drugo državo članico, ki presegajo šest mesecev, in sicer pod istimi pogoji, kot se uporabljajo za mobilnost za obdobje, daljše od treh mesecev in krajše od šest mesecev. Če države članice zahtevajo novo vlogo za izdajo dovoljenja za izvajanje mobilnosti za obdobje, daljše od šestih mesecev, se takšno dovoljenje izda v skladu s členom 29.

5.   Države članice ne zahtevajo od študentov
  prostovoljcev ali pripravnikov
  , naj zapustijo njihovo ozemlje, da bi lahko vložili vloge za izdajo dovoljenj za mobilnost med državami članicami. [Sprememba 49]

Člen 27

Pravice raziskovalcev
  , prostovoljcev, neplačanih
  in
  plačanih pripravnikov ter
  študentov, zajetih v programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti

1.   Države članice državljanom tretjih držav, ki so bili sprejeti kot raziskovalci
  , prostovoljci, neplačani oziroma plačani pripravniki
  ali študenti v skladu s to direktivo in so zajeti v programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, izdajo dovoljenje za celotno obdobje njihovega bivanja v zadevnih državah članicah:

| (a) | če je pred vstopom v prvo državo članico znan celoten seznam držav članic, v katere
  po svoji napovedi
  namerava iti raziskovalec
  , prostovoljec, neplačani oziroma plačani pripravnik
  ali študent; |
| --- | --- |

(a)

če je pred vstopom v prvo državo članico znan celoten seznam držav članic, v katere
  po svoji napovedi
  namerava iti raziskovalec
  , prostovoljec, neplačani oziroma plačani pripravnik
  ali študent;

| (b) | v primeru študentov, če lahko prosilec predloži dokazilo, da je bil za namene študija sprejet v zadevni visokošolski

  izobraževalni
  zavod. |
| --- | --- |

(b)

v primeru študentov, če lahko prosilec predloži dokazilo, da je bil za namene študija sprejet v zadevni visokošolski

  izobraževalni
  zavod.

| (ba) | v primeru prostovoljcev, če lahko prosilec predloži dokazila, da je bil sprejet v ustrezno organizacijo ali program, ki izvaja prostovoljno delo, kot je Evropska prostovoljna služba; |
| --- | --- |

(ba)

v primeru prostovoljcev, če lahko prosilec predloži dokazila, da je bil sprejet v ustrezno organizacijo ali program, ki izvaja prostovoljno delo, kot je Evropska prostovoljna služba;

| (bb) | v primeru pripravnika, če lahko prosilec predloži dokazilo, da je bil sprejet s strani ustreznega subjekta gostitelja. |
| --- | --- |

(bb)

v primeru pripravnika, če lahko prosilec predloži dokazilo, da je bil sprejet s strani ustreznega subjekta gostitelja.

2.   Dovoljenje izda prva država članica, v kateri prebiva raziskovalec
  , prostovoljec, neplačani oziroma plačani pripravnik
  ali študent.

3.   Če pred vstopom v prvo državo članico ni znan celoten seznam držav članic:

| (a) | se za raziskovalce uporabljajo pogoji, kot so navedeni v členu 26, za bivanje v drugi državi članici za obdobje največ šestih mesecev; |
| --- | --- |

(a)

se za raziskovalce uporabljajo pogoji, kot so navedeni v členu 26, za bivanje v drugi državi članici za obdobje največ šestih mesecev;

| (b) | se za študente
  , neplačane ali plačane pripravnike in prostovoljce
  uporabljajo pogoji, kot so navedeni v členu 26, za bivanje v drugi državi članici za obdobje med tremi in šestimi meseci. [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(b)

se za študente
  , neplačane ali plačane pripravnike in prostovoljce
  uporabljajo pogoji, kot so navedeni v členu 26, za bivanje v drugi državi članici za obdobje med tremi in šestimi meseci. [Sprememba 50]

Člen 28

Prebivanje v drugi državi članici za družinske člane

1.   Če se raziskovalec preseli v drugo državo članico v skladu s členoma 26 in 27 ter si je že ustvaril družino v prvi državi članici, imajo člani njegove družine pravico, da ga spremljajo ali se mu pridružijo.

2.   Najpozneje en mesec po vstopu na ozemlje druge države članice zadevni družinski član ali raziskovalec v skladu z nacionalno zakonodajo pri pristojnih organih navedene države članice vloži vlogo za izdajo dovoljenja za prebivanje družinskega člana.

Če veljavnost dovoljenja za prebivanje družinskega člana, ki ga je izdala prva država članica, med postopkom poteče ali imetniku ne omogoča več zakonitega prebivanja na ozemlju druge države članice, države članice osebi dovolijo, da ostane na njihovem ozemlju, po potrebi z izdajo začasnega nacionalnega dovoljenja za prebivanje ali enakovrednega dovoljenja, ki prosilcu omogoča, da še naprej zakonito biva na njihovem ozemlju z raziskovalcem, dokler pristojni organi druge države članice ne sprejmejo odločitve o vlogi.

3.   Druga država članica lahko od zadevnega družinskega člana zahteva, da vlogi za izdajo dovoljenja za prebivanje priloži:

| (a) | svoje dovoljenje za prebivanje v prvi državi članici in veljavno potno listino ali overjene kopije teh dokumentov ter vizum, če se ta zahteva; |
| --- | --- |

(a)

svoje dovoljenje za prebivanje v prvi državi članici in veljavno potno listino ali overjene kopije teh dokumentov ter vizum, če se ta zahteva;

| (b) | dokazilo, da je v prvi državi članici prebival kot družinski član raziskovalca; |
| --- | --- |

(b)

dokazilo, da je v prvi državi članici prebival kot družinski član raziskovalca;

| (c) | dokazilo, da ima sklenjeno zdravstveno zavarovanje, ki krije vsa tveganja v drugi državi članici, ali da ima raziskovalec sklenjeno takšno zavarovanje zanj. |
| --- | --- |

(c)

dokazilo, da ima sklenjeno zdravstveno zavarovanje, ki krije vsa tveganja v drugi državi članici, ali da ima raziskovalec sklenjeno takšno zavarovanje zanj.

4.   Druga država članica lahko od raziskovalca zahteva predložitev dokazil o tem, da ima imetnik:

| (a) | nastanitev, ki se šteje kot normalna za primerljivo družino v isti regiji in ki ustreza splošnim zdravstvenim in varnostnim merilom zadevne države članice; |
| --- | --- |

(a)

nastanitev, ki se šteje kot normalna za primerljivo družino v isti regiji in ki ustreza splošnim zdravstvenim in varnostnim merilom zadevne države članice;

| (b) | stalna in redna sredstva, ki zadoščajo za vzdrževanje njega in njegovih družinskih članov, ne da bi potreboval socialno pomoč zadevne države članice. |
| --- | --- |

(b)

stalna in redna sredstva, ki zadoščajo za vzdrževanje njega in njegovih družinskih članov, ne da bi potreboval socialno pomoč zadevne države članice.

Države članice ta sredstva ocenijo glede na njihovo naravo in rednost ter lahko upoštevajo raven minimalnih nacionalnih plač in pokojnin ter število družinskih članov.

POGLAVJE VII

POSTOPEK IN PREGLEDNOST

Člen 29

Postopkovna jamstva in preglednost

1.   Pristojni organi držav članic odločijo o popolni vlogi za izdajo dovoljenja in o tem čim prej ter najpozneje v 60 dneh od datuma vložitve vloge, v primeru raziskovalcev in študentov, ki so državljani tretjih držav in so zajeti v programih Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, pa v 30 dneh od datuma vložitve vloge, uradno pisno obvestijo prosilca v skladu s postopki obveščanja, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne države članice.
  Če je na podlagi njihovega nacionalnega prava možna pritožba pri upravnem organu, pristojni organi države članice o pritožbi odločijo najpozneje v 30 dneh od datuma vložitve pritožbe. [Sprememba 53]

2.   Če so podatki v podporo vlogi pomanjkljivi, pristojni organi prosilca obvestijo, da mora predložiti dodatne podatke, in
  pri evidentiranju vloge
  navedejo razumen rok za
  njeno
  dopolnitev vloge. Rok iz odstavka 1 ne teče, dokler organi ne prejmejo dodatnih zahtevanih informacij. [Sprememba 54]

3.   Sklep o zavrnitvi
  izdaje

  vloge za izdajo dovoljenja se uradno sporoči zadevnemu državljanu tretje države v skladu s postopki obveščanja po ustrezni nacionalni zakonodaji. Uradno obvestilo vsebuje pravni pouk, nacionalno sodišče ali organ, pri katerem lahko zadevna oseba vloži pritožbo, in roke
  ter vse pomembne praktične informacije za lažje uveljavljanje njegovih pravic
  . [Sprememba 55]

4.   Če je vloga

  izdaja dovoljenja
  zavrnjena ali je dovoljenje, izdano na podlagi te direktive, odvzeto, ima zadevna oseba pravico do pravnega sredstva pred organi zadevne države članice. [Sprememba 56]

Člen 29a

Skrajšani postopek za izdajo dovoljenj za prebivanje ali vizumov študentom, učencem in raziskovalcem

Sporazum o uvedbi skrajšanega postopka za izdajo dovoljenj za prebivanje in vizumov na ime državljana tretje države se lahko sklene med organom države članice, ki je odgovoren za vstop in prebivanje študentov, učencev ali raziskovalcev, ki so državljani tretjih držav, in izobraževalnim zavodom ali organizacijo, ki izvaja programe študijske izmenjave in je bila odobrena za ta namen, ali raziskovalno organizacijo, ki jo je zadevna država članica odobrila v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravno prakso. [Sprememba 57]

Člen 30

Preglednost in dostop do informacij

Države članice dajo na voljo
  zlahka dostopne in razumljive
  informacije o pogojih vstopa in prebivanja za državljane tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive, vključno z zahtevanimi najmanjšimi mesečnimi sredstvi, pravicami, vsemi pisnimi dokazili, potrebnimi za vlogo, in veljavnimi pristojbinami. Države članice dajo na voljo informacije o raziskovalnih organizacijah, odobrenih v skladu s členom 8. [Sprememba 58]

Člen 31

Pristojbine

Države članice lahko zahtevajo od prosilcev plačilo pristojbin za obravnavo

  obravnavanje
  vlog v skladu s to direktivo. Znesek takšnih

  Višina teh
  pristojbin ne ogrozi izpolnjevanja

  sme biti pretirana ali nesorazmerna, tako da bi ovirala izpolnjevanje
  ciljev Direktive.
  Če te pristojbine plača državljan tretje države, je ta upravičen do tega, da mu subjekt gostitelj oziroma družina gostiteljica ta znesek povrne. [Sprememba 59]

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 32

Kontaktne točke

1.   Države članice imenujejo kontaktne točke, pristojne za prejemanje in posredovanje informacij, ki so potrebne za izvajanje členov 26 in 27.

2.   Države članice zagotovijo ustrezno sodelovanje pri izmenjavi informacij iz odstavka 1.

2a.
     
  Države članice olajšajo postopek obravnavanja vlog tako, da državljanom tretjih držav omogočijo vlaganje prošenj in izvedbo postopkov s katero koli državo članico na tistem veleposlaništvu ali konzulatu države članice, ki prosilcu najbolj ustreza. [Sprememba 60]

Člen 33

Statistični podatki

Države članice Komisiji vsako leto, prvič pa najpozneje do [...], v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (16) sporočijo statistične podatke o številu državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje. Poleg tega in kolikor je to mogoče, Komisiji sporočijo statistične podatke o številu državljanov tretjih držav, katerih dovoljenja so bila podaljšana ali odvzeta v prejšnjem koledarskem letu, pri čemer navedejo njihovo državljanstvo. Na enak način ji sporočijo statistične podatke o družinskih članih raziskovalcev, ki so bili sprejeti.

Statistični podatki iz odstavka 1 se nanašajo na referenčna obdobja enega koledarskega leta in se sporočijo Komisiji v šestih mesecih od konca referenčnega leta. Prvo referenčno leto je [...].

Člen 34

Poročanje

Komisija oceni uporabo te direktive ter Evropskemu parlamentu in Svetu redno poroča, prvič najkasneje do [pet let po datumu prenosa te direktive], o uporabi te direktive v državah članicah in predlaga morebitne spremembe.

Člen 35

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [dve leti po začetku veljavnosti]. Besedilo teh predpisov takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktivi, razveljavljeni s to direktivo, razlagajo kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 36

Razveljavitev

Direktivi 2005/71/ES in 2004/114/ES se razveljavita z učinkom od [dan po datumu, določenem v prvem pododstavku člena 35(1) te direktive], brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge I.

Sklicevanja na razveljavljeni direktivi se razlagajo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 37

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 38

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 50.

1

(2)  UL C 114, 15.4.2014, str. 42.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela (UL L 375, 23.12.2004, str. 12).

4

(5)  Direktiva Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (UL L 289, 03.11.2005, str. 15).

5

(6)  COM(2011)0587 in COM(2011)0901.

6

(7)  Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12).

7

(8)  COM(2011)0567.

8

(9)  Skupna izjava evropskih ministrov za izobraževanje z dne 19. junija 1999.

9

(10)  Svet Evrope: Evropski sporazum o zaposlitvi au pair, člen 8.

10

(11)  Direktiva 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (UL L 343, 23.12.2011, str. 1).

11

(12)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (UL L 157, 15.6.2002, str. 1).

13

(14)  Direktiva Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL L 16, 23.1.2004, str. 44).

14

(15)  
  Sporočilo Komisije o spodbujanju vloge prostovoljnih organizacij in ustanov v Evropi, COM(1997)0241.

15

Sporočilo Komisije o spodbujanju vloge prostovoljnih organizacij in ustanov v Evropi, COM(1997)0241.

(16)  Uredba (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih (UL L 199, 31.7.2007, str. 23).

16

PRILOGA I

Del A

Razveljavljena direktiva in seznam njenih naknadnih sprememb

(kakor je navedeno v členu 37)

| Direktiva 2004/114/ES Sveta | (UL L 375, 23.12.2004, str. 12) |
| --- | --- |
| Direktiva 2005/71/ES Sveta | (UL L 289, 3.11.2005, str. 15) |

Direktiva 2004/114/ES Sveta

(UL L 375, 23.12.2004, str. 12)

Direktiva 2005/71/ES Sveta

(UL L 289, 3.11.2005, str. 15)

Del B

Seznam rokov za prenos v nacionalno zakonodajo [in začetek uporabe]

(kakor je navedeno v členu 36)

| Direktiva | Rok za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 2004/114/ES
  2005/71/ES | 12.1.2007
  12.10.2007 | |

Direktiva

Rok za prenos

Datum začetka uporabe

2004/114/ES

2005/71/ES

12.1.2007

12.10.2007

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 2004/114/ES | Direktiva 2005/71/ES | Ta direktiva |
| --- | --- | --- |
| Člen 1(a) | | Člen 1(a) |
| Člen 1(b) | | — |
| — | | Člen 1(b) in (c) |
| Člen 2 uvodno besedilo | | Člen 3 uvodno besedilo |
| Člen 2(a) | | Člen 3(a) |
| Člen 2(b) | | Člen 3(c) |
| Člen 2(c) | | Člen 3(d) |
| Člen 2(d) | | Člen 3(e) |
| — | | Člen 3(f) in (g) |
| Člen 2(e) | | Člen 3(l) |
| Člen 2(f) | | Člen 3(h) |
| Člen 2(g) | | — |
| — | | Člen 3(i) |
| — | | Člen 3(m) do (s) |
| Člen 3(1) | | Člen 2(1) |
| Člen 3(2) | | Člen 2(2) (a) do (e) |
| — | | Člen 2(2) (f) in (g) |
| Člen 4 | | Člen 4 |
| Člen 5 | | Člen 5(1) |
| — | | Člen 5(2) |
| Člen 6(1) | | Člen 6(a) do (e) |
| — | | Člen 6(f) |
| Člen 6(2) | | — |
| — | | Člen 7 |
| Člen 7(1) uvodno besedilo | | Člen 10(1) uvodno besedilo |
| Člen 7(1) (a) | | Člen 10(1)(a) |
| Člen 7(1)(b) in (c) | | — |
| Člen 7(1)(d) | | Člen 10(1)(b) |
| Člen 7(2) | | Člen 10(2) |
| — | | Člen 10(3) |
| Člen 8 | | — |
| — | | Člen 11 |
| Člen 9(1) in (2) | | Člen 12(1) in (2) |
| Člen 10 uvodno besedilo | | Člen 13(1) uvodno besedilo |
| Člen 10(a) | | Člen 13(1)(a) |
| Člen 10(b) in (c) | | — |
| — | | Člen 12(1)(b) |
| — | | Člen 12(2) |
| Člen 11 uvodno besedilo | | Člen 14(1) uvodno besedilo |
| Člen 11(a) | | — |
| Člen 11(b) | | Člen 13(1)(a) |
| Člen 11(c) | | Člen 13(1)(b) |
| Člen 11(d) | | Člen 13(1)(c) |
| Členi 12 do 15 | | — |
| — | | Členi 14, 15 in 16 |
| Člen 16(1) | | Člen 20(1) uvodno besedilo |
| — | | Člen 20(1)(a) do (c) |
| Člen 16(2) | | Člen 20(2) |
| — | | Člen 21 |
| Člen 17(1) prvi pododstavek | | Člen 23(1) |
| Člen 17(1) drugi pododstavek | | Člen 23(2) |
| Člen 17(2) | | Člen 23(3) |
| Člen 17(3) | | — |
| Člen 17(4) | | Člen 23(4) |
| — | | Členi 15, 24, 25, 27 |
| — | | Člen 17 |
| Člen 18(1) | | — |
| — | | Člen 29 (1) |
| Člen 18(2), (3) in (4) | | Člen 29(2), (3) in (4) |
| Člen 19 | | — |
| — | | Člen 30 |
| Člen 20 | | Člen 31 |
| — | | Člena 32 in 33 |
| Člen 21 | | Člen 34 |
| Členi 22 do 25 | | — |
| — | | Členi 35, 36 in 37 |
| Člen 26 | | Člen 38 |
| — | | Prilogi I in II |
| | Člen 1 | — |
| | Člen 2 uvodno besedilo | — |
| | Člen 2(a) | Člen 3(a) |
| | Člen 2(b) | Člen 3(i) |
| | Člen 2(c) | Člen 3(k) |
| | Člen 2(d) | Člen 3(b) |
| | Člen 2(e) | — |
| | Člena 3 in 4 | — |
| | Člen 5 | Člen 8 |
| | Člen 6(1) | Člen 9(1) |
| | — | Člen 9(1)(a) do (f) |
| | Člen 6(2)(a) | Člen 9(2)(a) |
| | Člen 6(2)(a), (b) in (c) | — |
| | Člen 6(3), (4) in (5) | Člen 9(3), (4) in (5) |
| | Člen 7 | — |
| | Člen 8 | Člen 16(1) |
| | Člen 9 | — |
| | Člen 10(1) | Člen 19(2)(a) |
| | — | Člen 19(2)(b) |
| | Člen 10(2) | — |
| | Člen 11(1) in (2) | Člen 22 |
| | Člen 12 uvodno besedilo | — |
| | Člen 12(a) | — |
| | Člen 12(b) | — |
| | Člen 12(c) | Člen 21(1) |
| | Člen 12(d) | — |
| | Člen 12(e) | — |
| | — | Člen 21(2) |
| | Člen 13(1) | Člen 26(1) |
| | Člen 13(2) | Člen 26(1) |
| | Člen 13(3) in (5) | Člen 26(1) |
| | Člen 13(4) | — |
| | — | Člen 26(2), (3) in (4) |
| | Členi 14 do 21 | — |

Direktiva 2004/114/ES

Direktiva 2005/71/ES

Ta direktiva

Člen 1(a)

Člen 1(a)

Člen 1(b)

—

—

Člen 1(b) in (c)

Člen 2 uvodno besedilo

Člen 3 uvodno besedilo

Člen 2(a)

Člen 3(a)

Člen 2(b)

Člen 3(c)

Člen 2(c)

Člen 3(d)

Člen 2(d)

Člen 3(e)

—

Člen 3(f) in (g)

Člen 2(e)

Člen 3(l)

Člen 2(f)

Člen 3(h)

Člen 2(g)

—

—

Člen 3(i)

—

Člen 3(m) do (s)

Člen 3(1)

Člen 2(1)

Člen 3(2)

Člen 2(2) (a) do (e)

—

Člen 2(2) (f) in (g)

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5(1)

—

Člen 5(2)

Člen 6(1)

Člen 6(a) do (e)

—

Člen 6(f)

Člen 6(2)

—

—

Člen 7

Člen 7(1) uvodno besedilo

Člen 10(1) uvodno besedilo

Člen 7(1) (a)

Člen 10(1)(a)

Člen 7(1)(b) in (c)

—

Člen 7(1)(d)

Člen 10(1)(b)

Člen 7(2)

Člen 10(2)

—

Člen 10(3)

Člen 8

—

—

Člen 11

Člen 9(1) in (2)

Člen 12(1) in (2)

Člen 10 uvodno besedilo

Člen 13(1) uvodno besedilo

Člen 10(a)

Člen 13(1)(a)

Člen 10(b) in (c)

—

—

Člen 12(1)(b)

—

Člen 12(2)

Člen 11 uvodno besedilo

Člen 14(1) uvodno besedilo

Člen 11(a)

—

Člen 11(b)

Člen 13(1)(a)

Člen 11(c)

Člen 13(1)(b)

Člen 11(d)

Člen 13(1)(c)

Členi 12 do 15

—

—

Členi 14, 15 in 16

Člen 16(1)

Člen 20(1) uvodno besedilo

—

Člen 20(1)(a) do (c)

Člen 16(2)

Člen 20(2)

—

Člen 21

Člen 17(1) prvi pododstavek

Člen 23(1)

Člen 17(1) drugi pododstavek

Člen 23(2)

Člen 17(2)

Člen 23(3)

Člen 17(3)

—

Člen 17(4)

Člen 23(4)

—

Členi 15, 24, 25, 27

—

Člen 17

Člen 18(1)

—

—

Člen 29 (1)

Člen 18(2), (3) in (4)

Člen 29(2), (3) in (4)

Člen 19

—

—

Člen 30

Člen 20

Člen 31

—

Člena 32 in 33

Člen 21

Člen 34

Členi 22 do 25

—

—

Členi 35, 36 in 37

Člen 26

Člen 38

—

Prilogi I in II

Člen 1

—

Člen 2 uvodno besedilo

—

Člen 2(a)

Člen 3(a)

Člen 2(b)

Člen 3(i)

Člen 2(c)

Člen 3(k)

Člen 2(d)

Člen 3(b)

Člen 2(e)

—

Člena 3 in 4

—

Člen 5

Člen 8

Člen 6(1)

Člen 9(1)

—

Člen 9(1)(a) do (f)

Člen 6(2)(a)

Člen 9(2)(a)

Člen 6(2)(a), (b) in (c)

—

Člen 6(3), (4) in (5)

Člen 9(3), (4) in (5)

Člen 7

—

Člen 8

Člen 16(1)

Člen 9

—

Člen 10(1)

Člen 19(2)(a)

—

Člen 19(2)(b)

Člen 10(2)

—

Člen 11(1) in (2)

Člen 22

Člen 12 uvodno besedilo

—

Člen 12(a)

—

Člen 12(b)

—

Člen 12(c)

Člen 21(1)

Člen 12(d)

—

Člen 12(e)

—

—

Člen 21(2)

Člen 13(1)

Člen 26(1)

Člen 13(2)

Člen 26(1)

Člen 13(3) in (5)

Člen 26(1)

Člen 13(4)

—

—

Člen 26(2), (3) in (4)

Členi 14 do 21

—

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/376 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/376

---

P7_TA(2014)0123

Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč – EU Aid Volunteers ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč EU Aid Volunteers (COM(2012)0514 – C7-0303/2012 – 2012/0245(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0514), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0514),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 214(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0303/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 214(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0303/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za proračun ter Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0158/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za proračun ter Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0158/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | meni, da bi bilo treba za to pobudo zagotoviti ločeno financiranje in proračunska sredstva, hkrati pa bi se morala še naprej vzajemno dopolnjevati z drugimi instrumenti zunanje politike Unije; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo treba za to pobudo zagotoviti ločeno financiranje in proračunska sredstva, hkrati pa bi se morala še naprej vzajemno dopolnjevati z drugimi instrumenti zunanje politike Unije;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2012)0245

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 375/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/377 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/377

---

P7_TA(2014)0124

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (COM(2012)0617 – C7-0358/2012 – 2012/0295(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0617), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0617),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 175(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0358/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 175(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0358/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta, zgornjega in spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva in nemškega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta, zgornjega in spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva in nemškega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. februarja 2013 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah in zlasti njenih členov 1, 24 in 34, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah in zlasti njenih členov 1, 24 in 34,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0183/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0183/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 133, 9.5.2013, str. 62.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 12. junija 2013 (Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0257).

---

P7_TC1-COD(2012)0295

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 223/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/378 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/378

---

P7_TA(2014)0125

Biocidni proizvodi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 528/2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov v zvezi z nekaterimi pogoji za dostop na trg (COM(2013)0288 – C7-0141/2013 – 2013/0150(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0288), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0288),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0141/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0141/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0354/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0354/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 44.

---

P7_TC1-COD(2013)0150

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 25. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 528/2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov v zvezi z določenimi pogoji za dostop na trg

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 334/2014.)

---

Sreda, 26. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/379 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/379

---

P7_TA(2014)0135

Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med ES in Kostariko, Salvadororjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo z izjemo člena 49(3) Sporazuma ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, z izjemo člena 49(3) Sporazuma (12399/2013 – C7-0425/2013 – 2012/0219A(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 285/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12399/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12399/2013),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani(13368/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani(13368/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 209(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0425/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 209(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0425/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0463/2013),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in republik Kostarika, Salvador, Gvatemala, Honduras, Nikaragva in Panama.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/380 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/380

---

P7_TA(2014)0136

Sporazm o političnem dialogu in sodelovanju med ES in Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo, kar zadeva člen 49(3) Sporazuma ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, kar zadeva člen 49(3) Sporazuma, v imenu Evropske unije (12400/2013 – C7-0426/2013 – 2012/0219B(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 285/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12400/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12400/2013),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani (13368/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani (13368/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 79(3) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0426/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 79(3) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0426/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0119/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0119/2014),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter republik Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter republik Kostarike, Salvadorja, Gvatemale, Hondurasa, Nikaragve in Paname.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/381 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/381

---

P7_TA(2014)0137

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2013)0803 – C7-0417/2013 – 2013/0392(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 285/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0803), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0803),

| — | ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0417/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0417/2013),

| — | ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 in člena 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0470/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0470/2013),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/382 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/382

---

P7_TA(2014)0138

Skupni sistem davka na dodano vrednost *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost glede standardnega obračuna DDV (COM(2013)0721 – C7-0394/2013 – 2013/0343(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 285/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0721), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0721),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0394/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0394/2013),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0090/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0090/2014),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Uredba Sveta 2006/112/ES (12) od davčnih zavezancev zahteva predložitev obračunov DDV, vendar državam članicam dopušča prilagodljivost pri določanju potrebnih podatkov. To povzroča neskladna pravila in postopke, ki urejajo predložitev obračunov DDV v Uniji, večjo zapletenost za podjetja
  in
  obveznosti glede DDV, ki ustvarjajo ovire za trgovanje v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Uredba Sveta 2006/112/ES (12) od davčnih zavezancev zahteva predložitev obračunov DDV, vendar državam članicam dopušča prilagodljivost pri določanju potrebnih podatkov. To povzroča neskladna pravila in postopke, ki urejajo predložitev obračunov DDV v Uniji, večjo zapletenost za podjetja
  in
  obveznosti glede DDV, ki ustvarjajo ovire za trgovanje v Uniji.

| (1) | Uredba Sveta 2006/112/ES (12) od davčnih zavezancev zahteva predložitev obračunov DDV, vendar državam članicam dopušča prilagodljivost pri določanju potrebnih podatkov. To povzroča neskladna pravila in postopke, ki urejajo predložitev obračunov DDV v Uniji, večjo zapletenost za podjetja,
  nepotrebna upravna bremena za davčne organe držav članic in davčne zavezance, vrzeli, ki omogočajo goljufije v zvezi z DDV,
  obveznosti glede DDV, ki ustvarjajo ovire za trgovanje v Uniji
  , ter nepotrebne stroške za davčne organe držav članic in davčne zavezance
  . |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta 2006/112/ES (12) od davčnih zavezancev zahteva predložitev obračunov DDV, vendar državam članicam dopušča prilagodljivost pri določanju potrebnih podatkov. To povzroča neskladna pravila in postopke, ki urejajo predložitev obračunov DDV v Uniji, večjo zapletenost za podjetja,
  nepotrebna upravna bremena za davčne organe držav članic in davčne zavezance, vrzeli, ki omogočajo goljufije v zvezi z DDV,
  obveznosti glede DDV, ki ustvarjajo ovire za trgovanje v Uniji
  , ter nepotrebne stroške za davčne organe držav članic in davčne zavezance
  .

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Za zmanjšanje bremen za podjetja in izboljšanje delovanja notranjega trga bi bilo treba uvesti standardni obračun DDV za vsa podjetja, ki poslujejo v Uniji. Uporaba standardiziranih obračunov
  bi morala
  olajšati nadzor nad obračuni DDV s strani držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Za zmanjšanje bremen za podjetja in izboljšanje delovanja notranjega trga bi bilo treba uvesti standardni obračun DDV za vsa podjetja, ki poslujejo v Uniji. Uporaba standardiziranih obračunov
  bi morala
  olajšati nadzor nad obračuni DDV s strani držav članic.

| (2) | Za zmanjšanje bremen za podjetja in izboljšanje delovanja notranjega trga bi bilo treba uvesti standardni obračun DDV za vsa podjetja, ki poslujejo v Uniji
  , poleg tega pa bi morala
  uporaba standardiziranih obračunov olajšati
  tako pobiranje in plačilo DDV kot
  nadzor nad obračuni DDV s strani
  davčnih organov
  držav članic.
  Prispevati bi morala tudi k temu, da bi podjetja lažje ravnala v skladu z zakonodajo o DDV in tako zmanjšala stopnjo napak, pa tudi k zmanjšanju ali celo odpravi goljufij v zvezi z DDV in primanjkljaja DDV. |
| --- | --- |

(2)

Za zmanjšanje bremen za podjetja in izboljšanje delovanja notranjega trga bi bilo treba uvesti standardni obračun DDV za vsa podjetja, ki poslujejo v Uniji
  , poleg tega pa bi morala
  uporaba standardiziranih obračunov olajšati
  tako pobiranje in plačilo DDV kot
  nadzor nad obračuni DDV s strani
  davčnih organov
  držav članic.
  Prispevati bi morala tudi k temu, da bi podjetja lažje ravnala v skladu z zakonodajo o DDV in tako zmanjšala stopnjo napak, pa tudi k zmanjšanju ali celo odpravi goljufij v zvezi z DDV in primanjkljaja DDV.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Upravna bremena je treba čim bolj zmanjšati. Podatki, ki se zahtevajo v standardnem obračunu DDV, bi morali zato zajemati omejen nabor obveznih podatkov. Kar zadeva standardni obračun DDV in ostale obračune, državam članicam poleg tega ne bi smelo biti dovoljeno, da zahtevajo podatke, ki niso navedeni v poglavju 5 naslova XI direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Upravna bremena je treba čim bolj zmanjšati. Podatki, ki se zahtevajo v standardnem obračunu DDV, bi morali zato zajemati omejen nabor obveznih podatkov. Kar zadeva standardni obračun DDV in ostale obračune, državam članicam poleg tega ne bi smelo biti dovoljeno, da zahtevajo podatke, ki niso navedeni v poglavju 5 naslova XI direktive.

| (3) | Upravna bremena je treba čim bolj zmanjšati. Podatki, ki se zahtevajo v standardnem obračunu DDV, bi morali zato zajemati omejen nabor obveznih podatkov. Kar zadeva standardni obračun DDV in ostale obračune, državam članicam poleg tega ne bi smelo biti dovoljeno, da zahtevajo podatke, ki niso navedeni v poglavju 5 naslova XI direktive.
  Potencial standardnega obračuna DDV bo v celoti izkoriščen le, če bodo države članice v celoti in pravočasno prenesle to direktivo v svoje nacionalne zakone druge predpise brez odstopanja od njenega področja uporabe. |
| --- | --- |

(3)

Upravna bremena je treba čim bolj zmanjšati. Podatki, ki se zahtevajo v standardnem obračunu DDV, bi morali zato zajemati omejen nabor obveznih podatkov. Kar zadeva standardni obračun DDV in ostale obračune, državam članicam poleg tega ne bi smelo biti dovoljeno, da zahtevajo podatke, ki niso navedeni v poglavju 5 naslova XI direktive.
  Potencial standardnega obračuna DDV bo v celoti izkoriščen le, če bodo države članice v celoti in pravočasno prenesle to direktivo v svoje nacionalne zakone druge predpise brez odstopanja od njenega področja uporabe.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Davčni organi držav članic bi morali uradnikom in davčnim zavezancem zagotoviti spletna navodila, kako ustrezno uporabljati elektronsko oddajo, da bo standardni obračun DDV predložen na ustrezen in varen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Davčni organi držav članic bi morali uradnikom in davčnim zavezancem zagotoviti spletna navodila, kako ustrezno uporabljati elektronsko oddajo, da bo standardni obračun DDV predložen na ustrezen in varen način.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Da bi dodatno zmanjšali bremena za podjetja in izboljšali delovanje notranjega trga, bi bilo treba zahteve za podatke pri standardnem obračunu DDV poenotiti v vseh državah članicah, Komisija pa bi morala v petih letih od začetka veljavnosti te direktive iz tega vidika oceniti njeno izvajanje in po potrebi pripraviti predloge v zvezi s tem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Da bi dodatno zmanjšali bremena za podjetja in izboljšali delovanje notranjega trga, bi bilo treba zahteve za podatke pri standardnem obračunu DDV poenotiti v vseh državah članicah, Komisija pa bi morala v petih letih od začetka veljavnosti te direktive iz tega vidika oceniti njeno izvajanje in po potrebi pripraviti predloge v zvezi s tem.

Sprememba 6

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a. | Komisija do...* [UL ustaviti datum:pet let po začetku veljavnosti te direktive] pregleda ustreznost te direktive z namenom, da bi se dodatno zmanjšalo breme za podjetja in izboljšalo delovanje notranjega trga. Rezultate pregleda, ki jim po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge, sporoči Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.

Komisija do...* [UL ustaviti datum:pet let po začetku veljavnosti te direktive] pregleda ustreznost te direktive z namenom, da bi se dodatno zmanjšalo breme za podjetja in izboljšalo delovanje notranjega trga. Rezultate pregleda, ki jim po potrebi priloži ustrezne zakonodajne predloge, sporoči Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 7

Predlog direktive

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. | Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  V prečiščeni obliki skupaj z direktivo, ki jo spreminja, je na voljo v treh mesecih po objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  V prečiščeni obliki skupaj z direktivo, ki jo spreminja, je na voljo v treh mesecih po objavi.

---

(12)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

(12)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/385 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/385

---

P7_TA(2014)0139

Sprememba Odločbe 2009/831/ES glede njenega obdobja uporabe *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2009/831/ES glede njenega obdobja uporabe (COM(2013)0930 – C7-0022/2014 – 2013/0446(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 285/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0930), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2013)0930),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0022/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0022/2014),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0113/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0113/2014),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/386 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/386

---

P7_TA(2014)0140

Sprememba Odločbe 2004/162/ES glede njene uporabe za Mayotte od 1. januarja 2014 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Odločbe 2004/162/ES glede njene uporabe za Mayotte od 1. januarja 2014 (COM(2014)0024 – C7-0031/2014 – 2014/0010(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 285/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2014)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2014)0024),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0031/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0031/2014),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0144/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0144/2014),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/387 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/387

---

P7_TA(2014)0141

Okirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Indonezijo razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11250/2013– C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(2017/C 285/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11250/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11250/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (14032/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (14032/2009),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju z dne 7. marca 1980 med Evropsko gospodarsko skupnostjo ter Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (1) ter poznejših pridružitvenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju z dne 7. marca 1980 med Evropsko gospodarsko skupnostjo ter Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN) (1) ter poznejših pridružitvenih protokolov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2002 o sporočilu Komisije „Evropa in Azija: strateški okvir za okrepljeno partnerstvo“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2002 o sporočilu Komisije „Evropa in Azija: strateški okvir za okrepljeno partnerstvo“ (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2003 o razmerah v Indoneziji, zlasti v provinci Aceh (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2003 o razmerah v Indoneziji, zlasti v provinci Aceh (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2003 o Acehu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2003 o Acehu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2005 o naravni katastrofi, ki jo je povzročil cunami v Indijskem oceanu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2005 o naravni katastrofi, ki jo je povzročil cunami v Indijskem oceanu (5),

| — | ob upoštevanju pogajanj o okvirnem sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, ki jih je Svet odobril 25. novembra 2004 in končal junija 2007, sporazum pa je bil podpisan 9. novembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajanj o okvirnem sporazumu o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, ki jih je Svet odobril 25. novembra 2004 in končal junija 2007, sporazum pa je bil podpisan 9. novembra 2009,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov, podpisanega 29. junija 2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov, podpisanega 29. junija 2011 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o Indoneziji in napadih na manjšine (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o Indoneziji in napadih na manjšine (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o zunanji politiki EU do držav BRICS in drugih sil v vzponu: cilji in strategije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o zunanji politiki EU do držav BRICS in drugih sil v vzponu: cilji in strategije (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/308/SZVP z dne 26. aprila 2012 o pristopu Evropske unije k pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/308/SZVP z dne 26. aprila 2012 o pristopu Evropske unije k pogodbi o prijateljstvu in sodelovanju v jugovzhodni Aziji (9),

| — | ob upoštevanju poročil z misij Evropskega parlamenta za opazovanje volitev v Indoneziji 5. aprila 2004 in 20. septembra 2004, na Vzhodnem Timorju 30. avgusta 1999, 30. avgusta 2001, 9. aprila 2007, 30. junija 2007 in 7. julija 2012 ter v provinci Aceh 11. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil z misij Evropskega parlamenta za opazovanje volitev v Indoneziji 5. aprila 2004 in 20. septembra 2004, na Vzhodnem Timorju 30. avgusta 1999, 30. avgusta 2001, 9. aprila 2007, 30. junija 2007 in 7. julija 2012 ter v provinci Aceh 11. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju izjave iz Džakarte o načelih za protikorupcijske agencije z dne 27. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Džakarte o načelih za protikorupcijske agencije z dne 27. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 91, 100, 191(4), 207 in 209, v povezavi s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 91, 100, 191(4), 207 in 209, v povezavi s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0093/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0093/2014),

| A. | ker naj bi odnose med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo (v nadaljnjem besedilu: Indonezija) urejal zgoraj omenjeni okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum); |
| --- | --- |

A.

ker naj bi odnose med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo (v nadaljnjem besedilu: Indonezija) urejal zgoraj omenjeni okvirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum);

| B. | ker je okvirni sporazum prvi te vrste med Evropsko unijo in Indonezijo in je namenjen krepitvi političnega, gospodarskega in sektorskega sodelovanja v skupnem interesu ter nadaljnjemu poglabljanju dvostranskega in regionalnega sodelovanja pri odzivanju na svetovne izzive; |
| --- | --- |

B.

ker je okvirni sporazum prvi te vrste med Evropsko unijo in Indonezijo in je namenjen krepitvi političnega, gospodarskega in sektorskega sodelovanja v skupnem interesu ter nadaljnjemu poglabljanju dvostranskega in regionalnega sodelovanja pri odzivanju na svetovne izzive;

| C. | ker okvirni sporazum kot bistvene elemente obsega potrditev vrednot, ki so izražene v ustanovni listini Združenih narodov, Splošni deklaraciji Združenih narodov o človekovih pravicah in drugih mednarodnih pogodbah, ki veljajo za obe pogodbenici, pa tudi njuno zavezanost načelom demokracije, dobrega upravljanja in pravne države ter določbe o vzpostavitvi in krepitvi sodelovanja na področjih, kot so človekove pravice, trgovina in naložbe, energetika, turizem, promet in infrastruktura, ohranjanje morskega okolja in ribištvo, industrijska politika ter mala in srednja podjetja (MSP), varstvo podatkov in pravice intelektualne lastnine, pa tudi preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje, boj proti organiziranemu kriminalu, korupciji, pranju denarja, terorizmu in financiranju terorizma; |
| --- | --- |

C.

ker okvirni sporazum kot bistvene elemente obsega potrditev vrednot, ki so izražene v ustanovni listini Združenih narodov, Splošni deklaraciji Združenih narodov o človekovih pravicah in drugih mednarodnih pogodbah, ki veljajo za obe pogodbenici, pa tudi njuno zavezanost načelom demokracije, dobrega upravljanja in pravne države ter določbe o vzpostavitvi in krepitvi sodelovanja na področjih, kot so človekove pravice, trgovina in naložbe, energetika, turizem, promet in infrastruktura, ohranjanje morskega okolja in ribištvo, industrijska politika ter mala in srednja podjetja (MSP), varstvo podatkov in pravice intelektualne lastnine, pa tudi preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje, boj proti organiziranemu kriminalu, korupciji, pranju denarja, terorizmu in financiranju terorizma;

| D. | ker je Indonezija po prebivalstvu četrta največja država na svetu, tretja največja demokracija, največja pretežno muslimanska država z milijoni pripadnikov drugih verskih prepričanj, katere heterogeno družbo sestavlja več kot 240 milijonov državljanov različnih narodnostnih, jezikovnih in kulturnih skupnosti, od katerih jih je 40 % mlajših od 25 let, in s strateško lego na otočju več kot 17 tisoč otokov, ki se v Indijskem in Tihem oceanu od vzhoda proti zahodu raztezajo na 5 400 kilometrih; |
| --- | --- |

D.

ker je Indonezija po prebivalstvu četrta največja država na svetu, tretja največja demokracija, največja pretežno muslimanska država z milijoni pripadnikov drugih verskih prepričanj, katere heterogeno družbo sestavlja več kot 240 milijonov državljanov različnih narodnostnih, jezikovnih in kulturnih skupnosti, od katerih jih je 40 % mlajših od 25 let, in s strateško lego na otočju več kot 17 tisoč otokov, ki se v Indijskem in Tihem oceanu od vzhoda proti zahodu raztezajo na 5 400 kilometrih;

| 1. | poziva Svet, naj upošteva naslednja priporočila:






  (a) | pozdravlja sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Indonezijo kot prvi te vrste med EU in eno izmed držav ASEAN; meni, da ta sporazum priča o hitro rastočem pomenu vezi med EU in Indonezijo, in pričakuje, da bo odprl novo obdobje v dvostranskih odnosih, ki temeljijo na skupnih načelih, kot so demokracija, pravna država in človekove pravice, enakost, vzajemno spoštovanje in obojestranske koristi; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Svet, naj upošteva naslednja priporočila:

(a)

pozdravlja sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Indonezijo kot prvi te vrste med EU in eno izmed držav ASEAN; meni, da ta sporazum priča o hitro rastočem pomenu vezi med EU in Indonezijo, in pričakuje, da bo odprl novo obdobje v dvostranskih odnosih, ki temeljijo na skupnih načelih, kot so demokracija, pravna država in človekove pravice, enakost, vzajemno spoštovanje in obojestranske koristi;

| (b) | poudarja 15-letni proces demokratičnega, političnega, socialnega in gospodarskega preoblikovanja, ki je v Indoneziji sledil 33-letnemu obdobju avtoritarne vojaške vladavine; ugotavlja, da se Indonezija izredno hitro urbanizira, da se srednji razred hitro razvija (več kot 70 milijonov prebivalcev), da je bogata z naravnimi viri, da je največje gospodarstvo v jugovzhodni Aziji (BDP je v zadnjih dveh letih zrasel za več kot 6 %), da polovica svetovne trgovine prečka njeno severno morsko mejo ter da je njena diplomatska navzočnost v regionalnih in svetovnih forumih, kot so ZN, STO, IOC, G20 ter ASEAN, v katerem je Indonezija obenem ustanovna in največja članica, vse močnejša, ter priznava pomembno vlogo, ki jo ima Indonezija v širši regiji; |
| --- | --- |

(b)

poudarja 15-letni proces demokratičnega, političnega, socialnega in gospodarskega preoblikovanja, ki je v Indoneziji sledil 33-letnemu obdobju avtoritarne vojaške vladavine; ugotavlja, da se Indonezija izredno hitro urbanizira, da se srednji razred hitro razvija (več kot 70 milijonov prebivalcev), da je bogata z naravnimi viri, da je največje gospodarstvo v jugovzhodni Aziji (BDP je v zadnjih dveh letih zrasel za več kot 6 %), da polovica svetovne trgovine prečka njeno severno morsko mejo ter da je njena diplomatska navzočnost v regionalnih in svetovnih forumih, kot so ZN, STO, IOC, G20 ter ASEAN, v katerem je Indonezija obenem ustanovna in največja članica, vse močnejša, ter priznava pomembno vlogo, ki jo ima Indonezija v širši regiji;

| (c) | pozdravlja napredek Indonezije v razvoju demokratičnega upravljanja in zavezanost demokraciji, ki jo izkazuje njena pluralistična družba in ki se odraža v svobodnih in poštenih volitvah, svobodi medijev, aktivizmu civilne družbe, odpornosti gospodarstva in zmanjševanju revščine, izobraževanju in ostalih kazalnikih, povezanih z razvojnimi cilji tisočletja, ter v negovanju dobrih odnosov s sosednjimi državami in zagovarjanju demokracije in človekovih pravic; vendar ugotavlja, da se ta država še vedno sooča z velikimi izzivi na področju pravne države, varstva človekovih pravic, in sicer z zagotavljanjem odgovornosti kršiteljev človekovih pravic, vključno s pripadniki vojske, kršitelji pravic manjšin, na primer pravic pripadnikov verskih, etničnih manjšin, pravic žensk ter pravic homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev, ter da ti vključujejo tudi izzive, povezane z bojem proti korupciji; poudarja, da je te izzive mogoče obravnavati v sklopu mednarodnega sodelovanja, in sicer v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

(c)

pozdravlja napredek Indonezije v razvoju demokratičnega upravljanja in zavezanost demokraciji, ki jo izkazuje njena pluralistična družba in ki se odraža v svobodnih in poštenih volitvah, svobodi medijev, aktivizmu civilne družbe, odpornosti gospodarstva in zmanjševanju revščine, izobraževanju in ostalih kazalnikih, povezanih z razvojnimi cilji tisočletja, ter v negovanju dobrih odnosov s sosednjimi državami in zagovarjanju demokracije in človekovih pravic; vendar ugotavlja, da se ta država še vedno sooča z velikimi izzivi na področju pravne države, varstva človekovih pravic, in sicer z zagotavljanjem odgovornosti kršiteljev človekovih pravic, vključno s pripadniki vojske, kršitelji pravic manjšin, na primer pravic pripadnikov verskih, etničnih manjšin, pravic žensk ter pravic homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev, ter da ti vključujejo tudi izzive, povezane z bojem proti korupciji; poudarja, da je te izzive mogoče obravnavati v sklopu mednarodnega sodelovanja, in sicer v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju;

| (d) | poudarja hitro rastoče vezi med EU in Indonezijo na področju trgovine in drugih gospodarskih področjih z vidika poslovnih priložnosti, ki jih nudi gospodarstvo, ki je pritegnilo vse večjo raven tujih in domačih naložb; meni, da so za sprostitev celotnega gospodarskega potenciala Indonezije ter spodbujanje trajnostne rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in zmanjševanje revščine tako v državah članicah EU kakor tudi v Indoneziji, potrebni boljša infrastruktura in povezljivost ter izboljšan regulativni okvir, in predlaga, naj se rešitve zanje iščejo v okviru sodelovanja, ki temelji na določbah okvirnega sporazuma, povezanih s trgovino in naložbami, obdavčenjem in carinami, dialogom o gospodarski politiki, okoljem, industrijsko politiko ter malimi in srednjimi podjetji, pa tudi s prometom; |
| --- | --- |

(d)

poudarja hitro rastoče vezi med EU in Indonezijo na področju trgovine in drugih gospodarskih področjih z vidika poslovnih priložnosti, ki jih nudi gospodarstvo, ki je pritegnilo vse večjo raven tujih in domačih naložb; meni, da so za sprostitev celotnega gospodarskega potenciala Indonezije ter spodbujanje trajnostne rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in zmanjševanje revščine tako v državah članicah EU kakor tudi v Indoneziji, potrebni boljša infrastruktura in povezljivost ter izboljšan regulativni okvir, in predlaga, naj se rešitve zanje iščejo v okviru sodelovanja, ki temelji na določbah okvirnega sporazuma, povezanih s trgovino in naložbami, obdavčenjem in carinami, dialogom o gospodarski politiki, okoljem, industrijsko politiko ter malimi in srednjimi podjetji, pa tudi s prometom;

| (e) | poudarja, da je cilj okvirnega sporazuma, poleg obstoječih mehanizmov sodelovanja, nadaljnja poglobitev odnosov med EU in Indonezijo in sodelovanje pri soočanju s svetovnimi izzivi na podlagi skupnih načel enakosti, vzajemnega spoštovanja in koristi, demokracije, aktivne udeležbe civilne družbe, pravne države, dobrega upravljanja in človekovih pravic z razvijanjem političnega in gospodarskega sodelovanja v zadevah v zvezi s trgovino, naložbami, industrijsko politiko ter malimi in srednjimi podjetji, okoljem, podnebnimi spremembami, energijo, znanostjo in tehnologijo, pravicami intelektualne lastnine, turizmom, izobraževanjem, kulturo in preseljevanjem, pa tudi z bojem proti pranju denarja in financiranju terorizma, trgovanju s prepovedanimi drogami, korupciji, organiziranemu kriminalu in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

(e)

poudarja, da je cilj okvirnega sporazuma, poleg obstoječih mehanizmov sodelovanja, nadaljnja poglobitev odnosov med EU in Indonezijo in sodelovanje pri soočanju s svetovnimi izzivi na podlagi skupnih načel enakosti, vzajemnega spoštovanja in koristi, demokracije, aktivne udeležbe civilne družbe, pravne države, dobrega upravljanja in človekovih pravic z razvijanjem političnega in gospodarskega sodelovanja v zadevah v zvezi s trgovino, naložbami, industrijsko politiko ter malimi in srednjimi podjetji, okoljem, podnebnimi spremembami, energijo, znanostjo in tehnologijo, pravicami intelektualne lastnine, turizmom, izobraževanjem, kulturo in preseljevanjem, pa tudi z bojem proti pranju denarja in financiranju terorizma, trgovanju s prepovedanimi drogami, korupciji, organiziranemu kriminalu in trgovini z ljudmi;

| (f) | meni, da bi morali biti odnosi med Indonezijo in EU priznani kot strateški ter da bi bila potrebna redna vrhovna srečanja za pregled dvostranskih in svetovnih trendov; priporoča redne obiske Indonezije na visoki ravni, torej obiske predsednika Evropske komisije, visoke predstavnice/podpredsednice in poslancev Evropskega parlamenta, ter vzajemno olajšanje izdajanja vizumov in dostopa mednarodnih organizacij civilne družbe na način, da se bodo okrepili stiki med ljudmi in izmenjave med civilno družbo; s tem v zvezi pozdravlja ustanovitev skupnega odbora v skladu s členom 41 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki se bo sestajal najmanj vsaki dve leti, izmenično v Indoneziji in v Bruslju; |
| --- | --- |

(f)

meni, da bi morali biti odnosi med Indonezijo in EU priznani kot strateški ter da bi bila potrebna redna vrhovna srečanja za pregled dvostranskih in svetovnih trendov; priporoča redne obiske Indonezije na visoki ravni, torej obiske predsednika Evropske komisije, visoke predstavnice/podpredsednice in poslancev Evropskega parlamenta, ter vzajemno olajšanje izdajanja vizumov in dostopa mednarodnih organizacij civilne družbe na način, da se bodo okrepili stiki med ljudmi in izmenjave med civilno družbo; s tem v zvezi pozdravlja ustanovitev skupnega odbora v skladu s členom 41 sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki se bo sestajal najmanj vsaki dve leti, izmenično v Indoneziji in v Bruslju;

| (g) | poziva EU in Indonezijo, naj okvirni sporazum v celoti izkoristita, da bi v okviru dvostranskih, regionalnih in večstranskih globalnih forumov dosegli dolgoročne geostrateške koristi pri soočanju s svetovnimi varnostnimi izzivi, kot so boj proti podnebnim spremembam in širjenju orožja za množično uničevanje, boj proti terorizmu, korupciji, organiziranemu kriminalu, trgovanju s prepovedanimi drogami, pranju denarja in financiranju terorizma, sodelovanje na področju varstva podatkov ter nadaljevanje sodelovanja na drugih področjih, ki jih okvirni sporazum izrecno ne zajema, kot so pripravljenost na nesreče in odzivanje nanje, reševanje sporov, orožje malega kalibra in lahko strelno orožje ter pomorska varnost, vključno s piratstvom; |
| --- | --- |

(g)

poziva EU in Indonezijo, naj okvirni sporazum v celoti izkoristita, da bi v okviru dvostranskih, regionalnih in večstranskih globalnih forumov dosegli dolgoročne geostrateške koristi pri soočanju s svetovnimi varnostnimi izzivi, kot so boj proti podnebnim spremembam in širjenju orožja za množično uničevanje, boj proti terorizmu, korupciji, organiziranemu kriminalu, trgovanju s prepovedanimi drogami, pranju denarja in financiranju terorizma, sodelovanje na področju varstva podatkov ter nadaljevanje sodelovanja na drugih področjih, ki jih okvirni sporazum izrecno ne zajema, kot so pripravljenost na nesreče in odzivanje nanje, reševanje sporov, orožje malega kalibra in lahko strelno orožje ter pomorska varnost, vključno s piratstvom;

| (h) | pozdravlja indonezijsko ratifikacijo mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah leta 2006 in nedavne ratifikacije različnih instrumentov Združenih narodov za človekove pravice v zvezi z delavci migranti, invalidi, otroki v oboroženih spopadih ter prodajo otrok, otroško prostitucijo in otroško pornografijo; pričakuje institucionalne in zakonodajne reforme, potrebne za zagotovitev spoštovanja teh instrumentov; |
| --- | --- |

(h)

pozdravlja indonezijsko ratifikacijo mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah leta 2006 in nedavne ratifikacije različnih instrumentov Združenih narodov za človekove pravice v zvezi z delavci migranti, invalidi, otroki v oboroženih spopadih ter prodajo otrok, otroško prostitucijo in otroško pornografijo; pričakuje institucionalne in zakonodajne reforme, potrebne za zagotovitev spoštovanja teh instrumentov;

| (i) | zelo ceni mirovni sporazum in gospodarski razvoj, ki sta bila v Acehu dosežena v preteklih osmih letih, in upa, da bo mogoče doseči nadaljnji napredek za reševanje te pokrajine in njenih prebivalcev iz revščine; |
| --- | --- |

(i)

zelo ceni mirovni sporazum in gospodarski razvoj, ki sta bila v Acehu dosežena v preteklih osmih letih, in upa, da bo mogoče doseči nadaljnji napredek za reševanje te pokrajine in njenih prebivalcev iz revščine;

| (j) | pozdravlja prizadevanja indonezijskih oblasti za boj proti korupciji, vključno z delom, ki ga je opravila Komisija za odpravo korupcije (KPK); je kljub temu zaskrbljen, ker korupcija v Indoneziji še vedno predstavlja hudo težavo in glavno oviro za razvoj te države, čeprav je bila leta 2006 ratificirana konvencija Združenih narodov o boju proti korupciji, zaradi česar poziva k sprejetju nadaljnjih ukrepov na podlagi člena 35 sporazuma o sodelovanju in partnerstvu za izmenjavo najboljših praks za boj proti korupciji, vključno z izterjavo sredstev, skritih v državah članicah EU ali v katerih koli drugih jurisdikcijah, ter za boj proti gospodarskemu in finančnemu kriminalu; |
| --- | --- |

(j)

pozdravlja prizadevanja indonezijskih oblasti za boj proti korupciji, vključno z delom, ki ga je opravila Komisija za odpravo korupcije (KPK); je kljub temu zaskrbljen, ker korupcija v Indoneziji še vedno predstavlja hudo težavo in glavno oviro za razvoj te države, čeprav je bila leta 2006 ratificirana konvencija Združenih narodov o boju proti korupciji, zaradi česar poziva k sprejetju nadaljnjih ukrepov na podlagi člena 35 sporazuma o sodelovanju in partnerstvu za izmenjavo najboljših praks za boj proti korupciji, vključno z izterjavo sredstev, skritih v državah članicah EU ali v katerih koli drugih jurisdikcijah, ter za boj proti gospodarskemu in finančnemu kriminalu;

| (k) | spodbuja države članice EU, naj okrepijo medsebojno pravno pomoč na področju boja proti korupciji in sodelujejo z Indonezijo pri odrekanju zatočišča subjektom, vpletenim v korupcijo in kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

(k)

spodbuja države članice EU, naj okrepijo medsebojno pravno pomoč na področju boja proti korupciji in sodelujejo z Indonezijo pri odrekanju zatočišča subjektom, vpletenim v korupcijo in kršitve človekovih pravic;

| (l) | opozarja na pomen indonezijskega zakona št. 34/2004 in uredbe ministrov št. 22 iz leta 2009, ki določata, da mora indonezijska vlada obvezno prevzeti vsa vojaška podjetja in gospodarske dejavnosti; poudarja, da je spoštovanje tega zakona in te uredbe temeljnega pomena za demokratično odgovornost pri boju proti korupciji in varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

(l)

opozarja na pomen indonezijskega zakona št. 34/2004 in uredbe ministrov št. 22 iz leta 2009, ki določata, da mora indonezijska vlada obvezno prevzeti vsa vojaška podjetja in gospodarske dejavnosti; poudarja, da je spoštovanje tega zakona in te uredbe temeljnega pomena za demokratično odgovornost pri boju proti korupciji in varstvu človekovih pravic;

| (m) | izreka pohvalo Indoneziji za vlogo, ki jo ima pri usmerjanju procesa foruma z Balija za človekove pravice na regionalni ravni; kljub temu je zaskrbljen zaradi nedoslednosti zakona št. 8/1985 in novega zakona o množičnih organizacijah št. 17/2013 (ki razveljavlja zakon št. 8/1985) o organizacijah civilne družbe („ormas“), ki sta sicer namenjena zagotavljanju strpnosti in preprečevanju nasilja nad družbenimi skupinami, vendar se lahko zgodi, da bosta, če ju Indonezija ne bo spremenila in tako zagotovila njune skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, nevladnim organizacijam v Indoneziji naložila nepotrebne in včasih zapletene upravne, pravne in finančne omejitve, in s tem resno ogrozila delovanje civilne družbe v Indoneziji ter omejila svobodo združevanja, izražanja in zbiranja in svobodo misli, vesti in veroizpovedi; v zvezi s tem meni, da je letni dialog med EU in Indonezijo o človekovih pravicah ustrezna platforma za obravnavo tovrstnih vprašanj; |
| --- | --- |

(m)

izreka pohvalo Indoneziji za vlogo, ki jo ima pri usmerjanju procesa foruma z Balija za človekove pravice na regionalni ravni; kljub temu je zaskrbljen zaradi nedoslednosti zakona št. 8/1985 in novega zakona o množičnih organizacijah št. 17/2013 (ki razveljavlja zakon št. 8/1985) o organizacijah civilne družbe („ormas“), ki sta sicer namenjena zagotavljanju strpnosti in preprečevanju nasilja nad družbenimi skupinami, vendar se lahko zgodi, da bosta, če ju Indonezija ne bo spremenila in tako zagotovila njune skladnosti z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic, nevladnim organizacijam v Indoneziji naložila nepotrebne in včasih zapletene upravne, pravne in finančne omejitve, in s tem resno ogrozila delovanje civilne družbe v Indoneziji ter omejila svobodo združevanja, izražanja in zbiranja in svobodo misli, vesti in veroizpovedi; v zvezi s tem meni, da je letni dialog med EU in Indonezijo o človekovih pravicah ustrezna platforma za obravnavo tovrstnih vprašanj;

| (n) | poudarja, da morajo tako domača kot tudi tuja podjetja, ki poslujejo v Indoneziji, svoje dejavnosti razvijati v skladu z načeli družbene odgovornosti podjetij; pozdravlja uredbo vlade št. GR 47/2012 o družbeni in okoljski odgovornosti družb z omejeno odgovornostjo, ki na splošno velja za vsa indonezijska podjetja ter predvideva spodbude in sankcije; kljub temu poudarja potrebo po izgradnji zmogljivosti za izvajanje vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva EU, naj v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju zagotovi potrebno tehnično pomoč, in obenem poziva Indonezijo, naj oblikuje svoj nacionalni načrt za izvajanje vodilnih načel ZN; pozdravlja dejstvo, da je Indonezija novembra 2012 pod vodstvom svoje Komisije za odpravo korupcije ter v sodelovanju s programom Združenih narodov za razvoj in Uradom Združenih narodov za droge in kriminal gostila mednarodno zasedanje, na katerem so udeleženci razpravljali o „načelih za protikorupcijske agencije“; |
| --- | --- |

(n)

poudarja, da morajo tako domača kot tudi tuja podjetja, ki poslujejo v Indoneziji, svoje dejavnosti razvijati v skladu z načeli družbene odgovornosti podjetij; pozdravlja uredbo vlade št. GR 47/2012 o družbeni in okoljski odgovornosti družb z omejeno odgovornostjo, ki na splošno velja za vsa indonezijska podjetja ter predvideva spodbude in sankcije; kljub temu poudarja potrebo po izgradnji zmogljivosti za izvajanje vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva EU, naj v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju zagotovi potrebno tehnično pomoč, in obenem poziva Indonezijo, naj oblikuje svoj nacionalni načrt za izvajanje vodilnih načel ZN; pozdravlja dejstvo, da je Indonezija novembra 2012 pod vodstvom svoje Komisije za odpravo korupcije ter v sodelovanju s programom Združenih narodov za razvoj in Uradom Združenih narodov za droge in kriminal gostila mednarodno zasedanje, na katerem so udeleženci razpravljali o „načelih za protikorupcijske agencije“;

| (o) | z obžalovanjem ugotavlja vedno večji obseg poučevanja islamskih naukov v sistemu javnega izobraževanja, kar škoduje načelu verske, etnične in kulturne pripadnosti in raznolikosti, ki izhaja iz indonezijskega gesla „enotnost v raznolikosti“ („Bhineka Tunggal Ika“), in razširjeno mnenje glede pomanjkanja politične odločnosti organov pri obravnavi verskega ekstremizma, kar verjetno prispeva k naraščanju števila incidentov, ki vključujejo sektaško nasilje in diskriminacijo pripadnikov verskih in etničnih manjšin; ostaja zaskrbljen zaradi diskriminacije, nadlegovanja ali nasilja nad pripadniki etničnih manjšin, žensk ter homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev, do česar včasih prihaja na podlagi različnih pravil in predpisov, povezanih s pornografijo, svetoskrunstvom ali dejavnostmi verskih manjšin; |
| --- | --- |

(o)

z obžalovanjem ugotavlja vedno večji obseg poučevanja islamskih naukov v sistemu javnega izobraževanja, kar škoduje načelu verske, etnične in kulturne pripadnosti in raznolikosti, ki izhaja iz indonezijskega gesla „enotnost v raznolikosti“ („Bhineka Tunggal Ika“), in razširjeno mnenje glede pomanjkanja politične odločnosti organov pri obravnavi verskega ekstremizma, kar verjetno prispeva k naraščanju števila incidentov, ki vključujejo sektaško nasilje in diskriminacijo pripadnikov verskih in etničnih manjšin; ostaja zaskrbljen zaradi diskriminacije, nadlegovanja ali nasilja nad pripadniki etničnih manjšin, žensk ter homoseksualcev, biseksualcev in transseksualcev, do česar včasih prihaja na podlagi različnih pravil in predpisov, povezanih s pornografijo, svetoskrunstvom ali dejavnostmi verskih manjšin;

| (p) | izraža zaskrbljenost zaradi nasilja nad verskimi manjšinami, ki se odraža v napadih na pripadnike muslimanske ločine Ahmadija in šiitske muslimane ter v zapiranju cerkva v nekaterih predelih države, pa tudi diskriminatornih predpisov in državnih praks, ki se v zvezi z vpisom zakonskih zvez in rojstev ali izdajanjem osebnih izkaznic izvajajo zoper osebe, ki ne pripadajo eni izmed šestih priznanih verskih skupnosti; poziva indonezijske oblasti, naj v praksi zagotovijo uveljavljanje svobode veroizpovedi, kot to določa ustava, in naj tudi v prihodnje spodbujajo versko strpnost; v zvezi s tem meni, da je letni dialog med EU in Indonezijo o človekovih pravicah iz člena 39 okvirnega sporazuma o sodelovanju pri modernizaciji državne in javne uprave ustrezna platforma za obravnavo tovrstnih vprašanj; |
| --- | --- |

(p)

izraža zaskrbljenost zaradi nasilja nad verskimi manjšinami, ki se odraža v napadih na pripadnike muslimanske ločine Ahmadija in šiitske muslimane ter v zapiranju cerkva v nekaterih predelih države, pa tudi diskriminatornih predpisov in državnih praks, ki se v zvezi z vpisom zakonskih zvez in rojstev ali izdajanjem osebnih izkaznic izvajajo zoper osebe, ki ne pripadajo eni izmed šestih priznanih verskih skupnosti; poziva indonezijske oblasti, naj v praksi zagotovijo uveljavljanje svobode veroizpovedi, kot to določa ustava, in naj tudi v prihodnje spodbujajo versko strpnost; v zvezi s tem meni, da je letni dialog med EU in Indonezijo o človekovih pravicah iz člena 39 okvirnega sporazuma o sodelovanju pri modernizaciji državne in javne uprave ustrezna platforma za obravnavo tovrstnih vprašanj;

| (q) | opozarja, da je odprava smrtne kazni ključni cilj politike Unije na področju človekovih pravic; poziva indonezijske oblasti, naj razmislijo o odpravi smrtne kazni ali vsaj razglasijo moratorij na njeno izvajanje; v zvezi s tem meni, da je letni dialog med EU in Indonezijo o človekovih pravicah ustrezna platforma za obravnavo tovrstnih vprašanj; poleg tega poziva EU, naj tesneje sodeluje z indonezijsko civilno družbo s ciljem spodbujanja človekovih pravic, pravne države, boja proti korupciji in zavzemanja za odpravo smrtne kazni; |
| --- | --- |

(q)

opozarja, da je odprava smrtne kazni ključni cilj politike Unije na področju človekovih pravic; poziva indonezijske oblasti, naj razmislijo o odpravi smrtne kazni ali vsaj razglasijo moratorij na njeno izvajanje; v zvezi s tem meni, da je letni dialog med EU in Indonezijo o človekovih pravicah ustrezna platforma za obravnavo tovrstnih vprašanj; poleg tega poziva EU, naj tesneje sodeluje z indonezijsko civilno družbo s ciljem spodbujanja človekovih pravic, pravne države, boja proti korupciji in zavzemanja za odpravo smrtne kazni;

| (r) | ostaja zelo zaskrbljen zaradi mučenja in drugih oblik kršenja človekovih pravic civilnega prebivalstva na Papui in zahodni Papui, kjer je bilo v preteklih 50 letih po ocenah ubitih več kot sto tisoč ljudi; pozdravlja nedavno napoved papuanskega guvernerja, da bo Papua prvič po mnogih letih odprla svoja vrata tujim novinarjem in nevladnim organizacijam; poziva EU, naj indonezijskim oblastem, tako kot je to v preteklosti storila v primeru Aceha, ponudi pomoč pri razvoju celovitega pristopa k izboljševanju položaja na Papui; ostaja zaskrbljen zaradi spopadov med varnostnimi silami in skupinami, ki se zavzemajo za neodvisnost, in zaradi skrb zbujajočih poročil o kršitvah človekovih pravic, ki se pripisujejo varnostnim silam ter zaradi premajhnega napredka pri izobraževanju, zdravstvu in možnostih za delo ter pri uveljavljanju pravice do svobode izražanja in zbiranja, ki so nujni za prebivalce Papue, pa tudi za zaščito okolja, naravnih virov in njihove kulturne identitete; poziva indonezijske oblasti, naj neodvisnim opazovalcem EU omogočijo prost dostop do tega območja; |
| --- | --- |

(r)

ostaja zelo zaskrbljen zaradi mučenja in drugih oblik kršenja človekovih pravic civilnega prebivalstva na Papui in zahodni Papui, kjer je bilo v preteklih 50 letih po ocenah ubitih več kot sto tisoč ljudi; pozdravlja nedavno napoved papuanskega guvernerja, da bo Papua prvič po mnogih letih odprla svoja vrata tujim novinarjem in nevladnim organizacijam; poziva EU, naj indonezijskim oblastem, tako kot je to v preteklosti storila v primeru Aceha, ponudi pomoč pri razvoju celovitega pristopa k izboljševanju položaja na Papui; ostaja zaskrbljen zaradi spopadov med varnostnimi silami in skupinami, ki se zavzemajo za neodvisnost, in zaradi skrb zbujajočih poročil o kršitvah človekovih pravic, ki se pripisujejo varnostnim silam ter zaradi premajhnega napredka pri izobraževanju, zdravstvu in možnostih za delo ter pri uveljavljanju pravice do svobode izražanja in zbiranja, ki so nujni za prebivalce Papue, pa tudi za zaščito okolja, naravnih virov in njihove kulturne identitete; poziva indonezijske oblasti, naj neodvisnim opazovalcem EU omogočijo prost dostop do tega območja;

| (s) | izreka priznanje indonezijski vladi za prizadevanja, da se Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR), ki bo pomagal pri obravnavi prosilcev za azil in beguncev, omogoči delovanje v državi; opozarja na pomen javne politične razprave za pridobitev večje družbene podpore prosilcem za azil in beguncem; prav tako predlaga, naj Indonezija in EU v celoti izvajata člen 34 okvirnega sporazuma in tako sodelujeta pri vprašanjih, povezanih z migracijami, vključno z zakonitimi in nezakonitimi migracijami ter tihotapljenjem in trgovanjem z ljudmi; |
| --- | --- |

(s)

izreka priznanje indonezijski vladi za prizadevanja, da se Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR), ki bo pomagal pri obravnavi prosilcev za azil in beguncev, omogoči delovanje v državi; opozarja na pomen javne politične razprave za pridobitev večje družbene podpore prosilcem za azil in beguncem; prav tako predlaga, naj Indonezija in EU v celoti izvajata člen 34 okvirnega sporazuma in tako sodelujeta pri vprašanjih, povezanih z migracijami, vključno z zakonitimi in nezakonitimi migracijami ter tihotapljenjem in trgovanjem z ljudmi;

| (t) | poziva k tesnemu sodelovanju med EU in Indonezijo, kot to določa člen 4 okvirnega sporazuma o pravnem sodelovanju, da bi Indonezija dokončno ratificirala konvencijo Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 in rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

(t)

poziva k tesnemu sodelovanju med EU in Indonezijo, kot to določa člen 4 okvirnega sporazuma o pravnem sodelovanju, da bi Indonezija dokončno ratificirala konvencijo Združenih narodov o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida iz leta 1948 in rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča;

| (u) | pozdravlja stalni dialog o človekovih pravicah, ki je bil med EU in Indonezijo vzpostavljen leta 2010, in spodbuja širše sodelovanje in prispevek civilne družbe v tem dialogu in izvajanju nacionalnega akcijskega načrta o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

(u)

pozdravlja stalni dialog o človekovih pravicah, ki je bil med EU in Indonezijo vzpostavljen leta 2010, in spodbuja širše sodelovanje in prispevek civilne družbe v tem dialogu in izvajanju nacionalnega akcijskega načrta o človekovih pravicah;

| (v) | pozdravlja uredbe, sprejete v letih 2006, 2008 in 2010, ki prepovedujejo pohabljanje ženskih spolnih organov; priznava prizadevanja indonezijskih oblasti, vključno z ratifikacijo konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in dejavnosti državne komisije za odpravo nasilja nad ženskami („Komnas Perempuan“) in lokalne civilne družbe za razširjanje informacij o nevarnostih pohabljanja ženskih spolnih organov; ugotavlja, da se kljub omenjenim prizadevanjem in sprejetju resolucije Združenih narodov proti pohabljanju ženskih spolnih organov ta tradicija v nekaterih predelih Indonezije še vedno izvaja; v zvezi s tem priporoča, naj EU in Indonezija tesno sodelujeta, kot to določa člen 31 okvirnega sporazuma o zdravstvu, in izkoristita dialog o človekovih pravicah, da bi si izmenjali najboljše prakse za izkoreninjenje pohabljanja spolnih organov in zmanjšali zdravstvena tveganja, ki so jim zaradi takšnih posegov podvržena dekleta in ženske; poziva Indonezijo, naj podvoji svoja prizadevanja za odpravo te hude oblike nasilja na podlagi spola, ki se izvaja nad dekleti in ženskami, in grobe kršitve njihovih človekovih pravic; |
| --- | --- |

(v)

pozdravlja uredbe, sprejete v letih 2006, 2008 in 2010, ki prepovedujejo pohabljanje ženskih spolnih organov; priznava prizadevanja indonezijskih oblasti, vključno z ratifikacijo konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in dejavnosti državne komisije za odpravo nasilja nad ženskami („Komnas Perempuan“) in lokalne civilne družbe za razširjanje informacij o nevarnostih pohabljanja ženskih spolnih organov; ugotavlja, da se kljub omenjenim prizadevanjem in sprejetju resolucije Združenih narodov proti pohabljanju ženskih spolnih organov ta tradicija v nekaterih predelih Indonezije še vedno izvaja; v zvezi s tem priporoča, naj EU in Indonezija tesno sodelujeta, kot to določa člen 31 okvirnega sporazuma o zdravstvu, in izkoristita dialog o človekovih pravicah, da bi si izmenjali najboljše prakse za izkoreninjenje pohabljanja spolnih organov in zmanjšali zdravstvena tveganja, ki so jim zaradi takšnih posegov podvržena dekleta in ženske; poziva Indonezijo, naj podvoji svoja prizadevanja za odpravo te hude oblike nasilja na podlagi spola, ki se izvaja nad dekleti in ženskami, in grobe kršitve njihovih človekovih pravic;

| (w) | želi pohvaliti napredek, ki ga je Indonezija dosegla z nacionalnim akcijskim načrtom za odpravo najhujših oblik otroškega dela in zakonodajnim okvirom za boj proti izkoriščanju otrok; |
| --- | --- |

(w)

želi pohvaliti napredek, ki ga je Indonezija dosegla z nacionalnim akcijskim načrtom za odpravo najhujših oblik otroškega dela in zakonodajnim okvirom za boj proti izkoriščanju otrok;

| (x) | priznava pomembno vlogo delavskih gibanj v dialogih in pogajanjih z vlado in drugimi zainteresiranimi stranmi za uveljavljanje delovnih pogojev in pravic iz naslova socialne varnosti v Indoneziji; priporoča, naj se v okviru sodelovanja, ki ga predvidevajo določbe okvirnega sporazuma o varstvu človekovih pravic in nediskriminaciji, obravnavajo vprašanja, povezana z enakostjo spolov na delovnem mestu in odpravo razlik v plačilu, ki temeljijo na spolu; poudarja zlasti pomen posebnih ukrepov za zagotavljanje doslednega zagotavljanja mednarodnih temeljnih delavskih standardov, saj so delavke še vedno predmet izkoriščanja in diskriminacije v obliki preobremenjenosti, prenizkih plačil in zlorab s strani vodstva; |
| --- | --- |

(x)

priznava pomembno vlogo delavskih gibanj v dialogih in pogajanjih z vlado in drugimi zainteresiranimi stranmi za uveljavljanje delovnih pogojev in pravic iz naslova socialne varnosti v Indoneziji; priporoča, naj se v okviru sodelovanja, ki ga predvidevajo določbe okvirnega sporazuma o varstvu človekovih pravic in nediskriminaciji, obravnavajo vprašanja, povezana z enakostjo spolov na delovnem mestu in odpravo razlik v plačilu, ki temeljijo na spolu; poudarja zlasti pomen posebnih ukrepov za zagotavljanje doslednega zagotavljanja mednarodnih temeljnih delavskih standardov, saj so delavke še vedno predmet izkoriščanja in diskriminacije v obliki preobremenjenosti, prenizkih plačil in zlorab s strani vodstva;

| (y) | poudarja, da se je izvoz iz EU v Indonezijo v zadnjih šestih letih podvojil – v letu 2012 je po ocenah znašal 9,6 milijarde EUR; ugotavlja, da je dvostranska trgovina znašala le 25 milijard EUR, s čimer je Indonezija 29. največja trgovinska partnerica EU in le 4. največja trgovinska partnerica v regiji, čeprav ta država predstavlja 40 % BDP in prebivalstva zveze ASEAN; vendar ugotavlja, da naložbe EU v Indoneziji cvetijo – kar zadeva neposredne tuje naložbe je EU druga, za Singapurjem – ter da je tisoč podjetij iz EU vložilo preko 1.000 milijard EUR in zaposluje 1,1 milijona Indonezijcev; |
| --- | --- |

(y)

poudarja, da se je izvoz iz EU v Indonezijo v zadnjih šestih letih podvojil – v letu 2012 je po ocenah znašal 9,6 milijarde EUR; ugotavlja, da je dvostranska trgovina znašala le 25 milijard EUR, s čimer je Indonezija 29. največja trgovinska partnerica EU in le 4. največja trgovinska partnerica v regiji, čeprav ta država predstavlja 40 % BDP in prebivalstva zveze ASEAN; vendar ugotavlja, da naložbe EU v Indoneziji cvetijo – kar zadeva neposredne tuje naložbe je EU druga, za Singapurjem – ter da je tisoč podjetij iz EU vložilo preko 1.000 milijard EUR in zaposluje 1,1 milijona Indonezijcev;

| (z) | poziva Indonezijo in EU, naj poleg sodelovanja, ki je predvideno v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, razmislita tudi o začetku pogajanj za sklenitev sporazuma o prosti trgovini z namenom postopne odprave največjih trgovinskih ovir, vključno s krepitvijo posvetovanj o usklajenosti s Svetovno trgovinsko organizacijo (STO), spodbujanjem rabe mednarodnih standardov o tehničnih ovirah v trgovini, izboljšanjem varstva pravic intelektualne lastnine, povečanjem preglednosti trgovinskih predpisov, vzpostavitvijo carinskega sodelovanja in spodbujanjem nediskriminacijskega naložbenega režima, ter s posledičnim povečanjem blagovne menjave, naložb, storitev in javnih naročil; |
| --- | --- |

(z)

poziva Indonezijo in EU, naj poleg sodelovanja, ki je predvideno v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, razmislita tudi o začetku pogajanj za sklenitev sporazuma o prosti trgovini z namenom postopne odprave največjih trgovinskih ovir, vključno s krepitvijo posvetovanj o usklajenosti s Svetovno trgovinsko organizacijo (STO), spodbujanjem rabe mednarodnih standardov o tehničnih ovirah v trgovini, izboljšanjem varstva pravic intelektualne lastnine, povečanjem preglednosti trgovinskih predpisov, vzpostavitvijo carinskega sodelovanja in spodbujanjem nediskriminacijskega naložbenega režima, ter s posledičnim povečanjem blagovne menjave, naložb, storitev in javnih naročil;

| (aa) | izreka pohvalo Indoneziji za njena prizadevanja za sodelovanje z EU pri izkoreninjenju trgovine z nezakonitim lesom in lesnimi izdelki; je seznanjen s podpisom prostovoljnega sporazuma o partnerstvu pri uveljavljanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT) med EU in Indonezijo, do katerega je prišlo septembra 2013; ugotavlja, da se je indonezijski izvoz lesnih izdelkov v EU v prvem četrtletju leta 2013 povečal za 114 %; z veseljem pričakuje izdajo dovoljenj v okviru programa FLEGT, ki potrjujejo zakonitost lesa in lesnih izdelkov, za indonezijski les in lesne izdelke, ki se uvažajo v EU, kar se bo zgodilo v trenutku, ko bosta obe strani ocenili, da je sistem za preverjanje zakonitosti lesa (TLAS) dovolj zanesljiv; pričakuje, da se bodo z rednimi skupnimi ocenami preučile zmogljivosti zadevnih akterjev za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu pri uveljavljanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT); |
| --- | --- |

(aa)

izreka pohvalo Indoneziji za njena prizadevanja za sodelovanje z EU pri izkoreninjenju trgovine z nezakonitim lesom in lesnimi izdelki; je seznanjen s podpisom prostovoljnega sporazuma o partnerstvu pri uveljavljanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT) med EU in Indonezijo, do katerega je prišlo septembra 2013; ugotavlja, da se je indonezijski izvoz lesnih izdelkov v EU v prvem četrtletju leta 2013 povečal za 114 %; z veseljem pričakuje izdajo dovoljenj v okviru programa FLEGT, ki potrjujejo zakonitost lesa in lesnih izdelkov, za indonezijski les in lesne izdelke, ki se uvažajo v EU, kar se bo zgodilo v trenutku, ko bosta obe strani ocenili, da je sistem za preverjanje zakonitosti lesa (TLAS) dovolj zanesljiv; pričakuje, da se bodo z rednimi skupnimi ocenami preučile zmogljivosti zadevnih akterjev za izvajanje prostovoljnega sporazuma o partnerstvu pri uveljavljanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT);

| (ab) | priznava ključno vlogo Indonezije in EU v boju proti podnebnim spremembam glede na njuno geopolitično in gospodarsko pomembnost, velikost njunega ozemlja in prebivalstva; pozdravlja vse pomembnejšo vlogo Indonezije v mednarodnih pogajanjih o podnebnih spremembah in izreka priznanje indonezijskim ambicioznim načrtom, predstavljenim leta 2009, za zmanjšanje naraščanja emisij in njenim pozivom k mednarodni podpori, ki bi tej državi pomagala doseči še večje zmanjšanje emisij; ugotavlja, da sta krčenje gozdov in sprememba rabe zemljišč glavna vzroka emisij toplogrednih plinov v Indoneziji, vendar bo rastoči energetski sektor do leta 2027 na vodilnem mestu zamenjal gozdarstvo; zato poziva pogodbenici okvirnega sporazuma, naj nemudoma vzpostavita institucionaliziran mehanizem dvostranskega sodelovanja, kot to določa člen 23 okvirnega sporazuma o energetiki, ki bi se lahko oblikoval po zgledu urada Združenega kraljestva za podnebne spremembe v Indoneziji (UK Climate Change Unit (UKCCU) Indonesia), ustanovljenega leta 2011, da bi zagotovili raznovrstnost oskrbe z energijo, kar je mogoče doseči z razvojem novih in obnovljivih virov energije ter infrastrukture za prenos energije iz obnovljivih virov v središča povpraševanja, in dosegli racionalno porabo energije, kar je bistvenega pomena za boj proti podnebnim spremembam in spodbujanje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

(ab)

priznava ključno vlogo Indonezije in EU v boju proti podnebnim spremembam glede na njuno geopolitično in gospodarsko pomembnost, velikost njunega ozemlja in prebivalstva; pozdravlja vse pomembnejšo vlogo Indonezije v mednarodnih pogajanjih o podnebnih spremembah in izreka priznanje indonezijskim ambicioznim načrtom, predstavljenim leta 2009, za zmanjšanje naraščanja emisij in njenim pozivom k mednarodni podpori, ki bi tej državi pomagala doseči še večje zmanjšanje emisij; ugotavlja, da sta krčenje gozdov in sprememba rabe zemljišč glavna vzroka emisij toplogrednih plinov v Indoneziji, vendar bo rastoči energetski sektor do leta 2027 na vodilnem mestu zamenjal gozdarstvo; zato poziva pogodbenici okvirnega sporazuma, naj nemudoma vzpostavita institucionaliziran mehanizem dvostranskega sodelovanja, kot to določa člen 23 okvirnega sporazuma o energetiki, ki bi se lahko oblikoval po zgledu urada Združenega kraljestva za podnebne spremembe v Indoneziji (UK Climate Change Unit (UKCCU) Indonesia), ustanovljenega leta 2011, da bi zagotovili raznovrstnost oskrbe z energijo, kar je mogoče doseči z razvojem novih in obnovljivih virov energije ter infrastrukture za prenos energije iz obnovljivih virov v središča povpraševanja, in dosegli racionalno porabo energije, kar je bistvenega pomena za boj proti podnebnim spremembam in spodbujanje trajnostnega razvoja;

| (ac) | izraža resno zaskrbljenost zaradi učinkov vedno večjega povpraševanja po palmovem olju na krčenje gozdov v Indoneziji, ki je največja proizvajalka in potrošnica palmovega olja na svetu; pozdravlja moratorij na krčenje novih gozdov, ki ga je vlada sprejela leta 2011, vendar poziva k ukrepom za zapolnitev številnih vrzeli v zakonodaji, ki so do sedaj močno zmanjšale njegove učinke; |
| --- | --- |

(ac)

izraža resno zaskrbljenost zaradi učinkov vedno večjega povpraševanja po palmovem olju na krčenje gozdov v Indoneziji, ki je največja proizvajalka in potrošnica palmovega olja na svetu; pozdravlja moratorij na krčenje novih gozdov, ki ga je vlada sprejela leta 2011, vendar poziva k ukrepom za zapolnitev številnih vrzeli v zakonodaji, ki so do sedaj močno zmanjšale njegove učinke;

| (ad) | pozdravlja podpis sporazuma o letalskem prometu med EU in Indonezijo iz leta 2011, ki odpravlja omejitve glede državljanstva v dvostranskem zračnem prevozu in predstavlja korak h krepitvi splošnega sodelovanja med EU in Indonezijo; predlaga, naj se v skladu s členom 34 okvirnega sporazuma o prometu sprejmejo dodatni ukrepi, zlasti vzpostavitev tesnega dialoga na področju pomorskega in kopenskega prometa za izboljšanje infrastrukture na indonezijskem otočju, in naj se v celoti izvajajo mednarodni standardi o varstvu, varnosti in preprečevanju onesnaževanja v sektorju prometa; |
| --- | --- |

(ad)

pozdravlja podpis sporazuma o letalskem prometu med EU in Indonezijo iz leta 2011, ki odpravlja omejitve glede državljanstva v dvostranskem zračnem prevozu in predstavlja korak h krepitvi splošnega sodelovanja med EU in Indonezijo; predlaga, naj se v skladu s členom 34 okvirnega sporazuma o prometu sprejmejo dodatni ukrepi, zlasti vzpostavitev tesnega dialoga na področju pomorskega in kopenskega prometa za izboljšanje infrastrukture na indonezijskem otočju, in naj se v celoti izvajajo mednarodni standardi o varstvu, varnosti in preprečevanju onesnaževanja v sektorju prometa;

| (ae) | izraža zaskrbljenost zaradi gozdnih požarov, ki se ponavljajo vsako leto in za katere so povečini odgovorni nasadi za pridobivanje palmovega olja, podjetja za sečnjo lesa in kmetje, ki čistijo zemljišča za nasade in s tem povečujejo globalno segrevanje, zaradi česar je Indonezija ena od največjih onesnaževalk z emisijami toplogrednih plinov; pozdravlja dejstvo, da je indonezijska vlada obljubila, da bo v prvih mesecih naslednjega leta ratificirala sporazum ASEAN o čezmejnem onesnaževanju s smogom, in poziva oblasti, naj nemudoma sprejmejo učinkovitejše preventivne ukrepe; |
| --- | --- |

(ae)

izraža zaskrbljenost zaradi gozdnih požarov, ki se ponavljajo vsako leto in za katere so povečini odgovorni nasadi za pridobivanje palmovega olja, podjetja za sečnjo lesa in kmetje, ki čistijo zemljišča za nasade in s tem povečujejo globalno segrevanje, zaradi česar je Indonezija ena od največjih onesnaževalk z emisijami toplogrednih plinov; pozdravlja dejstvo, da je indonezijska vlada obljubila, da bo v prvih mesecih naslednjega leta ratificirala sporazum ASEAN o čezmejnem onesnaževanju s smogom, in poziva oblasti, naj nemudoma sprejmejo učinkovitejše preventivne ukrepe;

| (af) | ugotavlja, da je turizem eden od vodilnih sektorjev indonezijskega gospodarstva, in v zvezi s tem poudarja, da člen 17 okvirnega sporazuma predstavlja odlično priložnost za izmenjavo informacij in oblikovanje najboljših praks za povečanje potenciala indonezijske naravne in kulturne dediščine in za ublažitev negativnih učinkov, kot so onesnaženje ali poškodovanje morskih ekosistemov, s čimer bi razvili modele trajnostnega turizma in povečali pozitiven vpliv tega sektorja, obenem pa ohranili spoštovanje interesov lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

(af)

ugotavlja, da je turizem eden od vodilnih sektorjev indonezijskega gospodarstva, in v zvezi s tem poudarja, da člen 17 okvirnega sporazuma predstavlja odlično priložnost za izmenjavo informacij in oblikovanje najboljših praks za povečanje potenciala indonezijske naravne in kulturne dediščine in za ublažitev negativnih učinkov, kot so onesnaženje ali poškodovanje morskih ekosistemov, s čimer bi razvili modele trajnostnega turizma in povečali pozitiven vpliv tega sektorja, obenem pa ohranili spoštovanje interesov lokalnih skupnosti;

| (ag) | ugotavlja, da se medosebne izmenjave med Indonezijo in EU izvajajo v okviru programa Erasmus Mundus II, v katerem je bilo med letoma 2008 in 2010 dodeljenih 200 štipendij; priznava, da Evropska komisija pripravlja delavnice in seminarje, v okviru katerih bodo indonezijska mala in srednja podjetja pridobila boljše razumevanje in več znanja o mednarodnih standardih in zahtevah glede kakovosti; kljub temu poziva k nadaljnji krepitvi izmenjav med študenti in akademskim osebjem ter k vzpostavitvi rednih programov usposabljanja, kot to določa člen 25 okvirnega sporazuma o izobraževanju in kulturi, in k izmenjavi najboljših praks in znanja na področju turizma, podjetništva in jezikov; prav tako v zvezi s tem poziva Indonezijo in EU, naj preučita možnosti za pričetek pogajanj o vizumskih olajšavah, da bi olajšali izmenjavo med ljudmi; |
| --- | --- |

(ag)

ugotavlja, da se medosebne izmenjave med Indonezijo in EU izvajajo v okviru programa Erasmus Mundus II, v katerem je bilo med letoma 2008 in 2010 dodeljenih 200 štipendij; priznava, da Evropska komisija pripravlja delavnice in seminarje, v okviru katerih bodo indonezijska mala in srednja podjetja pridobila boljše razumevanje in več znanja o mednarodnih standardih in zahtevah glede kakovosti; kljub temu poziva k nadaljnji krepitvi izmenjav med študenti in akademskim osebjem ter k vzpostavitvi rednih programov usposabljanja, kot to določa člen 25 okvirnega sporazuma o izobraževanju in kulturi, in k izmenjavi najboljših praks in znanja na področju turizma, podjetništva in jezikov; prav tako v zvezi s tem poziva Indonezijo in EU, naj preučita možnosti za pričetek pogajanj o vizumskih olajšavah, da bi olajšali izmenjavo med ljudmi;

| (ah) | ugotavlja, da je EU v obdobju od leta 2007 do leta 2013 Indoneziji namenila približno 400 milijonov EUR razvojne pomoči; priznava, da Indonezija od leta 2014 ne bo več upravičena do pomoči iz večletnega okvirnega programa, saj je dosegla status države z nižjim srednjim dohodkom, čeprav bo še naprej lahko izkoriščala prednosti Splošnega sistema preferencialov EU (GPS); zato poziva Indonezijo, naj še naprej izvaja politike, ki so bile pred tem prednostno obravnavane v večletnih okvirnih programih in se iz njih financirale, kot so izobraževanje, trgovina in naložbe, kazenski pregon in pravosodje, splošna krepitev zmogljivosti ter podnebne spremembe; meni, da bodo dvostransko sodelovanje v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju skupaj s financiranjem Evropske investicijske banke (EIB) in kakršni koli drugi sporazumi o gospodarskem partnerstvu imeli bistveno vlogo pri spodbujanju tovrstnih prednostnih nalog v Indoneziji; |
| --- | --- |

(ah)

ugotavlja, da je EU v obdobju od leta 2007 do leta 2013 Indoneziji namenila približno 400 milijonov EUR razvojne pomoči; priznava, da Indonezija od leta 2014 ne bo več upravičena do pomoči iz večletnega okvirnega programa, saj je dosegla status države z nižjim srednjim dohodkom, čeprav bo še naprej lahko izkoriščala prednosti Splošnega sistema preferencialov EU (GPS); zato poziva Indonezijo, naj še naprej izvaja politike, ki so bile pred tem prednostno obravnavane v večletnih okvirnih programih in se iz njih financirale, kot so izobraževanje, trgovina in naložbe, kazenski pregon in pravosodje, splošna krepitev zmogljivosti ter podnebne spremembe; meni, da bodo dvostransko sodelovanje v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju skupaj s financiranjem Evropske investicijske banke (EIB) in kakršni koli drugi sporazumi o gospodarskem partnerstvu imeli bistveno vlogo pri spodbujanju tovrstnih prednostnih nalog v Indoneziji;

| (ai) | predlaga, naj Indonezija in EU v skladu z določbami okvirnega sporazuma opredelita področja sodelovanja, da bi bolje izvajali in obvladovali okvirni gospodarski načrt za Indonezijo (MP3EI), kar je mogoče doseči z izmenjavo znanja in najboljših praks za javno-zasebna partnerstva, in naj v sklopu obveznosti skupine G20, ki veljajo za Indonezijo in nekatere države članice EU, tesno sodelujeta v boju proti prenosu dobička in izogibanju plačila davkov ter na področju samodejne izmenjave davčnih podatkov; |
| --- | --- |

(ai)

predlaga, naj Indonezija in EU v skladu z določbami okvirnega sporazuma opredelita področja sodelovanja, da bi bolje izvajali in obvladovali okvirni gospodarski načrt za Indonezijo (MP3EI), kar je mogoče doseči z izmenjavo znanja in najboljših praks za javno-zasebna partnerstva, in naj v sklopu obveznosti skupine G20, ki veljajo za Indonezijo in nekatere države članice EU, tesno sodelujeta v boju proti prenosu dobička in izogibanju plačila davkov ter na področju samodejne izmenjave davčnih podatkov;

| (aj) | poziva EU, naj v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju podpira indonezijska prizadevanja za modernizacijo javne uprave, in sicer s krepitvijo zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje politik ter z okrepitvijo organov kazenskega pregona in pravosodnih organov; |
| --- | --- |

(aj)

poziva EU, naj v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju podpira indonezijska prizadevanja za modernizacijo javne uprave, in sicer s krepitvijo zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje politik ter z okrepitvijo organov kazenskega pregona in pravosodnih organov;

| (ak) | poziva k sodelovanju med EU in Indonezijo pri izvajanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) ter k ohranjanju in trajnostnemu upravljanju naravnih virov in biotske raznovrstnosti, in sicer gozdnih, morskih in ribolovnih virov; izraža zaskrbljenost glede vedno večjega krčenja gozdov s strani zasebnega sektorja zaradi pridobivanja nasadov za pridelavo palmovega olja in kavčuka v škodo monokulturam; |
| --- | --- |

(ak)

poziva k sodelovanju med EU in Indonezijo pri izvajanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) ter k ohranjanju in trajnostnemu upravljanju naravnih virov in biotske raznovrstnosti, in sicer gozdnih, morskih in ribolovnih virov; izraža zaskrbljenost glede vedno večjega krčenja gozdov s strani zasebnega sektorja zaradi pridobivanja nasadov za pridelavo palmovega olja in kavčuka v škodo monokulturam;

| (al) | pozdravlja dejstvo, da je Indonezija ratificirala Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, in poziva EU, naj ji ponudi podporo pri izvajanju institucionalnih in drugih reform, potrebnih za izvajanje te konvencije in krepitev pomorske varnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

(al)

pozdravlja dejstvo, da je Indonezija ratificirala Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu, in poziva EU, naj ji ponudi podporo pri izvajanju institucionalnih in drugih reform, potrebnih za izvajanje te konvencije in krepitev pomorske varnosti v tej regiji;

| (am) | pozdravlja okvirni sporazum, ki odraža vedno večji pomen povezav med EU in Indonezijo ter odpira novo poglavje dvostranskih odnosov s krepitvijo političnega, gospodarskega in sektorskega sodelovanja na številnih področjih politik, z omogočanjem trgovinskih in naložbenih tokov in izmenjave med narodi, vključno s pobudami v okviru EU –ASEAN in večjim sodelovanjem med Indonezijo in EU pri odgovoru na svetovne izzive, poleg že obstoječega sodelovanja v okviru drugih mednarodnih organizacij, v katerih imata obe partnerici vedno pomembnejšo vlogo, poudarja, da se z dvo- in večstranskim sodelovanjem lahko spodbudi reševanje sporov na regionalni in svetovni ravni ter izboljša učinkovitost glede izterjave premoženja in boja proti terorizmu, piratstvu, organiziranemu kriminalu, pranju denarja in davčnim oazam; zato pozdravlja dejstvo, da so vse države ratificirale sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je bil podpisan že leta 2009; |
| --- | --- |

(am)

pozdravlja okvirni sporazum, ki odraža vedno večji pomen povezav med EU in Indonezijo ter odpira novo poglavje dvostranskih odnosov s krepitvijo političnega, gospodarskega in sektorskega sodelovanja na številnih področjih politik, z omogočanjem trgovinskih in naložbenih tokov in izmenjave med narodi, vključno s pobudami v okviru EU –ASEAN in večjim sodelovanjem med Indonezijo in EU pri odgovoru na svetovne izzive, poleg že obstoječega sodelovanja v okviru drugih mednarodnih organizacij, v katerih imata obe partnerici vedno pomembnejšo vlogo, poudarja, da se z dvo- in večstranskim sodelovanjem lahko spodbudi reševanje sporov na regionalni in svetovni ravni ter izboljša učinkovitost glede izterjave premoženja in boja proti terorizmu, piratstvu, organiziranemu kriminalu, pranju denarja in davčnim oazam; zato pozdravlja dejstvo, da so vse države ratificirale sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je bil podpisan že leta 2009;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 144, 10.6.1980, str. 2.

(2)  UL C 272 E, 13.11.2003, str. 476.

(3)  UL C 68 E, 18.3.2004, str. 617.

(4)  UL C 87 E, 7.4.2004, str. 528.

(5)  UL C 247 E, 6.10.2005, str. 147.

(6)  UL L 264, 8.10.2011, str. 2.

(7)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 201.

(8)  UL C 239 E, 20.8.2013, str. 1.

(9)  UL L 154, 15.6.2012, str. 1.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/394 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/394

---

P7_TA(2014)0142

Okirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Indonezijo, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11250/2013 – C7-0351/2013 – 2013/0120A(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 285/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11250/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11250/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (14032/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (14032/2009),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100, 191(4), 207 in 209, v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100, 191(4), 207 in 209, v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0351/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0134/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A7-0134/2014),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Indonezije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Indonezije.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/395 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/395

---

P7_TA(2014)0143

Okirni sporazum o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Indonezijo glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (11313/2013 – C7-0356/2013 – 2013/0120B(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 285/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11313/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11313/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (14032/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Indonezijo na drugi strani (14032/2009),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 79(3) v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 79(3) v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0356/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0115/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0115/2014),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Indonezije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Indonezije.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/396 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/396

---

P7_TA(2014)0144

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (10697/2012 – C7-0029/2014 – 2012/0122(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 285/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10697/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10697/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Turčijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (10693/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Turčijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (10693/2012),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 79(3) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0029/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 79(3) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0029/2014),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0097/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0097/2014),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Turčije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Turčije.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/397 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/397

---

P7_TA(2014)0147

Enotno evropsko železniško območje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (COM(2013)0029 – C7-0025/2013 – 2013/0029(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0029),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0025/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, litovskega parlamenta, luksemburške poslanske zbornice, nizozemskega senata, nizozemske poslanske zbornice in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, litovskega parlamenta, luksemburške poslanske zbornice, nizozemskega senata, nizozemske poslanske zbornice in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0037/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0037/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0029

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta Sveta o spremembi Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V zadnjem desetletju
  se je evropsko avtocestno omrežje povečalo za 27 %, v istem času pa se je železniško omrežje v uporabi skrčilo za 2 %. Poleg tega
  rast železniškega potniškega prometa ni zadoščala za povečanje njegovega modalnega deleža v primerjavi z avtomobili in letalstvom. Modalni delež železniškega potniškega prometa v Evropski uniji v višini 6 % je ostal precej stabilen. ,storitve železniškega potniškega prometa
  pa
  niso dosegale dinamike razvoja potreb z vidika ponudbe ali kakovosti. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

V zadnjem desetletju
  se je evropsko avtocestno omrežje povečalo za 27 %, v istem času pa se je železniško omrežje v uporabi skrčilo za 2 %. Poleg tega
  rast železniškega potniškega prometa ni zadoščala za povečanje njegovega modalnega deleža v primerjavi z avtomobili in letalstvom. Modalni delež železniškega potniškega prometa v Evropski uniji v višini 6 % je ostal precej stabilen. ,storitve železniškega potniškega prometa
  pa
  niso dosegale dinamike razvoja potreb z vidika ponudbe ali kakovosti. [Sprememba 1]

| (1a) | Glavni razlogi za nezadosten modalni delež železnic v Evropi so med drugim nepravična konkurenca drugih vrst prevoza, pomanjkanje politične volje za razvoj železniškega prevoza in nezadostne naložbe v železniška omrežja. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1a)

Glavni razlogi za nezadosten modalni delež železnic v Evropi so med drugim nepravična konkurenca drugih vrst prevoza, pomanjkanje politične volje za razvoj železniškega prevoza in nezadostne naložbe v železniška omrežja. [Sprememba 2]

| (2) | Trga Unije za tovorne in mednarodne potniške vlake sta za konkurenco odprta od leta 2007 oziroma 2010 na podlagi direktiv 2004/51/ES (4) in 2007/58/ES (5). Nekatere države članice so konkurenci odprle tudi svoje trge notranjih storitev potniškega prometa bodisi z uvedbo pravic prostega dostopa bodisi s sklepanjem pogodb o izvajanju javne službe na podlagi za konkurenco odprtih razpisnih postopkov ali na podlagi obeh ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Trga Unije za tovorne in mednarodne potniške vlake sta za konkurenco odprta od leta 2007 oziroma 2010 na podlagi direktiv 2004/51/ES (4) in 2007/58/ES (5). Nekatere države članice so konkurenci odprle tudi svoje trge notranjih storitev potniškega prometa bodisi z uvedbo pravic prostega dostopa bodisi s sklepanjem pogodb o izvajanju javne službe na podlagi za konkurenco odprtih razpisnih postopkov ali na podlagi obeh ukrepov.

| (2a) | Praktični učinek določb teh direktiv je treba oceniti s preverjanjem kakovosti zagotavljanih storitev na podlagi specifičnih dejstev, stopenj razpisnih postopkov in uporabe ter stroškov in dajatev. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2a)

Praktični učinek določb teh direktiv je treba oceniti s preverjanjem kakovosti zagotavljanih storitev na podlagi specifičnih dejstev, stopenj razpisnih postopkov in uporabe ter stroškov in dajatev. [Sprememba 3]

| (2b) | Za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja je za sprejeto zakonodajo nujno, da se v predpisanih rokih učinkovito in v celoti izvaja v vseh državah članicah. Zaradi pomanjkljivosti, ugotovljenih v tem sektorju, bi morale države članice strogo spremljati izvajanje zakonodaje Unije. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(2b)

Za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja je za sprejeto zakonodajo nujno, da se v predpisanih rokih učinkovito in v celoti izvaja v vseh državah članicah. Zaradi pomanjkljivosti, ugotovljenih v tem sektorju, bi morale države članice strogo spremljati izvajanje zakonodaje Unije. [Sprememba 4]

| (2c) | Več študij in vprašalnikov je pokazalo, da se je v državah članicah, ki so odprle svoje trge za notranje storitve železniškega potniškega prometa, kot sta to storili Švedska in Združeno kraljestvo, trg železniškega prometa povečal, potniki in osebje pa so bolj zadovoljni. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(2c)

Več študij in vprašalnikov je pokazalo, da se je v državah članicah, ki so odprle svoje trge za notranje storitve železniškega potniškega prometa, kot sta to storili Švedska in Združeno kraljestvo, trg železniškega prometa povečal, potniki in osebje pa so bolj zadovoljni. [Sprememba 5]

| (3) | Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) vzpostavlja enotno evropsko železniško območje s skupnimi pravili o upravljanju prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, financiranju infrastrukture in zaračunavanju uporabnin, pogojih za dostop do železniške infrastrukture in storitev ter o regulatornem nadzoru trga storitev v železniškem prometu. Z zagotovitvijo vseh teh elementov se odpiranje trga Unije za storitve v železniškem prometu in reforma upravljanja upravljavcev infrastrukture s ciljem zagotavljanja enakega dostopa do infrastrukture zdaj lahko zaključita
  , da se izboljša kakovost železniških storitve po vsej Uniji ob ohranjanju socialnih standardov in pogojev zaposlovanja
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6) vzpostavlja enotno evropsko železniško območje s skupnimi pravili o upravljanju prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, financiranju infrastrukture in zaračunavanju uporabnin, pogojih za dostop do železniške infrastrukture in storitev ter o regulatornem nadzoru trga storitev v železniškem prometu. Z zagotovitvijo vseh teh elementov se odpiranje trga Unije za storitve v železniškem prometu in reforma upravljanja upravljavcev infrastrukture s ciljem zagotavljanja enakega dostopa do infrastrukture zdaj lahko zaključita
  , da se izboljša kakovost železniških storitve po vsej Uniji ob ohranjanju socialnih standardov in pogojev zaposlovanja
  . [Sprememba 6]

| (3a) | Dokončno odprtje železniškega trga Unije bi bilo treba obravnavati kot nujno, da bi lahko železnice postale zanesljiva alternativa drugim vrstam prevoza v cenovnem in kakovostnem smislu. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(3a)

Dokončno odprtje železniškega trga Unije bi bilo treba obravnavati kot nujno, da bi lahko železnice postale zanesljiva alternativa drugim vrstam prevoza v cenovnem in kakovostnem smislu. [Sprememba 7]

| (4) | Direktiva 2012/34/EU zahteva, da Komisija, če je ustrezno, predlaga zakonodajne ukrepe v zvezi z odprtjem trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in za razvoj ustreznih pogojev za zagotavljanje
  stroškovno najučinkovitejšega
  nediskriminatornega dostopa do infrastrukture
  , vključno s prodajno infrastrukturo sedanjega lastnika,
  na podlagi veljavnih zahtev v zvezi z ločitvijo upravljanja železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2012/34/EU zahteva, da Komisija, če je ustrezno, predlaga zakonodajne ukrepe v zvezi z odprtjem trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in za razvoj ustreznih pogojev za zagotavljanje
  stroškovno najučinkovitejšega
  nediskriminatornega dostopa do infrastrukture
  , vključno s prodajno infrastrukturo sedanjega lastnika,
  na podlagi veljavnih zahtev v zvezi z ločitvijo upravljanja železniške infrastrukture in prevoznih dejavnosti. [Sprememba 8]

| (4a) | Odprtje trga domačega potniškega prometa bo imelo pozitivni učinek na delovanje evropskega železniškega trga; vodilo bo k večji prilagodljivosti in številnejšim možnostim za družbe in potnike. Odprtje trga bo koristilo tudi železniškemu osebju, saj bo povečalo možnosti nudenja storitev novim udeležencem na trgu. Izkušeni delavci lahko novim udeležencem prinesejo dodano vrednost, kar bo vodilo k boljšim delovnim pogojem. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(4a)

Odprtje trga domačega potniškega prometa bo imelo pozitivni učinek na delovanje evropskega železniškega trga; vodilo bo k večji prilagodljivosti in številnejšim možnostim za družbe in potnike. Odprtje trga bo koristilo tudi železniškemu osebju, saj bo povečalo možnosti nudenja storitev novim udeležencem na trgu. Izkušeni delavci lahko novim udeležencem prinesejo dodano vrednost, kar bo vodilo k boljšim delovnim pogojem. [Sprememba 9]

| (4b) | Države članice so odgovorne za organizacijo trga dela za železniško osebje. Vseeno pa bi morale zagotoviti, da način organizacije trga dela ne škoduje kakovosti storitve. Zakonodaja Evropske unije že določa jasen okvir za zaščito železniških delavcev. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(4b)

Države članice so odgovorne za organizacijo trga dela za železniško osebje. Vseeno pa bi morale zagotoviti, da način organizacije trga dela ne škoduje kakovosti storitve. Zakonodaja Evropske unije že določa jasen okvir za zaščito železniških delavcev. [Sprememba 10]

| (5) | Z vzpostavitvijo usklajevalnega odbora bi bilo treba zagotoviti boljše usklajevanje med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, da se dosežeta učinkovito upravljanje in uporaba infrastrukture.
  Poleg tega bi se moral upravljavec infrastrukture na ravni prometnega nadzora uskladiti s prevozniki v železniškem prometu, ne da bi bila pri tem ogrožena njegova neodvisnost in odgovornost pri upravljanju omrežja in spoštovanju veljavnih pravil, da se zagotovi neovirano delovanje pri vsakdanjem upravljanju omrežja, vključno z upravljanjem prometa v omrežju pozimi. [Sprememba 117] |
| --- | --- |

(5)

Z vzpostavitvijo usklajevalnega odbora bi bilo treba zagotoviti boljše usklajevanje med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, da se dosežeta učinkovito upravljanje in uporaba infrastrukture.
  Poleg tega bi se moral upravljavec infrastrukture na ravni prometnega nadzora uskladiti s prevozniki v železniškem prometu, ne da bi bila pri tem ogrožena njegova neodvisnost in odgovornost pri upravljanju omrežja in spoštovanju veljavnih pravil, da se zagotovi neovirano delovanje pri vsakdanjem upravljanju omrežja, vključno z upravljanjem prometa v omrežju pozimi. [Sprememba 117]

| (6) | Države članice bi morale zagotoviti tudi, da bo vse funkcije, ki so potrebne za trajnostno delovanje, vzdrževanje in razvoj železniške infrastrukture, skladno opravljal sam upravljavec infrastrukture. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale zagotoviti tudi, da bo vse funkcije, ki so potrebne za trajnostno delovanje, vzdrževanje in razvoj železniške infrastrukture, skladno opravljal sam upravljavec infrastrukture.

| (6a) | Da se zagotovi zadostna in poštena konkurenca v evropskem železniškem območju, je ob zagotavljanju nediskriminatornega dostopa do infrastrukture treba zagotoviti tudi vključitev nacionalnih železniških omrežij in krepitev regulatornih organov. Krepitev bi morala biti v obliki povečanja pristojnosti pristojnih regulatornih organov in razvoja omrežja regulatornih organov, ki bi bili v prihodnosti ključni subjekti pri regulaciji trga železniškega prevoza v Uniji. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(6a)

Da se zagotovi zadostna in poštena konkurenca v evropskem železniškem območju, je ob zagotavljanju nediskriminatornega dostopa do infrastrukture treba zagotoviti tudi vključitev nacionalnih železniških omrežij in krepitev regulatornih organov. Krepitev bi morala biti v obliki povečanja pristojnosti pristojnih regulatornih organov in razvoja omrežja regulatornih organov, ki bi bili v prihodnosti ključni subjekti pri regulaciji trga železniškega prevoza v Uniji. [Sprememba 12]

| (6b) | Upravljavec infrastrukture bi moral pri izvajanju posameznih nalog v skladu s to direktivo uporabljati svoje pristojnosti za nenehno izboljšanje učinkovitosti upravljanja železniške infrastrukture, da bi se zagotovile visokokakovostne storitve za uporabnike. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(6b)

Upravljavec infrastrukture bi moral pri izvajanju posameznih nalog v skladu s to direktivo uporabljati svoje pristojnosti za nenehno izboljšanje učinkovitosti upravljanja železniške infrastrukture, da bi se zagotovile visokokakovostne storitve za uporabnike. [Sprememba 13]

| (7) | Čezmejne probleme

  Brez poseganja v pristojnosti držav članic na področju načrtovanja in financiranja infrastrukture
  bi bilo treba
  čezmejne probleme, kot so uporabnine za dostop po tirih,
  učinkovito obravnavati med upravljavci infrastrukture iz različnih držav članic z vzpostavitvijo evropskega omrežja upravljavcev infrastrukture. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(7)

Čezmejne probleme

  Brez poseganja v pristojnosti držav članic na področju načrtovanja in financiranja infrastrukture
  bi bilo treba
  čezmejne probleme, kot so uporabnine za dostop po tirih,
  učinkovito obravnavati med upravljavci infrastrukture iz različnih držav članic z vzpostavitvijo evropskega omrežja upravljavcev infrastrukture. [Sprememba 14]

| (8) | Da se zagotovi enak dostop do infrastrukture, bi bilo treba odpraviti vsa navzkrižja interesov, ki izhajajo iz povezanih struktur, ki vključujejo upravljanje infrastrukture in prevozne dejavnosti. Odprava spodbud za diskriminacijo konkurentov je edina možnost za zagotovitev enakega dostopa do železniške infrastrukture. Je zahteva za uspešno odprtje trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa. To bi moralo odpraviti tudi morebitno navzkrižno subvencioniranje, ki obstaja v takšnih povezanih strukturah in prav tako povzroča izkrivljanja trga
  , pa tudi dogovore v zvezi s plačilom osebju in drugimi ugodnostmi, ki lahko povzročajo prednostno obravnavo v razmerju do konkurentov
  . [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi enak dostop do infrastrukture, bi bilo treba odpraviti vsa navzkrižja interesov, ki izhajajo iz povezanih struktur, ki vključujejo upravljanje infrastrukture in prevozne dejavnosti. Odprava spodbud za diskriminacijo konkurentov je edina možnost za zagotovitev enakega dostopa do železniške infrastrukture. Je zahteva za uspešno odprtje trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa. To bi moralo odpraviti tudi morebitno navzkrižno subvencioniranje, ki obstaja v takšnih povezanih strukturah in prav tako povzroča izkrivljanja trga
  , pa tudi dogovore v zvezi s plačilom osebju in drugimi ugodnostmi, ki lahko povzročajo prednostno obravnavo v razmerju do konkurentov
  . [Sprememba 15]

| (9) | Sedanje zahteve glede neodvisnosti upravljavcev infrastrukture od prevoznikov v železniškem prometu, ki so določene v Direktivi 2012/34/EU, zajemajo le bistvene funkcije upravljavca infrastrukture, ki vključujejo odločanje o dodeljevanju vlakovnih poti in odločanje o zaračunavanju uporabnin za infrastrukturo. Vendar je nujno, da se vse funkcije izvajajo na neodvisen način, ker se lahko tudi druge funkcije uporabljajo za diskriminacijo konkurentov. To velja zlasti za odločitve o 
  dostopu do storitev v zvezi z vozovnicami, postaj in odložišč ter o
  investicijah ali vzdrževanju, ki se lahko sprejemajo tako, da dajejo prednost delom omrežja, ki jih uporabljajo predvsem prevozniki povezanega podjetja. Odločitve o načrtovanju vzdrževalnih del lahko vplivajo na razpoložljivost vlakovnih poti za konkurente. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(9)

Sedanje zahteve glede neodvisnosti upravljavcev infrastrukture od prevoznikov v železniškem prometu, ki so določene v Direktivi 2012/34/EU, zajemajo le bistvene funkcije upravljavca infrastrukture, ki vključujejo odločanje o dodeljevanju vlakovnih poti in odločanje o zaračunavanju uporabnin za infrastrukturo. Vendar je nujno, da se vse funkcije izvajajo na neodvisen način, ker se lahko tudi druge funkcije uporabljajo za diskriminacijo konkurentov. To velja zlasti za odločitve o 
  dostopu do storitev v zvezi z vozovnicami, postaj in odložišč ter o
  investicijah ali vzdrževanju, ki se lahko sprejemajo tako, da dajejo prednost delom omrežja, ki jih uporabljajo predvsem prevozniki povezanega podjetja. Odločitve o načrtovanju vzdrževalnih del lahko vplivajo na razpoložljivost vlakovnih poti za konkurente. [Sprememba 16]

| (9a) | Kljub izvajanju varoval, določenih v Direktivi 2013/34/EU, ki zagotavljajo neodvisnost upravljavca infrastrukture, bi lahko vertikalno povezana podjetja uporabila svojo strukturo za zagotavljanje nedovoljene konkurenčne prednosti prevoznikom v železniškem prometu, ki pripadajo takšnim podjetjem. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(9a)

Kljub izvajanju varoval, določenih v Direktivi 2013/34/EU, ki zagotavljajo neodvisnost upravljavca infrastrukture, bi lahko vertikalno povezana podjetja uporabila svojo strukturo za zagotavljanje nedovoljene konkurenčne prednosti prevoznikom v železniškem prometu, ki pripadajo takšnim podjetjem. [Sprememba 17]

| (10) | Sedanje zahteve iz Direktive 2012/34/EU vključujejo le pravno in organizacijsko neodvisnost ter neodvisnost pri odločanju. To ne izključuje povsem možnosti ohranitve povezanega podjetja, če so zagotovljene te tri kategorije neodvisnosti. Glede neodvisnosti pri odločanju je treba zagotoviti, da ustrezna varovala izključujejo nadzor povezanega podjetja nad odločanjem upravljavca infrastrukture. Vendar tudi celovita uporaba takšnih varoval ne odpravlja v celoti vseh možnosti za diskriminatorno obnašanje do konkurentov, ki obstajajo v prisotnosti vertikalno povezanega podjetja. V povezanih strukturah še naprej obstaja zlasti možnost navzkrižnega subvencioniranja ali pa regulatorni organi vsaj zelo težko nadzorujejo in izvršujejo varovala, ki so vzpostavljena za preprečevanje takšnega navzkrižnega subvencioniranja. Institucionalna ločitev upravljanja infrastrukture in prevozne dejavnosti je najuspešnejši ukrep za rešitev teh problemov. |
| --- | --- |

(10)

Sedanje zahteve iz Direktive 2012/34/EU vključujejo le pravno in organizacijsko neodvisnost ter neodvisnost pri odločanju. To ne izključuje povsem možnosti ohranitve povezanega podjetja, če so zagotovljene te tri kategorije neodvisnosti. Glede neodvisnosti pri odločanju je treba zagotoviti, da ustrezna varovala izključujejo nadzor povezanega podjetja nad odločanjem upravljavca infrastrukture. Vendar tudi celovita uporaba takšnih varoval ne odpravlja v celoti vseh možnosti za diskriminatorno obnašanje do konkurentov, ki obstajajo v prisotnosti vertikalno povezanega podjetja. V povezanih strukturah še naprej obstaja zlasti možnost navzkrižnega subvencioniranja ali pa regulatorni organi vsaj zelo težko nadzorujejo in izvršujejo varovala, ki so vzpostavljena za preprečevanje takšnega navzkrižnega subvencioniranja. Institucionalna ločitev upravljanja infrastrukture in prevozne dejavnosti je najuspešnejši ukrep za rešitev teh problemov.

| (11) | Namen direktive je vzpostaviti svobodno in pravično konkurenco med vsemi prevozniki v železniškem prometu,
  zato bi morale države članice zagotoviti, da ista pravna ali fizična oseba ali osebe niso upravičene uveljavljati nadzora nad upravljavcem infrastrukture in hkrati nadzora ali kakršne koli pravice nad prevoznikom v železniškem prometu. Hkrati bi moral nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu onemogočati uveljavljanje nadzora ali kakršnih koli pravic nad upravljavcem infrastrukture

  preprečuje ohranjanje vertikalno integriranega modela, opredeljenega v členu 3
  . [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(11)

Namen direktive je vzpostaviti svobodno in pravično konkurenco med vsemi prevozniki v železniškem prometu,
  zato bi morale države članice zagotoviti, da ista pravna ali fizična oseba ali osebe niso upravičene uveljavljati nadzora nad upravljavcem infrastrukture in hkrati nadzora ali kakršne koli pravice nad prevoznikom v železniškem prometu. Hkrati bi moral nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu onemogočati uveljavljanje nadzora ali kakršnih koli pravic nad upravljavcem infrastrukture

  preprečuje ohranjanje vertikalno integriranega modela, opredeljenega v členu 3
  . [Sprememba 18]

| (12) | Kadar države članice še naprej ohranjajo upravljavca infrastrukture, ki je del vertikalno povezanega podjetja, bi morale uvesti vsaj stroga varovala, da se zagotovi dejanska neodvisnost celotnega upravljavca infrastrukture v razmerju do povezanega podjetja. Ta varovala se ne bi smela nanašati le na korporativno organiziranost upravljavca infrastrukture v razmerju do povezanega podjetja, temveč tudi na strukturo upravljanja upravljavca infrastrukture in, kolikor je v povezani strukturi to možno, preprečevati finančne prenose med upravljavcem infrastrukture in drugimi pravnimi subjekti povezanega podjetja. Ta varovala ne ustrezajo le temu, kar je potrebno za izpolnjevanje zahtev glede neodvisnosti pri odločanju o bistvenih funkcijah v skladu z Direktivo 2012/34/EU za neodvisnost upravljavca infrastrukture, temveč presegajo te zahteve z dodajanjem določb za izključitev, da se prihodki upravljavca infrastrukture lahko uporabijo za financiranje drugih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. To bi se moralo uporabljati neodvisno od uporabe fiskalne zakonodaje držav članic in ne glede na pravila EU o državni pomoči. |
| --- | --- |

(12)

Kadar države članice še naprej ohranjajo upravljavca infrastrukture, ki je del vertikalno povezanega podjetja, bi morale uvesti vsaj stroga varovala, da se zagotovi dejanska neodvisnost celotnega upravljavca infrastrukture v razmerju do povezanega podjetja. Ta varovala se ne bi smela nanašati le na korporativno organiziranost upravljavca infrastrukture v razmerju do povezanega podjetja, temveč tudi na strukturo upravljanja upravljavca infrastrukture in, kolikor je v povezani strukturi to možno, preprečevati finančne prenose med upravljavcem infrastrukture in drugimi pravnimi subjekti povezanega podjetja. Ta varovala ne ustrezajo le temu, kar je potrebno za izpolnjevanje zahtev glede neodvisnosti pri odločanju o bistvenih funkcijah v skladu z Direktivo 2012/34/EU za neodvisnost upravljavca infrastrukture, temveč presegajo te zahteve z dodajanjem določb za izključitev, da se prihodki upravljavca infrastrukture lahko uporabijo za financiranje drugih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. To bi se moralo uporabljati neodvisno od uporabe fiskalne zakonodaje držav članic in ne glede na pravila EU o državni pomoči.

| (12a) | Med postopkom odpiranja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa bi bilo treba resno upoštevati izboljšanje železniške varnosti, zlasti ko gre za prenovitev sedanjih povezanih struktur, da ne bi še povečali ustvarjanje upravnih ovir, ki bi ogrozile vzdrževanje in izboljšanje varnosti. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(12a)

Med postopkom odpiranja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa bi bilo treba resno upoštevati izboljšanje železniške varnosti, zlasti ko gre za prenovitev sedanjih povezanih struktur, da ne bi še povečali ustvarjanje upravnih ovir, ki bi ogrozile vzdrževanje in izboljšanje varnosti. [Sprememba 19]

| (12b) | Možnost, da upravljavec infrastrukture končnemu lastniku vertikalno povezanega podjetja plača dividende, mu ne bi smela preprečevati, da bi oblikoval rezerve za izboljšanje finančnega položaja in uravnoteženje svojih računov v razumnem obdobju, kakor zahteva ta direktiva. Vse dividende, ki jih plača upravljavec infrastrukture, bi bilo treba nameniti za naložbe v prenovo obratujoče železniške infrastrukture. [Sprememba 107] |
| --- | --- |

(12b)

Možnost, da upravljavec infrastrukture končnemu lastniku vertikalno povezanega podjetja plača dividende, mu ne bi smela preprečevati, da bi oblikoval rezerve za izboljšanje finančnega položaja in uravnoteženje svojih računov v razumnem obdobju, kakor zahteva ta direktiva. Vse dividende, ki jih plača upravljavec infrastrukture, bi bilo treba nameniti za naložbe v prenovo obratujoče železniške infrastrukture. [Sprememba 107]

| (12c) | Krovna družba v vertikalno povezanem podjetju lahko prispeva k strateškim odločitvam, potrebnim za dobro delovanje sistema železniškega prometa kot celote v interesu vseh strani, ki so dejavne na železniškem trgu, brez poseganja v odločitve, ki so povezane z nalogami upravljavca infrastrukture. [Sprememba 108] |
| --- | --- |

(12c)

Krovna družba v vertikalno povezanem podjetju lahko prispeva k strateškim odločitvam, potrebnim za dobro delovanje sistema železniškega prometa kot celote v interesu vseh strani, ki so dejavne na železniškem trgu, brez poseganja v odločitve, ki so povezane z nalogami upravljavca infrastrukture. [Sprememba 108]

| (12d) | Omogočiti bi bilo treba, da se med predstavnike končnih lastnikov vertikalno povezanega podjetja v nadzornem odboru lahko vključi tudi osebe, ki jih imenujejo končni lastniki, niso pa pri njih zaposlene, pod pogojem, da nimajo nobene odgovornosti ali interesa v katerem koli drugem subjektu znotraj vertikalno povezanega podjetja. [Sprememba 109] |
| --- | --- |

(12d)

Omogočiti bi bilo treba, da se med predstavnike končnih lastnikov vertikalno povezanega podjetja v nadzornem odboru lahko vključi tudi osebe, ki jih imenujejo končni lastniki, niso pa pri njih zaposlene, pod pogojem, da nimajo nobene odgovornosti ali interesa v katerem koli drugem subjektu znotraj vertikalno povezanega podjetja. [Sprememba 109]

| (12e) | Pravila, ki zagotavljajo neodvisnost upravljavca infrastrukture znotraj vertikalno povezanega podjetja ne bi smela vplivati na merila Eurostata o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, saj lahko družba v vsakem primeru, celo če se upoštevajo varovala za zagotovitev neodvisnosti upravljavcev infrastrukture, še vedno ohrani lastništvo infrastrukture, povrhu pa še zadostno število nalog s katerimi se zagotovi, da se je ne šteje zgolj za umeten subjekt, katerega edini namen je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj v smislu teh meril. [Sprememba 110] |
| --- | --- |

(12e)

Pravila, ki zagotavljajo neodvisnost upravljavca infrastrukture znotraj vertikalno povezanega podjetja ne bi smela vplivati na merila Eurostata o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu, saj lahko družba v vsakem primeru, celo če se upoštevajo varovala za zagotovitev neodvisnosti upravljavcev infrastrukture, še vedno ohrani lastništvo infrastrukture, povrhu pa še zadostno število nalog s katerimi se zagotovi, da se je ne šteje zgolj za umeten subjekt, katerega edini namen je zmanjšati javnofinančni primanjkljaj v smislu teh meril. [Sprememba 110]

| (13) | Kljub izvajanju varoval, ki zagotavljajo neodvisnost, lahko vertikalno povezana podjetja zlorabijo svojo strukturo za zagotavljanje nedovoljenih konkurenčnih prednosti prevoznikom v železniškem prometu, ki pripadajo takšnim podjetjem. Zato bi morala Komisija ne glede na člen 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije na zahtevo države članice ali na lastno pobudo preveriti, ali se ta varovala dejansko izvajajo in ali so odstranjena vsa preostala izkrivljanja konkurence. Če Komisija ne more potrditi, da je bilo to doseženo, bi morale vse države članice imeti možnost, da omejijo ali prekličejo pravice dostopa zadevnih povezanih prevoznikov. |
| --- | --- |

(13)

Kljub izvajanju varoval, ki zagotavljajo neodvisnost, lahko vertikalno povezana podjetja zlorabijo svojo strukturo za zagotavljanje nedovoljenih konkurenčnih prednosti prevoznikom v železniškem prometu, ki pripadajo takšnim podjetjem. Zato bi morala Komisija ne glede na člen 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije na zahtevo države članice ali na lastno pobudo preveriti, ali se ta varovala dejansko izvajajo in ali so odstranjena vsa preostala izkrivljanja konkurence. Če Komisija ne more potrditi, da je bilo to doseženo, bi morale vse države članice imeti možnost, da omejijo ali prekličejo pravice dostopa zadevnih povezanih prevoznikov.

| (13a) | Vsaka država članica bi morala ob upoštevanju raznolikosti omrežij glede velikosti in gostote ter različnih organizacijskih struktur nacionalnih in lokalnih ali regionalnih organov in njihovih posameznih izkušenj v procesu odprtja trga imeti dovolj prožnosti, da bi svoja omrežja organizirala tako, da bi dosegla kombinacijo med storitvami s prostim dostopom in storitvami, ki se izvajajo v okviru pogodb o izvajanju javne službe, ki bi zagotovila visoko kakovost storitev, dostopnih za vse potnike. Ko se ugotovi, katere pogodbe o javni službi je treba razpisati, bi morala vsaka država članica v vsakem primeru posebej določiti varovala, ki jih je treba uvesti za vsako storitev, če se javni razpis ne bi uspešno zaključil. Ta varovala ne smejo pomeniti dodatno obremenitev železniških podjetij, ki bodo upravljale te storitve. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(13a)

Vsaka država članica bi morala ob upoštevanju raznolikosti omrežij glede velikosti in gostote ter različnih organizacijskih struktur nacionalnih in lokalnih ali regionalnih organov in njihovih posameznih izkušenj v procesu odprtja trga imeti dovolj prožnosti, da bi svoja omrežja organizirala tako, da bi dosegla kombinacijo med storitvami s prostim dostopom in storitvami, ki se izvajajo v okviru pogodb o izvajanju javne službe, ki bi zagotovila visoko kakovost storitev, dostopnih za vse potnike. Ko se ugotovi, katere pogodbe o javni službi je treba razpisati, bi morala vsaka država članica v vsakem primeru posebej določiti varovala, ki jih je treba uvesti za vsako storitev, če se javni razpis ne bi uspešno zaključil. Ta varovala ne smejo pomeniti dodatno obremenitev železniških podjetij, ki bodo upravljale te storitve. [Sprememba 20]

| (14) | Podelitev pravice dostopa do železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu Unije za izvajanje notranjih potniških storitev v vseh državah članicah lahko vpliva na organizacijo in financiranje železniških storitev potniškega prometa, ki se zagotavljajo v okviru pogodb o izvajanju javne službe. Države članice bi morale imeti možnost takšne pravice dostopa omejiti, če bi ogrozile ekonomsko ravnovesje navedenih pogodb o izvajanju javne službe
  ali kakovost storitev, ki se zagotavljajo
  in če je to odobril ustrezni regulatorni organ. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(14)

Podelitev pravice dostopa do železniške infrastrukture prevoznikom v železniškem prometu Unije za izvajanje notranjih potniških storitev v vseh državah članicah lahko vpliva na organizacijo in financiranje železniških storitev potniškega prometa, ki se zagotavljajo v okviru pogodb o izvajanju javne službe. Države članice bi morale imeti možnost takšne pravice dostopa omejiti, če bi ogrozile ekonomsko ravnovesje navedenih pogodb o izvajanju javne službe
  ali kakovost storitev, ki se zagotavljajo
  in če je to odobril ustrezni regulatorni organ. [Sprememba 21]

| (15) | Na lastno pobudo ali na podlagi zahteve zainteresiranih strani bi
  regulatorni organi bi

  na podlagi objektivne ekonomske analize
  morali oceniti morebitni gospodarski vpliv notranjih storitev potniškega prometa, ki se izvajajo na podlagi pogojev prostega dostopa, na obstoječe pogodbe o izvajanju javne službe, na podlagi zahteve zainteresiranih strani in na podlagi objektivne ekonomske analize. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(15)

Na lastno pobudo ali na podlagi zahteve zainteresiranih strani bi
  regulatorni organi bi

  na podlagi objektivne ekonomske analize
  morali oceniti morebitni gospodarski vpliv notranjih storitev potniškega prometa, ki se izvajajo na podlagi pogojev prostega dostopa, na obstoječe pogodbe o izvajanju javne službe, na podlagi zahteve zainteresiranih strani in na podlagi objektivne ekonomske analize. [Sprememba 22]

| (16) | Postopek ocenjevanja bi moral upoštevati potrebo po zagotovitvi določene pravne varnosti vsem udeležencem na trgu, da lahko razvijajo svoje dejavnosti. Postopek bi moral biti čim bolj enostaven, učinkovit in pregleden ter skladen s postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(16)

Postopek ocenjevanja bi moral upoštevati potrebo po zagotovitvi določene pravne varnosti vsem udeležencem na trgu, da lahko razvijajo svoje dejavnosti. Postopek bi moral biti čim bolj enostaven, učinkovit in pregleden ter skladen s postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti.

| (17) | Ocenjevanje, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe ogroženo, bi moralo upoštevati vnaprej določena merila. Takšna merila in podrobnosti postopka, ki jih je treba upoštevati, se lahko čez čas razvijejo, zlasti v smislu izkušenj regulatornih organov, pristojnih organov in prevoznikov v železniškem prometu, ter lahko upoštevajo posebne značilnosti notranjih storitev potniškega prometa. |
| --- | --- |

(17)

Ocenjevanje, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe ogroženo, bi moralo upoštevati vnaprej določena merila. Takšna merila in podrobnosti postopka, ki jih je treba upoštevati, se lahko čez čas razvijejo, zlasti v smislu izkušenj regulatornih organov, pristojnih organov in prevoznikov v železniškem prometu, ter lahko upoštevajo posebne značilnosti notranjih storitev potniškega prometa.

| (18) | Pri ocenjevanju, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe ogroženo, bi morali regulatorni organi upoštevati gospodarski
  in družbeni
  učinek načrtovane storitve na obstoječe pogodbe o izvajanju javne službe, njen vpliv na dobičkonosnost vseh storitev, ki so vključene v takšne pogodbe o izvajanju javne službe, in posledice
  za povečanje kohezijske politike
  na
  zadevnem območju in na
  neto stroških pristojnega javnega organa, ki je sklenil pogodbe. Pri tem ocenjevanju bi bilo treba preučiti dejavnike, kot so povpraševanje potnikov, določanje cen vozovnic, organizacija izdaje vozovnic, mesto in število postajališč ter čas in pogostost predlagane nove storitve. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(18)

Pri ocenjevanju, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe ogroženo, bi morali regulatorni organi upoštevati gospodarski
  in družbeni
  učinek načrtovane storitve na obstoječe pogodbe o izvajanju javne službe, njen vpliv na dobičkonosnost vseh storitev, ki so vključene v takšne pogodbe o izvajanju javne službe, in posledice
  za povečanje kohezijske politike
  na
  zadevnem območju in na
  neto stroških pristojnega javnega organa, ki je sklenil pogodbe. Pri tem ocenjevanju bi bilo treba preučiti dejavnike, kot so povpraševanje potnikov, določanje cen vozovnic, organizacija izdaje vozovnic, mesto in število postajališč ter čas in pogostost predlagane nove storitve. [Sprememba 23]

| (18a) | Regulatorni organi bi morali pri ugotavljanju, ali storitve s prostim dostopom vplivajo na storitve, ki se izvajajo v okviru pogodbe o izvajanju javne službe, na istem omrežju, zlasti upoštevati učinke mreže, ohranitev povezav in točnost storitev, ki se izvajajo v okviru pogodbe o izvajanju javne službe. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(18a)

Regulatorni organi bi morali pri ugotavljanju, ali storitve s prostim dostopom vplivajo na storitve, ki se izvajajo v okviru pogodbe o izvajanju javne službe, na istem omrežju, zlasti upoštevati učinke mreže, ohranitev povezav in točnost storitev, ki se izvajajo v okviru pogodbe o izvajanju javne službe. [Sprememba 24]

| (19) | Da bi povečale privlačnost železniških storitev za potnike, bi morale države članice imeti možnost, da od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo notranje storitve potniškega prometa, zahtevajo

  zahtevati
  , da z vozovnicami, vozovnicami, ki veljajo za vse proge, in rezervacijami sodelujejo v skupnem informacijskem sistemu in povezanem sistemu za izdajo vozovnic. Če se Takšen sistem vzpostavi, bi moralo biti zagotovljeno

  bi moral zagotavljati
  , da
  se
  ne izkrivlja

  ustvarjata izkrivljanje
  trga ali ustvarja diskriminacije

  diskriminacija
  med prevozniki v železniškem prometu. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(19)

Da bi povečale privlačnost železniških storitev za potnike, bi morale države članice imeti možnost, da od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo notranje storitve potniškega prometa, zahtevajo

  zahtevati
  , da z vozovnicami, vozovnicami, ki veljajo za vse proge, in rezervacijami sodelujejo v skupnem informacijskem sistemu in povezanem sistemu za izdajo vozovnic. Če se Takšen sistem vzpostavi, bi moralo biti zagotovljeno

  bi moral zagotavljati
  , da
  se
  ne izkrivlja

  ustvarjata izkrivljanje
  trga ali ustvarja diskriminacije

  diskriminacija
  med prevozniki v železniškem prometu. [Sprememba 25]

| (19a) | Pomembno je, da prevozniki v železniškem prometu sodelujejo pri razvoju povezanega sistema za izdajanje vozovnic, zlasti v lokalnem in regionalnem prometu, da bi bil železniški promet privlačnejši za potnike . Takšen sistem ne bi smel ustvarjati izkrivljanj trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(19a)

Pomembno je, da prevozniki v železniškem prometu sodelujejo pri razvoju povezanega sistema za izdajanje vozovnic, zlasti v lokalnem in regionalnem prometu, da bi bil železniški promet privlačnejši za potnike . Takšen sistem ne bi smel ustvarjati izkrivljanj trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu. [Sprememba 26]

| (19b) | Ker je namen novega železniškega svežnja povečanje pravic potnikov in ker je svoboda gibanja pomemben temelj Unije, si je treba kar se da prizadevati za zagotavljanje te pravice tudi invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo. Zato je boljši dostop do prevoznih sredstev in infrastruktur prednostna naloga. Za dosego tega cilja je treba spodbujati čezmejne odnose, tudi glede pomoči tej posebni kategoriji potnikov, ki jo je treba poenotiti na širši ravni. Zato je treba spodbujati posvetovanje s socialnimi partnerji, državljani in organi za varstvo pravic invalidov. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(19b)

Ker je namen novega železniškega svežnja povečanje pravic potnikov in ker je svoboda gibanja pomemben temelj Unije, si je treba kar se da prizadevati za zagotavljanje te pravice tudi invalidom in osebam z omejeno mobilnostjo. Zato je boljši dostop do prevoznih sredstev in infrastruktur prednostna naloga. Za dosego tega cilja je treba spodbujati čezmejne odnose, tudi glede pomoči tej posebni kategoriji potnikov, ki jo je treba poenotiti na širši ravni. Zato je treba spodbujati posvetovanje s socialnimi partnerji, državljani in organi za varstvo pravic invalidov. [Sprememba 27]

| (19c) | Komisija bi morala glede na izkušnje, pridobljene v mreži regulatornih organov iz člena 57 Direktive 2012/34/EU, najkasneje do 31. decembra 2016 pripraviti zakonodajni predlog o okrepitvi mreže regulatornih organov s formaliziranjem njenih postopkov in tako, da se ji podeli pravna osebnost. Ta organ bi moral imeti nadzorno in arbitražno funkcijo, v okviru katere bi lahko reševal čezmejne in mednarodne težave ter obravnaval pritožbe na sklepe nacionalnih regulatornih organov. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(19c)

Komisija bi morala glede na izkušnje, pridobljene v mreži regulatornih organov iz člena 57 Direktive 2012/34/EU, najkasneje do 31. decembra 2016 pripraviti zakonodajni predlog o okrepitvi mreže regulatornih organov s formaliziranjem njenih postopkov in tako, da se ji podeli pravna osebnost. Ta organ bi moral imeti nadzorno in arbitražno funkcijo, v okviru katere bi lahko reševal čezmejne in mednarodne težave ter obravnaval pritožbe na sklepe nacionalnih regulatornih organov. [Sprememba 28]

| (19d) | Komisija glede na dokončno vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja in ob upoštevanju konkurence v železniškem sektorju poskuša dejavno podpirati in spodbujati socialni dialog na ravni Unije, da se zagotovi dolgoročna zaščita delavcev v železniškem prometu pred neželenimi učinki odprtja trga, kot je socialni damping. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(19d)

Komisija glede na dokončno vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja in ob upoštevanju konkurence v železniškem sektorju poskuša dejavno podpirati in spodbujati socialni dialog na ravni Unije, da se zagotovi dolgoročna zaščita delavcev v železniškem prometu pred neželenimi učinki odprtja trga, kot je socialni damping. [Sprememba 29]

| (19e) | Potniki bi morali imeti dostop do delujočega sistema za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, in povezanega sistema za izdajanje vozovnic. Železnice bi s takšnimi sistemi postale še privlačnejša vrsta prevoza za ljudi. Sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ki jih razvije sektor v državah članicah, bi morali biti medsebojno interoperabilni, da se omogoči vzpostavitev sistema na ravni Unije, ki bi vključeval vse prevoznike v železniškem potniškem prometu. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(19e)

Potniki bi morali imeti dostop do delujočega sistema za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, in povezanega sistema za izdajanje vozovnic. Železnice bi s takšnimi sistemi postale še privlačnejša vrsta prevoza za ljudi. Sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ki jih razvije sektor v državah članicah, bi morali biti medsebojno interoperabilni, da se omogoči vzpostavitev sistema na ravni Unije, ki bi vključeval vse prevoznike v železniškem potniškem prometu. [Sprememba 30]

| (19f) | Komisija bi morala glede na izkušnje, pridobljene v mreži regulatornih organov, ustanovljenih v skladu s členom 57 Direktive 2012/34/EU, najkasneje do 31. decembra 2019, torej pravočasno za odprtje trga za notranje storitve železniškega potniškega prometa, pripraviti zakonodajni predlog o nadomestitvi mreže regulatornih organov z evropskim regulatornim organom ter o formaliziranju njegovih postopkov in podelitvi pravne osebnosti. Ta organ bi moral imeti nadzorno in arbitražno funkcijo, v okviru katere bi lahko reševal čezmejne in mednarodne težave ter obravnaval pritožbe na sklepe nacionalnih regulatornih organov. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(19f)

Komisija bi morala glede na izkušnje, pridobljene v mreži regulatornih organov, ustanovljenih v skladu s členom 57 Direktive 2012/34/EU, najkasneje do 31. decembra 2019, torej pravočasno za odprtje trga za notranje storitve železniškega potniškega prometa, pripraviti zakonodajni predlog o nadomestitvi mreže regulatornih organov z evropskim regulatornim organom ter o formaliziranju njegovih postopkov in podelitvi pravne osebnosti. Ta organ bi moral imeti nadzorno in arbitražno funkcijo, v okviru katere bi lahko reševal čezmejne in mednarodne težave ter obravnaval pritožbe na sklepe nacionalnih regulatornih organov. [Sprememba 31]

| (19 g) | Da bi se izognili socialnemu dampingu, bi moral prevoznik v železniškem prometu imeti možnost nuditi storitve železniškega prevoza le, če spoštuje kolektivne pogodbe ali nacionalno zakonodajo, ki v državi članici, v kateri namerava delovati, določa merila. Določiti bi bilo treba torej enako plačilo za enako mesto. Pristojni regulatorni organ bi moral nadzorovati spoštovanje te zahteve. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(19 g)

Da bi se izognili socialnemu dampingu, bi moral prevoznik v železniškem prometu imeti možnost nuditi storitve železniškega prevoza le, če spoštuje kolektivne pogodbe ali nacionalno zakonodajo, ki v državi članici, v kateri namerava delovati, določa merila. Določiti bi bilo treba torej enako plačilo za enako mesto. Pristojni regulatorni organ bi moral nadzorovati spoštovanje te zahteve. [Sprememba 32]

| (19h) | Nacionalni regulatorni organ bi moral odobriti ali zahtevati spremembe določb o premestitvi osebja. To lahko vključuje uporabo obdobja mirovanja za osebje, ki se premesti. Regulatorni organ bi si moral pri sprejemanju odločitev prizadevati za to, da se občutljive informacije znotraj povezanega podjetja ne bi prenašale od upravljavca infrastrukture do drugega subjekta. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(19h)

Nacionalni regulatorni organ bi moral odobriti ali zahtevati spremembe določb o premestitvi osebja. To lahko vključuje uporabo obdobja mirovanja za osebje, ki se premesti. Regulatorni organ bi si moral pri sprejemanju odločitev prizadevati za to, da se občutljive informacije znotraj povezanega podjetja ne bi prenašale od upravljavca infrastrukture do drugega subjekta. [Sprememba 33]

| (19i) | Odpiranje trga ne bi smelo imeti negativnih posledic za delovne in socialne pogoje delavcev v železniškem sektorju. Spoštovati je treba socialne določbe, da se prepreči socialni damping in nepoštena konkurenca novih udeležencev na trgu, ki ne bi spoštovali minimalnih socialnih standardov v železniškem sektorju. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(19i)

Odpiranje trga ne bi smelo imeti negativnih posledic za delovne in socialne pogoje delavcev v železniškem sektorju. Spoštovati je treba socialne določbe, da se prepreči socialni damping in nepoštena konkurenca novih udeležencev na trgu, ki ne bi spoštovali minimalnih socialnih standardov v železniškem sektorju. [Sprememba 34]

| (19j) | Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture bi morali v svojo varnostno kulturo uvesti „kulturo poštenosti“, tako da bi zaposlene dejavno spodbujali k poročanju o nesrečah, incidentih in skorajšnjih nesrečah, povezanih z varnostjo, ne da bi bili kaznovani ali diskriminirani. Kultura pravičnosti železniški industriji omogoča učenje iz nesreč, incidentov in skorajšnjih nesreč ter na podlagi tega izboljšanje varnosti v železniškem prometu za delavce in potnike; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(19j)

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture bi morali v svojo varnostno kulturo uvesti „kulturo poštenosti“, tako da bi zaposlene dejavno spodbujali k poročanju o nesrečah, incidentih in skorajšnjih nesrečah, povezanih z varnostjo, ne da bi bili kaznovani ali diskriminirani. Kultura pravičnosti železniški industriji omogoča učenje iz nesreč, incidentov in skorajšnjih nesreč ter na podlagi tega izboljšanje varnosti v železniškem prometu za delavce in potnike; [Sprememba 35]

| (19k) | Komisija bi morala zagotoviti, da države članice v celoti in pravilno izvajajo določbe Direktive Sveta 2005/47/ES

   (7)
  . [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(19k)

Komisija bi morala zagotoviti, da države članice v celoti in pravilno izvajajo določbe Direktive Sveta 2005/47/ES

   (7)
  . [Sprememba 36]

| (19l) | Glede na razvoj enotnega evropskega železniškega območja in nadaljnjega odprtja trga železniškega prometa bi morale države članice uporabiti kolektivne pogodbe, da bi preprečile socialni damping in nepošteno konkurenco. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(19l)

Glede na razvoj enotnega evropskega železniškega območja in nadaljnjega odprtja trga železniškega prometa bi morale države članice uporabiti kolektivne pogodbe, da bi preprečile socialni damping in nepošteno konkurenco. [Sprememba 37]

| (19m) | Komisija bi morala oceniti učinek te direktive na razvoj trga dela za vlakovno osebje in, če je primerno, predlagati nove zakonodajne ukrepe o izdajanju spričeval za to osebje. [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(19m)

Komisija bi morala oceniti učinek te direktive na razvoj trga dela za vlakovno osebje in, če je primerno, predlagati nove zakonodajne ukrepe o izdajanju spričeval za to osebje. [Sprememba 38]

| (19n) | Vlakovno osebje je poklicna skupina v železniškem sektorju, ki izvaja naloge v zvezi z varnostjo. Običajno izvaja naloge operativne varnosti v železniškem sistemu in je odgovorna za udobje in varnost potnikov na vlaku. Da bi se zagotovila visoka raven kvalifikacij in usposobljenosti ter bi se priznal pomen te poklicne skupine za varnost železniškega prometa, pa tudi da bi se olajšala mobilnost delavcev, je smiselno izdajanje spričeval, podobno kot velja za strojevodje. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(19n)

Vlakovno osebje je poklicna skupina v železniškem sektorju, ki izvaja naloge v zvezi z varnostjo. Običajno izvaja naloge operativne varnosti v železniškem sistemu in je odgovorna za udobje in varnost potnikov na vlaku. Da bi se zagotovila visoka raven kvalifikacij in usposobljenosti ter bi se priznal pomen te poklicne skupine za varnost železniškega prometa, pa tudi da bi se olajšala mobilnost delavcev, je smiselno izdajanje spričeval, podobno kot velja za strojevodje. [Sprememba 39]

| (19o) | Nacionalni regulatorni organ bi moral odobriti ali zahtevati spremembe določb o premestitvi osebja. To lahko vključuje uporabo obdobja mirovanja za osebje, ki se premesti. Regulatorni organ bi si moral pri sprejemanju odločitev prizadevati za to, da se občutljive informacije znotraj povezanega podjetja ne bi prenašale od upravljavca infrastrukture do drugega subjekta. [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(19o)

Nacionalni regulatorni organ bi moral odobriti ali zahtevati spremembe določb o premestitvi osebja. To lahko vključuje uporabo obdobja mirovanja za osebje, ki se premesti. Regulatorni organ bi si moral pri sprejemanju odločitev prizadevati za to, da se občutljive informacije znotraj povezanega podjetja ne bi prenašale od upravljavca infrastrukture do drugega subjekta. [Sprememba 40]

| (20) | V skladu s Skupnimi političnimi izjavami z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (8) so se države članice zavezale, da bodo v utemeljenih primerih priglasitvam svojih ukrepov za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki pojasnjujejo razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Glede na to direktivo zakonodajalec meni, da je treba prenos takšnih dokumentov utemeljiti |
| --- | --- |

(20)

V skladu s Skupnimi političnimi izjavami z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (8) so se države članice zavezale, da bodo v utemeljenih primerih priglasitvam svojih ukrepov za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki pojasnjujejo razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Glede na to direktivo zakonodajalec meni, da je treba prenos takšnih dokumentov utemeljiti

| (20a) | Upravljavci infrastrukture bi morali v primeru incidentov ali nesreč z vplivom na čezmejni promet sodelovati, da bi med seboj delili pomembne informacije in da bi se tako preprečili negativi učinki prelivanja. [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(20a)

Upravljavci infrastrukture bi morali v primeru incidentov ali nesreč z vplivom na čezmejni promet sodelovati, da bi med seboj delili pomembne informacije in da bi se tako preprečili negativi učinki prelivanja. [Sprememba 41]

| (20b) | Regulatorni organ bi moral biti pristojen za nadzorovanje vzdrževalnih del na infrastrukturi, da zagotovi, da se ne opravljajo na način, ki bi povzročal diskriminacijo med prevozniki v železniškem prometu. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(20b)

Regulatorni organ bi moral biti pristojen za nadzorovanje vzdrževalnih del na infrastrukturi, da zagotovi, da se ne opravljajo na način, ki bi povzročal diskriminacijo med prevozniki v železniškem prometu. [Sprememba 42]

| (20c) | Upravljavec infrastrukture, ki je del vertikalno povezanega podjetja, bi moral imeti možnost, da svojemu osebju nudi socialne storitve, ki se nahajajo v stavbah, ki jih uporabljajo drugi subjekti vertikalno povezanega podjetja. [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(20c)

Upravljavec infrastrukture, ki je del vertikalno povezanega podjetja, bi moral imeti možnost, da svojemu osebju nudi socialne storitve, ki se nahajajo v stavbah, ki jih uporabljajo drugi subjekti vertikalno povezanega podjetja. [Sprememba 43]

| (20d) | Upravljavec infrastrukture v vertikalno povezanem podjetju bi moral imeti možnost, da sodeluje z drugimi subjekti vertikalno povezanega podjetja pri razvoju sistemov informacijske tehnologije pod pogojem, da to odobri regulatorni organ. [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(20d)

Upravljavec infrastrukture v vertikalno povezanem podjetju bi moral imeti možnost, da sodeluje z drugimi subjekti vertikalno povezanega podjetja pri razvoju sistemov informacijske tehnologije pod pogojem, da to odobri regulatorni organ. [Sprememba 44]

| (20e) | Šteti bi se moralo, da so pogoji za ponudbo vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij po vsej Uniji iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  izpolnjeni, ko bo skupni sistem za informacije o potovanju in izdajo vozovnic najpozneje 12. decembra 2019 vzpostavljen, v skladu z določbami te direktive.[Sprememba 45] |
| --- | --- |

(20e)

Šteti bi se moralo, da so pogoji za ponudbo vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij po vsej Uniji iz člena 9 Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  izpolnjeni, ko bo skupni sistem za informacije o potovanju in izdajo vozovnic najpozneje 12. decembra 2019 vzpostavljen, v skladu z določbami te direktive.[Sprememba 45]

| (20f) | Regulatorni organ lahko sestavi smernice za povečanje neodvisnosti osebja in vodstva upravljavca infrastrukture v vertikalno povezanem podjetju glede dodeljevanja vlakovnih poti in zaračunavanja uporabnin za infrastrukturo. [Sprememba 118] |
| --- | --- |

(20f)

Regulatorni organ lahko sestavi smernice za povečanje neodvisnosti osebja in vodstva upravljavca infrastrukture v vertikalno povezanem podjetju glede dodeljevanja vlakovnih poti in zaračunavanja uporabnin za infrastrukturo. [Sprememba 118]

| (20 g) | V skladu s to direktivo lahko države članice kadar koli izbirajo med različnimi vrstami strukture upravljavcev infrastrukture, ki hkrati obstajajo v enotnem evropskem železniškem območju, in sicer med ločenimi in vertikalno povezanimi podjetji, tudi v primeru, ko bi že uvedle ločeno vrsto strukture. Ta direktiva določa različna pravila in načela o notranji organizaciji teh struktur. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(20 g)

V skladu s to direktivo lahko države članice kadar koli izbirajo med različnimi vrstami strukture upravljavcev infrastrukture, ki hkrati obstajajo v enotnem evropskem železniškem območju, in sicer med ločenimi in vertikalno povezanimi podjetji, tudi v primeru, ko bi že uvedle ločeno vrsto strukture. Ta direktiva določa različna pravila in načela o notranji organizaciji teh struktur. [Sprememba 47]

| (20h) | Za namene te direktive bi bilo treba pojme nadzornega odbora, upravnega odbora ali organov, ki pravno zastopajo podjetje, uporabiti za obstoječe upravljavske strukture podjetij v državah članicah ter bi se bilo treba izogibati ustvarjanju novih organov.
   – [Sprememba 119] |
| --- | --- |

(20h)

Za namene te direktive bi bilo treba pojme nadzornega odbora, upravnega odbora ali organov, ki pravno zastopajo podjetje, uporabiti za obstoječe upravljavske strukture podjetij v državah članicah ter bi se bilo treba izogibati ustvarjanju novih organov.
   – [Sprememba 119]

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2012/34/EU se spremeni:

| -1. | Členu 1 se dodata naslednja odstavka:




  „2a.
     
  S to Direktivo naj bi železniški prevoz postal bolj privlačno prevozno sredstvo za evropsko javnost. Pomagala bo vzpostaviti delujoče informacijske sisteme in povezane sisteme za izdajanje vozovnic. Sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ki so jih izdelali železniški sektorji držav članic, bi morali biti interoperabilni, da bi se vzpostavil sistem na ravni Unije, ki bi zajemal vse izvajalce v železniškem potniškem prometu. [Sprememba 49]



  2b.
     
  Namen te direktive je dokončati enotno evropsko železniško območje in sicer na podlagi socialnega dialoga na ravni Unije, da se zagotovi ustrezna zaščita železniških delavcev pred neželenimi učinki odpiranja trga.“ [Sprememba 50] |
| --- | --- |

-1.

Členu 1 se dodata naslednja odstavka:

„2a.
     
  S to Direktivo naj bi železniški prevoz postal bolj privlačno prevozno sredstvo za evropsko javnost. Pomagala bo vzpostaviti delujoče informacijske sisteme in povezane sisteme za izdajanje vozovnic. Sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ki so jih izdelali železniški sektorji držav članic, bi morali biti interoperabilni, da bi se vzpostavil sistem na ravni Unije, ki bi zajemal vse izvajalce v železniškem potniškem prometu. [Sprememba 49]

2b.
     
  Namen te direktive je dokončati enotno evropsko železniško območje in sicer na podlagi socialnega dialoga na ravni Unije, da se zagotovi ustrezna zaščita železniških delavcev pred neželenimi učinki odpiranja trga.“ [Sprememba 50]

| -1a. | V člen 2 se vstavi naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Členi 7, 7a, 7b, 7c, 7d in 7e se ne uporabljajo za omrežja, manjša od 500 km, kjer:










  (a) | ta omrežja strateško niso pomembna za delovanje evropskega železniškega trga ali |
| --- | --- | --- |

-1a.

V člen 2 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.
     
  Členi 7, 7a, 7b, 7c, 7d in 7e se ne uporabljajo za omrežja, manjša od 500 km, kjer:

(a)

ta omrežja strateško niso pomembna za delovanje evropskega železniškega trga ali

| (b) | so tehnično in organizacijsko ločena od glavnega notranjega železniškega omrežja.“ [Sprememba 87] |
| --- | --- |

(b)

so tehnično in organizacijsko ločena od glavnega notranjega železniškega omrežja.“ [Sprememba 87]

| 1. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „(2)   ‚upravljavec infrastrukture‘ pomeni vsak organ ali podjetje, ki zagotavlja razvoj, upravljanje in vzdrževanje železniške infrastrukture na omrežju; razvoj vključuje načrtovanje omrežja, finančno načrtovanje in načrtovanje investicij ter gradnjo in posodobitve infrastrukture; upravljanje infrastrukture vključuje vse elemente postopka dodeljevanja vlakovnih poti, vključno z določitvijo in oceno razpoložljivosti ter dodeljevanjem posameznih poti, upravljanje prometa in zaračunavanje uporabnin za infrastrukturo, vključno z določanjem in pobiranjem uporabnin; vzdrževanje vključuje obnove infrastrukture in druge dejavnosti upravljanja sredstev“; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 3 se spremeni:

(a)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(2)   ‚upravljavec infrastrukture‘ pomeni vsak organ ali podjetje, ki zagotavlja razvoj, upravljanje in vzdrževanje železniške infrastrukture na omrežju; razvoj vključuje načrtovanje omrežja, finančno načrtovanje in načrtovanje investicij ter gradnjo in posodobitve infrastrukture; upravljanje infrastrukture vključuje vse elemente postopka dodeljevanja vlakovnih poti, vključno z določitvijo in oceno razpoložljivosti ter dodeljevanjem posameznih poti, upravljanje prometa in zaračunavanje uporabnin za infrastrukturo, vključno z določanjem in pobiranjem uporabnin; vzdrževanje vključuje obnove infrastrukture in druge dejavnosti upravljanja sredstev“;

| (b) | točka 5 se črta; |
| --- | --- |

(b)

točka 5 se črta;

| (c) | doda se nova točka:






  „(31) | ‚vertikalno povezano podjetje‘ pomeni podjetje, v katerem je:






  — | eden ali več prevoznikov v železniškem prometu v celoti ali delno v lasti istega podjetja kakor upravljavec infrastrukture (krovna družba) ali |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

doda se nova točka:

„(31)

‚vertikalno povezano podjetje‘ pomeni podjetje, v katerem je:

—

eden ali več prevoznikov v železniškem prometu v celoti ali delno v lasti istega podjetja kakor upravljavec infrastrukture (krovna družba) ali

| — | upravljavec infrastrukture v celoti ali delno v lasti enega ali več prevoznikov v železniškem prometu ali |
| --- | --- |

—

upravljavec infrastrukture v celoti ali delno v lasti enega ali več prevoznikov v železniškem prometu ali

| — | eden ali več prevoznikov v železniškem prometu v celoti ali delno v lasti upravljavca infrastrukture.“. |
| --- | --- |

—

eden ali več prevoznikov v železniškem prometu v celoti ali delno v lasti upravljavca infrastrukture.“.

| (ca) | Doda se naslednja točka:










  „(32) | ‚povezani sistem za izdajanje vozovnic‘ pomeni sistem za izdajo vozovnic, s katerimi lahko oseba opravi potovanje, ki vključuje prehod znotraj različnih vrst prevoza ali med njimi, kot je prevoz z vlakom, avtobusom, tramvajem, metrojem, trajektom ali letalom;“; |
| --- | --- | --- |

(ca)

Doda se naslednja točka:

„(32)

‚povezani sistem za izdajanje vozovnic‘ pomeni sistem za izdajo vozovnic, s katerimi lahko oseba opravi potovanje, ki vključuje prehod znotraj različnih vrst prevoza ali med njimi, kot je prevoz z vlakom, avtobusom, tramvajem, metrojem, trajektom ali letalom;“;

| (cb) | Doda se naslednja točka:










  „(33) | ‚vozovnica, ki velja za vse proge‘ pomeni vozovnico ali vozovnice, ki predstavljajo prevozno pogodbo o zaporednih storitvah železniškega prevoza enega ali več prevoznikov v železniškem prometu;“; [Sprememba 52] |
| --- | --- | --- |

(cb)

Doda se naslednja točka:

„(33)

‚vozovnica, ki velja za vse proge‘ pomeni vozovnico ali vozovnice, ki predstavljajo prevozno pogodbo o zaporednih storitvah železniškega prevoza enega ali več prevoznikov v železniškem prometu;“; [Sprememba 52]

| (cc) | dodata se naslednji točki:










  „(34) | ‚nadzorni odbor‘ pomeni vsako skupino posameznikov, ki jih lastniki družbe imenujejo za zastopanje svojih interesov, spremljanje in nadzorovanje dela izvršnih direktorjev in odobritev glavnih poslovnih odločitev vodstva; |
| --- | --- | --- |

(cc)

dodata se naslednji točki:

„(34)

‚nadzorni odbor‘ pomeni vsako skupino posameznikov, ki jih lastniki družbe imenujejo za zastopanje svojih interesov, spremljanje in nadzorovanje dela izvršnih direktorjev in odobritev glavnih poslovnih odločitev vodstva;

| (35) | ‚upravni odbor‘ pomeni vsako skupino posameznikov, ki so jim zaupane izvršilne naloge v zvezi z rednim upravljanjem družbe;“; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(35)

‚upravni odbor‘ pomeni vsako skupino posameznikov, ki so jim zaupane izvršilne naloge v zvezi z rednim upravljanjem družbe;“; [Sprememba 53]

| (cd) | Doda se naslednja točka:










  „(36) | ‚potniške storitve visokih hitrosti‘ pomenijo potniške storitve, ki se opravljajo na posebej zgrajenih progah za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrost 250 km/h ali več, in ki s tako hitrostjo vozijo večino potovanja.“; [Sprememba 54] |
| --- | --- | --- |

(cd)

Doda se naslednja točka:

„(36)

‚potniške storitve visokih hitrosti‘ pomenijo potniške storitve, ki se opravljajo na posebej zgrajenih progah za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrost 250 km/h ali več, in ki s tako hitrostjo vozijo večino potovanja.“; [Sprememba 54]

| 2. | V členu 6 se črta odstavek 2. |
| --- | --- |

2.

V členu 6 se črta odstavek 2.

| 2a. | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 6a




  Če ne pride do navzkrižja interesov ter se zagotovi zaupnost poslovno občutljivih informacij, ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da bi upravljavca infrastrukture pooblastile, da na pregleden, neizključujoč in nediskriminatoren način z enim ali več prosilci sklene sporazume o sodelovanju v zvezi z določeno progo ali lokalnim oziroma regionalnim delom omrežja, in sicer z dajanjem finančnih spodbud k povečanju učinkovitosti njihovega sodelovanja, povezanega s tem delom omrežja. Te spodbude lahko vključujejo zmanjšanje ali povečanje uporabnin za dostop do tirov, ki ustreza morebitnemu prihranku stroškov ali povečanju prihodkov, ki ga ima prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec strukture zaradi tega sodelovanja. Namen tega sodelovanja je doseči učinkovitejše upravljanje v zvezi z motnjami, vzdrževalnimi deli ali preobremenjeno infrastrukturo ali progami oziroma delom omrežja, kjer so pogoste zamude, ali izboljšati varnost.




  Sodelovanje je omejeno na največ pet let in ga je mogoče podaljšati. Upravljavec infrastrukture regulatorni organ iz člena 55 obvesti o načrtovanem sodelovanju. Regulatorni organ sporazum o soglasju predhodno odobri, zahteva njegove spremembe ali ga zavrne, če niso izpolnjeni zgoraj navedeni pogoji. Spremembe sporazuma lahko zahteva v kateri koli fazi njegove veljavnosti. Upravljavec infrastrukture usklajevalni odbor iz člena 7d obvesti o načrtovanem sodelovanju. Ta odstavek se ne uporablja za sodelovanje iz členov 7a in 7b med upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu, ki sta del istega vertikalno povezanega podjetja.“ [Sprememba 120] |
| --- | --- |

2a.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Če ne pride do navzkrižja interesov ter se zagotovi zaupnost poslovno občutljivih informacij, ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da bi upravljavca infrastrukture pooblastile, da na pregleden, neizključujoč in nediskriminatoren način z enim ali več prosilci sklene sporazume o sodelovanju v zvezi z določeno progo ali lokalnim oziroma regionalnim delom omrežja, in sicer z dajanjem finančnih spodbud k povečanju učinkovitosti njihovega sodelovanja, povezanega s tem delom omrežja. Te spodbude lahko vključujejo zmanjšanje ali povečanje uporabnin za dostop do tirov, ki ustreza morebitnemu prihranku stroškov ali povečanju prihodkov, ki ga ima prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec strukture zaradi tega sodelovanja. Namen tega sodelovanja je doseči učinkovitejše upravljanje v zvezi z motnjami, vzdrževalnimi deli ali preobremenjeno infrastrukturo ali progami oziroma delom omrežja, kjer so pogoste zamude, ali izboljšati varnost.

Sodelovanje je omejeno na največ pet let in ga je mogoče podaljšati. Upravljavec infrastrukture regulatorni organ iz člena 55 obvesti o načrtovanem sodelovanju. Regulatorni organ sporazum o soglasju predhodno odobri, zahteva njegove spremembe ali ga zavrne, če niso izpolnjeni zgoraj navedeni pogoji. Spremembe sporazuma lahko zahteva v kateri koli fazi njegove veljavnosti. Upravljavec infrastrukture usklajevalni odbor iz člena 7d obvesti o načrtovanem sodelovanju. Ta odstavek se ne uporablja za sodelovanje iz členov 7a in 7b med upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu, ki sta del istega vertikalno povezanega podjetja.“ [Sprememba 120]

| 3. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Institucionalna ločitev upravljavca infrastrukture
  1.   Države članice zagotovijo, da
  je
  upravljavec infrastrukture opravlja vse funkcije iz člena 3(2) in je neodvisen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu.


  Če so na dan začetka veljavnosti te direktive nekateri deli železniške infrastrukture, kakor so opredeljeni v Prilogi I, v lasti podjetja, ki ni upravljavec infrastrukture, in jih to podjetje tudi upravlja, lahko države članice sklenejo, da se taka ureditev nadaljuje, pod pogojem, da so ta podjetja pravno ločena in neodvisna od vseh prevoznikov v železniškem prometu. [Sprememba 121]

  Za zagotovitev neodvisnosti upravljavca infrastrukture države članice poskrbijo, da so upravljavci infrastrukture organizirani v subjektu, ki je pravno ločen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu.
  2.   Države članice poskrbijo tudi
  za to
  , da isti pravni ali fizični osebi ali osebam ni dovoljeno: [Sprememba 55]







  (a) | hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (*1), imeti kakršnega koli finančnega interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v prevozniku v železniškem prometu in upravljavcu infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Institucionalna ločitev upravljavca infrastrukture

1.   Države članice zagotovijo, da
  je
  upravljavec infrastrukture opravlja vse funkcije iz člena 3(2) in je neodvisen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu.

Če so na dan začetka veljavnosti te direktive nekateri deli železniške infrastrukture, kakor so opredeljeni v Prilogi I, v lasti podjetja, ki ni upravljavec infrastrukture, in jih to podjetje tudi upravlja, lahko države članice sklenejo, da se taka ureditev nadaljuje, pod pogojem, da so ta podjetja pravno ločena in neodvisna od vseh prevoznikov v železniškem prometu. [Sprememba 121]

Za zagotovitev neodvisnosti upravljavca infrastrukture države članice poskrbijo, da so upravljavci infrastrukture organizirani v subjektu, ki je pravno ločen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu.

2.   Države članice poskrbijo tudi
  za to
  , da isti pravni ali fizični osebi ali osebam ni dovoljeno: [Sprememba 55]

(a)

hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (*1), imeti kakršnega koli finančnega interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v prevozniku v železniškem prometu in upravljavcu infrastrukture;

| (b) | imenovati članov nadzornega odbora, upravnega odbora ali organov, ki zakonito zastopajo upravljavca infrastrukture, in hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora nad prevoznikom v železniškem prometu, imeti kakršnega koli finančnega interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v prevozniku v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(b)

imenovati članov nadzornega odbora, upravnega odbora ali organov, ki zakonito zastopajo upravljavca infrastrukture, in hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora nad prevoznikom v železniškem prometu, imeti kakršnega koli finančnega interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v prevozniku v železniškem prometu;

| (c) | biti član nadzornega odbora, upravnega odbora ali organov, ki zakonito zastopajo podjetje prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

biti član nadzornega odbora, upravnega odbora ali organov, ki zakonito zastopajo podjetje prevoznika v železniškem prometu in upravljavca infrastrukture;

| (d) | upravljati železniške infrastrukture ali biti del uprave upravljavca infrastrukture in hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora nad prevoznikom v železniškem prometu, imeti kakršnega koli finančnega interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v prevozniku v železniškem prometu ali upravljati prevoznika v železniškem prometu ali biti del njegove uprave in hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora nad upravljavcem infrastrukture, imeti kakršnega koli interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v upravljavcu infrastrukture. |
| --- | --- |

(d)

upravljati železniške infrastrukture ali biti del uprave upravljavca infrastrukture in hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora nad prevoznikom v železniškem prometu, imeti kakršnega koli finančnega interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v prevozniku v železniškem prometu ali upravljati prevoznika v železniškem prometu ali biti del njegove uprave in hkrati neposredno ali posredno uveljavljati nadzora nad upravljavcem infrastrukture, imeti kakršnega koli interesa ali uveljavljati kakršne koli pravice v upravljavcu infrastrukture.

3.   Kadar je oseba iz odstavka 2 država članica ali drugi javni organ, se za izvajanje tega člena šteje, da javna organa, ki sta med seboj fizično in pravno ločena ter uveljavljata nadzor ali druge pravice iz odstavka 2 nad upravljavcem infrastrukture na eni in prevoznikom v železniškem prometu na drugi strani, nista ista oseba ali osebi.

4.   Če ne pride do navzkrižja interesov in je zagotovljena zaupnost poslovno občutljivih informacij, lahko upravljavec infrastrukture odda določena razvojna, obnovitvena in vzdrževalna dela v podizvajanje prevoznikom v železniškem prometu ali kateremu koli drugemu organu, ki deluje pod nadzorom upravljavca infrastrukture, pri čemer ohrani pooblastilo za sprejemanje odločitev o takšnih delih.

4a.
     
  Če se spoštujejo določbe o institucionalnem ločevanju upravljavca infrastrukture, kakor je določeno v odstavkih od 1 do 3, in ne pride do navzkrižja interesov ter se zagotovi zaupnost poslovno občutljivih informacij, lahko države članice upravljavca infrastrukture pooblastijo, da na pregleden, neizključujoč in nediskriminatoren način z enim ali več prosilci sklene sporazume o sodelovanju v zvezi z določeno progo ali lokalnim oziroma regionalnim delom omrežja, tako da te prosilce spodbudi k povečanju učinkovitosti njihovega sodelovanja, povezanega s tem delom omrežja. Te spodbude vključujejo zmanjšanje uporabnin za dostop do tirov, ki ustreza morebitnemu prihranku stroškov, ki ga ima upravljavec strukture zaradi tega sodelovanja. Namen tega sodelovanja je doseči učinkovitejše upravljanje v zvezi z motnjami, vzdrževalnimi deli ali preobremenjeno infrastrukturo ali progami oziroma delom omrežja, kjer so pogoste zamude, ali izboljšati varnost. Sodelovanje je omejeno na največ pet let in ga je mogoče podaljšati. Upravljavec infrastrukture regulatorni organ iz člena 55 obvesti o načrtovanem sodelovanju. Regulatorni organ sporazum o soglasju predhodno odobri, zahteva njegove spremembe ali ga zavrne, če niso izpolnjeni zgoraj navedeni pogoji. Spremembe sporazuma lahko zahteva v kateri koli fazi njegove veljavnosti. Upravljavec infrastrukture usklajevalni odbor iz člena 7d obvesti o načrtovanem sodelovanju. [Sprememba 56]

5.   Kadar na datum začetka veljavnosti te direktive upravljavec infrastrukture pripada vertikalno povezanemu podjetju, se lahko države članice odločijo, da odstavkov od 2 do 4 tega člena ne bodo uporabljale. V takšnem primeru zadevna država članica zagotovi, da
  je
  upravljavec infrastrukture opravlja vse funkcije iz člena 3(2) ter je dejansko organizacijsko neodvisen in neodvisen pri odločanju od katerega koli prevoznika v železniškem prometu v skladu z zahtevami iz členov od 7a do 7c

  7a in 7b
  .

(*1)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1.)“[Sprememba 122]"

| 4. | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 7a
  Dejanska neodvisnost upravljavca infrastrukture znotraj vertikalno povezanega podjetja
  1.   Države članice zagotovijo, da se upravljavec infrastrukture organizira v organu, ki je pravno ločen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu ali krovne družbe, ki nadzoruje takšne prevoznike, in od katerih koli drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja.
  2.   Pravni subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja, ki delujejo na trgih storitev v železniškem prometu, nimajo nobenih neposrednih ali posrednih poslovnih deležev v upravljavcu infrastrukture
  , bodisi neposredno, posredno ali prek podružnic
  . Tudi upravljavec infrastrukture nima nobenih neposrednih ali posrednih poslovnih deležev v katerih koli pravnih subjektih znotraj vertikalno povezanega podjetja, ki deluje na trgih storitev v železniškem prometu
  , bodisi neposredno, posredno ali prek podružnic
  .


  Vendar ta določba ne preprečuje obstoja vertikalno povezanega podjetja, v katerem je eden ali več prevoznikov v železniškem prometu v celoti ali delno v lasti istega podjetja kakor upravljavec infrastrukture (krovna družba).


  3.   Prihodki upravljavca infrastrukture se ne smejo uporabiti za financiranje drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja, temveč samo za financiranje poslovanja upravljavca infrastrukture in. Plačilo dividend končnemu lastniku vertikalno povezanega podjetja
  je možno
  .
  Ta plačila dividend upravljavca infrastrukture se namenijo za naložbe v prenovo obratujoče železniške infrastrukture
  in
  upravljavcu infrastrukture ne preprečujejo, da bi oblikoval rezerve za uravnavanje dobička in izgube v poslovnem ciklusu
  .


  Te določbe ne veljajo za plačila zasebnim vlagateljem v primeru javno-zasebnih partnerstev.


  Upravljavec infrastrukture ne sme dajati posojil nobenim drugim pravnim subjektom znotraj vertikalno povezanega podjetja in noben drugi pravni subjekt znotraj vertikalno povezanega podjetja ne sme dajati posojil upravljavcu infrastrukture.

  lahko daje posojila samo svojim podružnicam. Znotraj vertikalno povezanega podjetja lahko posojila upravljavcu infrastrukture daje le krovna družba, nadzoruje pa jih regulatorni organ iz člena 55. Krovna družba regulatornemu organu zadovoljivo dokaže, da se posojilo daje za tržno ceno in da je v skladu s členom 6.


  Vse storitve, ki jih drugi pravni subjekti nudijo upravljavcu infrastrukture, temeljijo na pogodbah in se plačajo po tržnih cenah. Dolg, pripisan upravljavcu infrastrukture, je jasno ločen od dolga, pripisanega drugim pravnim subjektom znotraj vertikalno povezanega podjetja, in ti dolgovi se servisirajo ločeno.
  Računi upravljavca infrastrukture in drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja se vodijo na način, ki zagotavlja izpolnjevanje teh določb ter omogoča ločene finančne tokokroge za upravljavca infrastrukture in za druge pravne subjekte znotraj vertikalno povezanega podjetja.

  4.   Ne glede na člen 8(4) upravljavec infrastrukture pridobiva finančna sredstva na kapitalskih trgih samostojno in ne prek drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. Drugi pravni subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja ne pridobivajo finančnih sredstev prek upravljavca infrastrukture.
  [Sprememba 123]

  5.   Upravljavec infrastrukture vodi podrobno evidenco o vseh poslovnih in finančnih razmerjih z drugimi pravnimi subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja in jih v skladu s členom 56(12) da na voljo regulatornemu organu na njegovo zahtevo.
  Člen 7b
  Dejanska neodvisnost uslužbencev in uprave upravljavca infrastrukture znotraj vertikalno povezanega podjetja
  1.   Brez poseganja v odločitve regulatornega organa iz člena 56 ima upravljavec infrastrukture dejanska pooblastila za odločanje, neodvisno od drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja, v zvezi z vsemi funkcijami iz člena 3(2)

  z dodeljevanjem vlakovnih poti in zaračunavanjem uporabnin za infrastrukturo
  .
  Splošna struktura upravljanja in statut družbe upravljavca infrastrukture zagotavljata, da noben drugi pravni subjekt znotraj vertikalno povezanega podjetja neposredno ali posredno ne določa obnašanja upravljavca infrastrukture v zvezi s temi funkcijami

  z dodeljevanjem vlakovnih poti in zaračunavanjem uporabnin za infrastrukturo
  .


  Člani nadzornega odbora in upravnega odbora upravljavca infrastrukture ter njim neposredno odgovorni vodstveni delavci ravnajo v skladu s temi načeli
  .

  2.   Člani upravnega odbora in vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture niso člani nadzornega ali upravnega odbora ali vodilni uslužbenci nobenih drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja.


  Člani nadzornega ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja niso v upravnem odboru ali vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture.


  3.   Upravljavec infrastrukture ima nadzorni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki končnih lastnikov vertikalno povezanega podjetja.


  Nadzorni organ se lahko posvetuje z usklajevalnim odborom iz člena 7d o vprašanjih, ki spadajo pod njegovo pristojnost.


  Odločitve o imenovanju in podaljšanju mandata, delovnih pogojih, vključno s plačilom, ter prenehanju mandata članov upravnega odbora upravljavca infrastrukture sprejema nadzorni odbor. Identiteta ter pogoji, ki urejajo trajanje in prenehanje mandata oseb, ki jih nadzorni odbor imenuje za člane upravnega odbora upravljavca infrastrukture ali jim podaljša mandat, ter razlogi za vse predlagane sklepe o prenehanju takšnega mandata se priglasijo regulatornemu organu iz člena 55. Navedeni pogoji in odločitve iz tega odstavka postanejo zavezujoči le, če jih izrecno odobri regulatorni organ. Regulatorni organ lahko nasprotuje takšnim odločitvam, če nastanejo dvomi o strokovni neodvisnosti osebe, imenovane v upravni odbor, ali v primeru predčasnega prenehanja mandata člana upravnega odbora upravljavca infrastrukture.


  Pravice uveljavljanja pritožb pri regulatornem organu se podelijo članom upravnega odbora, ki želijo vložiti pritožbe zoper predčasno prenehanje mandata.


  4.   Člani nadzornega odbora ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture tri leta po odhodu iz upravljavca infrastrukture nimajo pravice biti na nobenem vodilnem položaju v katerem koli drugem pravnem subjektu znotraj vertikalno povezanega podjetja. Člani nadzornega ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja tri leta po odhodu iz navedenih drugih pravnih subjektov nimajo pravice biti na nobenem vodilnem položaju v upravljavcu infrastrukture.

  5.   Upravljavec infrastrukture ima lastno
  vodstveno
  osebje. in je lociran v prostorih, ki so ločeni od drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. Da se zagotovi neodvisnost upravljavca infrastrukture, je dostop do informacijskih sistemov varovan. Notranja pravila ali pogodbe o zaposlitvi osebja jasno omejujejo stike z drugimi pravnimi

  Občutljive informacije, ki jih ima upravljavec infrastrukture, se ustrezno varujejo in se ne posredujejo drugim subjektom.




  Upravljavec infrastrukture lahko svojemu osebju nudi socialne storitve, kakršne nudijo šole, vrtci, športni centri in restavracije, v prostorih, ki jih uporabljajo drugi pravni
  subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja. na uradne komunikacije, povezane z izvrševanjem funkcij upravljavca infrastrukture, kar velja tudi v razmerju do drugih prevoznikov v železniškem prometu zunaj vertikalno povezanega podjetja. Prenos osebja med upravljavcem infrastrukture in drugimi pravnimi

  Upravljavec infrastrukture lahko z drugimi
  subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja
  sodeluje pri razvoju njihovih informacijskih sistemov
  ., razen prenosa iz točke (c), je možen le, če se zagotovi, da se med njimi ne prenašajo občutljive



  Regulatorni organ odobri ali zahteva spremembo določb v zvezi z izvajanjem tega odstavka, da se zagotovi neodvisnost upravljavca infrastrukture
  .
  Regulatorni organ lahko od povezanega podjetja zahteva, da mu predloži vse
  informacije
  ki utegnejo biti potrebne
  .
  6.   Upravljavec infrastrukture ima potrebne organizacijske zmogljivosti za opravljanje vseh svojih funkcij neodvisno od drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja in izvajanja teh funkcij ali katerih koli dejavnosti, povezanih z njimi, ne sme prenesti na te pravne subjekte.


  Če ne pride do navzkrižja interesov, izkrivljanja trga ali diskriminacije in je zagotovljena zaupnost poslovno občutljivih informacij, lahko upravljavec infrastrukture odda določena razvojna, obnovitvena in vzdrževalna dela v podizvajanje prevoznikom v železniškem prometu ali kateremu koli drugemu organu, ki deluje pod nadzorom upravljavca infrastrukture, pri čemer ohrani pooblastilo za sprejemanje odločitev o takšnih delih
  .

  7.   Člani nadzornega ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture nimajo deležev in posredno ali neposredno ne prejemajo nobenih finančnih ugodnosti od nobenih drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. Elementi njihovega plačila, ki so povezani z uspešnostjo, niso odvisni od poslovnih rezultatov nobenih drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja ali katerih koli pravnih subjektov, ki jih to podjetje nadzoruje, temveč le od rezultatov upravljavca infrastrukture.
  [Sprememba 124/rev]


  Člen 7c


  Postopek preveritve skladnosti


  1.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo odloči, ali upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno povezanega podjetja, izpolnjujejo zahteve iz člena 7a in člena 7b, ali je izvajanje teh zahtev ustrezno, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse prevoznike v železniškem prometu ter da ni izkrivljanja konkurence na ustreznem trgu.


  2.   Komisija ima pravico od države članice, v kateri je sedež vertikalno povezanega podjetja, v razumnem roku zahtevati vse potrebne informacije. Komisija se posvetuje z zadevnim regulatornim organom ali organi ter, če je ustrezno, omrežjem regulatornih organov iz člena 57.


  3.   Države članice lahko omejijo pravice dostopa iz člena 10 prevoznikom v železniškem prometu, ki so del vertikalno povezanega podjetja, kateremu pripada zadevni upravljavec infrastrukture, če Komisija države članice obvesti, da zahteve v skladu z odstavkom 1 niso bile predložene, dokler Komisija takšne zahteve ne preuči ali če v skladu s postopkom iz člena 62(2) odloči, da:








  (a) | na zahteve Komisije po informacijah v skladu z odstavkom 2 ni bilo ustreznih odgovorov, ali |
| --- | --- | --- |

4.

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 7a

Dejanska neodvisnost upravljavca infrastrukture znotraj vertikalno povezanega podjetja

1.   Države članice zagotovijo, da se upravljavec infrastrukture organizira v organu, ki je pravno ločen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu ali krovne družbe, ki nadzoruje takšne prevoznike, in od katerih koli drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja.

2.   Pravni subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja, ki delujejo na trgih storitev v železniškem prometu, nimajo nobenih neposrednih ali posrednih poslovnih deležev v upravljavcu infrastrukture
  , bodisi neposredno, posredno ali prek podružnic
  . Tudi upravljavec infrastrukture nima nobenih neposrednih ali posrednih poslovnih deležev v katerih koli pravnih subjektih znotraj vertikalno povezanega podjetja, ki deluje na trgih storitev v železniškem prometu
  , bodisi neposredno, posredno ali prek podružnic
  .

Vendar ta določba ne preprečuje obstoja vertikalno povezanega podjetja, v katerem je eden ali več prevoznikov v železniškem prometu v celoti ali delno v lasti istega podjetja kakor upravljavec infrastrukture (krovna družba).

3.   Prihodki upravljavca infrastrukture se ne smejo uporabiti za financiranje drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja, temveč samo za financiranje poslovanja upravljavca infrastrukture in. Plačilo dividend končnemu lastniku vertikalno povezanega podjetja
  je možno
  .
  Ta plačila dividend upravljavca infrastrukture se namenijo za naložbe v prenovo obratujoče železniške infrastrukture
  in
  upravljavcu infrastrukture ne preprečujejo, da bi oblikoval rezerve za uravnavanje dobička in izgube v poslovnem ciklusu
  .

Te določbe ne veljajo za plačila zasebnim vlagateljem v primeru javno-zasebnih partnerstev.

Upravljavec infrastrukture ne sme dajati posojil nobenim drugim pravnim subjektom znotraj vertikalno povezanega podjetja in noben drugi pravni subjekt znotraj vertikalno povezanega podjetja ne sme dajati posojil upravljavcu infrastrukture.

  lahko daje posojila samo svojim podružnicam. Znotraj vertikalno povezanega podjetja lahko posojila upravljavcu infrastrukture daje le krovna družba, nadzoruje pa jih regulatorni organ iz člena 55. Krovna družba regulatornemu organu zadovoljivo dokaže, da se posojilo daje za tržno ceno in da je v skladu s členom 6.

Vse storitve, ki jih drugi pravni subjekti nudijo upravljavcu infrastrukture, temeljijo na pogodbah in se plačajo po tržnih cenah. Dolg, pripisan upravljavcu infrastrukture, je jasno ločen od dolga, pripisanega drugim pravnim subjektom znotraj vertikalno povezanega podjetja, in ti dolgovi se servisirajo ločeno.

Računi upravljavca infrastrukture in drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja se vodijo na način, ki zagotavlja izpolnjevanje teh določb ter omogoča ločene finančne tokokroge za upravljavca infrastrukture in za druge pravne subjekte znotraj vertikalno povezanega podjetja.

4.   Ne glede na člen 8(4) upravljavec infrastrukture pridobiva finančna sredstva na kapitalskih trgih samostojno in ne prek drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. Drugi pravni subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja ne pridobivajo finančnih sredstev prek upravljavca infrastrukture.
  [Sprememba 123]

5.   Upravljavec infrastrukture vodi podrobno evidenco o vseh poslovnih in finančnih razmerjih z drugimi pravnimi subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja in jih v skladu s členom 56(12) da na voljo regulatornemu organu na njegovo zahtevo.

Člen 7b

Dejanska neodvisnost uslužbencev in uprave upravljavca infrastrukture znotraj vertikalno povezanega podjetja

1.   Brez poseganja v odločitve regulatornega organa iz člena 56 ima upravljavec infrastrukture dejanska pooblastila za odločanje, neodvisno od drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja, v zvezi z vsemi funkcijami iz člena 3(2)

  z dodeljevanjem vlakovnih poti in zaračunavanjem uporabnin za infrastrukturo
  .

Splošna struktura upravljanja in statut družbe upravljavca infrastrukture zagotavljata, da noben drugi pravni subjekt znotraj vertikalno povezanega podjetja neposredno ali posredno ne določa obnašanja upravljavca infrastrukture v zvezi s temi funkcijami

  z dodeljevanjem vlakovnih poti in zaračunavanjem uporabnin za infrastrukturo
  .

Člani nadzornega odbora in upravnega odbora upravljavca infrastrukture ter njim neposredno odgovorni vodstveni delavci ravnajo v skladu s temi načeli
  .

2.   Člani upravnega odbora in vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture niso člani nadzornega ali upravnega odbora ali vodilni uslužbenci nobenih drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja.

Člani nadzornega ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja niso v upravnem odboru ali vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture.

3.   Upravljavec infrastrukture ima nadzorni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki končnih lastnikov vertikalno povezanega podjetja.

Nadzorni organ se lahko posvetuje z usklajevalnim odborom iz člena 7d o vprašanjih, ki spadajo pod njegovo pristojnost.

Odločitve o imenovanju in podaljšanju mandata, delovnih pogojih, vključno s plačilom, ter prenehanju mandata članov upravnega odbora upravljavca infrastrukture sprejema nadzorni odbor. Identiteta ter pogoji, ki urejajo trajanje in prenehanje mandata oseb, ki jih nadzorni odbor imenuje za člane upravnega odbora upravljavca infrastrukture ali jim podaljša mandat, ter razlogi za vse predlagane sklepe o prenehanju takšnega mandata se priglasijo regulatornemu organu iz člena 55. Navedeni pogoji in odločitve iz tega odstavka postanejo zavezujoči le, če jih izrecno odobri regulatorni organ. Regulatorni organ lahko nasprotuje takšnim odločitvam, če nastanejo dvomi o strokovni neodvisnosti osebe, imenovane v upravni odbor, ali v primeru predčasnega prenehanja mandata člana upravnega odbora upravljavca infrastrukture.

Pravice uveljavljanja pritožb pri regulatornem organu se podelijo članom upravnega odbora, ki želijo vložiti pritožbe zoper predčasno prenehanje mandata.

4.   Člani nadzornega odbora ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture tri leta po odhodu iz upravljavca infrastrukture nimajo pravice biti na nobenem vodilnem položaju v katerem koli drugem pravnem subjektu znotraj vertikalno povezanega podjetja. Člani nadzornega ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja tri leta po odhodu iz navedenih drugih pravnih subjektov nimajo pravice biti na nobenem vodilnem položaju v upravljavcu infrastrukture.

5.   Upravljavec infrastrukture ima lastno
  vodstveno
  osebje. in je lociran v prostorih, ki so ločeni od drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. Da se zagotovi neodvisnost upravljavca infrastrukture, je dostop do informacijskih sistemov varovan. Notranja pravila ali pogodbe o zaposlitvi osebja jasno omejujejo stike z drugimi pravnimi

  Občutljive informacije, ki jih ima upravljavec infrastrukture, se ustrezno varujejo in se ne posredujejo drugim subjektom.

Upravljavec infrastrukture lahko svojemu osebju nudi socialne storitve, kakršne nudijo šole, vrtci, športni centri in restavracije, v prostorih, ki jih uporabljajo drugi pravni
  subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja. na uradne komunikacije, povezane z izvrševanjem funkcij upravljavca infrastrukture, kar velja tudi v razmerju do drugih prevoznikov v železniškem prometu zunaj vertikalno povezanega podjetja. Prenos osebja med upravljavcem infrastrukture in drugimi pravnimi

  Upravljavec infrastrukture lahko z drugimi
  subjekti znotraj vertikalno povezanega podjetja
  sodeluje pri razvoju njihovih informacijskih sistemov
  ., razen prenosa iz točke (c), je možen le, če se zagotovi, da se med njimi ne prenašajo občutljive

Regulatorni organ odobri ali zahteva spremembo določb v zvezi z izvajanjem tega odstavka, da se zagotovi neodvisnost upravljavca infrastrukture
  .
  Regulatorni organ lahko od povezanega podjetja zahteva, da mu predloži vse
  informacije
  ki utegnejo biti potrebne
  .

6.   Upravljavec infrastrukture ima potrebne organizacijske zmogljivosti za opravljanje vseh svojih funkcij neodvisno od drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja in izvajanja teh funkcij ali katerih koli dejavnosti, povezanih z njimi, ne sme prenesti na te pravne subjekte.

Če ne pride do navzkrižja interesov, izkrivljanja trga ali diskriminacije in je zagotovljena zaupnost poslovno občutljivih informacij, lahko upravljavec infrastrukture odda določena razvojna, obnovitvena in vzdrževalna dela v podizvajanje prevoznikom v železniškem prometu ali kateremu koli drugemu organu, ki deluje pod nadzorom upravljavca infrastrukture, pri čemer ohrani pooblastilo za sprejemanje odločitev o takšnih delih
  .

7.   Člani nadzornega ali upravnega odbora in vodilni uslužbenci upravljavca infrastrukture nimajo deležev in posredno ali neposredno ne prejemajo nobenih finančnih ugodnosti od nobenih drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja. Elementi njihovega plačila, ki so povezani z uspešnostjo, niso odvisni od poslovnih rezultatov nobenih drugih pravnih subjektov znotraj vertikalno povezanega podjetja ali katerih koli pravnih subjektov, ki jih to podjetje nadzoruje, temveč le od rezultatov upravljavca infrastrukture.
  [Sprememba 124/rev]

Člen 7c

Postopek preveritve skladnosti

1.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo odloči, ali upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno povezanega podjetja, izpolnjujejo zahteve iz člena 7a in člena 7b, ali je izvajanje teh zahtev ustrezno, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse prevoznike v železniškem prometu ter da ni izkrivljanja konkurence na ustreznem trgu.

2.   Komisija ima pravico od države članice, v kateri je sedež vertikalno povezanega podjetja, v razumnem roku zahtevati vse potrebne informacije. Komisija se posvetuje z zadevnim regulatornim organom ali organi ter, če je ustrezno, omrežjem regulatornih organov iz člena 57.

3.   Države članice lahko omejijo pravice dostopa iz člena 10 prevoznikom v železniškem prometu, ki so del vertikalno povezanega podjetja, kateremu pripada zadevni upravljavec infrastrukture, če Komisija države članice obvesti, da zahteve v skladu z odstavkom 1 niso bile predložene, dokler Komisija takšne zahteve ne preuči ali če v skladu s postopkom iz člena 62(2) odloči, da:

(a)

na zahteve Komisije po informacijah v skladu z odstavkom 2 ni bilo ustreznih odgovorov, ali

| (b) | zadevni upravljavec infrastrukture ne izpolnjuje zahtev iz členov 7a in 7b ali |
| --- | --- |

(b)

zadevni upravljavec infrastrukture ne izpolnjuje zahtev iz členov 7a in 7b ali

| (c) | izvajanje zahtev iz členov 7a in 7b ne zadošča za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za vse prevoznike v železniškem prometu in odsotnosti izkrivljanja konkurence v državi članici, v kateri je sedež zadevnega upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

(c)

izvajanje zahtev iz členov 7a in 7b ne zadošča za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za vse prevoznike v železniškem prometu in odsotnosti izkrivljanja konkurence v državi članici, v kateri je sedež zadevnega upravljavca infrastrukture.

Komisija odloči v razumnem roku.

4.   Zadevna država članica lahko zahteva, da Komisija razveljavi svojo odločitev iz odstavka 3 v skladu s postopkom iz člena 62(2), kadar država članica Komisiji zadovoljivo dokaže, da razlogov za odločitev ni več. Komisija odloči v razumnem roku.

5.   Brez poseganja v odstavke od 1 do 4 stalno skladnost z zahtevami iz členov 7a in 7b spremlja regulatorni organ iz člena 55. Vsak prosilec, ki meni, da te zahteve niso izpolnjene, ima pravico pritožbe regulatornemu organu. Na podlagi takšne pritožbe regulatorni organ v rokih, navedenih v členu 56(9), odloči o vseh potrebnih ukrepih za izboljšanje stanja.
  [Spremembi 101 in 125/rev]

Člen 7c

Usklajevalni odbor

1.   Države članice zagotovijo, da upravljavci infrastrukture za vsako omrežje vzpostavijo in organizirajo usklajevalne odbore. Člani tega odbora so lahko vsaj upravljavec infrastrukture, znani prosilci v smislu člena 8(3) in tudi potencialni prosilci, če to zahtevajo, organizacije, ki jih zastopajo, zastopniki uporabnikov železniških tovornih in potniških storitev ter, če je to ustrezno, regionalni in lokalni organi
  , vključno s pristojnimi organi
  . Predstavniki države članice in zadevni regulatorni organ so na sestanke usklajevalnega odbora vabljeni kot opazovalci. [Sprememba 59]

2.   Usklajevalni odbor pripravlja ustrezne predloge ali svetuje upravljavcu infrastrukture in, če je to ustrezno, državi članici o:

| (a) | potrebah prosilcev glede vzdrževanja in razvoja zmogljivosti železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

potrebah prosilcev glede vzdrževanja in razvoja zmogljivosti železniške infrastrukture;

| (b) | vsebini k uporabnikom naravnanih ciljev uspešnosti, ki jih vsebujejo pogodbeni sporazumi iz člena 30, ter spodbudah iz člena 30(1) in njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

(b)

vsebini k uporabnikom naravnanih ciljev uspešnosti, ki jih vsebujejo pogodbeni sporazumi iz člena 30, ter spodbudah iz člena 30(1) in njihovem izvajanju;

| (c) | vsebini in izvajanju programov omrežja iz člena 27; |
| --- | --- |

(c)

vsebini in izvajanju programov omrežja iz člena 27;

| (d) | okviru za obračunavanje uporabnin in pravilih, ki jih določi država, ter sistemu obračunavanja uporabnin, ki ga je vzpostavil upravljavec infrastrukture v skladu s členom 29, ter stopnji in strukturi uporabnin za infrastrukturo; |
| --- | --- |

(d)

okviru za obračunavanje uporabnin in pravilih, ki jih določi država, ter sistemu obračunavanja uporabnin, ki ga je vzpostavil upravljavec infrastrukture v skladu s členom 29, ter stopnji in strukturi uporabnin za infrastrukturo;

| (e) | postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, vključno s prednostnimi pravili za dodeljevanje zmogljivosti med različne kategorije uporabnikov infrastrukture;
  načela usklajevanja v primeru nezdružljivih prošenj za izvajanje železniških storitev ureja člen 46(4); [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(e)

postopku dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, vključno s prednostnimi pravili za dodeljevanje zmogljivosti med različne kategorije uporabnikov infrastrukture;
  načela usklajevanja v primeru nezdružljivih prošenj za izvajanje železniških storitev ureja člen 46(4); [Sprememba 60]

| (f) | vprašanjih intermodalnosti; |
| --- | --- |

(f)

vprašanjih intermodalnosti;

| (g) | vseh drugih vprašanjih, ki so povezana s pogoji za dostop in uporabo infrastrukture ter kakovostjo storitev upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

(g)

vseh drugih vprašanjih, ki so povezana s pogoji za dostop in uporabo infrastrukture ter kakovostjo storitev upravljavca infrastrukture.

| (ga) | vprašanja, s katerimi se soočajo uporabniki železniških tovornih in potniških storitev, kot so kakovost nudene storitve, infrastrukturne uporabnine, višina in preglednost cen železniških storitev. [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(ga)

vprašanja, s katerimi se soočajo uporabniki železniških tovornih in potniških storitev, kot so kakovost nudene storitve, infrastrukturne uporabnine, višina in preglednost cen železniških storitev. [Sprememba 61]

Usklajevalni odbor je pooblaščen, da od upravljavca infrastrukture zahteva ustrezne informacije o točkah od (a) do (g

  ga
  ), da lahko te naloge izvaja
  , brez poseganja v poslovno zaupnost
  . [Sprememba 62]

3.   Usklajevalni odbor pripravi poslovnik, ki vključuje zlasti pravila za sodelovanje na sestankih in pogostost sestankov, ki morajo potekati najmanj enkrat na četrtletje.
  Poslovnik med drugim določa tudi redna posvetovanja, in sicer najmanj enkrat letno, z uporabniki železniških tovornih in potniških storitev in predstavniki delavcev v železniškem sektorju.
  Poročilo o razpravah v usklajevalnem odboru, v katerem so navedena ustrezna stališča članov odbora, se letno predloži upravljavcu infrastrukture, državi članici, zadevnemu regulatornemu organu in
  uporabnikom železniških tovornih in potniških storitev, predstavnikom delavcev v železniškem sektorju in
  Komisiji. [Sprememba 63]

Člen 7d

Evropsko omrežje upravljavcev infrastrukture

1.   Države članice zagotovijo, da so upravljavci infrastrukture prisotni in sodelujejo v omrežju za razvoj železniške infrastrukture Unije,
  in
  zlasti zaradi zagotavljanja

  za zagotavljanje:

| (i) | pravočasnega in učinkovitega izvajanja vseevropskega prometnega omrežja, vključno s ključnimi koridorji omrežja, tovornimi koridorji v skladu z Uredbo (EU) št. 913/2010 (*2) in načrtom uvedbe evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) iz Sklepa 2012/88/EU (*3).
  ter |
| --- | --- |

(i)

pravočasnega in učinkovitega izvajanja vseevropskega prometnega omrežja, vključno s ključnimi koridorji omrežja, tovornimi koridorji v skladu z Uredbo (EU) št. 913/2010 (*2) in načrtom uvedbe evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) iz Sklepa 2012/88/EU (*3).
  ter

| (ii) | spodbujanja učinkovitega in uspešnega čezmejnega potniškega prometa v Uniji, tudi s pomočjo čezmejnega sodelovanja za odpravljanje ozkih grl. |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanja učinkovitega in uspešnega čezmejnega potniškega prometa v Uniji, tudi s pomočjo čezmejnega sodelovanja za odpravljanje ozkih grl.

1a.
     
  Omrežje razvije tudi skupna okvirna načela v zvezi z obračunavanjem čezmejnih potniških storitev v več omrežjih, kakor je opredeljeno v členu 37, in za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, kakor je določeno v členu 40. Mnenje o teh skupnih načelih izda omrežje regulatornih organov iz člena 57. [Sprememba 64]

Komisija je članica omrežja. Usklajuje in podpira delo omrežja ter po potrebi pripravlja priporočila zanj. Zagotavlja aktivno sodelovanje ustreznih upravljavcev infrastrukture.

2.   Omrežje sodeluje v dejavnostih spremljanja trga iz člena 15 in primerja učinkovitost
  in uspešnost
  upravljavcev infrastrukture na podlagi skupnih kazalnikov in meril za kakovost, kot so zanesljivost, zmogljivosti, razpoložljivost, točnost in varnost njihovih omrežij, kakovost in uporaba sredstev, vzdrževanje, obnove, izboljšanja, naložbe in finančna učinkovitost
  ter preglednost okvira za zaračunavanje uporabnin in pravil za njihovo zaračunavanje
  . [Sprememba 65]

3.   Komisija lahko

  ob upoštevanju mnenja, ki ga izrazi omrežje,
  sprejme ukrepe za določanje skupnih načel in delovnih postopkov omrežja, zlasti zaradi zagotavljanja skladnosti primerjalnih dejavnosti, ter postopke, ki jih je treba upoštevati pri sodelovanju v omrežju. Navedeni ukrepi se sprejmejo z izvedbenim

  delegiranim
  aktom v skladu s postopkom iz člena 62(3)

  60
  “.

(*2)  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22.)"

(*3)  2012/88/EU: Sklep Komisije z dne 25. januarja 2012 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 172) (UL L 51, 23.2.2012, str. 1.)“. [Sprememba 66]"

| 5. | Člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Prevoznikom v železniškem prometu se pod enakimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji odobri pravica dostopa do železniške infrastrukture v vseh državah članicah za namene izvajanja vseh vrst storitev potniškega železniškega prometa. Prevozniki v železniškem prometu imajo pravico, da potnike pobirajo na kateri koli postaji in jih odlagajo na drugi. Ta pravica vključuje dostop do infrastrukture, ki povezuje objekte za izvajanje železniških storitev iz točke 2 Priloge II.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 10 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Prevoznikom v železniškem prometu se pod enakimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji odobri pravica dostopa do železniške infrastrukture v vseh državah članicah za namene izvajanja vseh vrst storitev potniškega železniškega prometa. Prevozniki v železniškem prometu imajo pravico, da potnike pobirajo na kateri koli postaji in jih odlagajo na drugi. Ta pravica vključuje dostop do infrastrukture, ki povezuje objekte za izvajanje železniških storitev iz točke 2 Priloge II.“;

| (aa) | vstavi se naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Državam članicam ni treba odobriti pravice dostopa do infrastrukture za potrebe izvajanja kakršnih koli storitev prevoznikom v železniškem prometu, ki jih neposredno ali posredno nadzoruje oseba ali več oseb iz ene ali več tretjih držav, v katerih se pravice dostopa do infrastrukture in objektov za izvajanje železniških storitev ne podeljujejo podjetjem iz Unije pod pogoji, podobnimi tistim, ki so opredeljeni v tej direktivi. V tem odstavku nadzor pomeni pravice, pogodbe ali druga sredstva, ki ločeno ali v kombinaciji in ob upoštevanju ustreznih dejstev ali prava, podeljujejo podjetju možnost izvajanja odločilnega vpliva, zlasti:










  (a) | lastništva ali pravice do uporabe celotnega ali dela premoženja zadevnega podjetja; |
| --- | --- | --- |

(aa)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.
     
  Državam članicam ni treba odobriti pravice dostopa do infrastrukture za potrebe izvajanja kakršnih koli storitev prevoznikom v železniškem prometu, ki jih neposredno ali posredno nadzoruje oseba ali več oseb iz ene ali več tretjih držav, v katerih se pravice dostopa do infrastrukture in objektov za izvajanje železniških storitev ne podeljujejo podjetjem iz Unije pod pogoji, podobnimi tistim, ki so opredeljeni v tej direktivi. V tem odstavku nadzor pomeni pravice, pogodbe ali druga sredstva, ki ločeno ali v kombinaciji in ob upoštevanju ustreznih dejstev ali prava, podeljujejo podjetju možnost izvajanja odločilnega vpliva, zlasti:

(a)

lastništva ali pravice do uporabe celotnega ali dela premoženja zadevnega podjetja;

| (b) | pravicami ali pogodbami, ki zagotavljajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja.“; [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(b)

pravicami ali pogodbami, ki zagotavljajo odločilen vpliv na sestavo, glasovanje ali odločitve organov podjetja.“; [Sprememba 67]

| (b) | odstavka 3 in 4 se črtata. |
| --- | --- |

(b)

odstavka 3 in 4 se črtata.

| 6. | Člen 11 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa, določeno v členu 10(2), na potniške storitve med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem, če je ista proga ali alternativna proga vključena v eno ali več pogodb o izvajanju javne službe in bi uveljavljanje te pravice ogrozilo ekonomsko ravnovesje zadevne pogodbe ali pogodb o izvajanju javne službe.
  Potniške storitve visokih hitrosti se ne omejujejo pri pravici do dostopa iz člena 10(2).




  Pristojni organi in upravljavci infrastrukture vse zainteresirane strani vnaprej obvestijo o prošnjah za zmogljivosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*4)

  , ki bi lahko bile v nasprotju s pravicami do dostopa v skladu s členom 10 te direktive.




  Storitve s prostim dostopom pomeni vse storitve potniškega prometa, ki niso del pogodbe o izvajanju javne službe.




  Če pristojni organ ustvari novo pogodbo o izvajanju javne službe ali razširi področje uporabe veljavne pogodbe v smislu uporabe več infrastrukturnih zmogljivosti kot predhodno, za pravico do dostopa za podjetja, ki nudijo storitve s prostim dostopom, na katera bi lahko vplivala odločitev pristojnega organa, ne veljajo kakšne koli omejitve“.



  (*4)  
  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).
  ; [Sprememba 68]" |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 11 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa, določeno v členu 10(2), na potniške storitve med danim odhodnim krajem in danim namembnim krajem, če je ista proga ali alternativna proga vključena v eno ali več pogodb o izvajanju javne službe in bi uveljavljanje te pravice ogrozilo ekonomsko ravnovesje zadevne pogodbe ali pogodb o izvajanju javne službe.
  Potniške storitve visokih hitrosti se ne omejujejo pri pravici do dostopa iz člena 10(2).

Pristojni organi in upravljavci infrastrukture vse zainteresirane strani vnaprej obvestijo o prošnjah za zmogljivosti v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta

   (*4)

  , ki bi lahko bile v nasprotju s pravicami do dostopa v skladu s členom 10 te direktive.

Storitve s prostim dostopom pomeni vse storitve potniškega prometa, ki niso del pogodbe o izvajanju javne službe.

Če pristojni organ ustvari novo pogodbo o izvajanju javne službe ali razširi področje uporabe veljavne pogodbe v smislu uporabe več infrastrukturnih zmogljivosti kot predhodno, za pravico do dostopa za podjetja, ki nudijo storitve s prostim dostopom, na katera bi lahko vplivala odločitev pristojnega organa, ne veljajo kakšne koli omejitve“.

(*4)  
  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in (EGS) št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).
  ; [Sprememba 68]"

| (b) | prvi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Da se določi, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe ogroženo, ustrezni regulatorni organ ali organi iz člena 55 opravijo objektivno ekonomsko analizo, njihova odločitev pa temelji na vnaprej določenih merilih. To določijo



  Ta merila med drugim vključujejo vpliv izvrševanja pravice do dostopa na donosnost vseh storitev, ki jih zajemajo pogodbe o izvajanju javne službe, vključno s posledičnim vplivom na neto stroške pristojnega organa, ki je dodelil pogodbo, povpraševanje potnikov, določanje cen vozovnic, ureditev izdaje vozovnic, mesto in število postajališč ter čas in pogostost predlagane nove storitve, določi pa jih regulatorni organ iz člena 55 v skladu z ukrepi iz odstavka 4 tega člena. Z analizo se oceni, ali se pričakuje, da bodo storitve s prostim dostopom ogrožale vzdržnost storitev, ki se izvajajo v okviru pogodbe o izvajanju javne službe.




  Ekonomsko ravnovesje v pogodbi o izvajanju javne službe ne velja za ogroženo, če regulatorni organ predvidi, da bi predvidena nova storitev v železniškem sektorju predvsem ustvarjala dohodke in jih ne porabljala ter da morebitna izguba prihodka za sveženj storitev po pogodbi ali pogodbah o izvajanju javne službe ne bi bila bistvena. V skladu s to analizo in odločitvijo ustreznega regulatornega organa imajo države članice pooblastilo, da odobrijo, spremenijo ali zavrnejo pravico dostopa za zaprošeno potniško storitev.
  “ |
| --- | --- |

(b)

prvi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„Da se določi, ali bi bilo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe ogroženo, ustrezni regulatorni organ ali organi iz člena 55 opravijo objektivno ekonomsko analizo, njihova odločitev pa temelji na vnaprej določenih merilih. To določijo

Ta merila med drugim vključujejo vpliv izvrševanja pravice do dostopa na donosnost vseh storitev, ki jih zajemajo pogodbe o izvajanju javne službe, vključno s posledičnim vplivom na neto stroške pristojnega organa, ki je dodelil pogodbo, povpraševanje potnikov, določanje cen vozovnic, ureditev izdaje vozovnic, mesto in število postajališč ter čas in pogostost predlagane nove storitve, določi pa jih regulatorni organ iz člena 55 v skladu z ukrepi iz odstavka 4 tega člena. Z analizo se oceni, ali se pričakuje, da bodo storitve s prostim dostopom ogrožale vzdržnost storitev, ki se izvajajo v okviru pogodbe o izvajanju javne službe.

Ekonomsko ravnovesje v pogodbi o izvajanju javne službe ne velja za ogroženo, če regulatorni organ predvidi, da bi predvidena nova storitev v železniškem sektorju predvsem ustvarjala dohodke in jih ne porabljala ter da morebitna izguba prihodka za sveženj storitev po pogodbi ali pogodbah o izvajanju javne službe ne bi bila bistvena. V skladu s to analizo in odločitvijo ustreznega regulatornega organa imajo države članice pooblastilo, da odobrijo, spremenijo ali zavrnejo pravico dostopa za zaprošeno potniško storitev.
  “

| (c) | vstavijo se naslednji odstavki:


  „
  2a.
     
  Če se pogodba o izvajanju javne službe sklene prek za konkurenco odprtega javnega razpisa v skladu s pravom Unije, lahko države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 za čas veljavnosti te pogodbe o izvajanju javne službe omejijo pravico dostopa iz člena 10(2) te direktive za storitve med odhodnim krajem in namembnim krajem, ki so zajete v to pogodbo o izvajanju javne službe. Informacija o omejitvi pravice dostopa se objavi, če se začne razpisni postopek za sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe. Vsaki dodatni novi storitvi v smislu člena 10(2), za katero regulatorni organ predvidi, da bo v železniškem sektorju predvsem ustvarjala dohodke in jih ne porabljala in glede katere morebitna izguba prihodka za sveženj storitev po pogodbi o izvajanju javne službe po napovedi ne bi bila bistvena, se ne omeji dostop.




  Omejitve iz tega odstavka ne omejujejo pravice, da se potniki poberejo in odložijo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici.




  2b.
     
  Regulatorni organ ali organi, ki opravijo analizo iz odstavka 2 in 2a sprejme(jo) odločitev
  po zahtevi, ki jo v enem mesecu po informaciji

  prejemu informacije
  o nameravani storitvi potniškega prometa iz člena 38(4) predloži kateri koli od naslednjih subjektov:






  (a) | pristojni organ oziroma pristojni organi, ki so dodelili pogodbo o izvajanju javne službe; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavijo se naslednji odstavki:

„
  2a.
     
  Če se pogodba o izvajanju javne službe sklene prek za konkurenco odprtega javnega razpisa v skladu s pravom Unije, lahko države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007 za čas veljavnosti te pogodbe o izvajanju javne službe omejijo pravico dostopa iz člena 10(2) te direktive za storitve med odhodnim krajem in namembnim krajem, ki so zajete v to pogodbo o izvajanju javne službe. Informacija o omejitvi pravice dostopa se objavi, če se začne razpisni postopek za sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe. Vsaki dodatni novi storitvi v smislu člena 10(2), za katero regulatorni organ predvidi, da bo v železniškem sektorju predvsem ustvarjala dohodke in jih ne porabljala in glede katere morebitna izguba prihodka za sveženj storitev po pogodbi o izvajanju javne službe po napovedi ne bi bila bistvena, se ne omeji dostop.

Omejitve iz tega odstavka ne omejujejo pravice, da se potniki poberejo in odložijo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici.

2b.
     
  Regulatorni organ ali organi, ki opravijo analizo iz odstavka 2 in 2a sprejme(jo) odločitev
  po zahtevi, ki jo v enem mesecu po informaciji

  prejemu informacije
  o nameravani storitvi potniškega prometa iz člena 38(4) predloži kateri koli od naslednjih subjektov:

(a)

pristojni organ oziroma pristojni organi, ki so dodelili pogodbo o izvajanju javne službe;

| (b) | kateri koli drugi zainteresirani pristojni organ, ki ima v skladu s tem členom pravico omejiti dostop; |
| --- | --- |

(b)

kateri koli drugi zainteresirani pristojni organ, ki ima v skladu s tem členom pravico omejiti dostop;

| (c) | upravljavec infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

upravljavec infrastrukture;

| (d) | prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne
  storitve
  službe; |
| --- | --- |

(d)

prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne
  storitve
  službe;

| (da) | prevoznik v železniškem prometu, ki je zahteval zmogljivost v skladu s členom 38(4).
  “; [Spremembi 69 in 114] |
| --- | --- |

(da)

prevoznik v železniškem prometu, ki je zahteval zmogljivost v skladu s členom 38(4).
  “; [Spremembi 69 in 114]

| (c) | odstavek

  odstavka
  3
  in 4
  se nadomesti

  nadomestita
  z naslednjim:
  „3.   Regulatorni organ poda obrazložitev svoje odločitve in pogoje, v skladu s katerimi lahko kateri koli od spodaj navedenih subjektov v enem mesecu po prejetju obvestila zahteva ponovno preučitev odločitve:






  (a) | ustrezni pristojni organ oziroma pristojni organi; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek

  odstavka
  3
  in 4
  se nadomesti

  nadomestita
  z naslednjim:

„3.   Regulatorni organ poda obrazložitev svoje odločitve in pogoje, v skladu s katerimi lahko kateri koli od spodaj navedenih subjektov v enem mesecu po prejetju obvestila zahteva ponovno preučitev odločitve:

(a)

ustrezni pristojni organ oziroma pristojni organi;

| (b) | upravljavec infrastrukture; |
| --- | --- |

(b)

upravljavec infrastrukture;

| (c) | prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe; |
| --- | --- |

(c)

prevoznik v železniškem prometu, ki izvaja pogodbo za opravljanje javne službe;

| (d) | prevoznik v železniškem prometu, ki je zaprosil za dostop. |
| --- | --- |

(d)

prevoznik v železniškem prometu, ki je zaprosil za dostop.

Če se regulatorni organ
  v skladu z odstavkom 2
  odloči, da bi bilo zaradi nameravane potniške storitve iz člena 38(4) ogroženo ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe, navede možne spremembe takšne storitve, ki bi zagotovile, da so izpolnjeni pogoji za odobritev pravice dostopa iz člena 10(2)“.

4.   Na podlagi izkušenj regulatornih organov, pristojnih organov in prevoznikov v železniškem prometu ter na podlagi dejavnosti delovne skupine iz člena 57(1) lahko Komisija sprejme ukrepe, v katerih podrobno določi postopek in merila, ki jih je treba upoštevati pri uporabi odstavkov 1, 2 in 3 tega člena. Ti
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 60.;
  [Sprememba 70]

| (e) | odstavek 5 se črta. |
| --- | --- |

(e)

odstavek 5 se črta.

| 7. | Vstavi se naslednji člen 13a:
  „Člen 13a
  Skupni informacijski sistemi in povezani sistemi za izdajanje vozovnic [Sprememba 71]

  1.   Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1371/2007

   (10)

  in Direktivo 2010/40/EU

   (11)


  Vsi podatki o voznih redih se obravnavajo kot javni podatki in so ustrezno na voljo.




  Ne glede na Uredbo (ES) št. 1371/2007 in Direktivo 2010/40/EU države članice od vseh deležnikov v železniškem prometu, kot so prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in prodajalci vozovnic, zahtevajo, naj najpozneje do 12. decembra 2019 pričnejo uporabljati interoperabilen sistem informiranja in izdajanja vozovnic, ki veljajo za vse proge, ki bo potnikom omogočal dostop do vseh podatkov, ki jih potrebujejo za načrtovanje potovanja ter za rezervacijo in nakup vozovnic v Uniji.




  Države članice od prevoznikov v železniškem prometu zahtevajo, da sodelujejo pri vzpostavitvi skupnega sistema informiranja o potovanjih in izdajanja vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij za vse javne železniške potniške storitve, ki se izvajajo v okviru pogodb o izvajanju javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, in sicer do 12. decembra 2019, ali se odločijo, da za vzpostavitev takšnega sistema pooblastijo ustrezne organe. Sistem ne ustvarja izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu. Upravlja ga pravni subjekt javnega ali zasebnega prava ali združenje vseh prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve potniškega prometa.




  Prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo tržne storitve javnega potniškega prometa, imajo nediskriminatoren dostop do sistema za namene dajanja informacij o javnem železniškem potniškem prometu ter prodajanja vozovnic zanj, in sicer kot dodatek k lastnim storitvam prevoza.




  Sistem je tako načrtovan, da je interoperabilen v skladu z Direktivo 2008/57/ES ter osnovnimi tehničnimi specifikacijami za telematske aplikacije. Izpolnjuje te tehnične zahteve, da bi zagotovil skladnost zlasti pri obračunavanju, poslovni zaupnosti informacij, varstvu osebnih podatkov in spoštovanju pravil o konkurenci. Vsak sistem ali aplikacija, ki nudi dodatne storitve potnikom, je interoperabilen v skladu s temi tehničnimi specifikacijami.




  Države članice zagotovijo, da je dostop do osnovnih tehničnih specifikacij za telematske aplikacije prost in nediskriminatoren.




  Morebitni tržni sporazum med udeleženci je v skladu s pravili o konkurenci.




  Stroški tega sistema se pravično razdelijo med udeležence na način, ki odraža njihove prispevke.




  Regulatorni organ zagotovi, da taki sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ne povzročajo izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu.



  lahko Države članice
  lahko
  zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve notranjega potniškega prometa

  in ponudnikov potniškega prevoza v drugih vrstah prometa tudi zahtevajo
  , da sodelujejo v skupnem informacijskem

  interoperabilnem
  sistemu in povezanem sistemu za izdajo vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij ali se odločijo, da pristojne

  zadevne
  organe pooblastijo za vzpostavitev takšnega sistema. Če je takšen sistem vzpostavljen, države članice zagotovijo, da ne povzroča izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu
  in drugimi ponudniki potniškega prevoza
  in da ga upravlja javni ali zasebni pravni subjekt ali združenje vseh prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve potniškega prometa. [Sprememba 72]

  2.   Države članice zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve v potniškem prometu, da zagotovijo in uskladijo

  tudi ob upoštevanju glavnih prog v Uniji pripravijo in usklajujejo nacionalne
  načrte za nepredvidljive razmere, da bi v smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 1371/2007 zagotovili pomoč potnikom v primeru večjih motenj pri izvajanju storitev
  zaradi naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, ob upoštevanju Odločbe Komisije 2008/164/ES

   (*5).
  Vsak prevoznik v železniškem prometu, ki opravlja potniške storitve, in upravljavec postaje uvede lasten načrt za nepredvidljive razmere v skladu z nacionalnimi načrti za nepredvidljive razmere
  “.

  (10)  
  UL L 315, 3.12.2007, str. 14."


  (11)  
  UL L 207, 6.8.2010, str. 1."


  (*5)  
  Odločba Komisije 2008/164/ES z dne 21. decembra 2007 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s ‚funkcionalno oviranimi osebami‘ v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne in visoke hitrosti (UL L 64, 7.3.2008, str. 72).
  . [Sprememba 73]" |
| --- | --- |

7.

Vstavi se naslednji člen 13a:

„Člen 13a

Skupni informacijski sistemi in povezani sistemi za izdajanje vozovnic [Sprememba 71]

1.   Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 1371/2007

   (10)

  in Direktivo 2010/40/EU

   (11)


  Vsi podatki o voznih redih se obravnavajo kot javni podatki in so ustrezno na voljo.

Ne glede na Uredbo (ES) št. 1371/2007 in Direktivo 2010/40/EU države članice od vseh deležnikov v železniškem prometu, kot so prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in prodajalci vozovnic, zahtevajo, naj najpozneje do 12. decembra 2019 pričnejo uporabljati interoperabilen sistem informiranja in izdajanja vozovnic, ki veljajo za vse proge, ki bo potnikom omogočal dostop do vseh podatkov, ki jih potrebujejo za načrtovanje potovanja ter za rezervacijo in nakup vozovnic v Uniji.

Države članice od prevoznikov v železniškem prometu zahtevajo, da sodelujejo pri vzpostavitvi skupnega sistema informiranja o potovanjih in izdajanja vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij za vse javne železniške potniške storitve, ki se izvajajo v okviru pogodb o izvajanju javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, in sicer do 12. decembra 2019, ali se odločijo, da za vzpostavitev takšnega sistema pooblastijo ustrezne organe. Sistem ne ustvarja izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu. Upravlja ga pravni subjekt javnega ali zasebnega prava ali združenje vseh prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve potniškega prometa.

Prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo tržne storitve javnega potniškega prometa, imajo nediskriminatoren dostop do sistema za namene dajanja informacij o javnem železniškem potniškem prometu ter prodajanja vozovnic zanj, in sicer kot dodatek k lastnim storitvam prevoza.

Sistem je tako načrtovan, da je interoperabilen v skladu z Direktivo 2008/57/ES ter osnovnimi tehničnimi specifikacijami za telematske aplikacije. Izpolnjuje te tehnične zahteve, da bi zagotovil skladnost zlasti pri obračunavanju, poslovni zaupnosti informacij, varstvu osebnih podatkov in spoštovanju pravil o konkurenci. Vsak sistem ali aplikacija, ki nudi dodatne storitve potnikom, je interoperabilen v skladu s temi tehničnimi specifikacijami.

Države članice zagotovijo, da je dostop do osnovnih tehničnih specifikacij za telematske aplikacije prost in nediskriminatoren.

Morebitni tržni sporazum med udeleženci je v skladu s pravili o konkurenci.

Stroški tega sistema se pravično razdelijo med udeležence na način, ki odraža njihove prispevke.

Regulatorni organ zagotovi, da taki sistemi za izdajanje vozovnic, ki veljajo za vse proge, ne povzročajo izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu.

lahko Države članice
  lahko
  zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve notranjega potniškega prometa

  in ponudnikov potniškega prevoza v drugih vrstah prometa tudi zahtevajo
  , da sodelujejo v skupnem informacijskem

  interoperabilnem
  sistemu in povezanem sistemu za izdajo vozovnic, vozovnic, ki veljajo za vse proge, in rezervacij ali se odločijo, da pristojne

  zadevne
  organe pooblastijo za vzpostavitev takšnega sistema. Če je takšen sistem vzpostavljen, države članice zagotovijo, da ne povzroča izkrivljanja trga ali diskriminacije med prevozniki v železniškem prometu
  in drugimi ponudniki potniškega prevoza
  in da ga upravlja javni ali zasebni pravni subjekt ali združenje vseh prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve potniškega prometa. [Sprememba 72]

2.   Države članice zahtevajo od prevoznikov v železniškem prometu, ki izvajajo storitve v potniškem prometu, da zagotovijo in uskladijo

  tudi ob upoštevanju glavnih prog v Uniji pripravijo in usklajujejo nacionalne
  načrte za nepredvidljive razmere, da bi v smislu člena 18 Uredbe (ES) št. 1371/2007 zagotovili pomoč potnikom v primeru večjih motenj pri izvajanju storitev
  zaradi naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, ob upoštevanju Odločbe Komisije 2008/164/ES

   (*5).
  Vsak prevoznik v železniškem prometu, ki opravlja potniške storitve, in upravljavec postaje uvede lasten načrt za nepredvidljive razmere v skladu z nacionalnimi načrti za nepredvidljive razmere
  “.

(10)  
  UL L 315, 3.12.2007, str. 14."

(11)  
  UL L 207, 6.8.2010, str. 1."

(*5)  
  Odločba Komisije 2008/164/ES z dne 21. decembra 2007 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s ‚funkcionalno oviranimi osebami‘ v vseevropskem železniškem sistemu za konvencionalne in visoke hitrosti (UL L 64, 7.3.2008, str. 72).
  . [Sprememba 73]"

| 7a. | V členu 19 se doda naslednja točka:










  „(da) | so zavezani k uporabi posameznih kolektivnih pogodb držav članic, v katerih želijo obratovati;“ [Sprememba 74] |
| --- | --- | --- |

7a.

V členu 19 se doda naslednja točka:

„(da)

so zavezani k uporabi posameznih kolektivnih pogodb držav članic, v katerih želijo obratovati;“ [Sprememba 74]

| 8. | V členu 38 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Če namerava prosilec zaprositi za infrastrukturne zmogljivosti, da bi izvajal storitev potniškega prometa, zadevne upravljavce infrastrukture in regulatorne organe obvesti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti delovnega voznega reda, na katerega se nanaša zahteva po zmogljivostih. Da bi lahko zadevni regulatorni organi presodili, kakšni so morebitni ekonomski učinki na obstoječe pogodbe o izvajanju javne službe, regulatorni organi zagotovijo, da se takoj, najpozneje pa v petih dneh, obvestijo vsi pristojni organi, ki so sklenili pogodbo za storitev železniškega potniškega prometa na tej progi, opredeljeni v pogodbi o izvajanju javne službe, vsi drugi zainteresirani pristojni organi, ki imajo pravico omejiti dostop v skladu s členom 11, ter vsi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo pogodbo o izvajanju javne službe na progi te storitve potniškega prometa.“. |
| --- | --- |

8.

V členu 38 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Če namerava prosilec zaprositi za infrastrukturne zmogljivosti, da bi izvajal storitev potniškega prometa, zadevne upravljavce infrastrukture in regulatorne organe obvesti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti delovnega voznega reda, na katerega se nanaša zahteva po zmogljivostih. Da bi lahko zadevni regulatorni organi presodili, kakšni so morebitni ekonomski učinki na obstoječe pogodbe o izvajanju javne službe, regulatorni organi zagotovijo, da se takoj, najpozneje pa v petih dneh, obvestijo vsi pristojni organi, ki so sklenili pogodbo za storitev železniškega potniškega prometa na tej progi, opredeljeni v pogodbi o izvajanju javne službe, vsi drugi zainteresirani pristojni organi, ki imajo pravico omejiti dostop v skladu s členom 11, ter vsi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo pogodbo o izvajanju javne službe na progi te storitve potniškega prometa.“.

| 8a. | V členu 42 se vstavi odstavek 1a:




  „1a.
     
  Da bi preprečili diskriminacijo prosilcev, regulatorni organ iz člena 55 te direktive predhodno odobri tako okvirno pogodbo in na lastno pobudo pregleda veljavno okvirno pogodbo. Prosilec ima pravico do pritožbe pred regulatornim organom, če meni, da je bil z okvirno pogodbo nepravično obravnavan, diskriminiran ali kako drugače oškodovan. Regulatorni organ v primeru pritožbe glede okvirne pogodbe najkasneje dva meseca dni po prejemu pritožbe potrdi, da sprememba okvirne pogodbe ni potrebna, ali zahteva spremembo te okvirne pogodbe v skladu z navodili regulatornega organa. Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu ravnata v skladu s odločitvijo regulatornega organa takoj, ko je materialno izvedljivo, in v vsakem primeru ne kasneje kot mesec dni po prejemu odločitve regulatornega organa. Regulatorni organ pri izvajanju funkcij iz tega odstavka posebno pozornost nameni varovanju poslovnih skrivnosti“. [Sprememba 75] |
| --- | --- |

8a.

V členu 42 se vstavi odstavek 1a:

„1a.
     
  Da bi preprečili diskriminacijo prosilcev, regulatorni organ iz člena 55 te direktive predhodno odobri tako okvirno pogodbo in na lastno pobudo pregleda veljavno okvirno pogodbo. Prosilec ima pravico do pritožbe pred regulatornim organom, če meni, da je bil z okvirno pogodbo nepravično obravnavan, diskriminiran ali kako drugače oškodovan. Regulatorni organ v primeru pritožbe glede okvirne pogodbe najkasneje dva meseca dni po prejemu pritožbe potrdi, da sprememba okvirne pogodbe ni potrebna, ali zahteva spremembo te okvirne pogodbe v skladu z navodili regulatornega organa. Upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu ravnata v skladu s odločitvijo regulatornega organa takoj, ko je materialno izvedljivo, in v vsakem primeru ne kasneje kot mesec dni po prejemu odločitve regulatornega organa. Regulatorni organ pri izvajanju funkcij iz tega odstavka posebno pozornost nameni varovanju poslovnih skrivnosti“. [Sprememba 75]

| 8b. | V členu 46 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:




  „4.
     
  Načela postopka usklajevanja se določijo v programu omrežja. Odražajo zlasti težavnost dogovarjanja o mednarodnih vlakovnih poteh in učinek, ki ga lahko ima sprememba na druge upravljavce infrastrukture. Upravljavec infrastrukture v primeru nezdružljivih prošenj za izvajanje železniških storitev v istem tržnem segmentu pri dodeljevanju zmogljivosti upošteva le infrastrukturo, ki je sporna, ne pa celotnega obsega zmogljivosti, za katerega zaprošajo prosilci, ki med seboj konkurirajo.“ [Sprememba 76] |
| --- | --- |

8b.

V členu 46 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.
     
  Načela postopka usklajevanja se določijo v programu omrežja. Odražajo zlasti težavnost dogovarjanja o mednarodnih vlakovnih poteh in učinek, ki ga lahko ima sprememba na druge upravljavce infrastrukture. Upravljavec infrastrukture v primeru nezdružljivih prošenj za izvajanje železniških storitev v istem tržnem segmentu pri dodeljevanju zmogljivosti upošteva le infrastrukturo, ki je sporna, ne pa celotnega obsega zmogljivosti, za katerega zaprošajo prosilci, ki med seboj konkurirajo.“ [Sprememba 76]

| 8c. | V členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:




  „1.
     
  V primeru motenj voženj vlaka zaradi tehnične napake ali nesreče upravljavec infrastrukture sprejme vse potrebne ukrepe za vzpostavitev normalnega stanja. V ta namen izdela načrt dela v izrednih razmerah, ki vsebuje seznam različnih organov, ki jih je treba obvestiti v primeru hudih nesreč ali resnih motenj voženj vlaka. V primeru motnje, ki bi lahko vplivala na čezmejni promet, upravljavec infrastrukture posreduje vse ustrezne informacije drugim upravljavcem infrastrukture, na čigar omrežja in promet bi motnja lahko vplivala. Ustrezni upravljavci infrastrukture sodelujejo, da se vzpostavi normalen čezmejni promet.“ [Sprememba 77] |
| --- | --- |

8c.

V členu 54 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.
     
  V primeru motenj voženj vlaka zaradi tehnične napake ali nesreče upravljavec infrastrukture sprejme vse potrebne ukrepe za vzpostavitev normalnega stanja. V ta namen izdela načrt dela v izrednih razmerah, ki vsebuje seznam različnih organov, ki jih je treba obvestiti v primeru hudih nesreč ali resnih motenj voženj vlaka. V primeru motnje, ki bi lahko vplivala na čezmejni promet, upravljavec infrastrukture posreduje vse ustrezne informacije drugim upravljavcem infrastrukture, na čigar omrežja in promet bi motnja lahko vplivala. Ustrezni upravljavci infrastrukture sodelujejo, da se vzpostavi normalen čezmejni promet.“ [Sprememba 77]

| 8d. | Členu 55 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo regulatorni organi potrebne organizacijske in operativne zmogljivosti iz člena 56 te direktive in po potrebi sprejmejo akcijski načrt, s katerim bi jim te zmogljivosti zagotovile.“[Sprememba 78] |
| --- | --- |

8d.

Členu 55 se doda naslednji odstavek:

„3a.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo regulatorni organi potrebne organizacijske in operativne zmogljivosti iz člena 56 te direktive in po potrebi sprejmejo akcijski načrt, s katerim bi jim te zmogljivosti zagotovile.“[Sprememba 78]

| 8e. | Člen 56 se spremeni:




  „Člen 56




  Naloge regulatornega organa




  1.
     
  Brez poseganja v člen 46(6) ima prosilec pravico pri regulatornem organu vložiti pritožbo, če meni, da je bil nepravično obravnavan, diskriminiran ali kako drugače oškodovan, še zlasti proti odločitvam upravljavca infrastrukture ali, po potrebi, proti odločitvam prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca objektov za izvajanje železniških storitev v zvezi s/z:










  (a) | programom omrežja v začasnih in končnih različicah; |
| --- | --- | --- |

8e.

Člen 56 se spremeni:

„Člen 56

Naloge regulatornega organa

1.
     
  Brez poseganja v člen 46(6) ima prosilec pravico pri regulatornem organu vložiti pritožbo, če meni, da je bil nepravično obravnavan, diskriminiran ali kako drugače oškodovan, še zlasti proti odločitvam upravljavca infrastrukture ali, po potrebi, proti odločitvam prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca objektov za izvajanje železniških storitev v zvezi s/z:

(a)

programom omrežja v začasnih in končnih različicah;

| (b) | v programu omrežja določenimi merili; |
| --- | --- |

(b)

v programu omrežja določenimi merili;

| (c) | postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti in njegovimi rezultati; |
| --- | --- |

(c)

postopkom dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti in njegovimi rezultati;

| (d) | ureditvijo zaračunavanja uporabnin; |
| --- | --- |

(d)

ureditvijo zaračunavanja uporabnin;

| (e) | višino in strukturo uporabnin, ki jih mora ali bi jih moral plačati; |
| --- | --- |

(e)

višino in strukturo uporabnin, ki jih mora ali bi jih moral plačati;

| (f) | ureditvijo dostopa v skladu s členi 10 do 13; |
| --- | --- |

(f)

ureditvijo dostopa v skladu s členi 10 do 13;

| (g) | dostopom do storitev in njihovim zaračunavanjem v skladu s členom 13; |
| --- | --- |

(g)

dostopom do storitev in njihovim zaračunavanjem v skladu s členom 13;

| (ga) | načrtovanimi ali nenačrtovanimi deli vzdrževanja infrastrukture. |
| --- | --- |

(ga)

načrtovanimi ali nenačrtovanimi deli vzdrževanja infrastrukture.

2.
     
  Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, v zvezi z varstvom konkurence na trgih storitev železniškega prometa je regulatorni organ pristojen za spremljanje konkurenčnih razmer na trgih storitev železniškega prometa ter zlasti preverja točke (a) do (ga) odstavka 1 na lastno pobudo in z namenom preprečevanja diskriminacije prosilcev. Zlasti preverja, ali program omrežja vsebuje diskriminatorne določbe ali daje upravljavcu infrastrukture diskrecijska pooblastila, ki bi se lahko uporabila za diskriminacijo prosilcev.

3.
     
  Regulatorni organ tudi tesno sodeluje z nacionalnim varnostnim organom v smislu Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti

   (*6)


  [19] in z licenčnim organom v smislu te direktive.

Države članice zagotovijo, da ti organi skupaj razvijejo okvir za izmenjavo informacij in sodelovanje, namenjen preprečevanju škodljivih vplivov na konkurenco ali varnost na trgu storitev v železniškem prometu. Ta okvir vključuje mehanizem, s katerim regulatorni organ zagotavlja nacionalnemu varnostnemu organu in licenčnemu organu priporočila o vprašanjih, ki lahko vplivajo na konkurenco na trgu storitev v železniškem prometu, nacionalni varnostni organ pa regulatornemu organu in licenčnemu organu posreduje priporočila o vprašanjih, ki lahko vplivajo na varnost. Brez poseganja v neodvisnost posameznega organa na področju, za katero je pristojen, zadevni organ pred sprejetjem svoje odločitve preuči vsa tovrstna priporočila. Če zadevni organ odloči, da ne bo upošteval teh priporočil, svojo odločitev utemelji.

4.
     
  Države članice lahko odločijo, da je regulatorni organ zadolžen za sprejemanje nezavezujočih mnenj o začasnih različicah poslovnega načrta iz člena 8(3), pogodbenem dogovoru in načrtu razširitve zmogljivosti, v katerih se navede zlasti, ali zadevni instrumenti ustrezajo konkurenčnim razmeram na trgih storitev železniškega prometa.

5.
     
  Regulatorni organ ima ustrezne organizacijske sposobnosti z vidika človeških in materialnih virov, ki so sorazmerni s pomembnostjo železniškega sektorja v posamezni državi članici.

6.
     
  Regulatorni organ zagotavlja, da so uporabnine, ki jih določi upravljavec infrastrukture, v skladu z oddelkom 2 poglavja IV in nediskriminatorne. Poleg tega zagotovi, da uporabnine, ki jih določijo upravljavci infrastrukture, upravljavci objektov, potrebnih za izvajanje storitev, ali prevozniki v železniškem prometu, vključno z dostopom do železniških tirov, železniških postaj, njenih zgradb in drugih objektov, niso diskriminatorne. Predvidene spremembe višine ali strukture uporabnin iz tega odstavka pa se regulatornemu organu sporočijo dva meseca pred njihovim predvidenim začetkom veljavnosti. Regulatorni organ lahko najpozneje en mesec pred predvidenim začetkom veljavnosti teh sprememb zahteva njihovo znižanje ali povišanje, preložitev ali razveljavitev. Pogajanja o višini uporabnin za infrastrukturo med prosilci in upravljavcem infrastrukture so dovoljena le v primeru, če se izvajajo pod nadzorom regulatornega organa. Regulatorni organ posreduje, če je verjetno, da bodo pogajanja v nasprotju z zahtevami tega poglavja.

7.
     
  Regulatorni organ se redno, v vsakem primeru pa najmanj vsaki dve leti, posvetuje s predstavniki uporabnikov storitev železniškega tovornega in potniškega prevoza, da se upoštevajo njihovi pogledi na trg v železniškem prometu.

8.
     
  Regulatorni organ ima pravico od upravljavca infrastrukture, od prosilcev in vsake prizadete tretje strani v zadevni državi članici zahtevati potrebne informacije.

Zahtevane informacije se predložijo v razumnem roku, ki ga določi regulatorni organ in ki ne presega enega meseca, razen v izjemnih okoliščinah, če se regulatorni organ strinja in odobri časovno omejeno podaljšanje za največ dva dodatna tedna. Regulatornemu organu je omogočeno, da takšne zahteve izvršuje z ustreznimi kaznimi, tudi denarnimi kaznimi. Informacije, ki se predložijo regulatornemu organu, vključujejo vse podatke, ki jih regulatorni organ zahteva v okviru svoje pritožbene funkcije ter naloge spremljanja konkurence na trgih storitev železniškega prometa v skladu z odstavkom 2. Sem spadajo podatki, ki so potrebni v statistične namene in namene opazovanja trga.

9.
     
  Regulatorni organ preuči vsako pritožbo in po potrebi zaprosi za ustrezne informacije ter prične posvetovanja z vsemi zadevnimi stranmi v roku enega meseca od prejema pritožbe. Organ odloča o vsaki pritožbi, sprejme ukrepe za ureditev razmer in o svoji utemeljeni odločitvi obvesti zadevne strani v vnaprej določenem razumnem roku, v vsakem primeru pa najpozneje v šestih tednih po prejemu vseh potrebnih informacij. Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, za varstvo konkurence na trgih storitev železniškega prometa regulatorni organ po potrebi in na lastno pobudo odloči o primernih ukrepih, da se popravi diskriminacija prosilcev, izkrivljanje trga in druge oblike nezaželenega razvoja dogodkov na teh trgih, zlasti ob upoštevanju točk (a) do (ga) odstavka 1.

Odločitev regulatornega organa zavezuje vse stranke, ki jih odločitev zajema in ni pod nadzorom druge upravne instance. Regulatorni organ mora imeti možnost, da svoje odločitve izvršuje z ustreznimi kaznimi, tudi denarnimi kaznimi.

Kadar je pritožba vložena zoper zavrnitev dodelitve infrastrukturnih zmogljivosti ali zoper pogoje ponudbe zmogljivosti, regulatorni organ bodisi potrdi, da odločitve upravljavca infrastrukture ni treba spreminjati, bodisi zahteva spremembo te odločitve v skladu s svojimi navodili. Upravljavec infrastrukture ravna v skladu z odločitvijo regulatornega organa najkasneje v enem mesecu od prejetja obvestila o tej odločitvi.

10.
     
  Države članice zagotovijo, da za odločitve regulatornega organa obstaja možnost sodnega nadzora. Pritožba lahko zadrži izvršitev odločitve regulatornega organa le, če bi lahko takojšnji učinek odločitve regulatornega organa prosilcu povzročil nepopravljivo ali očitno prekomerno škodo. Ta določba ne posega v pristojnosti sodišča, pri katerem je pritožba vložena, v skladu z ustavnim pravom, kakor je primerno.

11.
     
  Države članice zagotovijo, da se odločitve, ki jih sprejme regulatorni organ, objavijo.

12.
     
  Regulatorni organ je pristojen, da izvaja revizije ali sproži zunanje revizije z upravljavci infrastrukture, upravljavci objektov za izvajanje železniških storitev, in po potrebi s prevozniki v železniškem prometu, da bi preveril upoštevanje določb glede ločevanja poslovnih računov iz člena 6. Regulatorni organ ima v zvezi s tem pravico zahtevati vse ustrezne informacije. Regulatorni organ je zlasti pristojen, da od upravljavca infrastrukture, upravljavcev objektov za izvajanje železniških storitev, in vseh prevoznikov ali drugih subjektov, ki izvajajo ali integrirajo različne tipe železniškega prevoza ali upravljanja infrastrukture, kot je določeno v členu 6(1) in (2) ter členu 13, zahteva predložitev vseh ali nekaterih računovodskih informacij, navedenih v Prilogi VIII, ki so podrobne do zadostne mere, za katero se presodi, da je potrebna in sorazmerna.

Brez poseganja v pristojnosti nacionalnih organov, pristojnih za vprašanja državne pomoči, lahko regulatorni organ na podlagi poslovnih računov sprejme tudi sklepe v zvezi z vprašanji državne pomoči in jih sporoči tem organom.

13.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 60 glede nekaterih sprememb Priloge VIII. Priloga VIII se torej lahko spremeni, da se prilagodi razvoju računovodske prakse in prakse preverjanja ter/ali dopolni z dodatnimi elementi, potrebnimi za preverjanje ločenosti poslovnih računov“.

(*6)  
  Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (UL L 191, 18.7.2008, str. 1.)
  “[Sprememba 79]"

| 8f. | V členu 57 se doda naslednji odstavek:




  „9a.
     
  Če prosilec meni, da odločitev upravljavca infrastrukture ovira razvoj mednarodne storitve, lahko zadevo neposredno posreduje mreži regulatornih organov, da poda mnenje. Istočasno se o posredovanju zadeve mreži regulatornih organov obvesti pristojni nacionalni regulatorni organ. Mreža po potrebi zahteva pojasnila od upravljavca infrastrukture, v vsakem primeru pa od zadevnega nacionalnega regulatornega organa. Mreža sprejme in objavi mnenje ter ga sporoči zadevnemu nacionalnemu regulatornemu organu.




  Mreža regulatornih organov Komisiji predloži letno poročilo o dejavnostih. Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.




  Komisija v roku enega leta po začetku veljavnosti direktive, najpozneje pa 31. decembra 2019, sprejme zakonodajni predlog o ustanovitvi evropskega regulatornega organa s pravno osebnostjo, ki bo imel nadzorno in arbitražno funkcijo ter bo imel pristojnost za reševanje čezmejnih težav ter obravnavo pritožb na sklepe nacionalnih regulatornih organov. Ta organ bo nadomestil evropsko mrežo regulatornih organov.“ [Sprememba 80] |
| --- | --- |

8f.

V členu 57 se doda naslednji odstavek:

„9a.
     
  Če prosilec meni, da odločitev upravljavca infrastrukture ovira razvoj mednarodne storitve, lahko zadevo neposredno posreduje mreži regulatornih organov, da poda mnenje. Istočasno se o posredovanju zadeve mreži regulatornih organov obvesti pristojni nacionalni regulatorni organ. Mreža po potrebi zahteva pojasnila od upravljavca infrastrukture, v vsakem primeru pa od zadevnega nacionalnega regulatornega organa. Mreža sprejme in objavi mnenje ter ga sporoči zadevnemu nacionalnemu regulatornemu organu.

Mreža regulatornih organov Komisiji predloži letno poročilo o dejavnostih. Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

Komisija v roku enega leta po začetku veljavnosti direktive, najpozneje pa 31. decembra 2019, sprejme zakonodajni predlog o ustanovitvi evropskega regulatornega organa s pravno osebnostjo, ki bo imel nadzorno in arbitražno funkcijo ter bo imel pristojnost za reševanje čezmejnih težav ter obravnavo pritožb na sklepe nacionalnih regulatornih organov. Ta organ bo nadomestil evropsko mrežo regulatornih organov.“ [Sprememba 80]

| 9. | V členu 63 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija do 31. decembra 2024 oceni vpliv te direktive na železniški sektor ter Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o njenem izvajanju.
  Ocena upošteva mnenje evropskega regulatornega organa o tem, ali še vedno obstajajo diskriminatorne prakse ali druge vrste izkrivljanja konkurence, ter mnenja, ki jih izrazijo socialni partnerji v ustreznem odboru Unije za socialni dialog. [Sprememba 81]

  Do istega datuma Komisija

  evropski regulatorni organ
  oceni, ali v povezavi z upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno povezanega podjetja, še obstajajo diskriminatorno ravnanje ali druge vrste izkrivljanja konkurence
  ter objavi priporočila za nadaljnje ukrepe politike
  . Komisija po potrebi
  na podlagi teh priporočil
  predlaga nove zakonodajne ukrepe.“[Sprememba 82]




  9a. V členu 63(1) se doda naslednji pododstavek:





  „Komisija najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive oceni njen učinek na razvoj trga dela za vlakovno osebje in, če je primerno, predlaga nove zakonodajne ukrepe o izdajanju spričeval za to osebje.“ [Sprememba 83] |
| --- | --- |

9.

V členu 63 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija do 31. decembra 2024 oceni vpliv te direktive na železniški sektor ter Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o njenem izvajanju.
  Ocena upošteva mnenje evropskega regulatornega organa o tem, ali še vedno obstajajo diskriminatorne prakse ali druge vrste izkrivljanja konkurence, ter mnenja, ki jih izrazijo socialni partnerji v ustreznem odboru Unije za socialni dialog. [Sprememba 81]

Do istega datuma Komisija

  evropski regulatorni organ
  oceni, ali v povezavi z upravljavci infrastrukture, ki so del vertikalno povezanega podjetja, še obstajajo diskriminatorno ravnanje ali druge vrste izkrivljanja konkurence
  ter objavi priporočila za nadaljnje ukrepe politike
  . Komisija po potrebi
  na podlagi teh priporočil
  predlaga nove zakonodajne ukrepe.“[Sprememba 82]

9a. V členu 63(1) se doda naslednji pododstavek:

„Komisija najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive oceni njen učinek na razvoj trga dela za vlakovno osebje in, če je primerno, predlaga nove zakonodajne ukrepe o izdajanju spričeval za to osebje.“ [Sprememba 83]

Člen 1a

Uredba (ES) št. 1371/2007 se spremeni:

Člen 2(3) se nadomesti z naslednjim:

„3
     
  Z začetkom veljavnosti te uredbe se členi 9, 10, 11, 12, 19, 20(1) in 26 uporabljajo za vse storitve železniškega potniškega prometa v celotni Uniji.“ [Sprememba 84]

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do... (*7) sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

*7

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

1.   Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  V prečiščeni obliki, skupaj z Direktivo št. 2012/34/EU, ki jo spreminja, je na voljo v treh mesecih po svoji objavi. [Sprememba 85]

V prečiščeni obliki, skupaj z Direktivo št. 2012/34/EU, ki jo spreminja, je na voljo v treh mesecih po svoji objavi.

2.   Točke od 5 do 8 člena 1 se uporabljajo od 1. januarja 2018 [pravočasno za delovni vozni red, ki se začne uporabljati 14. decembra 2019].

Do datuma uporabe točke 5 in brez poseganja v mednarodne storitve potniškega prometa se od držav članic ne zahteva, da odobrijo pravico dostopa prevoznikom v železniškem prometu in njihovim neposredno ali posredno nadzorovanih podružnic, ki imajo licenco v državah članicah, ki ne zagotavljajo podobne pravice dostopa
  . [Sprememba 86]

Do datuma uporabe točke 5 in brez poseganja v mednarodne storitve potniškega prometa se od držav članic ne zahteva, da odobrijo pravico dostopa prevoznikom v železniškem prometu in njihovim neposredno ali posredno nadzorovanih podružnic, ki imajo licenco v državah članicah, ki ne zagotavljajo podobne pravice dostopa

[Sprememba 86]

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti (UL L 164, 30.4.2004, str. 164).

4

(5)  Direktiva 2007/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture (UL L 315, 3.12.2007, str. 44).

5

(6)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

6

(7)  
  Direktiva Sveta 2005/47/ES z dne 18. julija 2005 o Sporazumu med Skupnostjo Evropskih železnic (CER) in Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) o določenih vidikih delovnih pogojev mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve v železniškem sektorju (UL L 195, 27.7.2005, str. 15).

7

Direktiva Sveta 2005/47/ES z dne 18. julija 2005 o Sporazumu med Skupnostjo Evropskih železnic (CER) in Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) o določenih vidikih delovnih pogojev mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve v železniškem sektorju (UL L 195, 27.7.2005, str. 15).

(8)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

8

(9)  
  Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

9

Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

(*7)  UL: prosimo vstavite, datum 18 mesecev po začetku veljavnosti te ditektive.

*7

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/420 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/420

---

P7_TA(2014)0148

Domače storitve železniškega potniškega prevoza ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza (COM(2013)0028 – C7-0024/2013 – 2013/0028(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0028), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0028),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0024/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0024/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega parlamenta, luksemburške poslanske zbornice, nizozemskega senata in nizozemske poslanske zbornice, avstrijskega zveznega sveta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega parlamenta, luksemburške poslanske zbornice, nizozemskega senata in nizozemske poslanske zbornice, avstrijskega zveznega sveta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj (A7-0034/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj (A7-0034/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0028

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 91 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V zadnjem desetletju rast železniškega potniškega prometa ni zadoščala za povečanje njegovega modalnega deleža v primerjavi z avtomobili in letalstvom. Modalni delež železniškega potniškega prevoza v Evropski uniji v višini 6 % je ostal precej stabilen. Storitve v železniškem potniškem prevozu niso dosegale
  razvoja na področju drugih načinov prevoza

  spreminjajočih se potreb z vidika razpoložljivosti,
  cen
  in kakovosti.
  Ob upoštevanju tega, se je treba učiti na podlagi vseh pomembnih izkušenj pri pristopu, ki ga je sprejela Unija v okviru zadnjih treh železniških reform. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1)

V zadnjem desetletju rast železniškega potniškega prometa ni zadoščala za povečanje njegovega modalnega deleža v primerjavi z avtomobili in letalstvom. Modalni delež železniškega potniškega prevoza v Evropski uniji v višini 6 % je ostal precej stabilen. Storitve v železniškem potniškem prevozu niso dosegale
  razvoja na področju drugih načinov prevoza

  spreminjajočih se potreb z vidika razpoložljivosti,
  cen
  in kakovosti.
  Ob upoštevanju tega, se je treba učiti na podlagi vseh pomembnih izkušenj pri pristopu, ki ga je sprejela Unija v okviru zadnjih treh železniških reform. [Sprememba 1]

| (1a) | Železniški prevoz ima pomembno družbeno in okoljsko vlogo, pa tudi pri načrtovanju mobilnosti, njegov skupni delež v evropskem potniškem prevozu pa se lahko še precej poveča. Na podlagi tega lahko naložbe v raziskave, pa tudi v infrastrukturo in železniški vozni park znatno prispevajo k novi rasti in tako neposredno spodbujajo zaposlovanje v železniškem sektorju in posredno, s povečevanjem mobilnosti zaposlenih, v drugih sektorjih. Železniški prevoz se lahko razvije v pomembno sodobno industrijsko vejo Unije pod pogojem, da se države članice dogovorijo o tesnejšem sodelovanju. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1a)

Železniški prevoz ima pomembno družbeno in okoljsko vlogo, pa tudi pri načrtovanju mobilnosti, njegov skupni delež v evropskem potniškem prevozu pa se lahko še precej poveča. Na podlagi tega lahko naložbe v raziskave, pa tudi v infrastrukturo in železniški vozni park znatno prispevajo k novi rasti in tako neposredno spodbujajo zaposlovanje v železniškem sektorju in posredno, s povečevanjem mobilnosti zaposlenih, v drugih sektorjih. Železniški prevoz se lahko razvije v pomembno sodobno industrijsko vejo Unije pod pogojem, da se države članice dogovorijo o tesnejšem sodelovanju. [Sprememba 2]

| (2) | Trg storitev mednarodnega železniškega potniškega prevoza Unije je odprt za konkurenco od leta 2010. Nekatere države članice so konkurenci odprle tudi svoje domače storitve potniškega prevoza z uvedbo pravic prostega dostopa ali objavljanjem razpisov za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe ali na podlagi obeh ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Trg storitev mednarodnega železniškega potniškega prevoza Unije je odprt za konkurenco od leta 2010. Nekatere države članice so konkurenci odprle tudi svoje domače storitve potniškega prevoza z uvedbo pravic prostega dostopa ali objavljanjem razpisov za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe ali na podlagi obeh ukrepov.

| (3) | Komisija je v beli knjigi o prometni politiki, ki jo je sprejela 28. marca 2011 (4), objavila svojo namero glede dokončne vzpostavitve notranjega trga za železniške storitve, ki železniškim podjetjem iz Unije omogoča opravljanje vseh vrst storitev železniškega prevoza brez nepotrebnih tehničnih in upravnih ovir.
  Za boljše doseganje tega cilja je treba sedanjo reformo oblikovati glede na železniške modele, ki so se v Uniji izkazali kot učinkoviti. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v beli knjigi o prometni politiki, ki jo je sprejela 28. marca 2011 (4), objavila svojo namero glede dokončne vzpostavitve notranjega trga za železniške storitve, ki železniškim podjetjem iz Unije omogoča opravljanje vseh vrst storitev železniškega prevoza brez nepotrebnih tehničnih in upravnih ovir.
  Za boljše doseganje tega cilja je treba sedanjo reformo oblikovati glede na železniške modele, ki so se v Uniji izkazali kot učinkoviti. [Sprememba 5]

| (3a) | Povečati bi bilo treba kakovost in učinkovitost storitev javnega železniškega potniškega prevoza, obenem pa ohraniti obstoječe tovrstne storitve, ki učinkovito delujejo. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3a)

Povečati bi bilo treba kakovost in učinkovitost storitev javnega železniškega potniškega prevoza, obenem pa ohraniti obstoječe tovrstne storitve, ki učinkovito delujejo. [Sprememba 6]

| (3b) | Dokončno odprtje železniškega trga Unije bi bilo treba obravnavati kot nujno, da bi lahko železnice postale zanesljiva alternativa drugim vrstam prevoza v cenovnem in kakovostnem smislu. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(3b)

Dokončno odprtje železniškega trga Unije bi bilo treba obravnavati kot nujno, da bi lahko železnice postale zanesljiva alternativa drugim vrstam prevoza v cenovnem in kakovostnem smislu. [Sprememba 7]

| (3c) | Nadvse pomembno je, da imajo pristojni organi ključno vlogo pri organizaciji storitev javnega potniškega prevoza. Taki organi so odgovorni za načrtovanje storitev javnega potniškega prevoza, med drugim za odločanje o progah za prosti dostop ali za sklenitev pogodb o izvajanju javne službe ter za opredelitev razpisnega postopka. Poleg tega bi morali utemeljiti, da je mogoče samo z izbranim razpisnim postopkom za sklepanje pogodb zagotoviti cilje v zvezi z gospodarnostjo, učinkovitostjo in kakovostjo, ter bi morali to utemeljitev objaviti. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(3c)

Nadvse pomembno je, da imajo pristojni organi ključno vlogo pri organizaciji storitev javnega potniškega prevoza. Taki organi so odgovorni za načrtovanje storitev javnega potniškega prevoza, med drugim za odločanje o progah za prosti dostop ali za sklenitev pogodb o izvajanju javne službe ter za opredelitev razpisnega postopka. Poleg tega bi morali utemeljiti, da je mogoče samo z izbranim razpisnim postopkom za sklepanje pogodb zagotoviti cilje v zvezi z gospodarnostjo, učinkovitostjo in kakovostjo, ter bi morali to utemeljitev objaviti. [Sprememba 8]

| (4) | Pristojni organi morajo pri organizaciji storitev javnega potniškega prevoza zagotoviti, da so obveznosti javne službe ter geografsko območje pogodb o izvajanju javne službe ustrezni, nujni in sorazmerni za doseganje ciljev politike javnega potniškega prevoza na njihovem ozemlju. Ta politika bi morala biti določena v 
  trajnostnih
  načrtih javnega prevoza in dopuščati prostor za tržne prevozne rešitve. Postopek opredeljevanja načrtov javnega prevoza in obveznosti javne službe bi moral biti pregleden za zadevne zainteresirane strani in potencialne subjekte, ki vstopajo na trg. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organi morajo pri organizaciji storitev javnega potniškega prevoza zagotoviti, da so obveznosti javne službe ter geografsko območje pogodb o izvajanju javne službe ustrezni, nujni in sorazmerni za doseganje ciljev politike javnega potniškega prevoza na njihovem ozemlju. Ta politika bi morala biti določena v 
  trajnostnih
  načrtih javnega prevoza in dopuščati prostor za tržne prevozne rešitve. Postopek opredeljevanja načrtov javnega prevoza in obveznosti javne službe bi moral biti pregleden za zadevne zainteresirane strani in potencialne subjekte, ki vstopajo na trg. [Sprememba 9]

| (5) | Da bi zagotovili zanesljivo financiranje za doseganje ciljev iz
  trajnostnih
  načrtov javnega prevoza, morajo pristojni organi oblikovati obveznosti javne službe za doseganje ciljev javnega prevoza na
  kakovosten in
  stroškovno učinkovit način, ob upoštevanju nadomestila za čisti finančni učinek navedenih obveznosti, ter zagotoviti dolgoročno finančno vzdržnost javnega prevoza, organiziranega v okviru pogodb o izvajanju javne službe.
  To vključuje izogibanje previsokemu ali prenizkemu nadomestilu, do česar bi lahko prišlo zaradi vsebine dolžnosti izvajanja javne službe ali nespoštovanja finančnih obveznosti s strani pristojnega organa. Obveznost izvajanja javne službe se lahko nanaša na omrežja, v katerih se lahko nekatere storitve izvajajo z razumnim dobičkom in brez finančnega nadomestila; vključitev teh storitev v področje obveznosti javne službe ne bi smela povzročiti plačil nadomestil, ki bi presegali zneske, ki so nujni za zagotovitev vseh vrst služb v omrežju. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(5)

Da bi zagotovili zanesljivo financiranje za doseganje ciljev iz
  trajnostnih
  načrtov javnega prevoza, morajo pristojni organi oblikovati obveznosti javne službe za doseganje ciljev javnega prevoza na
  kakovosten in
  stroškovno učinkovit način, ob upoštevanju nadomestila za čisti finančni učinek navedenih obveznosti, ter zagotoviti dolgoročno finančno vzdržnost javnega prevoza, organiziranega v okviru pogodb o izvajanju javne službe.
  To vključuje izogibanje previsokemu ali prenizkemu nadomestilu, do česar bi lahko prišlo zaradi vsebine dolžnosti izvajanja javne službe ali nespoštovanja finančnih obveznosti s strani pristojnega organa. Obveznost izvajanja javne službe se lahko nanaša na omrežja, v katerih se lahko nekatere storitve izvajajo z razumnim dobičkom in brez finančnega nadomestila; vključitev teh storitev v področje obveznosti javne službe ne bi smela povzročiti plačil nadomestil, ki bi presegali zneske, ki so nujni za zagotovitev vseh vrst služb v omrežju. [Sprememba 10]

| (6) | Da bi trg javnega železniškega potniškega prevoza deloval nemoteno, je zlasti pomembno, da pristojni organi upoštevajo ta merila za obveznosti javne službe in obseg pogodb o izvajanju javne službe, ker morajo biti prevozi s prostim dostopom dobro usklajeni s storitvami prevoza v okviru pogodbe o izvajanju javne službe. Zato bi moral neodvisni regulatorni organ s področja železniškega prevoza zagotoviti pravilno uporabo in preglednost tega postopka. |
| --- | --- |

(6)

Da bi trg javnega železniškega potniškega prevoza deloval nemoteno, je zlasti pomembno, da pristojni organi upoštevajo ta merila za obveznosti javne službe in obseg pogodb o izvajanju javne službe, ker morajo biti prevozi s prostim dostopom dobro usklajeni s storitvami prevoza v okviru pogodbe o izvajanju javne službe. Zato bi moral neodvisni regulatorni organ s področja železniškega prevoza zagotoviti pravilno uporabo in preglednost tega postopka.

| (7) | Da se olajša konkurenca za takšne pogodbe, je treba določiti največji letni Obseg pogodbe o izvajanju javne službe na področju železniškega potniškega prevoza,
  ki bo sklenjena na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka, je treba določiti na način, ki spodbuja konkurenco za takšne pogodbe med malimi ponudniki, novimi izvajalci in uveljavljenim izvajalcem,
  obenem pa je treba pristojnim organom dopustiti nekaj prilagodljivosti pri optimiranju obsega v skladu z gospodarskimi in operativnimi vidiki. [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(7)

Da se olajša konkurenca za takšne pogodbe, je treba določiti največji letni Obseg pogodbe o izvajanju javne službe na področju železniškega potniškega prevoza,
  ki bo sklenjena na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka, je treba določiti na način, ki spodbuja konkurenco za takšne pogodbe med malimi ponudniki, novimi izvajalci in uveljavljenim izvajalcem,
  obenem pa je treba pristojnim organom dopustiti nekaj prilagodljivosti pri optimiranju obsega v skladu z gospodarskimi in operativnimi vidiki. [Sprememba 64]

| (8) | Da se olajša priprava razpisov in s tem poveča konkurenca, morajo pristojni organi vsem izvajalcem javne službe, ki so zainteresirani za predložitev takšnih ponudb,
  ob varovanju poslovnih skrivnosti
  zagotoviti nekatere informacije o storitvah prevoza in infrastrukturi, ki so zajete v pogodbi o izvajanju javne službe
  , tako da ni mogoče trditi, da jih naročnik diskriminira v primerjavi s konkurenti
  . [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(8)

Da se olajša priprava razpisov in s tem poveča konkurenca, morajo pristojni organi vsem izvajalcem javne službe, ki so zainteresirani za predložitev takšnih ponudb,
  ob varovanju poslovnih skrivnosti
  zagotoviti nekatere informacije o storitvah prevoza in infrastrukturi, ki so zajete v pogodbi o izvajanju javne službe
  , tako da ni mogoče trditi, da jih naročnik diskriminira v primerjavi s konkurenti
  . [Sprememba 12]

| (9) | Nekatere zgornje meje za neposredno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe na področju železniškega prevoza je treba prilagoditi posebnim gospodarskim pogojem, pod katerimi lahko v tem sektorju potekajo razpisni postopki. |
| --- | --- |

(9)

Nekatere zgornje meje za neposredno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe na področju železniškega prevoza je treba prilagoditi posebnim gospodarskim pogojem, pod katerimi lahko v tem sektorju potekajo razpisni postopki.

| (9a) | Da bi zagotovili pravično konkurenco in preprečili zlorabo nadomestil, bi bilo treba uporabljati načelo vzajemnosti. To načelo bi moralo veljati ne le za države članice in podjetja s sedežem v Uniji, temveč tudi za podjetja iz tretjih držav, ki želijo sodelovati na razpisnih postopkih v Uniji. [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(9a)

Da bi zagotovili pravično konkurenco in preprečili zlorabo nadomestil, bi bilo treba uporabljati načelo vzajemnosti. To načelo bi moralo veljati ne le za države članice in podjetja s sedežem v Uniji, temveč tudi za podjetja iz tretjih držav, ki želijo sodelovati na razpisnih postopkih v Uniji. [Sprememba 65]

| (10) | Vzpostavitev notranjega trga storitev železniškega potniškega prevoza zahteva skupna pravila o razpisnih postopkih, odprtih za konkurenco, za pogodbe o izvajanju javne službe v tem sektorju, ki bi jih bilo treba

  se
  na usklajen način uporabljati

  uporabljajo
  v vseh državah članicah
  , ob upoštevanju posebnih okoliščin v vsaki državi članici
  . [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(10)

Vzpostavitev notranjega trga storitev železniškega potniškega prevoza zahteva skupna pravila o razpisnih postopkih, odprtih za konkurenco, za pogodbe o izvajanju javne službe v tem sektorju, ki bi jih bilo treba

  se
  na usklajen način uporabljati

  uporabljajo
  v vseh državah članicah
  , ob upoštevanju posebnih okoliščin v vsaki državi članici
  . [Sprememba 14]

| (11) | Z namenom ustvarjanja okvirnih pogojev, ki bodo družbi omogočali, da v celoti izkoristi ugodnosti učinkovitega odprtja trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza, je pomembno, da države članice zagotovijo ustrezno raven socialnega varstva za osebje izvajalcev javne službe. |
| --- | --- |

(11)

Z namenom ustvarjanja okvirnih pogojev, ki bodo družbi omogočali, da v celoti izkoristi ugodnosti učinkovitega odprtja trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza, je pomembno, da države članice zagotovijo ustrezno raven socialnega varstva za osebje izvajalcev javne službe.

| (12) | Pristojni organi morajo z ustreznimi in učinkovitimi ukrepi poskrbeti za lažji dostop izvajalcev javne službe do železniškega voznega parka, če trg tega ne zagotavlja pod primernimi gospodarskimi in nediskriminatornimi pogoji. |
| --- | --- |

(12)

Pristojni organi morajo z ustreznimi in učinkovitimi ukrepi poskrbeti za lažji dostop izvajalcev javne službe do železniškega voznega parka, če trg tega ne zagotavlja pod primernimi gospodarskimi in nediskriminatornimi pogoji.

| (13) | Nekatere ključne značilnosti prihodnjih razpisnih postopkov za pogodbe o izvajanju javne službe morajo biti popolnoma pregledne, da se omogoči bolje organiziran odziv trga. |
| --- | --- |

(13)

Nekatere ključne značilnosti prihodnjih razpisnih postopkov za pogodbe o izvajanju javne službe morajo biti popolnoma pregledne, da se omogoči bolje organiziran odziv trga.

| (14) | V skladu z notranjo logiko Uredbe (ES) št. 1370/2007 bi bilo treba jasno določiti, da se prehodno obdobje do 2. decembra 2019 nanaša samo na obveznost glede organizacije za konkurenco odprtih razpisnih postopkov za pogodbe o izvajanju javne službe.
  [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(14)

V skladu z notranjo logiko Uredbe (ES) št. 1370/2007 bi bilo treba jasno določiti, da se prehodno obdobje do 2. decembra 2019 nanaša samo na obveznost glede organizacije za konkurenco odprtih razpisnih postopkov za pogodbe o izvajanju javne službe.
  [Sprememba 66]

| (15) | Priprava železniških podjetij na obvezno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe na podlagi za konkurenco odprtih razpisnih postopkov zahteva nekaj dodatnega časa, da se omogoči uspešno in vzdržno notranje prestrukturiranje podjetij, s katerimi so se v preteklosti takšne pogodbe sklepale neposredno. Zato so potrebni prehodni ukrepi za pogodbe, ki so neposredno sklenjene med datumom začetka veljavnosti te uredbe in 3. decembrom 2019.
  [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(15)

Priprava železniških podjetij na obvezno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe na podlagi za konkurenco odprtih razpisnih postopkov zahteva nekaj dodatnega časa, da se omogoči uspešno in vzdržno notranje prestrukturiranje podjetij, s katerimi so se v preteklosti takšne pogodbe sklepale neposredno. Zato so potrebni prehodni ukrepi za pogodbe, ki so neposredno sklenjene med datumom začetka veljavnosti te uredbe in 3. decembrom 2019.
  [Sprememba 67]

| (16) | Ker bodo pristojni organi, ko bo odprtje trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza doseženo, morda morali sprejeti ukrepe za zagotavljanje visoke stopnje konkurence z omejevanjem števila pogodb, ki jih sklenejo z enim železniškim podjetjem, bi bilo treba zagotoviti ustrezne določbe. |
| --- | --- |

(16)

Ker bodo pristojni organi, ko bo odprtje trga za domače storitve železniškega potniškega prevoza doseženo, morda morali sprejeti ukrepe za zagotavljanje visoke stopnje konkurence z omejevanjem števila pogodb, ki jih sklenejo z enim železniškim podjetjem, bi bilo treba zagotoviti ustrezne določbe.

| (17) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (18) | Komisija je v okviru sprememb Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (uredba o pooblastitvi) (6) predlagala tudi spremembo Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2012)0730/3). Za uskladitev pristopa k uredbam o skupinski izjemi na področju državne pomoči ter v skladu s postopki iz členov 108(4) in 109 Pogodbe bi morala pomoč za usklajevanje prevoza ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe iz člena 93 Pogodbe, spadati na področje uporabe uredbe o pooblastitvi. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je v okviru sprememb Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (uredba o pooblastitvi) (6) predlagala tudi spremembo Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2012)0730/3). Za uskladitev pristopa k uredbam o skupinski izjemi na področju državne pomoči ter v skladu s postopki iz členov 108(4) in 109 Pogodbe bi morala pomoč za usklajevanje prevoza ali nadomestilo za opravljanje določenih storitev, ki so del javne službe iz člena 93 Pogodbe, spadati na področje uporabe uredbe o pooblastitvi.

| (19) | Uredbo (ES) št. 1370/2007 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(19)

Uredbo (ES) št. 1370/2007 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1370/2007 se spremeni
  brez poseganja v Direktivo 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (7)


  pravo Unije na področju javnih naročil [Direktiva ..., še ni objavljena]

  : [Sprememba 17]

| 1. | člen 2 se spremeni:








  (-a) | vstavi se naslednja točka:










  „(aa) | ‚javni železniški potniški prevoz‘ pomeni javni potniški prevoz po železnici brez drugih vrst potniškega prevoza po tirih, kot so podzemne železnice, tramvaji in sistemi tramvaj-vlak;“; [Sprememba 18] |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 2 se spremeni:

(-a)

vstavi se naslednja točka:

„(aa)

‚javni železniški potniški prevoz‘ pomeni javni potniški prevoz po železnici brez drugih vrst potniškega prevoza po tirih, kot so podzemne železnice, tramvaji in sistemi tramvaj-vlak;“; [Sprememba 18]

| (a) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ‚pristojni lokalni organ‘ pomeni vsak pristojni organ, katerega geografska pristojnost ne pokriva celotnega državnega ozemlja in ki
  med drugim
  pokriva potrebe po prevozu v urbani aglomeraciji
  in/
  ali
  na
  ruralnem
  območju

  okolišu

  ali v regiji, vključno na čezmejni ravni
  ;“; [Sprememba 19] |
| --- | --- | --- |

(a)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

‚pristojni lokalni organ‘ pomeni vsak pristojni organ, katerega geografska pristojnost ne pokriva celotnega državnega ozemlja in ki
  med drugim
  pokriva potrebe po prevozu v urbani aglomeraciji
  in/
  ali
  na
  ruralnem
  območju

  okolišu

  ali v regiji, vključno na čezmejni ravni
  ;“; [Sprememba 19]

| (b) | v točki (e) se doda naslednji pododstavek:
  „Obseg obveznosti javne službe izključuje

  vključuje
  vse storitve javnega prevoza, ki presegajo to, kar je nujno

  so med drugim potrebne
  za doseganje
  koristi ekonomskih, tehničnih ali geografskih
  učinkov
  mreže
  na lokalno, regionalno ali podnacionalno omrežje;

  lokalni, regionalni ali podnacionalni ravni. Taki učinki mreže nastanejo z integracijo prevoznih storitev, zaradi česar postane javni prevoz privlačnejši za potnike in učinkovitejši za sektor javnega prevoza. Učinke mreže je mogoče ustvariti s storitvami, pri katerih je prag rentabilnosti dosežen, in tistimi, pri katerih ta prag ni dosežen, pa tudi na različnih geografskih ravneh, ravneh voznega reda ali tarif.
  “; [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(b)

v točki (e) se doda naslednji pododstavek:

„Obseg obveznosti javne službe izključuje

  vključuje
  vse storitve javnega prevoza, ki presegajo to, kar je nujno

  so med drugim potrebne
  za doseganje
  koristi ekonomskih, tehničnih ali geografskih
  učinkov
  mreže
  na lokalno, regionalno ali podnacionalno omrežje;

  lokalni, regionalni ali podnacionalni ravni. Taki učinki mreže nastanejo z integracijo prevoznih storitev, zaradi česar postane javni prevoz privlačnejši za potnike in učinkovitejši za sektor javnega prevoza. Učinke mreže je mogoče ustvariti s storitvami, pri katerih je prag rentabilnosti dosežen, in tistimi, pri katerih ta prag ni dosežen, pa tudi na različnih geografskih ravneh, ravneh voznega reda ali tarif.
  “; [Sprememba 20]

| 2. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 2a


  Multimodalni in trajnostni
  načrti javnega prevoza in obveznosti javne službe [Sprememba 21]

  1.   Pristojni organi določijo in redno posodabljajo
  multimodalne
  načrte javnega potniškega prevoza, ki za ozemlje v njihovi pristojnosti zajemajo vse ustrezne vrste prevoza. Ti načrti javnega prevoza opredeljujejo cilje politike javnega prevoza in sredstva za njihovo izvajanje, ki zajemajo vse ustrezne načine prevoza za ozemlje, za katerega so odgovorni
  , s čimer spodbujajo socialno in teritorialno kohezijo
  .
  Omogoči se, da ti načrti vsebujejo informacije o načrtih javnega prevoza, ki so že v javni uporabi. Že obstoječe medregionalne storitve se upoštevajo. Ti načrti
  vključujejo vsaj: [Sprememba 22]







  (a) | strukturo omrežja ali prog; |
| --- | --- | --- |

2.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 2a

Multimodalni in trajnostni
  načrti javnega prevoza in obveznosti javne službe [Sprememba 21]

1.   Pristojni organi določijo in redno posodabljajo
  multimodalne
  načrte javnega potniškega prevoza, ki za ozemlje v njihovi pristojnosti zajemajo vse ustrezne vrste prevoza. Ti načrti javnega prevoza opredeljujejo cilje politike javnega prevoza in sredstva za njihovo izvajanje, ki zajemajo vse ustrezne načine prevoza za ozemlje, za katerega so odgovorni
  , s čimer spodbujajo socialno in teritorialno kohezijo
  .
  Omogoči se, da ti načrti vsebujejo informacije o načrtih javnega prevoza, ki so že v javni uporabi. Že obstoječe medregionalne storitve se upoštevajo. Ti načrti
  vključujejo vsaj: [Sprememba 22]

(a)

strukturo omrežja ali prog;

| (b) | temeljne zahteve, ki jih mora izpolniti ponudba javnega prevoza, kot so

  kar med drugim vključuje
  dostopnost
  za invalide ter

  , ozemeljska povezljivost, varnost, modalne in intermodalne povezave na glavnih povezovalnih vozliščih, značilnosti ponudbe, kot so časi delovanja, pogostost storitev in najmanjša stopnja uporabe zmogljivosti; [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(b)

temeljne zahteve, ki jih mora izpolniti ponudba javnega prevoza, kot so

  kar med drugim vključuje
  dostopnost
  za invalide ter

  , ozemeljska povezljivost, varnost, modalne in intermodalne povezave na glavnih povezovalnih vozliščih, značilnosti ponudbe, kot so časi delovanja, pogostost storitev in najmanjša stopnja uporabe zmogljivosti; [Sprememba 23]

| (ba) | merila učinkovitosti za javni železniški potniški prevoz, ki med drugim vključujejo modalni delež javnega prevoza, točnost, stroškovno učinkovitost, pogostost storitev, zadovoljstvo strank in kakovost voznega parka; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(ba)

merila učinkovitosti za javni železniški potniški prevoz, ki med drugim vključujejo modalni delež javnega prevoza, točnost, stroškovno učinkovitost, pogostost storitev, zadovoljstvo strank in kakovost voznega parka; [Sprememba 24]

| (c) | standarde kakovosti, povezane s postavkami, kot so lastnosti opreme postajališč in železniškega voznega parka, točnost in zanesljivost, čistost, služba in informacije za uporabnike, obravnava in reševanje pritožb, spremljanje kakovosti storitev

  in varnostne standarde
  ,
  pa tudi vidike nadzora v zvezi z voznim parkom, infrastrukturo in storitvami, vključno z informacijami
  ; [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(c)

standarde kakovosti, povezane s postavkami, kot so lastnosti opreme postajališč in železniškega voznega parka, točnost in zanesljivost, čistost, služba in informacije za uporabnike, obravnava in reševanje pritožb, spremljanje kakovosti storitev

  in varnostne standarde
  ,
  pa tudi vidike nadzora v zvezi z voznim parkom, infrastrukturo in storitvami, vključno z informacijami
  ; [Sprememba 25]

| (d) | načela tarifne politike
  , kot je uporaba socialnih tarif
  ; [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(d)

načela tarifne politike
  , kot je uporaba socialnih tarif
  ; [Sprememba 26]

| (e) | operativne zahteve, kakor je prevoz koles, upravljanje prometa in načrt za nepredvidljive razmere v primeru motenj

  veljavna pravila, ki se nanašajo na pravice potnikov, socialne pogoje in pogoje zaposlitve, varstvo okolja in določanje okoljskih ciljev
  . [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(e)

operativne zahteve, kakor je prevoz koles, upravljanje prometa in načrt za nepredvidljive razmere v primeru motenj

  veljavna pravila, ki se nanašajo na pravice potnikov, socialne pogoje in pogoje zaposlitve, varstvo okolja in določanje okoljskih ciljev
  . [Sprememba 27]

Pri določitvi načrtov javnega prevoza pristojni organi upoštevajo zlasti veljavna pravila v zvezi s pravicami potnikov ter socialnim varstvom in varstvom na področju zaposlovanja in okolja.
  [Sprememba 28]

Pristojni organi sprejmejo in objavijo načrte javnega prevoza po posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi. Za namene te uredbe so ustrezne zainteresirane strani, ki jih je treba upoštevati, vsaj izvajalci prevoza,
  ki vključujejo vsaj izvajalce prevoza, upravljavce

  upravljavci infrastrukture
  in

  , če je to ustrezno, ter predstavniške organizacije potnikov in zaposlenih
  , ter jih objavijo
  . [Sprememba 29]

2.   Določitev obveznosti javne službe in sklepanje pogodb o izvajanju javne službe sta skladna z veljavnimi načrti javnega prevoza.

3.   Specifikacija obveznosti javne službe za javni potniški promet in obseg njihove uporabe se določita na naslednji način:

| (a) | opredeljena sta v skladu s členom 2(e); |
| --- | --- |

(a)

opredeljena sta v skladu s členom 2(e);

| (b) | ustrezna sta za doseganje ciljev načrta javnega prevoza
  , in sicer se razpisni postopek določi glede na standarde kakovosti, ki jih je treba doseči, in ustrezna sredstva za dosego teh standardov, da se dosežejo cilji načrta javnega prevoza
  ; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(b)

ustrezna sta za doseganje ciljev načrta javnega prevoza
  , in sicer se razpisni postopek določi glede na standarde kakovosti, ki jih je treba doseči, in ustrezna sredstva za dosego teh standardov, da se dosežejo cilji načrta javnega prevoza
  ; [Sprememba 30]

| (c) | ne presegata obsega, ki je nujen in sorazmeren

  sta nujna in sorazmerna
  za doseganje ciljev iz načrta

  načrtov
  javnega prevoza
  ter v zvezi z javnim železniškim potniškim prevozom upoštevata Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta



   (*1)

  . [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(c)

ne presegata obsega, ki je nujen in sorazmeren

  sta nujna in sorazmerna
  za doseganje ciljev iz načrta

  načrtov
  javnega prevoza
  ter v zvezi z javnim železniškim potniškim prevozom upoštevata Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta



   (*1)

  . [Sprememba 31]

Pri oceni ustreznosti iz točke (b) se upošteva, ali je javno poseganje v izvajanje potniškega prevoza primerno sredstvo za doseganje ciljev iz načrtov javnega prevoza.
  [Sprememba 32]

Za javne storitve železniškega potniškega prevoza se pri oceni nujnosti in sorazmernosti iz točke (c) upoštevajo storitve prevoza iz člena 10(2) Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)

   (8)

  ter vse informacije, ki so na voljo upravljavcem infrastrukture in regulatornim organom v skladu s prvim stavkom člena 38(4) navedene direktive.
  [Sprememba 33]

4.   Specifikacije obveznosti javne službe in z njimi povezano nadomestilo čistega finančnega učinka obveznosti javne službe:(a) dosegajo cilje iz načrta javnega prevoza na stroškovno najučinkovitejši

  učinkovit
  način
  in

  ;(b) zagotavljajo dolgoročno finančno vzdržno izvajanje javnega potniškega prometa v skladu z zahtevami iz načrta javnega prevoza. [Sprememba 34]

5.   Pristojni organ pri pripravljanju specifikacij določi osnutek specifikacij obveznosti javne službe in njihovega obsega, osnovne korake za ocenjevanje njihove skladnosti z zahtevami iz odstavkov 2, 3 in 4 ter rezultate ocenjevanja.

Pristojni organ se o teh specifikacijah na primeren način posvetuje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, ki vključujejo vsaj izvajalce prevoza, upravljavce infrastrukture, če je to ustrezno, in predstavniške organizacije potnikov in zaposlenih, ter upošteva njihova stališča. [Sprememba 35]

6.   Za javne storitve železniškega potniškega prevoza:

| (a) | skladnost ocene in postopkov iz tega člena zagotovi regulatorni organ, opredeljen v členu 55 Direktive 2012/34/EU, tudi na lastno pobudo

  na zahtevo katere koli zainteresirane strani
  ; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(a)

skladnost ocene in postopkov iz tega člena zagotovi regulatorni organ, opredeljen v členu 55 Direktive 2012/34/EU, tudi na lastno pobudo

  na zahtevo katere koli zainteresirane strani
  ; [Sprememba 36]

| (b) | največji letni obseg pogodbe

  je najmanjše število pogodb
  o izvajanju javne službe
  za železniški promet v državi članici:

  , izražen v vlakovnih kilometrih, je opredeljen z višjo od naslednjih vrednosti: 10 milijonov vlakovnih kilometrov ali ena tretjina celotnega obsega nacionalnega javnega potniškega prevoza, ki se izvaja po pogodbah o izvajanju javne službe.







  — | ena pogodba v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti do 20 milijonov vlakovnih kilometrov; |
| --- | --- | --- |

(b)

največji letni obseg pogodbe

  je najmanjše število pogodb
  o izvajanju javne službe
  za železniški promet v državi članici:

  , izražen v vlakovnih kilometrih, je opredeljen z višjo od naslednjih vrednosti: 10 milijonov vlakovnih kilometrov ali ena tretjina celotnega obsega nacionalnega javnega potniškega prevoza, ki se izvaja po pogodbah o izvajanju javne službe.

—

ena pogodba v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti do 20 milijonov vlakovnih kilometrov;

| — | dve pogodbi v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti od 20 milijonov vlakovnih kilometrov do 100 milijonov vlakovnih kilometrov, pod pogojem, da velikost ene pogodbe ne presega 75 % skupnega tržnega obsega v okviru pogodb o izvajanju javnega službe; |
| --- | --- |

—

dve pogodbi v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti od 20 milijonov vlakovnih kilometrov do 100 milijonov vlakovnih kilometrov, pod pogojem, da velikost ene pogodbe ne presega 75 % skupnega tržnega obsega v okviru pogodb o izvajanju javnega službe;

| — | tri pogodbe v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti od 100 milijonov vlakovnih kilometrov do 200 milijonov vlakovnih kilometrov, pod pogojem, da velikost ene pogodbe ne presega 75 % skupnega tržnega obsega v okviru pogodb o izvajanju javnega službe; |
| --- | --- |

—

tri pogodbe v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti od 100 milijonov vlakovnih kilometrov do 200 milijonov vlakovnih kilometrov, pod pogojem, da velikost ene pogodbe ne presega 75 % skupnega tržnega obsega v okviru pogodb o izvajanju javnega službe;

| — | štiri pogodbe v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti nad 200 milijonov vlakovnih kilometrov, pod pogojem, da velikost ene pogodbe ne presega 50 % skupnega tržnega obsega v okviru pogodb o izvajanju javnega službe.[Sprememba 69] |
| --- | --- |

—

štiri pogodbe v primeru obsega nacionalnega trga za železniški potniški prevoz, ki se izvaja po pogodbi o izvajanju javne službe, v vrednosti nad 200 milijonov vlakovnih kilometrov, pod pogojem, da velikost ene pogodbe ne presega 50 % skupnega tržnega obsega v okviru pogodb o izvajanju javnega službe.[Sprememba 69]

| (ba) | pristojni organ določi proge, za katere se dodelijo pogodbe o izvajanju javne službe v skladu z Direktivo 2012/34/EU.; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(ba)

pristojni organ določi proge, za katere se dodelijo pogodbe o izvajanju javne službe v skladu z Direktivo 2012/34/EU.; [Sprememba 38]

(*1)  
  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).
  “"

(8)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 32."

| 3. | člen 4 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | jasno opredeljujejo obveznosti javne službe, določene v členu 2(e) in členu 2a, ki jih mora izvajalec javne službe izpolniti, in zadevna geografska območja

  prometna omrežja, in od izvajalca zahtevajo, da pristojnemu organu da na voljo vse informacije, ki so pomembne za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe, pri čemer se spoštuje poslovna tajnost
  ;“[Sprememba 39] |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

jasno opredeljujejo obveznosti javne službe, določene v členu 2(e) in členu 2a, ki jih mora izvajalec javne službe izpolniti, in zadevna geografska območja

  prometna omrežja, in od izvajalca zahtevajo, da pristojnemu organu da na voljo vse informacije, ki so pomembne za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe, pri čemer se spoštuje poslovna tajnost
  ;“[Sprememba 39]

| (b) | zadnji stavek točke (b) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  „V primeru pogodb o izvajanju javne službe, ki niso sklenjene v skladu s členom 5(3), se ti parametri določijo tako, da nobeno nadomestilo ne more preseči

  ni višje ali nižje od
  zneska, potrebnega za kritje neto finančnega učinka na stroške in prihodke, nastale zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe, pri čemer se upoštevajo s tem povezani prihodki, ki jih izvajalec javne službe obdrži, in tudi primeren dobiček;“[Sprememba 40] |
| --- | --- |

(b)

zadnji stavek točke (b) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„V primeru pogodb o izvajanju javne službe, ki niso sklenjene v skladu s členom 5(3), se ti parametri določijo tako, da nobeno nadomestilo ne more preseči

  ni višje ali nižje od
  zneska, potrebnega za kritje neto finančnega učinka na stroške in prihodke, nastale zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe, pri čemer se upoštevajo s tem povezani prihodki, ki jih izvajalec javne službe obdrži, in tudi primeren dobiček;“[Sprememba 40]

| (ba) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  Brez poseganja v nacionalno pravo in pravo Unije, vključno z reprezentativnimi kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji, pristojni organi od izbranega izvajalca javne službe zahtevajo, da osebju zagotovi delovne razmere na podlagi zavezujočih nacionalnih, regionalnih ali lokalnih socialnih standardov in/ali da v primeru spremembe izvajalca izvede obvezen prenos osebja. Kadar pride do takega prenosa se osebju, ki ga je za opravljanje storitev predhodno zaposlil prejšnji izvajalec, priznajo enake pravice kot tiste, ki bi jih uživalo, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES. Kadar pristojni organi od izvajalcev javne službe zahtevajo, da izpolnjujejo določene socialne standarde, razpisna dokumentacija in pogodbe o izvajanju javne službe vsebujejo seznam zadevnega osebja in pregledno navedene podrobnosti o njegovih pogodbenih pravicah ter pogoje, pod katerimi so zaposleni povezani s temi storitvami.“; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(ba)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  Brez poseganja v nacionalno pravo in pravo Unije, vključno z reprezentativnimi kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji, pristojni organi od izbranega izvajalca javne službe zahtevajo, da osebju zagotovi delovne razmere na podlagi zavezujočih nacionalnih, regionalnih ali lokalnih socialnih standardov in/ali da v primeru spremembe izvajalca izvede obvezen prenos osebja. Kadar pride do takega prenosa se osebju, ki ga je za opravljanje storitev predhodno zaposlil prejšnji izvajalec, priznajo enake pravice kot tiste, ki bi jih uživalo, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES. Kadar pristojni organi od izvajalcev javne službe zahtevajo, da izpolnjujejo določene socialne standarde, razpisna dokumentacija in pogodbe o izvajanju javne službe vsebujejo seznam zadevnega osebja in pregledno navedene podrobnosti o njegovih pogodbenih pravicah ter pogoje, pod katerimi so zaposleni povezani s temi storitvami.“; [Sprememba 41]

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Kadar

  6.
  Pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom od izvajalcev javne službe zahtevajo, da izpolnjujejo določene kakovostne

  določijo zavezujoče standarde kakovosti
  in socialne standarde, ali določijo

  ter ustrezna
  socialna in kakovostna merila,
  vključno z obveznostjo za izvajalce javne službe, da izpolnjujejo veljavne reprezentativne kolektivne pogodbe
  in
  zagotavljajo dostojno zaposlitev in delovne razmere, ter jih

  se ti standardi in vključijo
  ali vključijo sklicevanja nanje
  v razpisno dokumentacijo in pogodbe o izvajanju javne službe
  , neglede na razpisni postopek
  .“; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar

  6.
  Pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom od izvajalcev javne službe zahtevajo, da izpolnjujejo določene kakovostne

  določijo zavezujoče standarde kakovosti
  in socialne standarde, ali določijo

  ter ustrezna
  socialna in kakovostna merila,
  vključno z obveznostjo za izvajalce javne službe, da izpolnjujejo veljavne reprezentativne kolektivne pogodbe
  in
  zagotavljajo dostojno zaposlitev in delovne razmere, ter jih

  se ti standardi in vključijo
  ali vključijo sklicevanja nanje
  v razpisno dokumentacijo in pogodbe o izvajanju javne službe
  , neglede na razpisni postopek
  .“; [Sprememba 42]

| (d) | doda se naslednji odstavek:
  „8.   Pristojni organi vsem zainteresiranim stranem zagotovijo ustrezne informacije za pripravo ponudbe v okviru za konkurenco odprtega razpisnega postopka
  , ob spoštovanju poslovne tajnosti
  . Te informacije vključujejo podatke o povpraševanju potnikov, prevozninah, stroških in prihodkih, povezanih z javnim potniškim prevozom, na katerega se nanaša razpis, ter podrobnosti o specifikacijah infrastrukture, ki je pomembna za obratovanje potrebnih vozil ali železniškega voznega parka, s čimer jim omogočijo pripravo poslovnih načrtov na podlagi natančnih podatkov. Upravljavci infrastrukture podprejo pristojne organe pri zagotavljanju vseh ustreznih specifikacij infrastrukture. Za neizpolnjevanje zgornjih določb se zagotovi pravni pregled iz člena 5(7).“; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(d)

doda se naslednji odstavek:

„8.   Pristojni organi vsem zainteresiranim stranem zagotovijo ustrezne informacije za pripravo ponudbe v okviru za konkurenco odprtega razpisnega postopka
  , ob spoštovanju poslovne tajnosti
  . Te informacije vključujejo podatke o povpraševanju potnikov, prevozninah, stroških in prihodkih, povezanih z javnim potniškim prevozom, na katerega se nanaša razpis, ter podrobnosti o specifikacijah infrastrukture, ki je pomembna za obratovanje potrebnih vozil ali železniškega voznega parka, s čimer jim omogočijo pripravo poslovnih načrtov na podlagi natančnih podatkov. Upravljavci infrastrukture podprejo pristojne organe pri zagotavljanju vseh ustreznih specifikacij infrastrukture. Za neizpolnjevanje zgornjih določb se zagotovi pravni pregled iz člena 5(7).“; [Sprememba 43]

| 4. | člen 5 se spremeni:








  (-a) | vstavi se naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Vsak pristojni organ, bodisi samostojni organ ali skupina organov, tudi iz več kot ene države članice, ima pravico, da dodeli pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s pravili iz te uredbe.“; [Sprememba 44] |
| --- | --- | --- |

4.

člen 5 se spremeni:

(-a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.
     
  Vsak pristojni organ, bodisi samostojni organ ali skupina organov, tudi iz več kot ene države članice, ima pravico, da dodeli pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s pravili iz te uredbe.“; [Sprememba 44]

| (-aa) | vstavita se naslednja odstavka:




  „3a.
     
  Do konca prehodnega obdobja iz člena 8(2) lahko države članice in, če to dovoljuje nacionalno pravo, pristojni organi iz konkurenčnih razpisnih postopkov za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe v železniškem prevozu, ki jih pristojni organi organizirajo na svojem ozemlju v skladu z odstavkom 3 tega člena, izključijo vsako železniško podjetje ali izvajalca ali vsako podružnico pod neposrednim ali posrednim nadzorom železniškega podjetja ali krovne družbe, če železniško podjetje, ki ima nadzor, krovna družba, ki ima nadzor, ali njune podružnice:










  (a) | ima licenco in izvaja storitve notranjega železniškega prometa v državi članici, v kateri pristojni organi ne smejo sklepati pogodb o izvajanju javne službe s konkurenčnimi razpisnimi postopki, in |
| --- | --- | --- |

(-aa)

vstavita se naslednja odstavka:

„3a.
     
  Do konca prehodnega obdobja iz člena 8(2) lahko države članice in, če to dovoljuje nacionalno pravo, pristojni organi iz konkurenčnih razpisnih postopkov za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe v železniškem prevozu, ki jih pristojni organi organizirajo na svojem ozemlju v skladu z odstavkom 3 tega člena, izključijo vsako železniško podjetje ali izvajalca ali vsako podružnico pod neposrednim ali posrednim nadzorom železniškega podjetja ali krovne družbe, če železniško podjetje, ki ima nadzor, krovna družba, ki ima nadzor, ali njune podružnice:

(a)

ima licenco in izvaja storitve notranjega železniškega prometa v državi članici, v kateri pristojni organi ne smejo sklepati pogodb o izvajanju javne službe s konkurenčnimi razpisnimi postopki, in

| (b) | je izkoristilo ugodnost neposredne sklenitve pogodb o izvajanju javne službe železniškem prevozu, katerih delež v vrednosti presega 50 % skupne vrednosti vseh pogodb o izvajanju javne službe v železniškem prevozu, sklenjenih s tem železniškim podjetjem ali krovno družbo ali njunimi podružnicami. |
| --- | --- |

(b)

je izkoristilo ugodnost neposredne sklenitve pogodb o izvajanju javne službe železniškem prevozu, katerih delež v vrednosti presega 50 % skupne vrednosti vseh pogodb o izvajanju javne službe v železniškem prevozu, sklenjenih s tem železniškim podjetjem ali krovno družbo ali njunimi podružnicami.

Za namene tega odstavka ‚nadzor‘ pomeni vse pravice, pogodbe ali druge načine, s katerimi se bodisi ločeno bodisi v kombinaciji in ob upoštevanju dejanskih ali pravnih razmer omogoči odločujoče vplivanje na podjetje, zlasti s pomočjo:

| (a) | lastništva ali pravice uporabe celotnega ali dela premoženja podjetja; |
| --- | --- |

(a)

lastništva ali pravice uporabe celotnega ali dela premoženja podjetja;

| (b) | pravic ali pogodb, ki dajejo pravico do odločujočega vplivanja na sestavo, glasovanje ali odločitve socialnih organov tega podjetja. |
| --- | --- |

(b)

pravic ali pogodb, ki dajejo pravico do odločujočega vplivanja na sestavo, glasovanje ali odločitve socialnih organov tega podjetja.

3b.
     
  Države članice in, če dovoljuje nacionalno pravo, pristojni organi lahko iz za konkurenco odprtih razpisnih postopkov izključijo vsakega izvajalca ali podjetje, ki je pod neposrednim ali posrednim nadzorom pravne ali fizične osebe ali oseb, registriranih v tretji državi oziroma tretjih državah, razen če so te države sprejele ukrepe, s katerimi so omogočile sklepanje pogodb o izvajanju javne službe prek konkurenčnih razpisov za železniška podjetja, ki jim je licenco podelila država članica.“; [Sprememba 68]

| (a) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Pod pogojem, da nacionalno pravo tega ne prepoveduje, se pristojni organi lahko odločijo za neposredno sklenitev pogodb o izvajanju javne službe:






  (a) | kadar je njihova povprečna letna vrednost ocenjena na: manj kot 1 000 000 EUR ali manj kot 5 000 000 EUR, če pogodba o izvajanju javnih storitev vključuje javni železniški prevoz, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pod pogojem, da nacionalno pravo tega ne prepoveduje, se pristojni organi lahko odločijo za neposredno sklenitev pogodb o izvajanju javne službe:

(a)

kadar je njihova povprečna letna vrednost ocenjena na: manj kot 1 000 000 EUR ali manj kot 5 000 000 EUR, če pogodba o izvajanju javnih storitev vključuje javni železniški prevoz, ali

| (b) | kadar je njihov namen letno opraviti manj kot 300 000 kilometrov
  na vozilo
  storitev javnega potniškega prevoza oziroma manj kot 150 000

  500 000
  kilometrov
  na vozilo
  , če pogodba o izvajanju javne službe vključuje železnico. [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(b)

kadar je njihov namen letno opraviti manj kot 300 000 kilometrov
  na vozilo
  storitev javnega potniškega prevoza oziroma manj kot 150 000

  500 000
  kilometrov
  na vozilo
  , če pogodba o izvajanju javne službe vključuje železnico. [Sprememba 47]

| (ba) | kadar se tehnične specifikacije posameznega železniškega sistema v okviru javnega železniškega potniškega prevoza bistveno razlikujejo od TSI glavnega železniškega omrežja posamezne države članice, s katero ni povezan. [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(ba)

kadar se tehnične specifikacije posameznega železniškega sistema v okviru javnega železniškega potniškega prevoza bistveno razlikujejo od TSI glavnega železniškega omrežja posamezne države članice, s katero ni povezan. [Sprememba 75]

V primeru, da se pogodba o izvajanju javne službe sklene neposredno z malim ali srednje velikim podjetjem, ki upravlja največ 23 vozil, se te zgornje meje lahko povišajo bodisi do povprečne letne vrednosti, ocenjene na manj kot 2 000 000 EUR ali na letno opravljanje manj kot 600 000 kilometrov storitev javnega potniškega prevoza
  na vozilo
  .“; [Sprememba 48]

| (aa) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:




  „5.
     
  V primeru prekinitve storitev ali neposrednega tveganja za nastanek takšnega položaja lahko pristojni organ sprejme nujne ukrepe. Izredne razmere lahko zajemajo tudi nezmožnost pristojnega organa, da pravočasno začne razpisni postopek za pogodbo o izvajanju javne službe in/ali pravočasno sklene pogodbo z izvajalcem. Ti nujni ukrepi so v obliki neposredne sklenitve ali formalnega sporazuma o podaljšanju pogodbe o izvajanju javne službe ali naložitve opravljanja določenih obveznosti javne službe. Izvajalec javne službe ima pravico do pritožbe zoper odločitev o naložitvi opravljanja določenih obveznosti javne službe. Sklenitev ali podaljšanje pogodbe o izvajanju javne službe z nujnimi ukrepi oziroma naložitev take pogodbe ne presega dveh let.“; [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(aa)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.
     
  V primeru prekinitve storitev ali neposrednega tveganja za nastanek takšnega položaja lahko pristojni organ sprejme nujne ukrepe. Izredne razmere lahko zajemajo tudi nezmožnost pristojnega organa, da pravočasno začne razpisni postopek za pogodbo o izvajanju javne službe in/ali pravočasno sklene pogodbo z izvajalcem. Ti nujni ukrepi so v obliki neposredne sklenitve ali formalnega sporazuma o podaljšanju pogodbe o izvajanju javne službe ali naložitve opravljanja določenih obveznosti javne službe. Izvajalec javne službe ima pravico do pritožbe zoper odločitev o naložitvi opravljanja določenih obveznosti javne službe. Sklenitev ali podaljšanje pogodbe o izvajanju javne službe z nujnimi ukrepi oziroma naložitev take pogodbe ne presega dveh let.“; [Sprememba 63]

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „
  6.
     Pristojni organi
  , ki so odgovorni za določanje načrtov javnega prevoza iz člena 2a,
  se lahko
  v skladu z Direktivo 2012/34/EU, če tega nacionalno pravo ne prepoveduje,
  odločijo, da bodo z namenom povečanja konkurence med železniškimi podjetji pogodbe za javni železniški potniški promet, ki zajemajo dele istega omrežja ali svežnja prog, sklenili z različnimi železniškimi podjetji. Za ta namen se lahko pristojni organi pred objavo razpisnega postopka odločijo omejiti število pogodb, ki se bodo sklenile z istim železniškim podjetjem

  za neposredno sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe v zvezi s storitvami javnega železniškega potniškega prevoza
  ,
  in sicer pod naslednjimi pogoji:










  (a) | načrt javnega prevoza vsebuje zahteve, ki veljajo celotno obdobje trajanja pogodbe in se nanašajo na:








  — | spremembo števila potnikov, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„
  6.
     Pristojni organi
  , ki so odgovorni za določanje načrtov javnega prevoza iz člena 2a,
  se lahko
  v skladu z Direktivo 2012/34/EU, če tega nacionalno pravo ne prepoveduje,
  odločijo, da bodo z namenom povečanja konkurence med železniškimi podjetji pogodbe za javni železniški potniški promet, ki zajemajo dele istega omrežja ali svežnja prog, sklenili z različnimi železniškimi podjetji. Za ta namen se lahko pristojni organi pred objavo razpisnega postopka odločijo omejiti število pogodb, ki se bodo sklenile z istim železniškim podjetjem

  za neposredno sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe v zvezi s storitvami javnega železniškega potniškega prevoza
  ,
  in sicer pod naslednjimi pogoji:

(a)

načrt javnega prevoza vsebuje zahteve, ki veljajo celotno obdobje trajanja pogodbe in se nanašajo na:

—

spremembo števila potnikov,

| — | točnost storitev, |
| --- | --- |

—

točnost storitev,

| — | stroškovno učinkovitost v smislu kapitalske produktivnosti, |
| --- | --- |

—

stroškovno učinkovitost v smislu kapitalske produktivnosti,

| — | pogostost obratovanja vlaka, |
| --- | --- |

—

pogostost obratovanja vlaka,

| — | zadovoljstvo strank, |
| --- | --- |

—

zadovoljstvo strank,

| — | kakovost voznega parka; |
| --- | --- |

—

kakovost voznega parka;

| (b) | pristojni organ najpozneje 18 mesecev pred začetkom pogodbe objavi, kako je treba izpolniti zahteve iz točke (a) tega odstavka z neposredno sklenitvijo pogodbe o izvajanju javne službe, in redno ocenjuje izpolnjevanje teh zahtev v letnem poročilu iz člena 7(1). Če zainteresirani izvajalec v železniškem prometu ali železniško podjetje vloži pritožbo, regulatorni organ oceni razloge, ki jih navede pristojni organ, in sprejme odločitev najpozneje v dveh mesecih po vložitvi pritožbe. Regulatorni organ lahko ukrepa tudi na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ najpozneje 18 mesecev pred začetkom pogodbe objavi, kako je treba izpolniti zahteve iz točke (a) tega odstavka z neposredno sklenitvijo pogodbe o izvajanju javne službe, in redno ocenjuje izpolnjevanje teh zahtev v letnem poročilu iz člena 7(1). Če zainteresirani izvajalec v železniškem prometu ali železniško podjetje vloži pritožbo, regulatorni organ oceni razloge, ki jih navede pristojni organ, in sprejme odločitev najpozneje v dveh mesecih po vložitvi pritožbe. Regulatorni organ lahko ukrepa tudi na lastno pobudo;

| (c) | regulatorni organ najpozneje 24 mesecev pred koncem veljavne pogodbe oceni, ali so bile izpolnjene zahteve, določene v točki (a) tega odstavka in ocenjene v skladu s točko 7(1). Pristojni organ regulatornemu organu predloži vse podatke, ki so potrebni za to oceno. |
| --- | --- |

(c)

regulatorni organ najpozneje 24 mesecev pred koncem veljavne pogodbe oceni, ali so bile izpolnjene zahteve, določene v točki (a) tega odstavka in ocenjene v skladu s točko 7(1). Pristojni organ regulatornemu organu predloži vse podatke, ki so potrebni za to oceno.

Kadar regulatorni organ ugotovi, da zahteve iz točke (a) tega odstavka niso izpolnjene, od pristojnega organa nemudoma zahteva, da v skladu z odstavkom 3 tega člena sklene novo pogodbo o izvajanju javne službe.

Odločitev neodvisnega regulatornega organa je zavezujoče in velja takoj.

Z odstopanjem od člena 4(3) trajanje teh pogodb ni daljše od devetih let.

Komisija sprejme delegirane akte s katerimi podrobno opredeli zahtve iz točke (a) tega odstavka
  .“; [Sprememba 50]

| 5. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 5a
  Železniški vozni park
  1.   Države članice

  Pristojni organi
  v skladu s pravili o državnih pomočeh sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo učinkovit in nediskriminatorni dostop

  učinkovite in nediskriminatorne pogoje dostopa
  do primernega železniškega voznega parka za javni železniški potniški prevoz izvajalcem, ki želijo izvajati storitve javnega železniškega potniškega prevoza na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe. [Sprememba 51]

  2.   Kadar na zadevnem trgu ni podjetij za zakup železniškega voznega parka, ki bi vsem zadevnim izvajalcem javnega železniškega potniškega prometa zagotavljala zakup železniškega voznega parka iz odstavka 1 pod nediskriminatornimi in poslovno privlačnimi pogoji, države članice zagotovijo, da preostanek vrednostnega tveganja za železniški vozni park krije pristojni organ v skladu s pravili o državnih pomočeh, če tako zahtevajo izvajalci, ki nameravajo in so sposobni sodelovati v razpisnih postopkih za pogodbe o izvajanju javne službe, da bi lahko sodelovali v takšnih razpisnih postopkih.
  Pristojni organ lahko zahtevo iz prvega pododstavka izpolni na enega od naslednjih načinov

  različne načine, ki omogočajo ekonomijo obsega, kot so
  : [Sprememba 52]







  (a) | z nakupom železniškega voznega parka, ki se uporablja za izvrševanje pogodbe o izvajanju javne službe
  , po tržni ceni,
  , da bi ga dal na voljo izbranemu izvajalcu javne službe po tržni ceni ali kot del pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s členom 4(1)(b), členom 6 in, če je ustrezno, s Prilogo, [Sprememba 53] |
| --- | --- | --- |

5.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Železniški vozni park

1.   Države članice

  Pristojni organi
  v skladu s pravili o državnih pomočeh sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo učinkovit in nediskriminatorni dostop

  učinkovite in nediskriminatorne pogoje dostopa
  do primernega železniškega voznega parka za javni železniški potniški prevoz izvajalcem, ki želijo izvajati storitve javnega železniškega potniškega prevoza na podlagi pogodbe o izvajanju javne službe. [Sprememba 51]

2.   Kadar na zadevnem trgu ni podjetij za zakup železniškega voznega parka, ki bi vsem zadevnim izvajalcem javnega železniškega potniškega prometa zagotavljala zakup železniškega voznega parka iz odstavka 1 pod nediskriminatornimi in poslovno privlačnimi pogoji, države članice zagotovijo, da preostanek vrednostnega tveganja za železniški vozni park krije pristojni organ v skladu s pravili o državnih pomočeh, če tako zahtevajo izvajalci, ki nameravajo in so sposobni sodelovati v razpisnih postopkih za pogodbe o izvajanju javne službe, da bi lahko sodelovali v takšnih razpisnih postopkih.

Pristojni organ lahko zahtevo iz prvega pododstavka izpolni na enega od naslednjih načinov

  različne načine, ki omogočajo ekonomijo obsega, kot so
  : [Sprememba 52]

(a)

z nakupom železniškega voznega parka, ki se uporablja za izvrševanje pogodbe o izvajanju javne službe
  , po tržni ceni,
  , da bi ga dal na voljo izbranemu izvajalcu javne službe po tržni ceni ali kot del pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s členom 4(1)(b), členom 6 in, če je ustrezno, s Prilogo, [Sprememba 53]

| (b) | z zagotovitvijo garancije za financiranje železniškega voznega parka, ki se uporablja za izvrševanje pogodbe o izvajanju javne službe, po tržni ceni ali kot del pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s členom 4(1)(b), členom 6 in, če je ustrezno, s Prilogo. Takšna garancija lahko krije preostanek vrednostnega tveganja, pri čemer se po potrebi upoštevajo ustrezna pravila o državnih pomočeh, |
| --- | --- |

(b)

z zagotovitvijo garancije za financiranje železniškega voznega parka, ki se uporablja za izvrševanje pogodbe o izvajanju javne službe, po tržni ceni ali kot del pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s členom 4(1)(b), členom 6 in, če je ustrezno, s Prilogo. Takšna garancija lahko krije preostanek vrednostnega tveganja, pri čemer se po potrebi upoštevajo ustrezna pravila o državnih pomočeh,

| (c) | tako, da se v pogodbi o izvajanju javne službe zaveže prevzeti železniški vozni park po tržni ceni ob izteku veljavnosti pogodbe, |
| --- | --- |

(c)

tako, da se v pogodbi o izvajanju javne službe zaveže prevzeti železniški vozni park po tržni ceni ob izteku veljavnosti pogodbe,

| (ca) | s sodelovanjem s sosednjimi lokalnimi organi, da se zagotovi večji vozni park. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(ca)

s sodelovanjem s sosednjimi lokalnimi organi, da se zagotovi večji vozni park. [Sprememba 54]

3.
     V primerih iz točk (b) in (c) 
  drugega pododstavka odstavka 2
  ima pristojni organ pravico od izvajalca javne službe zahtevati, da po izteku veljavnosti pogodbe o izvajanju javne službe prenese železniški vozni park na novega izvajalca, s katerim se sklene pogodba. Pristojni organ lahko zaveže novega izvajalca javnega prevoza, da prevzame železniški vozni park. Prenos se opravi po tržnih cenah. [Sprememba 55]

3

  4
  .   Če se železniški vozni park prenese na novega izvajalca javnega prevoza, pristojni organ v razpisni dokumentaciji zagotovi podrobne podatke o stroških vzdrževanja železniškega voznega parka in njegovem fizičnem stanju. [Sprememba 56]

4.   Komisija do [18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] sprejme ukrepe, ki določajo podrobnosti postopka, ki ga je treba upoštevati za uporabo odstavkov 2 in 3 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 9a(2).“; [Spremembi 57 in 82]

| 6. | v členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsa nadomestila, povezana s splošnim pravilom ali pogodbo o izvajanju javne službe, so ne glede na način sklenitve pogodbe v skladu s členom 4. Vsa nadomestila ne glede na njihovo naravo, povezana s pogodbo o izvajanju javne službe, ki ni bila sklenjena v skladu s členom 5(3) ali povezana s splošnim pravilom, so poleg tega v skladu z določbami iz Priloge.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 6 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsa nadomestila, povezana s splošnim pravilom ali pogodbo o izvajanju javne službe, so ne glede na način sklenitve pogodbe v skladu s členom 4. Vsa nadomestila ne glede na njihovo naravo, povezana s pogodbo o izvajanju javne službe, ki ni bila sklenjena v skladu s členom 5(3) ali povezana s splošnim pravilom, so poleg tega v skladu z določbami iz Priloge.“;

| 7. | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsak pristojni organ enkrat letno objavi zbirno poročilo o obveznostih javne službe pod njegovo odgovornostjo, datumu začetka in obdobju veljavnosti pogodb o izvajanju javne službe, izbranih izvajalcih javne službe ter o nadomestilih in izključnih pravicah, ki so v zameno dodeljene tem izvajalcem javne službe.
  V njem so navedeni ocena doseženih rezultatov in vsi kazalniki prevozne dejavnosti, vključno s točnostjo, zanesljivostjo, čistostjo, zadovoljstvom uporabnikov na podlagi javne ankete, in najnižja stopnja uporabe zmogljivosti.
  Poročilo razlikuje med avtobusnim in železniškim prevozom in omogoča nadzor ter oceno uspešnosti, kakovosti in financiranja javnega prometnega omrežja ter, če je ustrezno, vsebuje informacije o vrsti in obsegu dodeljenih izključnih pravic. Države članice olajšajo osrednji dostop do teh poročil, na primer prek skupnega spletnega portala.
  Komisija pripravi povzetek teh poročil in ga v vseh delovnih jezikih pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.
  “; [Sprememba 58] |
| --- | --- | --- |

7.

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsak pristojni organ enkrat letno objavi zbirno poročilo o obveznostih javne službe pod njegovo odgovornostjo, datumu začetka in obdobju veljavnosti pogodb o izvajanju javne službe, izbranih izvajalcih javne službe ter o nadomestilih in izključnih pravicah, ki so v zameno dodeljene tem izvajalcem javne službe.
  V njem so navedeni ocena doseženih rezultatov in vsi kazalniki prevozne dejavnosti, vključno s točnostjo, zanesljivostjo, čistostjo, zadovoljstvom uporabnikov na podlagi javne ankete, in najnižja stopnja uporabe zmogljivosti.
  Poročilo razlikuje med avtobusnim in železniškim prevozom in omogoča nadzor ter oceno uspešnosti, kakovosti in financiranja javnega prometnega omrežja ter, če je ustrezno, vsebuje informacije o vrsti in obsegu dodeljenih izključnih pravic. Države članice olajšajo osrednji dostop do teh poročil, na primer prek skupnega spletnega portala.
  Komisija pripravi povzetek teh poročil in ga v vseh delovnih jezikih pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.
  “; [Sprememba 58]

| (b) | v odstavku 2 se doda naslednja točka:






  „(d) | previden datum začetka in obdobje veljavnosti pogodbe o izvajanju javne službe.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se doda naslednja točka:

„(d)

previden datum začetka in obdobje veljavnosti pogodbe o izvajanju javne službe.“;

| 8. | člen 8 se spremeni:






  (a) | prvi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Brez poseganja v odstavek 3 je sklepanje pogodb o izvajanju javne službe
  , ki se nanašajo
  na področju železniškega prevoza, razen ostalih vrst

  prevoz po cestah ali druge vrste
  prevoza po tirih, kot so podzemna železnica,
  tramvaji
  ali tramvaji

  sistemi tramvaj-vlak
  , od 3. decembra 2019 v skladu s členom 5(3). Vse Pogodbe o izvajanju javne službe z drugimi vrstami prevoza po tirih in po cesti morajo biti najpozneje do

  v železniškem potniškem prometu se od
  3. decembra 2019
  sklenjene

  2022 sklenejo
  v skladu s členom 5(3).
  Pristojnim organom, ki so odgovorni za določanje načrtov javnega prevoza iz člena 2a, se do 3. decembra 2022 podelijo vsa potrebna pooblastila za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe v skladu s členom 5.
  Države članice v tem prehodnem obdobju, ki traja do 3. decembra 2019,

  teh prehodnih obdobjih
  sprejmejo ukrepe za postopno uskladitev s členom 5(3), da bi preprečile resne strukturne težave, zlasti v zvezi s prevoznimi zmogljivostmi.“; [Sprememba 59], |
| --- | --- | --- |

8.

člen 8 se spremeni:

(a)

prvi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Brez poseganja v odstavek 3 je sklepanje pogodb o izvajanju javne službe
  , ki se nanašajo
  na področju železniškega prevoza, razen ostalih vrst

  prevoz po cestah ali druge vrste
  prevoza po tirih, kot so podzemna železnica,
  tramvaji
  ali tramvaji

  sistemi tramvaj-vlak
  , od 3. decembra 2019 v skladu s členom 5(3). Vse Pogodbe o izvajanju javne službe z drugimi vrstami prevoza po tirih in po cesti morajo biti najpozneje do

  v železniškem potniškem prometu se od
  3. decembra 2019
  sklenjene

  2022 sklenejo
  v skladu s členom 5(3).
  Pristojnim organom, ki so odgovorni za določanje načrtov javnega prevoza iz člena 2a, se do 3. decembra 2022 podelijo vsa potrebna pooblastila za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe v skladu s členom 5.
  Države članice v tem prehodnem obdobju, ki traja do 3. decembra 2019,

  teh prehodnih obdobjih
  sprejmejo ukrepe za postopno uskladitev s členom 5(3), da bi preprečile resne strukturne težave, zlasti v zvezi s prevoznimi zmogljivostmi.“; [Sprememba 59],

| (aa) | v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice v roku šestih mesecev po izteku prve polovice prehodnih obdobij Komisiji predložijo poročilo o napredku, v katerem izpostavijo izvajanje morebitnega postopnega sklepanja pogodb o izvajanju javne službe v skladu s členom 5. Komisija lahko na podlagi poročil o napredku držav članic predlaga ustrezne ukrepe, namenjene državam članicam.“; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(aa)

v odstavku 2 se doda naslednji pododstavek:

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „2a.   Pogodbe o izvajanju javne službe za javni železniški potniški promet, ki
  niso skladne s členom 5 in
  so
  bile
  neposredno sklenjene med 1. januarjem 2013 in 2.

  pred


  3
   decembrom 2019
  , se lahko izvajajo do izteka njihove veljavnosti. Vendar se v nobenem primeru ne smejo izvajati po 31. decembru 2022

  2022, v vsakem primeru pretečejo najpozneje ...

   (*2).“; [Sprememba 61]


  (*2)  UL: prosimo vstavite datum 10 let od začetka veljavnosti te uredbe (akt o spremembi 2013/0028(COD))" |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Pogodbe o izvajanju javne službe za javni železniški potniški promet, ki
  niso skladne s členom 5 in
  so
  bile
  neposredno sklenjene med 1. januarjem 2013 in 2.

  pred


  3
   decembrom 2019
  , se lahko izvajajo do izteka njihove veljavnosti. Vendar se v nobenem primeru ne smejo izvajati po 31. decembru 2022

  2022, v vsakem primeru pretečejo najpozneje ...

   (*2).“; [Sprememba 61]

(*2)  UL: prosimo vstavite datum 10 let od začetka veljavnosti te uredbe (akt o spremembi 2013/0028(COD))"

| (c) | v odstavku 3 se zadnji stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:
  „Pogodbe iz točke (d) se lahko izvajajo do izteka njihove veljavnosti, če imajo omejeno veljavnost, primerljivo z veljavnostmi, določenimi v členu 4.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se zadnji stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„Pogodbe iz točke (d) se lahko izvajajo do izteka njihove veljavnosti, če imajo omejeno veljavnost, primerljivo z veljavnostmi, določenimi v členu 4.“;

| 9. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 9a
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za enotno evropsko železniško območje, ustanovljen s členom 62 Direktive 2012/34/EU. Odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*3).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

  (*3)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“" |
| --- | --- |

9.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 9a

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za enotno evropsko železniško območje, ustanovljen s členom 62 Direktive 2012/34/EU. Odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (*3).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

(*3)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“"

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  V prečiščeni obliki Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki jo spreminja, je na voljo v treh mesecih po njeni objavi. [Sprememba 62]

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

3

(4)  Bela knjiga: Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu; COM(2011)0144.

4

(5)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) št. .../... o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza, COM(2012)0730 z dne 5.12.2012.

6

(7)  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

7

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/432 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/432

---

P7_TA(2014)0149

Interoperabilnost železniškega sistema ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev) (COM(2013)0030 – C7-0027/2013 – 2013/0015(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 285/54)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0030),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 91(1), 170 in 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0027/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 91(1), 170 in 171 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0027/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega sejma in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega sejma in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 7. oktobra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (3),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za promet in turizem z dne 16. decembra 2013 v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za promet in turizem z dne 16. decembra 2013 v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0033/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0033/2014),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

(3)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0015

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 91(1), 170 in 171 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo zaradi jasnosti treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Da bi državljanom Unije, gospodarskim subjektom, regionalnim in lokalnim organom v celoti omogočili uživanje koristi, ki izhajajo iz vzpostavitve območja brez notranjih meja
  in uresničitve cilja teritorialne kohezije
  , je smiselno, da se zlasti izboljšajo medsebojna povezanost in interoperabilnost nacionalnih železniških omrežij ter dostop do teh omrežij,
  tudi za invalide,
  pri čemer se izvedejo vsi ukrepi, ki se lahko izkažejo za potrebne na področju tehnične standardizacije. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Da bi državljanom Unije, gospodarskim subjektom, regionalnim in lokalnim organom v celoti omogočili uživanje koristi, ki izhajajo iz vzpostavitve območja brez notranjih meja
  in uresničitve cilja teritorialne kohezije
  , je smiselno, da se zlasti izboljšajo medsebojna povezanost in interoperabilnost nacionalnih železniških omrežij ter dostop do teh omrežij,
  tudi za invalide,
  pri čemer se izvedejo vsi ukrepi, ki se lahko izkažejo za potrebne na področju tehnične standardizacije. [Sprememba 1]

| (3) | Prizadevanja za dosego interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije bi morala privesti do opredelitve optimalne ravni tehnične usklajenosti, omogočiti olajšanje, izboljšanje in razvoj mednarodnih železniških prevoznih storitev znotraj Unije in s tretjimi državami ter prispevati k postopnemu oblikovanju notranjega trga opreme in storitev za gradnjo, obnovo, nadgradnjo in obratovanje železniškega sistema znotraj Unije. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3)

Prizadevanja za dosego interoperabilnosti v železniškem sistemu Unije bi morala privesti do opredelitve optimalne ravni tehnične usklajenosti, omogočiti olajšanje, izboljšanje in razvoj mednarodnih železniških prevoznih storitev znotraj Unije in s tretjimi državami ter prispevati k postopnemu oblikovanju notranjega trga opreme in storitev za gradnjo, obnovo, nadgradnjo in obratovanje železniškega sistema znotraj Unije. [Sprememba 2]

| (4) | Za komercialni promet vlakov v celotnem železniškem omrežju se zlasti zahteva odlična združljivost med značilnostmi železniške infrastrukture in vozil, pa tudi učinkovito medsebojno povezovanje informacijskih in komunikacijskih sistemov
  ter sistemov izdajanja vozovnic
  raznih upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. Od te združljivosti in medsebojne povezanosti so odvisni raven izvedbe, varnost, kakovost storitev in stroški, zlasti pa interoperabilnost železniškega sistema. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(4)

Za komercialni promet vlakov v celotnem železniškem omrežju se zlasti zahteva odlična združljivost med značilnostmi železniške infrastrukture in vozil, pa tudi učinkovito medsebojno povezovanje informacijskih in komunikacijskih sistemov
  ter sistemov izdajanja vozovnic
  raznih upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. Od te združljivosti in medsebojne povezanosti so odvisni raven izvedbe, varnost, kakovost storitev in stroški, zlasti pa interoperabilnost železniškega sistema. [Sprememba 3]

| (5) | Regulativni okvir za železnice bi moral določiti jasne odgovornosti za zagotavljanje skladnosti s predpisi o varnosti, varovanju zdravja
  , socialnem varstvu
  in varstvu potrošnikov, ki veljajo za železniška omrežja. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(5)

Regulativni okvir za železnice bi moral določiti jasne odgovornosti za zagotavljanje skladnosti s predpisi o varnosti, varovanju zdravja
  , socialnem varstvu
  in varstvu potrošnikov, ki veljajo za železniška omrežja. [Sprememba 4]

| (6) | Med nacionalnimi predpisi, internimi pravili in tehničnimi specifikacijami, ki se uporabljajo za železniške sisteme, podsisteme in komponente, obstajajo velike razlike, ker izražajo tehnične posebnosti nacionalne industrije ter predpisujejo specifične dimenzije in naprave ter posebne značilnosti. Takšno stanje preprečuje neoviran železniški promet v celotni Uniji
  ter izkoriščanje ugodnosti standardizacije in ekonomije obsega na enotnem trgu
  . [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(6)

Med nacionalnimi predpisi, internimi pravili in tehničnimi specifikacijami, ki se uporabljajo za železniške sisteme, podsisteme in komponente, obstajajo velike razlike, ker izražajo tehnične posebnosti nacionalne industrije ter predpisujejo specifične dimenzije in naprave ter posebne značilnosti. Takšno stanje preprečuje neoviran železniški promet v celotni Uniji
  ter izkoriščanje ugodnosti standardizacije in ekonomije obsega na enotnem trgu
  . [Sprememba 5]

| (7) | Zaradi takšnega stanja so se z leti izoblikovale zelo tesne povezave med nacionalno železniško industrijo in nacionalnimi železniškimi podjetji, v škodo dejanskega odpiranja trgov, ki bi omogočalo vstop novih ponudnikov. Ta industrija zahteva odprt, konkurenčen evropski trg, da bi lahko izboljšala svojo konkurenčnost na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi takšnega stanja so se z leti izoblikovale zelo tesne povezave med nacionalno železniško industrijo in nacionalnimi železniškimi podjetji, v škodo dejanskega odpiranja trgov, ki bi omogočalo vstop novih ponudnikov. Ta industrija zahteva odprt, konkurenčen evropski trg, da bi lahko izboljšala svojo konkurenčnost na svetovni ravni.

| (8) | Zato je smiselno, da se za celotno Unijo določijo bistvene zahteve, povezane z interoperabilnostjo železnic, ki bi morale veljati za njen železniški sistem. |
| --- | --- |

(8)

Zato je smiselno, da se za celotno Unijo določijo bistvene zahteve, povezane z interoperabilnostjo železnic, ki bi morale veljati za njen železniški sistem.

| (9) | Razvoj tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) je pokazal potrebo po razjasnitvi razmerja med bistvenimi zahtevami in TSI na eni strani ter evropskimi standardi in drugimi normativnimi dokumenti na drugi strani. Zlasti bi bilo treba razlikovati med standardi ali deli standardov – ki bi morali biti obvezujoči, da bi dosegli cilje iz te direktive – in „usklajenimi standardi“, ki so se razvili v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Kadar je nujno potrebno, lahko TSI vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske standarde ali specifikacije, ki postanejo obvezni od trenutka, ko se TSI začnejo uporabljati. |
| --- | --- |

(9)

Razvoj tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI) je pokazal potrebo po razjasnitvi razmerja med bistvenimi zahtevami in TSI na eni strani ter evropskimi standardi in drugimi normativnimi dokumenti na drugi strani. Zlasti bi bilo treba razlikovati med standardi ali deli standardov – ki bi morali biti obvezujoči, da bi dosegli cilje iz te direktive – in „usklajenimi standardi“, ki so se razvili v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Kadar je nujno potrebno, lahko TSI vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske standarde ali specifikacije, ki postanejo obvezni od trenutka, ko se TSI začnejo uporabljati.

| (10) | Da bi se konkurenčnost železniškega sektorja Unije resnično povečala brez izkrivljanja konkurence med ključnimi udeleženci v železniškem sistemu, bi morale biti TSI zasnovane tako, da bodo upoštevale načela odprtosti, konsenza in preglednosti, kot so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se konkurenčnost železniškega sektorja Unije resnično povečala brez izkrivljanja konkurence med ključnimi udeleženci v železniškem sistemu, bi morale biti TSI zasnovane tako, da bodo upoštevale načela odprtosti, konsenza in preglednosti, kot so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012.

| (11) | Kakovost storitev v železniškem prometu v Uniji je med drugim odvisna od odlične združljivosti med značilnostmi omrežja v najširšem pomenu, vključno s fiksnimi deli vseh zadevnih podsistemov, in značilnostmi vozil, vključno s komponentami vseh zadevnih podsistemov na voznih sredstvih. Od te združljivosti so odvisni tudi raven učinkovitosti, varnost, kakovost storitev in stroški. |
| --- | --- |

(11)

Kakovost storitev v železniškem prometu v Uniji je med drugim odvisna od odlične združljivosti med značilnostmi omrežja v najširšem pomenu, vključno s fiksnimi deli vseh zadevnih podsistemov, in značilnostmi vozil, vključno s komponentami vseh zadevnih podsistemov na voznih sredstvih. Od te združljivosti so odvisni tudi raven učinkovitosti, varnost, kakovost storitev in stroški.

| (12) | TSI vsebuje vse pogoje, ki bi jih morala izpolnjevati komponenta interoperabilnosti, in postopek, ki ga je treba upoštevati pri ocenjevanju skladnosti. Poleg tega je treba določiti, da bi za vsako komponento moral biti obvezen postopek za ocenjevanje skladnosti in primernosti za predvideno uporabo iz TSI ter da bi vsaka komponenta morala imeti ustrezno potrdilo. |
| --- | --- |

(12)

TSI vsebuje vse pogoje, ki bi jih morala izpolnjevati komponenta interoperabilnosti, in postopek, ki ga je treba upoštevati pri ocenjevanju skladnosti. Poleg tega je treba določiti, da bi za vsako komponento moral biti obvezen postopek za ocenjevanje skladnosti in primernosti za predvideno uporabo iz TSI ter da bi vsaka komponenta morala imeti ustrezno potrdilo.

| (13) | Cilj razvoja novih TSI bi moral vedno biti zagotovitev združljivosti z obstoječim sistemom. To bo pripomoglo k večji konkurenčnosti železniškega prometa ter preprečilo nepotrebne dodatne stroške zaradi zahteve po nadgradnji ali prenovi obstoječih podsistemov za zagotovitev združljivosti za nazaj. V teh izjemnih primerih, ko ne bo mogoče zagotoviti združljivosti, lahko TSI določijo pravila o tem, ali obstoječi podsistem potrebuje novo odločitev ali odobritev za začetek obratovanja, ter ustrezne roke. |
| --- | --- |

(13)

Cilj razvoja novih TSI bi moral vedno biti zagotovitev združljivosti z obstoječim sistemom. To bo pripomoglo k večji konkurenčnosti železniškega prometa ter preprečilo nepotrebne dodatne stroške zaradi zahteve po nadgradnji ali prenovi obstoječih podsistemov za zagotovitev združljivosti za nazaj. V teh izjemnih primerih, ko ne bo mogoče zagotoviti združljivosti, lahko TSI določijo pravila o tem, ali obstoječi podsistem potrebuje novo odločitev ali odobritev za začetek obratovanja, ter ustrezne roke.

| (14) | Zaradi varnostnih razlogov je treba dodeliti identifikacijsko kodo vsakemu vozilu, ki začne obratovati. Nato bi bilo treba vozilo vnesti v nacionalni register vozil. Registri bi morali biti odprti za posvetovanja z državami članicami in z nekaterimi gospodarskimi subjekti v Uniji. Nacionalni registri vozil bi morali biti dosledni glede oblike podatkov. Zato bi morali biti zajeti v skupnih operativnih in tehničnih specifikacijah. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi varnostnih razlogov je treba dodeliti identifikacijsko kodo vsakemu vozilu, ki začne obratovati. Nato bi bilo treba vozilo vnesti v nacionalni register vozil. Registri bi morali biti odprti za posvetovanja z državami članicami in z nekaterimi gospodarskimi subjekti v Uniji. Nacionalni registri vozil bi morali biti dosledni glede oblike podatkov. Zato bi morali biti zajeti v skupnih operativnih in tehničnih specifikacijah.

| (15) | Če TSI nekaterih tehničnih vidikov, ki se nanašajo na bistvene zahteve, izrecno ne zajema, so takšni vidiki, ki jih je še vedno treba obravnavati, v prilogi k TSI opredeljeni kot odprta vprašanja. Za ta odprta vprašanja se do dokončanja TSI uporabljajo nacionalni predpisi. |
| --- | --- |

(15)

Če TSI nekaterih tehničnih vidikov, ki se nanašajo na bistvene zahteve, izrecno ne zajema, so takšni vidiki, ki jih je še vedno treba obravnavati, v prilogi k TSI opredeljeni kot odprta vprašanja. Za ta odprta vprašanja se do dokončanja TSI uporabljajo nacionalni predpisi.

| (16) | Določiti bi bilo treba postopek, ki ga je treba uporabiti pri bistvenih zahtevah, veljavnih za podsistem, ki še ni zajet v ustrezni TSI. V takšnih primerih bi morali biti organi, pristojni za oceno skladnosti in postopke verifikacije, priglašeni organi iz člena 17 Direktive 2008/57/ES. |
| --- | --- |

(16)

Določiti bi bilo treba postopek, ki ga je treba uporabiti pri bistvenih zahtevah, veljavnih za podsistem, ki še ni zajet v ustrezni TSI. V takšnih primerih bi morali biti organi, pristojni za oceno skladnosti in postopke verifikacije, priglašeni organi iz člena 17 Direktive 2008/57/ES.

| (17) | Direktiva 2008/57/ES se uporablja za celoten železniški sistem v Uniji, področje uporabe TSI pa se razširja, da bo zajemalo tudi vozila in omrežja, ki niso vključena v vseevropski železniški sistem. Zato bi bilo treba Prilogo I poenostaviti tako, da se odstranijo konkretna sklicevanja na vseevropski železniški sistem. |
| --- | --- |

(17)

Direktiva 2008/57/ES se uporablja za celoten železniški sistem v Uniji, področje uporabe TSI pa se razširja, da bo zajemalo tudi vozila in omrežja, ki niso vključena v vseevropski železniški sistem. Zato bi bilo treba Prilogo I poenostaviti tako, da se odstranijo konkretna sklicevanja na vseevropski železniški sistem.

| (18) | Funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki, se lahko razlikujejo glede na uporabo podsistemov, na primer glede na kategorije prog in vozil. |
| --- | --- |

(18)

Funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistemi in njihovi vmesniki, se lahko razlikujejo glede na uporabo podsistemov, na primer glede na kategorije prog in vozil.

| (19) | Da bi se zagotovilo postopno izvajanje interoperabilnosti železnic v celotni Uniji in postopoma zmanjšala raznolikost obstoječih sistemov, bi morale TSI vsebovati določbe, ki bi se uporabljale v primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov, in lahko določajo roke za dosego ciljnega sistema. |
| --- | --- |

(19)

Da bi se zagotovilo postopno izvajanje interoperabilnosti železnic v celotni Uniji in postopoma zmanjšala raznolikost obstoječih sistemov, bi morale TSI vsebovati določbe, ki bi se uporabljale v primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov, in lahko določajo roke za dosego ciljnega sistema.

| (20) | Glede na postopnost pri odpravi ovir za interoperabilnost železniškega sistema in čas, ki je posledično potreben za sprejetje vseh TSI, bi bilo treba preprečiti, da bi države članice sprejemale nova pravila ali projekte, ki bi povečali raznolikost sedanjega sistema. |
| --- | --- |

(20)

Glede na postopnost pri odpravi ovir za interoperabilnost železniškega sistema in čas, ki je posledično potreben za sprejetje vseh TSI, bi bilo treba preprečiti, da bi države članice sprejemale nova pravila ali projekte, ki bi povečali raznolikost sedanjega sistema.

| (21) | Da bi se odpravile ovire za interoperabilnost in, kot posledica razširitve področja uporabe TSI, celoten železniški sistem Unije, bi bilo treba število nacionalnih predpisov postopoma zmanjševati. Pri nacionalnih predpisih bi bilo treba razlikovati med predpisi, ki so strogo povezani z lokalnimi zahtevami, in predpisi, potrebnimi za obravnavo odprtih vprašanj v TSI. Drugo vrsto predpisov bi bilo treba postopoma odpravljati kot rezultat zapiranja odprtih vprašanj v TSI. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se odpravile ovire za interoperabilnost in, kot posledica razširitve področja uporabe TSI, celoten železniški sistem Unije, bi bilo treba število nacionalnih predpisov postopoma zmanjševati. Pri nacionalnih predpisih bi bilo treba razlikovati med predpisi, ki so strogo povezani z lokalnimi zahtevami, in predpisi, potrebnimi za obravnavo odprtih vprašanj v TSI. Drugo vrsto predpisov bi bilo treba postopoma odpravljati kot rezultat zapiranja odprtih vprašanj v TSI.

| (22) | Sprejetje načela postopnosti ustreza posebnim potrebam zastavljenega cilja interoperabilnosti železniškega sistema, za katerega sta značilna stara nacionalna infrastruktura in vozila, ki za prilagoditev ali obnovo zahtevajo velike naložbe, in potrebna je posebna previdnost, da železnice ne bi bile ekonomsko prikrajšane nasproti drugim načinom prevoza. |
| --- | --- |

(22)

Sprejetje načela postopnosti ustreza posebnim potrebam zastavljenega cilja interoperabilnosti železniškega sistema, za katerega sta značilna stara nacionalna infrastruktura in vozila, ki za prilagoditev ali obnovo zahtevajo velike naložbe, in potrebna je posebna previdnost, da železnice ne bi bile ekonomsko prikrajšane nasproti drugim načinom prevoza.

| (23) | Železniški sistem je treba zaradi obsega in kompleksnosti iz praktičnih razlogov razdeliti na naslednje podsisteme: infrastruktura, vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, energija, tirna vozila, delovanje in upravljanje prometa, vzdrževanje ter telematske aplikacije za potniški in tovorni promet. Za vsakega od teh podsistemov je treba določiti bistvene zahteve in tehnične specifikacije, predvsem za njihove komponente in vmesnike, da bi izpolnili te bistvene zahteve. Isti sistem se razdeli na fiksne in mobilne dele, ki zajemajo na eni strani omrežje, sestavljeno iz prog, postaj, terminalov in vseh vrst fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja sistema, in na drugi strani vsa vozila, ki se gibljejo v tem omrežju. Zato za namen te direktive vozilo sestavlja en podsistem („tirno vozilo“) in, kadar je primerno, ostali podsistemi (predvsem podsistem „vodenje-upravljanje in signalizacija“ na vozilu).
  Čeprav je sistem razdeljen na več delov, bi morala Agencija Evropske unije za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: Agencija) ohraniti pregled nad sistemom, da bi tako zagotovila varnost in interoperabilnost. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(23)

Železniški sistem je treba zaradi obsega in kompleksnosti iz praktičnih razlogov razdeliti na naslednje podsisteme: infrastruktura, vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, energija, tirna vozila, delovanje in upravljanje prometa, vzdrževanje ter telematske aplikacije za potniški in tovorni promet. Za vsakega od teh podsistemov je treba določiti bistvene zahteve in tehnične specifikacije, predvsem za njihove komponente in vmesnike, da bi izpolnili te bistvene zahteve. Isti sistem se razdeli na fiksne in mobilne dele, ki zajemajo na eni strani omrežje, sestavljeno iz prog, postaj, terminalov in vseh vrst fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja sistema, in na drugi strani vsa vozila, ki se gibljejo v tem omrežju. Zato za namen te direktive vozilo sestavlja en podsistem („tirno vozilo“) in, kadar je primerno, ostali podsistemi (predvsem podsistem „vodenje-upravljanje in signalizacija“ na vozilu).
  Čeprav je sistem razdeljen na več delov, bi morala Agencija Evropske unije za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: Agencija) ohraniti pregled nad sistemom, da bi tako zagotovila varnost in interoperabilnost. [Sprememba 6]

| (24) | Konvencija združenih narodov o pravicah invalidov, katere pogodbenica je Unija, določa dostopnost kot enega od splošnih načel in zahteva, da države pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo invalidi enak dostop kot drugi, vključno z razvojem, razglasitvijo in spremljanjem izvajanja minimalnih standardov ter smernic glede dostopnosti. Dostopnost
  za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo
  je zato pomembna zahteva za interoperabilnost železniškega sistema
  , skladno z zakonodajo Unije o potnikih z omejeno mobilnostjo
  . [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(24)

Konvencija združenih narodov o pravicah invalidov, katere pogodbenica je Unija, določa dostopnost kot enega od splošnih načel in zahteva, da države pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo invalidi enak dostop kot drugi, vključno z razvojem, razglasitvijo in spremljanjem izvajanja minimalnih standardov ter smernic glede dostopnosti. Dostopnost
  za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo
  je zato pomembna zahteva za interoperabilnost železniškega sistema
  , skladno z zakonodajo Unije o potnikih z omejeno mobilnostjo
  . [Sprememba 7]

| (25) | Izvajanje določb o interoperabilnosti železniškega sistema glede stroškov in koristi ne bi smelo neupravičeno ovirati ohranitve obstoječega železniškega omrežja vsake države članice, ampak bi moralo težiti k cilju interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(25)

Izvajanje določb o interoperabilnosti železniškega sistema glede stroškov in koristi ne bi smelo neupravičeno ovirati ohranitve obstoječega železniškega omrežja vsake države članice, ampak bi moralo težiti k cilju interoperabilnosti.

| (26) | TSI vplivajo tudi na pogoje, pod katerimi uporabniki uporabljajo železniški prevoz, in se je zato treba posvetovati z njimi o vidikih, ki jih zadevajo
  , tudi z invalidskimi organizacijami
  . [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(26)

TSI vplivajo tudi na pogoje, pod katerimi uporabniki uporabljajo železniški prevoz, in se je zato treba posvetovati z njimi o vidikih, ki jih zadevajo
  , tudi z invalidskimi organizacijami
  . [Sprememba 8]

| (27) | Vsaki zadevni državi članici bi bilo treba dovoliti, da ne uporablja določenih TSI v omejenem številu ustrezno utemeljenih situacij. Te situacije in postopki, ki jih je treba upoštevati v primeru neuporabe TSI, bi morali biti jasno opredeljeni |
| --- | --- |

(27)

Vsaki zadevni državi članici bi bilo treba dovoliti, da ne uporablja določenih TSI v omejenem številu ustrezno utemeljenih situacij. Te situacije in postopki, ki jih je treba upoštevati v primeru neuporabe TSI, bi morali biti jasno opredeljeni

| (28) | Izdelava in uporaba TSI za železniški sistem ne bi smeli ovirati tehnološke inovativnosti, ki bi morala biti usmerjena v izboljšanje ekonomske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(28)

Izdelava in uporaba TSI za železniški sistem ne bi smeli ovirati tehnološke inovativnosti, ki bi morala biti usmerjena v izboljšanje ekonomske učinkovitosti.

| (29) | Naročniki morajo za skladnost z ustreznimi določbami o postopkih javnega naročanja v železniškem sektorju in zlasti z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) vključiti tehnične specifikacije v splošno dokumentacijo ali v pogoje vsake pogodbe. V ta namen je treba izdelati niz pravil, na katere se bodo sklicevale te tehnične specifikacije. |
| --- | --- |

(29)

Naročniki morajo za skladnost z ustreznimi določbami o postopkih javnega naročanja v železniškem sektorju in zlasti z Direktivo 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) vključiti tehnične specifikacije v splošno dokumentacijo ali v pogoje vsake pogodbe. V ta namen je treba izdelati niz pravil, na katere se bodo sklicevale te tehnične specifikacije.

| (30) | V interesu Unije je vzpostaviti sistem mednarodne standardizacije, ki lahko oblikuje takšne standarde, ki jih partnerji v mednarodni trgovini dejansko uporabljajo, in ki izpolnjuje zahteve politike Unije. Zato bi morale evropske organizacije za standarde še naprej sodelovati z mednarodnimi organi za standarde. |
| --- | --- |

(30)

V interesu Unije je vzpostaviti sistem mednarodne standardizacije, ki lahko oblikuje takšne standarde, ki jih partnerji v mednarodni trgovini dejansko uporabljajo, in ki izpolnjuje zahteve politike Unije. Zato bi morale evropske organizacije za standarde še naprej sodelovati z mednarodnimi organi za standarde.

| (31) | Naročniki morajo opredeliti dodatne zahteve, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov. Te specifikacije bi morale izpolnjevati bistvene zahteve, usklajene na ravni Unije, katerim mora ustrezati železniški sistem. |
| --- | --- |

(31)

Naročniki morajo opredeliti dodatne zahteve, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov. Te specifikacije bi morale izpolnjevati bistvene zahteve, usklajene na ravni Unije, katerim mora ustrezati železniški sistem.

| (32) | Postopki ocenjevanja skladnosti ali primernosti za uporabo komponent morajo temeljiti na uporabi modulov, ki jih ureja Sklep Komisije 2010/713/EU (7). Za spodbujanje industrijskega razvoja je smiselno, kolikor je mogoče, oblikovati postopke, ki vključujejo sistem zagotavljanja kakovosti. |
| --- | --- |

(32)

Postopki ocenjevanja skladnosti ali primernosti za uporabo komponent morajo temeljiti na uporabi modulov, ki jih ureja Sklep Komisije 2010/713/EU (7). Za spodbujanje industrijskega razvoja je smiselno, kolikor je mogoče, oblikovati postopke, ki vključujejo sistem zagotavljanja kakovosti.

| (33) | Skladnost komponent je povezana predvsem z njihovim področjem uporabe, da se zagotovi ne le njihov prosti pretok na trgu Unije, ampak tudi interoperabilnost sistema. Pri komponentah, ki so najpomembnejše za varnost, razpoložljivost ali učinkovitost sistema, bi bilo treba oceniti njihovo primernost za uporabo. Zato proizvajalcu na komponente, ki jih urejajo določbe te direktive, ni treba pritrditi oznake CE. Zadošča izjava o skladnosti, ki jo da proizvajalec na podlagi ocene skladnosti in/ali primernosti za uporabo. |
| --- | --- |

(33)

Skladnost komponent je povezana predvsem z njihovim področjem uporabe, da se zagotovi ne le njihov prosti pretok na trgu Unije, ampak tudi interoperabilnost sistema. Pri komponentah, ki so najpomembnejše za varnost, razpoložljivost ali učinkovitost sistema, bi bilo treba oceniti njihovo primernost za uporabo. Zato proizvajalcu na komponente, ki jih urejajo določbe te direktive, ni treba pritrditi oznake CE. Zadošča izjava o skladnosti, ki jo da proizvajalec na podlagi ocene skladnosti in/ali primernosti za uporabo.

| (34) | Vseeno morajo proizvajalci na nekatere komponente pritrditi oznako CE za potrditev njihove skladnosti z drugimi predpisi Unije, ki se nanašajo nanje. |
| --- | --- |

(34)

Vseeno morajo proizvajalci na nekatere komponente pritrditi oznako CE za potrditev njihove skladnosti z drugimi predpisi Unije, ki se nanašajo nanje.

| (35) | Ko začne TSI veljati, je na trgu že določeno število komponent interoperabilnosti. Treba bi bilo določiti prehodno obdobje, da se lahko te komponente vključijo v podsistem, četudi niso popolnoma v skladu z zadevno TSI. |
| --- | --- |

(35)

Ko začne TSI veljati, je na trgu že določeno število komponent interoperabilnosti. Treba bi bilo določiti prehodno obdobje, da se lahko te komponente vključijo v podsistem, četudi niso popolnoma v skladu z zadevno TSI.

| (36) | Podsistemi, ki sestavljajo železniški sistem, bi morali biti predmet verifikacijskega postopka. Ta verifikacija bi morala subjektom, pristojnim za začetek obratovanja, omogočiti, da se prepričajo, da so rezultati v fazah načrtovanja, gradnje in začetka obratovanja v skladu z veljavnimi pravnimi, tehničnimi in operativnimi predpisi. Prav tako bi morala proizvajalcem zagotoviti enako obravnavanje ne glede na državo članico. |
| --- | --- |

(36)

Podsistemi, ki sestavljajo železniški sistem, bi morali biti predmet verifikacijskega postopka. Ta verifikacija bi morala subjektom, pristojnim za začetek obratovanja, omogočiti, da se prepričajo, da so rezultati v fazah načrtovanja, gradnje in začetka obratovanja v skladu z veljavnimi pravnimi, tehničnimi in operativnimi predpisi. Prav tako bi morala proizvajalcem zagotoviti enako obravnavanje ne glede na državo članico.

| (37) | Po začetku obratovanja podsistemov bi bilo treba zagotoviti, da se ti sistemi uporabljajo in vzdržujejo v skladu z bistvenimi zahtevami, ki zanje veljajo. Za spoštovanje predpisov so po Direktivi .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta [Direktiva o varnosti na železnici] (8) odgovorni upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, vsak za svoje podsisteme. |
| --- | --- |

(37)

Po začetku obratovanja podsistemov bi bilo treba zagotoviti, da se ti sistemi uporabljajo in vzdržujejo v skladu z bistvenimi zahtevami, ki zanje veljajo. Za spoštovanje predpisov so po Direktivi .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta [Direktiva o varnosti na železnici] (8) odgovorni upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, vsak za svoje podsisteme.

| (38) | Treba bi bilo pojasniti postopek za začetek obratovanja vozil in fiksnih naprav ob upoštevanju odgovornosti upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(38)

Treba bi bilo pojasniti postopek za začetek obratovanja vozil in fiksnih naprav ob upoštevanju odgovornosti upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu.

| (39) | Da bi se olajšalo začetek obratovanja vozil in zmanjšalo upravno breme, bi bilo treba uvesti izdajo dovoljenja za dajanje vozila na trg, ki bi bilo veljavno po vsej Uniji, kot predpogoj, da lahko prevoznik v železniškem prometu začne uporabljati vozilo. Poleg tega bi to bilo bolj v skladu s Sklepom št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(39)

Da bi se olajšalo začetek obratovanja vozil in zmanjšalo upravno breme, bi bilo treba uvesti izdajo dovoljenja za dajanje vozila na trg, ki bi bilo veljavno po vsej Uniji, kot predpogoj, da lahko prevoznik v železniškem prometu začne uporabljati vozilo. Poleg tega bi to bilo bolj v skladu s Sklepom št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (39a) | Da bi ustvarili enotno evropsko železniško območje, zmanjšali stroške in trajanje postopkov izdaje dovoljenj ter izboljšali varnost železnic, je treba postopke za izdajo dovoljenj poenostaviti in uskladiti na ravni Unije. Pri tem je potrebna jasna delitev nalog in odgovornosti med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi.




  Agencija bi morala uporabiti dragoceno strokovno znanje, poznavanje lokalnih razmer in izkušnje nacionalnih varnostnih organov. Posebne naloge in odgovornost bi morala prenesti na nacionalne varnostne organe na podlagi pogodbenih elementov iz člena 22a, vendar bi morala sprejeti končno odločitev v vseh postopkih odobritve. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(39a)

Da bi ustvarili enotno evropsko železniško območje, zmanjšali stroške in trajanje postopkov izdaje dovoljenj ter izboljšali varnost železnic, je treba postopke za izdajo dovoljenj poenostaviti in uskladiti na ravni Unije. Pri tem je potrebna jasna delitev nalog in odgovornosti med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi.

Agencija bi morala uporabiti dragoceno strokovno znanje, poznavanje lokalnih razmer in izkušnje nacionalnih varnostnih organov. Posebne naloge in odgovornost bi morala prenesti na nacionalne varnostne organe na podlagi pogodbenih elementov iz člena 22a, vendar bi morala sprejeti končno odločitev v vseh postopkih odobritve. [Sprememba 9]

| (40) | Da bi se zagotovila sledljivost vozil in njihove preteklosti, bi bilo treba skupaj z drugimi podatki o vozilu beležiti sklice dovoljenj za dajanje vozil na trg

  vozila
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(40)

Da bi se zagotovila sledljivost vozil in njihove preteklosti, bi bilo treba skupaj z drugimi podatki o vozilu beležiti sklice dovoljenj za dajanje vozil na trg

  vozila
  . [Sprememba 10]

| (41) | V TSI bi morali biti določeni postopki za preverjanje skladnosti med vozili in omrežji po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred odločitvijo o začetku uporabe vozila

  začetkom novega obratovanja
  . [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(41)

V TSI bi morali biti določeni postopki za preverjanje skladnosti med vozili in omrežji po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred odločitvijo o začetku uporabe vozila

  začetkom novega obratovanja
  . [Sprememba 11]

| (42) | Da bi se prevoznikom v železniškem prometu pomagalo pri odločitvi o začetku uporabe vozila in da bi se preprečili odvečne verifikacije in nepotrebno upravno breme, bi bilo treba tudi nacionalne predpise razvrstiti, tako da bi se zagotovila enakovrednost nacionalnih predpisov različnih držav članic, ki zajemajo iste vsebine. |
| --- | --- |

(42)

Da bi se prevoznikom v železniškem prometu pomagalo pri odločitvi o začetku uporabe vozila in da bi se preprečili odvečne verifikacije in nepotrebno upravno breme, bi bilo treba tudi nacionalne predpise razvrstiti, tako da bi se zagotovila enakovrednost nacionalnih predpisov različnih držav članic, ki zajemajo iste vsebine.

| (43) | Priglašeni organi, pooblaščeni za izvajanje ocenjevanja skladnosti in primernosti za uporabo komponent ter verifikacijo podsistemov, bi morali, zlasti če ni evropskih specifikacij, čim tesneje usklajevati svoje odločitve. |
| --- | --- |

(43)

Priglašeni organi, pooblaščeni za izvajanje ocenjevanja skladnosti in primernosti za uporabo komponent ter verifikacijo podsistemov, bi morali, zlasti če ni evropskih specifikacij, čim tesneje usklajevati svoje odločitve.

| (44) | Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta (10), za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi v celotni Uniji šteti za prednostni način, s katerim ti dokažejo tehnično usposobljenost priglašenih organov in smiselno tudi tehnično usposobljenost organov, ki so določeni za preverjanje skladnosti z nacionalnimi predpisi. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami izvedejo to ocenjevanje. Da bi se zagotovila ustrezna verodostojnost ocenjevanja, ki ga opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebno dokumentacijo, ki dokazuje, da organi za ocenjevanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve. |
| --- | --- |

(44)

Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta (10), za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi v celotni Uniji šteti za prednostni način, s katerim ti dokažejo tehnično usposobljenost priglašenih organov in smiselno tudi tehnično usposobljenost organov, ki so določeni za preverjanje skladnosti z nacionalnimi predpisi. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami izvedejo to ocenjevanje. Da bi se zagotovila ustrezna verodostojnost ocenjevanja, ki ga opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebno dokumentacijo, ki dokazuje, da organi za ocenjevanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve.

| (45) | Ta direktiva bi morala biti omejena na določitev zahtev glede interoperabilnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti. Da bi se olajšalo izpolnjevanje navedenih zahtev, je treba zagotoviti domnevo o skladnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti, ki so skladni z usklajenimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 za namene izražanja podrobnih tehničnih specifikacij navedenih zahtev. |
| --- | --- |

(45)

Ta direktiva bi morala biti omejena na določitev zahtev glede interoperabilnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti. Da bi se olajšalo izpolnjevanje navedenih zahtev, je treba zagotoviti domnevo o skladnosti za komponente in podsisteme interoperabilnosti, ki so skladni z usklajenimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 za namene izražanja podrobnih tehničnih specifikacij navedenih zahtev.

| (46) | TSI bi morale biti pregledane v rednih časovnih presledkih. Kadar se odkrijejo pomanjkljivosti v TSI, bi bilo treba Agencijo pozvati, da izda mnenje, ki bi se lahko pod določenimi pogoji objavilo in ki bi ga vse zainteresirane strani (vključno z industrijo in priglašenimi organi) lahko uporabljale kot sprejemljivo sredstvo za zagotavljanje skladnosti do pregleda zadevnih TSI. |
| --- | --- |

(46)

TSI bi morale biti pregledane v rednih časovnih presledkih. Kadar se odkrijejo pomanjkljivosti v TSI, bi bilo treba Agencijo pozvati, da izda mnenje, ki bi se lahko pod določenimi pogoji objavilo in ki bi ga vse zainteresirane strani (vključno z industrijo in priglašenimi organi) lahko uporabljale kot sprejemljivo sredstvo za zagotavljanje skladnosti do pregleda zadevnih TSI.

| (46a) | Regulativne ukrepe bi bilo treba dopolniti s pobudami, usmerjenimi v zagotavljanje finančne podpore inovativnim in interoperabilnim tehnologijam v železniškem sektorju, kot je projekt „Shift2Rail“. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(46a)

Regulativne ukrepe bi bilo treba dopolniti s pobudami, usmerjenimi v zagotavljanje finančne podpore inovativnim in interoperabilnim tehnologijam v železniškem sektorju, kot je projekt „Shift2Rail“. [Sprememba 12]

| (47) | Ker cilja te direktive, in sicer interoperabilnosti znotraj železniškega sistema na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, saj nobena država članica ne more sprejeti potrebnega ukrepa za doseganje te interoperabilnosti, in ga torej zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(47)

Ker cilja te direktive, in sicer interoperabilnosti znotraj železniškega sistema na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, saj nobena država članica ne more sprejeti potrebnega ukrepa za doseganje te interoperabilnosti, in ga torej zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (48) | Da se spremenijo nebistveni elementi te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo Priloge II tehničnemu napredku glede razčlenitve železniškega sistema na podsisteme in opisa teh podsistemov, vsebine TSI ter sprememb TSI, vključno s spremembami, ki so potrebne za odpravo pomanjkljivosti v TSI
  , področja uporabe in vsebine ES-izjave o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, postopkov verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, in postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov
  . Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni

  vključno na
  ravni
  strokovnjakov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov

  da so ustrezni dokumenti predloženi
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  istočasno, pravočasno in na ustrezen način
  . [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(48)

Da se spremenijo nebistveni elementi te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s prilagoditvijo Priloge II tehničnemu napredku glede razčlenitve železniškega sistema na podsisteme in opisa teh podsistemov, vsebine TSI ter sprememb TSI, vključno s spremembami, ki so potrebne za odpravo pomanjkljivosti v TSI
  , področja uporabe in vsebine ES-izjave o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, postopkov verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, in postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov
  . Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravami izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni

  vključno na
  ravni
  strokovnjakov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov

  da so ustrezni dokumenti predloženi
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  istočasno, pravočasno in na ustrezen način
  . [Sprememba 13]

| (49) | Da odpravi pomanjkljivosti, ugotovljene v TSI, bi morala Komisija delegirane akte, ki spreminjajo TSI, sprejeti po nujnem postopku. |
| --- | --- |

(49)

Da odpravi pomanjkljivosti, ugotovljene v TSI, bi morala Komisija delegirane akte, ki spreminjajo TSI, sprejeti po nujnem postopku.

| (50) | Komisiji bi se morala podeliti izvedbena pooblastila, da se zagotovi izvajanje člena 6(1) te direktive v zvezi z mandatom Agencije za pripravo osnutkov TSI in njihovih sprememb ter za pripravo ustreznih priporočil Komisiji. |
| --- | --- |

(50)

Komisiji bi se morala podeliti izvedbena pooblastila, da se zagotovi izvajanje člena 6(1) te direktive v zvezi z mandatom Agencije za pripravo osnutkov TSI in njihovih sprememb ter za pripravo ustreznih priporočil Komisiji.

| (51) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje

  Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja
  te direktive, bi se morala Komisiji podeliti

  bilo treba na Komisijo prenesti
  izvedbena pooblastila v zvezi z: vsebino dokumentacije, ki je priložena zahtevku za neuporabo ene ali več TSI ali njihovih delov, podrobnostmi, obliko in načini posredovanja dokumentacije; področjem uporabe in vsebino ES-izjave

  obliko in podrobnostmi glede informacij, vključenih v ES-izjavo
  o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, obliko izjave in podrobnostmi glede informacij, vključenih v izjavo; razvrstitvijo priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja preverjanja skladnosti med fiksno in mobilno opremo; postopki verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, ter postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov; predlogami za ES-izjavo o verifikaciji in za izjavo o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov ter predlogami za dokumente tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena izjavi o verifikaciji; skupnimi specifikacijami v zvezi z vsebino, obliko podatkov, funkcionalno in tehnično arhitekturo, načinom delovanja ter pravili za register infrastrukture glede vnosa in iskanja podatkov. Navedena

  Ta
  pooblastila bi se morala

  bilo treba
  izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(51)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje

  Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja
  te direktive, bi se morala Komisiji podeliti

  bilo treba na Komisijo prenesti
  izvedbena pooblastila v zvezi z: vsebino dokumentacije, ki je priložena zahtevku za neuporabo ene ali več TSI ali njihovih delov, podrobnostmi, obliko in načini posredovanja dokumentacije; področjem uporabe in vsebino ES-izjave

  obliko in podrobnostmi glede informacij, vključenih v ES-izjavo
  o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, obliko izjave in podrobnostmi glede informacij, vključenih v izjavo; razvrstitvijo priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja preverjanja skladnosti med fiksno in mobilno opremo; postopki verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, ter postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov; predlogami za ES-izjavo o verifikaciji in za izjavo o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov ter predlogami za dokumente tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena izjavi o verifikaciji; skupnimi specifikacijami v zvezi z vsebino, obliko podatkov, funkcionalno in tehnično arhitekturo, načinom delovanja ter pravili za register infrastrukture glede vnosa in iskanja podatkov. Navedena

  Ta
  pooblastila bi se morala

  bilo treba
  izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). [Sprememba 14]

| (52) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 se države članice zavezujejo, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 se države članice zavezujejo, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (53) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s prejšnjo direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz predhodne direktive. |
| --- | --- |

(53)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s prejšnjo direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz predhodne direktive.

| (54) | Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, določenih v delu B Priloge IV – |
| --- | --- |

(54)

Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, določenih v delu B Priloge IV –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pogoje, ki jih je treba izpolniti za uresničitev interoperabilnosti železniškega sistema Unije v skladu z določbami Direktive .../.../EU Direktiva o varnosti železniškega prometa v Uniji]. Ti pogoji zadevajo zasnovo, gradnjo, začetek obratovanja, modernizacijo, obnovo, obratovanje in vzdrževanje delov tega sistema, kakor tudi poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje za osebje, ki sodeluje pri njegovem obratovanju in vzdrževanju.
  Za doseganje tega cilja je nujno določiti optimalne ravni tehnične uskladitve in prispevati k postopnemu oblikovanju notranjega trga opreme in storitev za gradnjo, obnovo, nadgradnjo in obratovanje železniškega sistema znotraj Unije. [Sprememba 15]

2.   Ta direktiva predpisuje določbe, ki se za vsak podsistem nanašajo na komponente interoperabilnosti, vmesnike in postopke ter na pogoje združljivosti železniškega sistema v celoti, ki so potrebni za doseganje njegove interoperabilnosti.

3.   Iz področja uporabe

  Države članice lahko iz ukrepov za izvajanje
  te direktive so izvzeti naslednji sistemi

  izvzamejo
  : [Sprememba 16]

| (a) | podzemne železnice, tramvaji
  , tramvaj-vlaki
  in sistemi lahke železnice; [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(a)

podzemne železnice, tramvaji
  , tramvaj-vlaki
  in sistemi lahke železnice; [Sprememba 17]

| (b) | omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo dejavnost samo v teh omrežjih.; |
| --- | --- |

(b)

omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo dejavnost samo v teh omrežjih.;

| (ba) | zasebno železniško infrastrukturo in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi, če jih uporablja izključno njun lastnik za lastne prevoze blaga; [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(ba)

zasebno železniško infrastrukturo in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi, če jih uporablja izključno njun lastnik za lastne prevoze blaga; [Sprememba 19]

| (bb) | infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(bb)

infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo. [Sprememba 20]

4.   Države članice lahko iz ukrepov za izvajanje te direktive izvzamejo:

| (a) | zasebno železniško infrastrukturo in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi, če jih uporablja izključno njun lastnik za lastne prevoze blaga; |
| --- | --- |

(a)

zasebno železniško infrastrukturo in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi, če jih uporablja izključno njun lastnik za lastne prevoze blaga;

| (b) | infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo.
  [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo.
  [Sprememba 21]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi:

| (1) | „železniški sistem Unije“ pomeni elemente
  železniških omrežij za konvencionalne in visoke hitrosti
  , navedene v Prilogi

  točkah 1 in 2 Priloge
  I; [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(1)

„železniški sistem Unije“ pomeni elemente
  železniških omrežij za konvencionalne in visoke hitrosti
  , navedene v Prilogi

  točkah 1 in 2 Priloge
  I; [Sprememba 22]

| (2) | „interoperabilnost“ pomeni zmožnost železniškega sistema, da zagotovi varen in neprekinjen promet vlakov ob zahtevani stopnji izkoriščenosti zmogljivosti teh prog
  . Ta zmožnost je odvisna od celotnega sklopa pravnih, tehničnih in operativnih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za zadostitev bistvenim zahtevam
  ; [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(2)

„interoperabilnost“ pomeni zmožnost železniškega sistema, da zagotovi varen in neprekinjen promet vlakov ob zahtevani stopnji izkoriščenosti zmogljivosti teh prog
  . Ta zmožnost je odvisna od celotnega sklopa pravnih, tehničnih in operativnih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za zadostitev bistvenim zahtevam
  ; [Sprememba 23]

| (3) | „vozilo“ pomeni železniško vozilo, primerno za promet, na lastnih kolesih na železniških progah, z lastnim pogonom ali brez njega,, v nespremenljivi ali spremenljivi sestavi. Sestavlja ga en

  Vozilo je sestavljeno iz enega
  ali več strukturnih ali funkcionalnih podsistemov; [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(3)

„vozilo“ pomeni železniško vozilo, primerno za promet, na lastnih kolesih na železniških progah, z lastnim pogonom ali brez njega,, v nespremenljivi ali spremenljivi sestavi. Sestavlja ga en

  Vozilo je sestavljeno iz enega
  ali več strukturnih ali funkcionalnih podsistemov; [Sprememba 24]

| (4) | „omrežje“ pomeni proge, postaje, terminale in vse vrste fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja železniškega sistema; |
| --- | --- |

(4)

„omrežje“ pomeni proge, postaje, terminale in vse vrste fiksne opreme, potrebne za zagotovitev varnega in neprekinjenega delovanja železniškega sistema;

| (5) | „podsistemi“ pomenijo strukturne ali funkcionalne dele, kakor so opredeljeni v Prilogi II; |
| --- | --- |

(5)

„podsistemi“ pomenijo strukturne ali funkcionalne dele, kakor so opredeljeni v Prilogi II;

| (5a) | „mobilni podsistem“ pomeni podsistem za tirna vozila, podsistem vodenja-upravljanja in signaliziranja na vozilu ter vozilo, če je sestavljeno iz enega podsistema; [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(5a)

„mobilni podsistem“ pomeni podsistem za tirna vozila, podsistem vodenja-upravljanja in signaliziranja na vozilu ter vozilo, če je sestavljeno iz enega podsistema; [Sprememba 25]

| (6) | „komponente interoperabilnosti“ pomenijo vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema, vključno z opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi; |
| --- | --- |

(6)

„komponente interoperabilnosti“ pomenijo vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema, vključno z opredmetenimi in neopredmetenimi sredstvi;

| (7) | „bistvene zahteve“ pomeni vse pogoje, opisane v Prilogi III, ki jih morajo izpolnjevati železniški sistemi, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki; |
| --- | --- |

(7)

„bistvene zahteve“ pomeni vse pogoje, opisane v Prilogi III, ki jih morajo izpolnjevati železniški sistemi, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki;

| (8) | „evropska specifikacija“ pomeni skupno tehnično specifikacijo, evropsko tehnično soglasje, kakor je opredeljeno v Prilogi XXI k Direktivi 2004/17/ES, ali evropski standard, kakor je opredeljen v členu 2(1)(b) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(8)

„evropska specifikacija“ pomeni skupno tehnično specifikacijo, evropsko tehnično soglasje, kakor je opredeljeno v Prilogi XXI k Direktivi 2004/17/ES, ali evropski standard, kakor je opredeljen v členu 2(1)(b) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (9) | „tehnična specifikacija za interoperabilnost“ („TSI“) pomeni specifikacijo, sprejeto v skladu s to direktivo, ki velja za vsak podsistem ali del podsistema, da bi zadostil bistvenim zahtevam in zagotovil interoperabilnost železniškega sistema; |
| --- | --- |

(9)

„tehnična specifikacija za interoperabilnost“ („TSI“) pomeni specifikacijo, sprejeto v skladu s to direktivo, ki velja za vsak podsistem ali del podsistema, da bi zadostil bistvenim zahtevam in zagotovil interoperabilnost železniškega sistema;

| (9a) | „organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki je bil priglašen ali imenovan, da je pristojen za dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in inšpekcijskim pregledovanjem. Organ za ocenjevanje skladnosti se potem, ko ga država članica priglasi, obravnava kot priglašeni organ. Organ za ocenjevanje skladnosti se potem, ko ga država članica imenuje, obravnava kot imenovani organ; [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(9a)

„organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki je bil priglašen ali imenovan, da je pristojen za dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in inšpekcijskim pregledovanjem. Organ za ocenjevanje skladnosti se potem, ko ga država članica priglasi, obravnava kot priglašeni organ. Organ za ocenjevanje skladnosti se potem, ko ga država članica imenuje, obravnava kot imenovani organ; [Sprememba 27]

| (10) | „osnovni parameter“ pomeni vsak pravni, tehnični ali operativni pogoj, ki je bistvenega pomena za interoperabilnost in je določen v ustreznih TSI; |
| --- | --- |

(10)

„osnovni parameter“ pomeni vsak pravni, tehnični ali operativni pogoj, ki je bistvenega pomena za interoperabilnost in je določen v ustreznih TSI;

| (11) | „posebni primer“ pomeni vsak del železniškega sistema, za katerega so v TSI potrebni posebni začasni ali končni ukrepi zaradi geografskih, topografskih ali urbanističnih omejitev ali takih, ki vplivajo na združljivost z obstoječim sistemom, zlasti železniške proge in omrežja, ki so ločena od omrežja Unije, nakladalni profil, tirno širino ali razdaljo med tiri in vozila, ki so namenjena izključno lokalni, regionalni ali zgodovinski uporabi, ter vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države; |
| --- | --- |

(11)

„posebni primer“ pomeni vsak del železniškega sistema, za katerega so v TSI potrebni posebni začasni ali končni ukrepi zaradi geografskih, topografskih ali urbanističnih omejitev ali takih, ki vplivajo na združljivost z obstoječim sistemom, zlasti železniške proge in omrežja, ki so ločena od omrežja Unije, nakladalni profil, tirno širino ali razdaljo med tiri in vozila, ki so namenjena izključno lokalni, regionalni ali zgodovinski uporabi, ter vozila, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države;

| (12) | „nadgradnja“ pomeni vsako
  večjo
  spremembo podsistema ali njegovega dela, ki privede do spremembe tehnične dokumentacije, priložene ES-izjavi o verifikaciji, če takšna tehnična dokumentacija obstaja, in ki izboljša celotno obratovanje podsistema
  . Če je sprememba podsistema ali vozila potrebna, zadevna TSI opredeli, ali je treba posamezno spremembo razvrstiti med večje, in če jo tako razvrsti, razloge za tako razvrstitev
  ; [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(12)

„nadgradnja“ pomeni vsako
  večjo
  spremembo podsistema ali njegovega dela, ki privede do spremembe tehnične dokumentacije, priložene ES-izjavi o verifikaciji, če takšna tehnična dokumentacija obstaja, in ki izboljša celotno obratovanje podsistema
  . Če je sprememba podsistema ali vozila potrebna, zadevna TSI opredeli, ali je treba posamezno spremembo razvrstiti med večje, in če jo tako razvrsti, razloge za tako razvrstitev
  ; [Sprememba 28]

| (13) | „obnova“ pomeni vsako
  večje
  obnovitveno delo na podsistemu ali njegovem delu, ki ne spremeni celotnega delovanja podsistema
  . Če je obnova podsistema ali vozila potrebna, zadevna TSI opredeli, ali je treba posamezno obnovo razvrstiti med večje, in če jo tako razvrsti, razloge za tako razvrstitev
  ; [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(13)

„obnova“ pomeni vsako
  večje
  obnovitveno delo na podsistemu ali njegovem delu, ki ne spremeni celotnega delovanja podsistema
  . Če je obnova podsistema ali vozila potrebna, zadevna TSI opredeli, ali je treba posamezno obnovo razvrstiti med večje, in če jo tako razvrsti, razloge za tako razvrstitev
  ; [Sprememba 29]

| (14) | „obstoječi železniški sistem“ pomeni sestav iz prog in stabilnih naprav obstoječega železniškega sistema, kot tudi vozil vseh kategorij in izvorov za vožnjo po tej infrastrukturi; |
| --- | --- |

(14)

„obstoječi železniški sistem“ pomeni sestav iz prog in stabilnih naprav obstoječega železniškega sistema, kot tudi vozil vseh kategorij in izvorov za vožnjo po tej infrastrukturi;

| (15) | „zamenjava v okviru vzdrževanja“ pomeni vsako nadomestitev komponent pri preventivnem ali korektivnem vzdrževanju z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo; |
| --- | --- |

(15)

„zamenjava v okviru vzdrževanja“ pomeni vsako nadomestitev komponent pri preventivnem ali korektivnem vzdrževanju z deli, ki imajo enako funkcijo in enako delujejo;

| (16) | „začetek obratovanja“ pomeni vse dejavnosti, s katerimi se podsistem ali vozilo postavi v operativno delovanje; |
| --- | --- |

(16)

„začetek obratovanja“ pomeni vse dejavnosti, s katerimi se podsistem ali vozilo postavi v operativno delovanje;

| (17) | „naročnik“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki naroči projektiranje in/ali izgradnjo, obnovo ali nadgradnjo podsistema. Ta subjekt je lahko prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture, imetnik
  , subjekt, zadolžen za vzdrževanje,
  ali koncesionar, ki je odgovoren za izvedbo projekta; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(17)

„naročnik“ pomeni javni ali zasebni subjekt, ki naroči projektiranje in/ali izgradnjo, obnovo ali nadgradnjo podsistema. Ta subjekt je lahko prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture, imetnik
  , subjekt, zadolžen za vzdrževanje,
  ali koncesionar, ki je odgovoren za izvedbo projekta; [Sprememba 30]

| (18) | „imetnik“ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak registriran v nacionalnem registru

  registrih
  vozil iz člena

  členov
  43
  in 43a
  ; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(18)

„imetnik“ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak registriran v nacionalnem registru

  registrih
  vozil iz člena

  členov
  43
  in 43a
  ; [Sprememba 31]

| (18a) | „lastnik“ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik vozila in je kot tak registriran v registrih vozil iz členov 43 in 43a; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(18a)

„lastnik“ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik vozila in je kot tak registriran v registrih vozil iz členov 43 in 43a; [Sprememba 32]

| (19) | „projekt v poznejši fazi razvoja“ pomeni vsak projekt, katerega načrtovanje/izgradnja je v fazi, kjer lahko sprememba tehnične specifikacije ogrozi izvedljivost projekta, kot je načrtovan.; |
| --- | --- |

(19)

„projekt v poznejši fazi razvoja“ pomeni vsak projekt, katerega načrtovanje/izgradnja je v fazi, kjer lahko sprememba tehnične specifikacije ogrozi izvedljivost projekta, kot je načrtovan.;

| (20) | „usklajeni standard“ pomeni evropski standard, kakor je opredeljen v členu 2(1)(c) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(20)

„usklajeni standard“ pomeni evropski standard, kakor je opredeljen v členu 2(1)(c) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (21) | „nacionalni varnostni organ“ pomeni varnostni organ, kakor je opredeljen v členu 3 Direktive .../.../EU [Direktiva o varnosti železniškega prometa v Uniji]; |
| --- | --- |

(21)

„nacionalni varnostni organ“ pomeni varnostni organ, kakor je opredeljen v členu 3 Direktive .../.../EU [Direktiva o varnosti železniškega prometa v Uniji];

| (22) | „tip“ pomeni tip vozila, ki opredeljuje osnovne značilnosti zasnove vozila, kakor so zajete v spričevalu o pregledu tipa ali zasnove, opisanem v ustreznem modulu za verifikacijo; |
| --- | --- |

(22)

„tip“ pomeni tip vozila, ki opredeljuje osnovne značilnosti zasnove vozila, kakor so zajete v spričevalu o pregledu tipa ali zasnove, opisanem v ustreznem modulu za verifikacijo;

| (23) | „serija“ pomeni število identičnih vozil enega tipa zasnove; |
| --- | --- |

(23)

„serija“ pomeni število identičnih vozil enega tipa zasnove;

| (24) | „subjekt zadolžen za vzdrževanje“ pomeni subjekt, ki je zadolžen za vzdrževanje, kakor je opredeljeno v členu 3 Direktive .../.../EU [Direktive o varnosti na železnici]; |
| --- | --- |

(24)

„subjekt zadolžen za vzdrževanje“ pomeni subjekt, ki je zadolžen za vzdrževanje, kakor je opredeljeno v členu 3 Direktive .../.../EU [Direktive o varnosti na železnici];

| (25) | „lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški transportni sistem, ki ima manjšo kapaciteto in nižjo hitrost kot sistemi navadnih ali podzemnih železnic, vendar večjo zmogljivost in višjo hitrost kot sistemi tramvajev. Sistemi lahke železnice lahko imajo ločeno progo ali si jo delijo s preostalimi vozili v prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom; |
| --- | --- |

(25)

„lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški transportni sistem, ki ima manjšo kapaciteto in nižjo hitrost kot sistemi navadnih ali podzemnih železnic, vendar večjo zmogljivost in višjo hitrost kot sistemi tramvajev. Sistemi lahke železnice lahko imajo ločeno progo ali si jo delijo s preostalimi vozili v prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom;

| (26) | „nacionalni predpisi“ pomeni
  pomenijo
  vse zavezujoče predpise, ki
  jih priglasi država članica in ki
  vsebujejo zahteve v zvezi z varnostjo železnic

  varnostne
  ali tehnične zahteve
  za železnice
  na ravni držav članic

  države članice
  , ki se uporabljajo za prevoznike

  akterje
  v železniškem prometu, ne glede na to, kateri organ jih izda; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(26)

„nacionalni predpisi“ pomeni
  pomenijo
  vse zavezujoče predpise, ki
  jih priglasi država članica in ki
  vsebujejo zahteve v zvezi z varnostjo železnic

  varnostne
  ali tehnične zahteve
  za železnice
  na ravni držav članic

  države članice
  , ki se uporabljajo za prevoznike

  akterje
  v železniškem prometu, ne glede na to, kateri organ jih izda; [Sprememba 33]

| (27) | „stanje načrtovanega delovanja“ pomeni običajen način obratovanja in predvidljive slabše pogoje obratovanja (vključno z obrabo) v obsegu in v skladu s pogoji uporabe, kot so določeni v tehnični dokumentaciji in dokumentaciji o vzdrževanju; |
| --- | --- |

(27)

„stanje načrtovanega delovanja“ pomeni običajen način obratovanja in predvidljive slabše pogoje obratovanja (vključno z obrabo) v obsegu in v skladu s pogoji uporabe, kot so določeni v tehnični dokumentaciji in dokumentaciji o vzdrževanju;

| (27a) | „področje uporabe“ pomeni omrežje ali omrežja v Uniji, bodisi v državi članici ali skupini držav članic, s katerimi je vozilo tehnično združljivo glede na pripadajočo tehnično dokumentacijo; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(27a)

„področje uporabe“ pomeni omrežje ali omrežja v Uniji, bodisi v državi članici ali skupini držav članic, s katerimi je vozilo tehnično združljivo glede na pripadajočo tehnično dokumentacijo; [Sprememba 34]

| (27b) | „ločeno železniško omrežje“ pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja s tirno širino 1 520 mm, ki je geografsko ali tehnično ločeno od evropskega omrežja s standardno nominalno tirno širino (1 435 mm – v nadaljnjem besedilu „standardna širina“) in je uspešno vključeno v železniško omrežje s tirno širino 1 520 mm skupaj s tretjimi državami, vendar je ločeno od standardnega omrežja Unije; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(27b)

„ločeno železniško omrežje“ pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja s tirno širino 1 520 mm, ki je geografsko ali tehnično ločeno od evropskega omrežja s standardno nominalno tirno širino (1 435 mm – v nadaljnjem besedilu „standardna širina“) in je uspešno vključeno v železniško omrežje s tirno širino 1 520 mm skupaj s tretjimi državami, vendar je ločeno od standardnega omrežja Unije; [Sprememba 35]

| (28) | „sprejemljivi načini usklajevanja“pomeni

  pomenijo
  nezavezujoča mnenja, ki jih izda Agencija za opredelitev načinov zagotavljanja skladnosti z bistvenimi zahtevami
  , da bi začasno kompenzirali pomanjkljivosti določene TSI, dokler se ta TSI ne spremeni
  ; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(28)

„sprejemljivi načini usklajevanja“pomeni

  pomenijo
  nezavezujoča mnenja, ki jih izda Agencija za opredelitev načinov zagotavljanja skladnosti z bistvenimi zahtevami
  , da bi začasno kompenzirali pomanjkljivosti določene TSI, dokler se ta TSI ne spremeni
  ; [Sprememba 36]

| (28a) | „sprejemljiva nacionalna sredstva usklajevanja“ pomeni druga sredstva usklajevanja, ki jih je izdala država članica in ki privedejo do domneve skladnosti z ustreznim delom nacionalnih predpisov. Priglasiti jih je treba Agenciji. [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(28a)

„sprejemljiva nacionalna sredstva usklajevanja“ pomeni druga sredstva usklajevanja, ki jih je izdala država članica in ki privedejo do domneve skladnosti z ustreznim delom nacionalnih predpisov. Priglasiti jih je treba Agenciji. [Sprememba 37]

| (29) | „dajanje na trg“ pomeni, da je na trgu Unije prvič na voljo komponenta interoperabilnosti, podsistem ali vozilo, ki je pripravljeno na delovanje v stanju načrtovanega delovanja; |
| --- | --- |

(29)

„dajanje na trg“ pomeni, da je na trgu Unije prvič na voljo komponenta interoperabilnosti, podsistem ali vozilo, ki je pripravljeno na delovanje v stanju načrtovanega delovanja;

| (30) | „proizvajalec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki proizvaja komponento ali podsistem interoperabilnosti oziroma je zanjo takšne komponente zasnoval ali izdelal nekdo drug, sama pa jih trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

(30)

„proizvajalec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki proizvaja komponento ali podsistem interoperabilnosti oziroma je zanjo takšne komponente zasnoval ali izdelal nekdo drug, sama pa jih trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;

| (31) | „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec
  ali naročnik
  pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(31)

„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je proizvajalec
  ali naročnik
  pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge; [Sprememba 38]

| (32) | „tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati proizvod,
  podsistem,
  proces ali storitev; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(32)

„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, ki določa tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati proizvod,
  podsistem,
  proces ali storitev; [Sprememba 39]

| (33) | „akreditacija“ ima pomen, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

(33)

„akreditacija“ ima pomen, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008;

| (34) | „nacionalni akreditacijski organ“ ima pomen, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

(34)

„nacionalni akreditacijski organ“ ima pomen, kakor je določen v Uredbi (ES) št. 765/2008;

| (35) | „ocenjevanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so posebne zahteve glede proizvoda, postopka, storitve, sistema, osebe ali organa izpolnjene; |
| --- | --- |

(35)

„ocenjevanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so posebne zahteve glede proizvoda, postopka, storitve, sistema, osebe ali organa izpolnjene;

| (36) | „organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in inšpekcijskim pregledovanjem; |
| --- | --- |

(36)

„organ za ocenjevanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ocenjevanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in inšpekcijskim pregledovanjem;

| (37) | „invalidna oseba in

  ali
  oseba z omejeno mobilnostjo“ vključuje vse osebe s trajnimi ali začasnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da ne morejo enako kot drugi potniki polno in učinkovito uporabljati storitev prevoza, ali osebe, katerih mobilnost je pri uporabi prevoza manjša zaradi njihove starosti
  in zaradi tega potrebujejo prilagojene storitve
  ; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(37)

„invalidna oseba in

  ali
  oseba z omejeno mobilnostjo“ vključuje vse osebe s trajnimi ali začasnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da ne morejo enako kot drugi potniki polno in učinkovito uporabljati storitev prevoza, ali osebe, katerih mobilnost je pri uporabi prevoza manjša zaradi njihove starosti
  in zaradi tega potrebujejo prilagojene storitve
  ; [Sprememba 40]

| (38) | „upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca železniške infrastrukture, kakor je opredeljen v členu 3 Direktive .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta (12) [o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja]; |
| --- | --- |

(38)

„upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca železniške infrastrukture, kakor je opredeljen v členu 3 Direktive .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta (12) [o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja];

| (39) | „prevoznik v železniškem prometu“ pomeni podjetje, kakor je opredeljeno v členu 3 Direktive .../.../EU[o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja], in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, ki izvaja prevoz blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora ta prevoznik zagotoviti vleko; ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko. |
| --- | --- |

(39)

„prevoznik v železniškem prometu“ pomeni podjetje, kakor je opredeljeno v členu 3 Direktive .../.../EU[o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja], in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, ki izvaja prevoz blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora ta prevoznik zagotoviti vleko; ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko.

Člen 3

Bistvene zahteve

1.   Železniški sistem, podsistemi in komponente interoperabilnosti, vključno z vmesniki, morajo izpolnjevati ustrezne bistvene zahteve.

2.   Tehnične specifikacije, navedene v členu 34 Direktive 2004/17/ES, potrebne za dopolnitev evropskih specifikacij ali drugih standardov, ki se uporabljajo v Uniji, niso v nasprotju z bistvenimi zahtevami.

2a.
     
  Nikogar se ne sme neposredno ali posredno diskriminirati na podlagi invalidnosti. Da bi lahko vsi državljani Unije izkoristili prednosti vzpostavitve območja brez notranjih meja, države članice zagotovijo železniški sistem brez ovir. [Sprememba 41]

POGLAVJE II

TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA INTEROPERABILNOST

Člen 4

Vsebina tehničnih specifikacij za interoperabilnost

1.   Vsak podsistem, opredeljen v Prilogi II, ima eno TSI. Kadar je potrebno, lahko več TSI zajame en podsistem in ena TSI več podsistemov.

2.   Komisijo se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s prilagoditvijo Priloge II tehničnemu napredku glede razčlenitve železniškega sistema na podsisteme in opisa teh podsistemov.

3.   Podsistemi

  Fiksni podsistemi
  so v skladu s TSI, ki veljajo ob začetku njihovega obratovanja,

  prvem imenovanju priglašenega organa ali najpozneje ob izdaji gradbenih dovoljenj; vozila so skladna s TSI in nacionalnimi predpisi, veljavnimi
  v času njihovega posodabljanja ali obnove, v skladu s to direktivo

  prvega imenovanja priglašenega organa
  . Ta

  Takšna
  skladnost se med uporabo vsakega podsistema stalno vzdržuje. [Sprememba 42]

4.   Vsaka TSI mora:

| (a) | navesti predvideno področje uporabe (del omrežja ali vozil iz Priloge I; podsistem ali del sistema iz Priloge II); |
| --- | --- |

(a)

navesti predvideno področje uporabe (del omrežja ali vozil iz Priloge I; podsistem ali del sistema iz Priloge II);

| (b) | določiti bistvene zahteve za vsak zadevni podsistem in njegove vmesnike v zvezi z drugimi podsistemi; |
| --- | --- |

(b)

določiti bistvene zahteve za vsak zadevni podsistem in njegove vmesnike v zvezi z drugimi podsistemi;

| (c) | določiti funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki v zvezi z drugimi podsistemi. Po potrebi se te specifikacije lahko razlikujejo glede na uporabo podsistema; |
| --- | --- |

(c)

določiti funkcionalne in tehnične specifikacije, ki jih morajo izpolnjevati podsistem in njegovi vmesniki v zvezi z drugimi podsistemi. Po potrebi se te specifikacije lahko razlikujejo glede na uporabo podsistema;

| (d) | določiti komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj železniškega sistema;
  to vključuje opredelitev železniških rezervnih delov, ki jih je treba standardizirati v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. .../...Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)

  . Seznam rezervnih delov, ki jih je treba standardizirati, je vključen v vsako TSI, vključno z obstoječimi deli; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(d)

določiti komponente interoperabilnosti in vmesnike, ki morajo biti predmet evropskih specifikacij, vključno z evropskimi standardi, potrebnimi za doseganje interoperabilnosti znotraj železniškega sistema;
  to vključuje opredelitev železniških rezervnih delov, ki jih je treba standardizirati v skladu s členom 41 Uredbe (EU) št. .../...Evropskega parlamenta in Sveta

   (13)

  . Seznam rezervnih delov, ki jih je treba standardizirati, je vključen v vsako TSI, vključno z obstoječimi deli; [Sprememba 43]

| (e) | za vsak obravnavan primer navesti postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti na eni strani ali ES-verifikacije podsistemov na drugi strani. Ti postopki temeljijo na modulih iz Sklepa 2010/713/EU; |
| --- | --- |

(e)

za vsak obravnavan primer navesti postopke za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti na eni strani ali ES-verifikacije podsistemov na drugi strani. Ti postopki temeljijo na modulih iz Sklepa 2010/713/EU;

| (f) | navesti strategijo za uporabo TSI. Zlasti je treba določiti faze, ki jih je treba izvesti za postopni prehod iz obstoječega stanja do končnega, ko bo skladnost s TSI postala normativ, vključno z določitvijo rokov za izvedbo navedenih faz
  . Ta časovni načrt, ki določa posamezne faze, se poveže z oceno predvidenih stroškov in koristi izvajanja ter pričakovanih učinkov na operaterje in gospodarske udeležence, ki jih to zadeva
  ; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(f)

navesti strategijo za uporabo TSI. Zlasti je treba določiti faze, ki jih je treba izvesti za postopni prehod iz obstoječega stanja do končnega, ko bo skladnost s TSI postala normativ, vključno z določitvijo rokov za izvedbo navedenih faz
  . Ta časovni načrt, ki določa posamezne faze, se poveže z oceno predvidenih stroškov in koristi izvajanja ter pričakovanih učinkov na operaterje in gospodarske udeležence, ki jih to zadeva
  ; [Sprememba 44]

| (g) | navesti, za zadevno osebje, poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje pri delu, ki so nujni za obratovanje in vzdrževanje podsistemov, kakor tudi za uporabo TSI; |
| --- | --- |

(g)

navesti, za zadevno osebje, poklicno usposobljenost ter zdravstvene in varnostne pogoje pri delu, ki so nujni za obratovanje in vzdrževanje podsistemov, kakor tudi za uporabo TSI;

| (h) | navesti določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme in tipe vozil, zlasti v primeru nadgradnje ali obnove, z ali brez nove odločitve ali odobritve za začetek obratovanja; |
| --- | --- |

(h)

navesti določbe, ki se uporabljajo za obstoječe podsisteme in tipe vozil, zlasti v primeru nadgradnje ali obnove, z ali brez nove odločitve ali odobritve za začetek obratovanja;

| (i) | navesti parametre, ki jih mora

  je treba
  preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopke, ki se uporabljajo za preverjanje parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred odločitvijo o začetku obratovanja, da se zagotovi skladnost med vozili in progami, na katerih naj bi se vozila uporabljala.; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(i)

navesti parametre, ki jih mora

  je treba
  preveriti prevoznik v železniškem prometu, in postopke, ki se uporabljajo za preverjanje parametrov po izdaji dovoljenja za dajanje vozila na trg in pred odločitvijo o začetku obratovanja, da se zagotovi skladnost med vozili in progami, na katerih naj bi se vozila uporabljala.; [Sprememba 45]

| (ia) | navesti specifične parametre, ki jih je treba preveriti, in opise obnove, izboljšave ali nadomestitve rezervnih delov ali komponent interoperabilnosti, ki se jih obravnava po členu 21(3). [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(ia)

navesti specifične parametre, ki jih je treba preveriti, in opise obnove, izboljšave ali nadomestitve rezervnih delov ali komponent interoperabilnosti, ki se jih obravnava po členu 21(3). [Sprememba 46]

5.   Vsaka TSI je izdelana na podlagi ocene obstoječega podsistema in navaja ciljni podsistem, ki ga je mogoče doseči postopno v razumnem roku. Tako postopno sprejemanje TSI in skladnost z njimi bosta olajšala postopno uresničevanje interoperabilnosti železniškega sistema v navedenem roku.

6.   TSI na primeren način ohranjajo združljivost obstoječega železniškega sistema vsake države članice. S tem namenom se lahko za vsako TSI predvidijo posebni primeri za omrežje, pa tudi za vozila, in zlasti za nakladalni profil, tirno širino ali razdaljo med tiri in vozili, ki prihajajo iz tretjih držav ali so namenjena v tretje države. Za vsak poseben primer TSI navajajo izvedbene določbe za elemente TSI, ki so določeni v odstavku 4(c) do (g).

7.   Če nekaterih tehničnih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam, ni mogoče izrecno zajeti s TSI, se jasno navedejo v prilogi k TSI kot odprta vprašanja.

8.   TSI državam članicam ne smejo preprečevati odločitev v zvezi z uporabo infrastrukture za promet z vozili, ki jih ne urejajo TSI.

9.   TSI lahko vsebujejo izrecno sklicevanje na evropske ali mednarodne standarde ali specifikacije ali tehnične dokumente, ki jih objavi Agencija, kadar je to nujno potrebno, da bi dosegli cilj te direktive. V teh primerih se standardi ali specifikacije (ali njihovi zadevni deli) ali tehnični dokumenti obravnavajo kot priloge k zadevnim TSI in postanejo obvezujoči od začetka veljavnosti TSI. Če takih standardov ali specifikacij ali tehničnih dokumentov ni, se je do njihove izdelave mogoče sklicevati na jasno prepoznavne normativne dokumente, ki so zlahka dostopni in so v javni uporabi.

Člen 5

Priprava, sprejetje in pregled TSI

1.   Komisija Agenciji podeli mandat za pripravo osnutkov TSI in njihovih sprememb ter za dajanje ustreznih priporočil Komisiji.

1a.
     
  Pri pripravi osnutka, sprejemanju ter ponovnem pregledu vsake TSI, vključno z osnovnimi parametri, se upoštevajo predvideni stroški in koristi vseh upoštevanih tehničnih rešitev, skupaj z vmesniki med njimi, da se vzpostavijo in izvedejo najprimernejše rešitve. [Sprememba 47]

2.   Vsak osnutek TSI se izdela v naslednjih fazah.

| (a) | Agencija določi osnovne parametre za TSI, kakor tudi vmesnike z drugimi podsistemi ter po potrebi tudi vsak drug poseben primer. Za vsakega od teh parametrov in vmesnikov se predložijo najprimernejše alternativne rešitve skupaj s tehnično in ekonomsko utemeljitvijo. |
| --- | --- |

(a)

Agencija določi osnovne parametre za TSI, kakor tudi vmesnike z drugimi podsistemi ter po potrebi tudi vsak drug poseben primer. Za vsakega od teh parametrov in vmesnikov se predložijo najprimernejše alternativne rešitve skupaj s tehnično in ekonomsko utemeljitvijo.

| (b) | Agencija na podlagi teh osnovnih parametrov izdela osnutek TSI. Po potrebi upošteva tehnični napredek, že opravljeno delo pri standardizaciji, že vzpostavljene delovne skupine in priznano raziskovalno delo. Osnutku TSI se priloži celovita ocena predvidenih stroškov in koristi v zvezi z izvajanjem TSI. Ta ocena navaja pričakovani učinek na vse vpletene izvajalce in gospodarske udeležence
  ter ustrezno upošteva zahteve Direktive .../.../EU Direktiva o varnosti železniškega sistema v Evropski uniji
  .
  Države članice sodelujejo pri tej oceni z zagotavljanjem potrebnih podatkov, kjer je to primerno. [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(b)

Agencija na podlagi teh osnovnih parametrov izdela osnutek TSI. Po potrebi upošteva tehnični napredek, že opravljeno delo pri standardizaciji, že vzpostavljene delovne skupine in priznano raziskovalno delo. Osnutku TSI se priloži celovita ocena predvidenih stroškov in koristi v zvezi z izvajanjem TSI. Ta ocena navaja pričakovani učinek na vse vpletene izvajalce in gospodarske udeležence
  ter ustrezno upošteva zahteve Direktive .../.../EU Direktiva o varnosti železniškega sistema v Evropski uniji
  .
  Države članice sodelujejo pri tej oceni z zagotavljanjem potrebnih podatkov, kjer je to primerno. [Sprememba 48]

3.   Da se upoštevajo tehnološki razvoj ali družbene zahteve, Agencija pripravi osnutke TSI in njihovih sprememb v okviru mandata iz odstavka 1 v skladu s členoma 4 in 15 Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o agenciji] in ob upoštevanju načel odprtosti, konsenza in preglednosti, kakor so opredeljena v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012.

4.   Med delom

  O delu
  v zvezi s pripravo TSI
  se redno obvešča odbor iz člena 48. Med pripravo TSI
  Komisija
  na zahtevo odbora
  oblikuje opis vseh pristojnosti in nalog ali koristna priporočila v zvezi z izdelavo TSI ter analizo stroškov in koristi. Komisija lahko
  zlasti, na prošnjo države članice,
  zahteva preučitev drugih možnih rešitev ter navedbo ocene stroškov in koristi v zvezi s temi drugimi rešitvami v poročilu, ki se priloži osnutku TSI. [Sprememba 49]

5.   Kadar morajo zaradi tehnične združljivosti različni podsistemi začeti obratovati hkrati, morajo biti isti tudi datumi začetka veljavnosti ustreznih TSI.

6.   Pri pripravi osnutka, sprejemanju ter ponovnem pregledu vsake TSI je treba upoštevati uporabnike v zvezi z značilnostmi, ki imajo neposreden vpliv na razmere, v katerih uporabljajo podsisteme. V ta namen se Agencija na stopnji priprave osnutkov ter ponovnega pregleda TSI posvetuje z združenji in organi, ki zastopajo uporabnike. K osnutku TSI priloži poročilo o rezultatih tega posvetovanja.

7.   V skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o agenciji] Agencija sestavi in redno posodablja seznam združenj in organov, ki zastopajo uporabnike, s katerimi se opravi posvetovanje. Seznam
  obvezno vsebuje predstavniška združenja in organe iz vseh držav članic ter ga
  je na zahtevo države članice ali pobudo Komisije mogoče ponovno pregledati in posodobiti. [Sprememba 50]

8.   Pri pripravi osnutka, sprejemanju ter ponovnem pregledu vsake TSI je treba v zvezi z razmerami iz člena 4(4)(g) 
  in drugih TSI, ki neposredno ali posredno vplivajo na vpleteno osebje,
  upoštevati mnenje
  predstavniških
  socialnih partnerjev
  v vseh državah članicah
  . Agencija se v ta namen posvetuje s socialnimi partnerji, preden Komisiji predloži priporočila glede TSI in njihovih sprememb. Posvetovanje s socialnimi partnerji poteka v okviru odbora za sektorski dialog, ustanovljenega v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES (14). Socialni partnerji dajo svoje mnenje v treh mesecih. [Sprememba 51]

9.   Če pregled TSI vodi do spremembe zahtev, nova različica TSI zagotovi združljivost s podsistemi, ki so že začeli obratovati ob upoštevanju prejšnjih različic TSI.

10.   Komisijo se pooblasti za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s TSI in njihovimi spremembami.

Če v primeru pomanjkljivosti v TSI, ugotovljenih v skladu s členom 6, nujni primeri to zahtevajo, se postopek iz člena 47 uporablja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom.

Člen 6

Pomanjkljivosti v TSI

1.   Če se po njenem sprejetju zdi, da so v TSI pomanjkljivosti, se TSI spremeni v skladu s členom 5(3).

2.   Do pregleda TSI lahko Komisija zahteva mnenje Agencije. Komisija preuči mnenje Agencije in o svojih ugotovitvah obvesti države članice.

3.   Na zahtevo Komisije mnenja Agencije iz odstavka 2 predstavljajo sprejemljiv način usklajevanja za izpolnjevanje bistvenih zahtev in se zato lahko uporabljajo za ocenjevanje projektov.

3a.
     
  Član omrežja predstavniških organov lahko kot prosilec zaprosi Komisijo za mnenja o pomanjkljivostih v TSI. Prosilec se informira o sprejetem sklepu. Komisija ustrezno utemelji zavrnitev. [Sprememba 52]

Člen 7

Neuporaba TSI

1.   Državam članicam je dovoljeno, da ne uporabljajo ene ali več TSI ali njihovih delov v naslednjih primerih:

| (a) | za predlagan nov podsistem ali njegov del, za obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela ali za vsak element iz člena 1(1), ki je na datum uporabe teh TSI v pozni fazi razvoja ali je predmet pogodbe, ki se izvaja; |
| --- | --- |

(a)

za predlagan nov podsistem ali njegov del, za obnovo ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela ali za vsak element iz člena 1(1), ki je na datum uporabe teh TSI v pozni fazi razvoja ali je predmet pogodbe, ki se izvaja;

| (b) | če po nesreči ali naravni katastrofi pogoji za hitro obnovitev omrežja ekonomsko ali tehnično ne dopuščajo delne ali popolne uporabe ustreznih TSI; v takem primeru je neuporaba TSI časovno omejena; |
| --- | --- |

(b)

če po nesreči ali naravni katastrofi pogoji za hitro obnovitev omrežja ekonomsko ali tehnično ne dopuščajo delne ali popolne uporabe ustreznih TSI; v takem primeru je neuporaba TSI časovno omejena;

| (c) | za vsako predlagano obnovo, podaljšanje ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela, če bi uporaba teh TSI
  resno
  škodila ekonomski izvedljivosti projekta. [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(c)

za vsako predlagano obnovo, podaljšanje ali nadgradnjo obstoječega podsistema ali njegovega dela, če bi uporaba teh TSI
  resno
  škodila ekonomski izvedljivosti projekta. [Sprememba 53]

2.   V primeru iz točke (a) odstavka 1 vsaka država članica v roku enega leta od začetka veljavnosti TSI Komisiji posreduje seznam projektov v pozni fazi razvoja, ki potekajo na njenem ozemlju.

3.   Zadevne države članice v vseh primerih iz odstavka 1 Komisiji predložijo zahtevek za neuporabo TSI, v katerem navedejo tudi druge določbe, ki jih nameravajo uporabljati namesto TSI. Komisija z izvedbenimi akti določi vsebino dokumentacije, ki je priložena zahtevku za neuporabo ene ali več TSI ali njihovih delov, podrobnosti, obliko in načine posredovanja dokumentacije. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). Komisija preveri dokumentacijo, preuči druge določbe, ki jih namerava država članica uporabljati namesto TSI, odloči, ali bo sprejela ali zavrnila zahtevek za neuporabo TSI, in državo članico obvesti o svoji odločitvi.

4.   Do odločitve Komisije lahko država članica brez odlašanja uporablja druge določbe iz odstavka 3.

5.   Komisija poda svojo odločitev v štirih mesecih po vložitvi zahtevka s popolno dokumentacijo. Če takšne odločitve ni, se šteje, da je zahtevek sprejet.

6.   Vse države članice se obvesti o rezultatih analiz in o rezultatih postopka iz odstavka 3.

POGLAVJE III

KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

Člen 8

Dajanje komponent interoperabilnosti na trg

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se komponente interoperabilnosti:

| (a) | dajo na trg le, če omogočajo doseči interoperabilnost železniškega sistema in hkrati izpolnjujejo bistvene zahteve; |
| --- | --- |

(a)

dajo na trg le, če omogočajo doseči interoperabilnost železniškega sistema in hkrati izpolnjujejo bistvene zahteve;

| (b) | uporabljajo na področju uporabe
  v skladu s področjem uporabe, kakor je opredeljeno v točki (27a) člena 2
  , ki so mu namenjene, ter primerno vgradijo in vzdržujejo. [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo na področju uporabe
  v skladu s področjem uporabe, kakor je opredeljeno v točki (27a) člena 2
  , ki so mu namenjene, ter primerno vgradijo in vzdržujejo. [Sprememba 54]

Te določbe ne smejo ovirati, da bi se te komponente dale na trg za drugo uporabo.

2.   Države članice na svojem ozemlju in na podlagi te direktive ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati dajanja komponent interoperabilnosti na trg za uporabo v železniškem sistemu, če so v skladu s to direktivo. Zlasti ne smejo zahtevati verifikacij, ki so že bile opravljene v okviru postopka za pridobitev ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo.

Država članica ne sme prepovedati, omejiti ali ovirati začetka obratovanja komponent interoperabilnosti, ki so bile priznane za območje, kateremu so namenjene, če se to območje nahaja na njenem ozemlju. [Sprememba 55]

Komisija z izvedbenimi akti določi področje

  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s področjem
  uporabe in vsebino ES-izjave o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, obliko izjave in podrobnosti glede informacij, vključenih vanjo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).
  [Sprememba 56]

2a.
     
  Komisija z izvedbenimi akti določi obliko in podrobnosti glede informacij, vključenih v ES-izjavo o skladnosti ter primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). [Sprememba 57]

Člen 9

Skladnost ali primernost za uporabo

1.   V državah članicah in za Agencijo velja, da so interoperabilne in izpolnjujejo bistvene zahteve tiste komponente interoperabilnosti, ki jih zajema ES-izjava o skladnosti ali primernosti za uporabo.

2.   Vsaka komponenta interoperabilnosti je predmet postopka za ocenjevanje skladnosti in primernosti za predvideno uporabo iz posamezne TSI ter jo spremlja ustrezno potrdilo.

3.   V državah članicah in za Agencijo velja, da komponente interoperabilnosti izpolnjujejo bistvene pogoje, če so v skladu s pogoji iz ustrezne TSI ali evropskih specifikacij, izdelanih zaradi uskladitve s temi pogoji.

4.   Rezervni deli za podsisteme, ki že obratujejo, ko začne veljati ustrezna TSI, so lahko nameščeni v te podsisteme, ne da bi bilo treba zanje opraviti postopek iz člena 2.

5.   TSI lahko predvidevajo prehodno obdobje za železniške proizvode, opredeljene v teh TSI kot komponente interoperabilnosti, ki so že bile dane na trg, ko TSI začnejo veljati. Te komponente izpolnjujejo zahteve iz člena 8(1).

Člen 10

Postopek za ES-izjavo o skladnosti ali primernosti za uporabo

1.   Za izdajo ES-izjave o skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s stalnim prebivališčem v Uniji uporabljata določbe iz ustreznih TSI.

2.   Če ustrezna TSI tako zahteva, opravi ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti, pri katerem je proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Uniji vložil zahtevo.

3.   Ko morajo komponente interoperabilnosti upoštevati druge direktive Unije, ki zajemajo druge vidike, ES-izjava o skladnosti ali primernosti za uporabo v takih primerih navaja, da komponente interoperabilnosti izpolnjujejo tudi zahteve teh drugih direktiv.

4.   Kadar niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nista izpolnila obveznosti iz odstavkov 1 in 3, je te obveznosti dolžna izpolniti katera koli oseba, ki da komponente interoperabilnosti na trg. Za namene te direktive veljajo enake obveznosti za vsako osebo, ki združi komponente interoperabilnosti ali njihove dele različnega izvora ali proizvaja komponente interoperabilnosti za lastno uporabo.

5.   Da se prepreči, da bi se komponente interoperabilnosti, ki niso skladne z bistvenimi zahtevami, dajale na trg, in brez poseganja v določbe člena 11:

| (a) | kadar država članica ugotovi, da je bila ES-izjava o skladnosti izdana neustrezno, mora proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Uniji, če je potrebno, ponovno vzpostaviti skladnost komponente interoperabilnosti in odpraviti kršitev pod pogoji, ki jih določi ta država članica; |
| --- | --- |

(a)

kadar država članica ugotovi, da je bila ES-izjava o skladnosti izdana neustrezno, mora proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Uniji, če je potrebno, ponovno vzpostaviti skladnost komponente interoperabilnosti in odpraviti kršitev pod pogoji, ki jih določi ta država članica;

| (b) | če se neskladnost nadaljuje, država članica sprejme vse primerne ukrepe, da omeji ali prepove dajanje komponente interoperabilnosti na trg ali zagotovi umik komponente s trga v skladu s postopkom iz člena 11. |
| --- | --- |

(b)

če se neskladnost nadaljuje, država članica sprejme vse primerne ukrepe, da omeji ali prepove dajanje komponente interoperabilnosti na trg ali zagotovi umik komponente s trga v skladu s postopkom iz člena 11.

Člen 11

Neskladnost komponent interoperabilnosti z bistvenimi zahtevami

1.   Kadar država članica ugotovi, da komponenta interoperabilnosti, ki ima ES-izjavo o skladnosti ali primernosti za uporabo in ki je dana na trg ter uporabljena v skladu z namenom, verjetno ne bo izpolnjevala bistvenih zahtev, stori vse potrebno za omejitev področja njene uporabe, prepoved njene uporabe, umik s trga ali odpoklic komponente. Država članica takoj obvesti Komisijo in druge države članice o ukrepih, ki jih je sprejela, in navede razloge za svojo odločitev, pri čemer zlasti navede, ali neskladnost izhaja iz:

| (a) | neizpolnjevanja bistvenih zahtev; |
| --- | --- |

(a)

neizpolnjevanja bistvenih zahtev;

| (b) | nepravilne uporabe evropskih specifikacij, kadar se sklicuje na uporabo takšnih specifikacij; |
| --- | --- |

(b)

nepravilne uporabe evropskih specifikacij, kadar se sklicuje na uporabo takšnih specifikacij;

| (c) | neprimernosti evropskih specifikacij. |
| --- | --- |

(c)

neprimernosti evropskih specifikacij.

2.   
  Agencija v skladu z mandatom, ki ji ga podeli
  Komisija se, kakor hitro je to mogoče, posvetuje z zadevnimi stranmi

  nemudoma začne postopek posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, najpozneje pa v 20 dneh
  . Kadar po

  Po opravljenem
  posvetovanju ugotovi, da

  ali
  je ukrep upravičen, o tem

  . O svojih ugotovitvah
  takoj obvesti
  Komisijo,
  državo članico, ki je dala pobudo. Kadar Komisija po posvetovanju ugotovi, da je ukrep neupravičen, o tem takoj obvesti državo članico, ki je dala pobudo, ter proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika s stalnim prebivališčem v Uniji. [Sprememba 58]

3.   Ko komponenta interoperabilnosti, ki ima ES-izjavo o skladnosti, ni ustrezna, pristojna država članica sprejme ustrezne ukrepe proti sestavljavcu izjave, katera koli oseba že to je, ter o tem obvesti druge države članice in Komisijo.

4.   Komisija zagotovi, da so države članice obveščene o poteku in rezultatih tega postopka.
  [Sprememba 59]

POGLAVJE IV

PODSISTEMI

Člen 12

Prosti pretok podsistemov

Brez poseganja v določbe poglavja V države članice na svojem ozemlju in na podlagi te direktive ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati gradnje, začetka obratovanja ali obratovanja strukturnih podsistemov, ki sestavljajo železniški sistem in izpolnjujejo bistvene zahteve. Zlasti ne smejo zahtevati pregledov, ki so že bili opravljeni:

| (a) | v okviru postopka za pridobitev ES-izjave o verifikaciji |
| --- | --- |

(a)

v okviru postopka za pridobitev ES-izjave o verifikaciji

| (b) | ali v drugih državah članicah, pred začetkom veljavnosti te direktive ali po njem, da bi preverili skladnost z enakimi zahtevami v enakih delovnih pogojih. |
| --- | --- |

(b)

ali v drugih državah članicah, pred začetkom veljavnosti te direktive ali po njem, da bi preverili skladnost z enakimi zahtevami v enakih delovnih pogojih.

Člen 13

Skladnost s TSI in nacionalnimi predpisi

1.   V državah članicah in za Agencijo velja, da so tisti strukturni podsistemi, ki sestavljajo železniški sistem in imajo
  , kakor je ustrezno,
  ES-izjavo o verifikaciji,
  izdano s sklicevanjem na TSI v skladu s členom 15, ali izjavo o verifikaciji, izdano s sklicevanjem na priglašene nacionalne predpise v skladu s členom 15a, ali obe,
  interoperabilni in izpolnjujejo ustrezne bistvene zahteve. [Sprememba 60]

2.   Verifikacija interoperabilnosti strukturnega podsistema, ki sestavlja železniški sistem, se glede na izpolnjevanje bistvenih zahtev opravi s sklicevanjem na TSI in nacionalne predpise, priglašene v skladu z odstavkom 3.
  [Sprememba 61]

2a.
     
  Odločitve o izdaji dovoljenja temeljijo na TSI in priglašenih nacionalnih predpisih, ki se uporabljajo na dan oddaje vloge. [Sprememba 62]

3.   Države članice za vsak podsistem pripravijo seznam nacionalnih predpisov, ki se uporabljajo pri izpolnjevanju bistvenih zahtev,
  in/ali sprejemljiva nacionalna sredstva usklajevanja,
  v naslednjih primerih: [Sprememba 63]

| (a) | če TSI ne zajemajo v celoti določenih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam (odprta vprašanja); |
| --- | --- |

(a)

če TSI ne zajemajo v celoti določenih vidikov, ki ustrezajo bistvenim zahtevam (odprta vprašanja);

| (b) | če je bila v skladu s členom 7 priglašena neuporaba ene ali več TSI ali njihovih delov; |
| --- | --- |

(b)

če je bila v skladu s členom 7 priglašena neuporaba ene ali več TSI ali njihovih delov;

| (c) | če poseben primer zahteva uporabo tehničnih predpisov, ki niso vključeni v ustrezne TSI; |
| --- | --- |

(c)

če poseben primer zahteva uporabo tehničnih predpisov, ki niso vključeni v ustrezne TSI;

| (d) | če se nacionalni predpisi uporabljajo za opis obstoječih sistemov.; |
| --- | --- |

(d)

če se nacionalni predpisi uporabljajo za opis obstoječih sistemov.;

| (da) | če omrežja in vozila niso zajeta v TSI; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(da)

če omrežja in vozila niso zajeta v TSI; [Sprememba 64]

| (db) | zaradi varnostnih razlogov, specifičnih za eno ali več držav članic, če so utemeljeni in ne vplivajo na pristojnosti Agencije. [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(db)

zaradi varnostnih razlogov, specifičnih za eno ali več držav članic, če so utemeljeni in ne vplivajo na pristojnosti Agencije. [Sprememba 65]

4.   Države članice imenujejo pristojne organe za določitev ES-izjave o verifikaciji iz člena 15 v zvezi s temi tehničnimi predpisi.

Člen 14

Nacionalni predpisi

1.   Države članice Komisiji
  in Agenciji
  sporočijo seznam nacionalnih predpisov
  , ki se uporabljajo,
  iz člena 13(3)
  v naslednjih primerih
  : [Sprememba 66]

| (a) | vsakič, kadar se seznam predpisov spremeni, ali
  [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(a)

vsakič, kadar se seznam predpisov spremeni, ali
  [Sprememba 67]

| (b) | po tem, ko je zahtevek za neuporabo TSI bil predložen v skladu s členom 7, ali
  [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(b)

po tem, ko je zahtevek za neuporabo TSI bil predložen v skladu s členom 7, ali
  [Sprememba 68]

| (c) | po objavi zadevnih TSI ali njihovem pregledu zaradi odprave nacionalnih predpisov, ki so postali nepotrebni, ker so se odprta vprašanja v TSI zaprla.; |
| --- | --- |

(c)

po objavi zadevnih TSI ali njihovem pregledu zaradi odprave nacionalnih predpisov, ki so postali nepotrebni, ker so se odprta vprašanja v TSI zaprla.;

| (ca) | če nacionalni predpisi niso bili priglašeni do datuma začetka veljavnosti te direktive. [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(ca)

če nacionalni predpisi niso bili priglašeni do datuma začetka veljavnosti te direktive. [Sprememba 69]

1a.
     
  Države članice v roku enega meseca od začetka veljavnosti te direktive Komisiji priglasijo vse veljavne nacionalne predpise, ki niso bili priglašeni do navedenega datuma. [Sprememba 70]

2.   Države članice Agenciji in Komisiji celotno besedilo obstoječih nacionalnih predpisov priglasijo prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o agenciji]. [Sprememba 71]

3.   Države članice lahko nove nacionalne predpise določijo samo v naslednjih primerih:

| (a) | če TSI bistvenih zahtev ne izpolnjujejo v celoti; |
| --- | --- |

(a)

če TSI bistvenih zahtev ne izpolnjujejo v celoti;

| (b) | kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči. |
| --- | --- |

(b)

kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči.

4.   Če namerava država članica uvesti

  predložiti
  nov nacionalni predpis, osnutek predpisa priglasi Agenciji in Komisiji
  v pregled z navedbo razloga priglasitve v skladu s členom 21 Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o Agenciji]
  prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 23 navedene uredbe
  vsaj tri mesece pred predvidenim začetkov veljavnosti predlaganega predpisa
  . [Sprememba 72]

4a.
     
  Države članice, kadar priglasijo obstoječ ali nov nacionalni predpis, predložijo dokazila o potrebi po tem predpisu za izpolnitev bistvene zahteve, ki še ni zajeta v ustrezni TSI. Države članice ne smejo priglasiti nobenega nacionalnega predpisa brez utemeljitve potrebe po takem predpisu.

Agencija ima dva meseca za obravnavo osnutka predpisa in za priporočilo Komisiji. Komisija odobri ali zavrne osnutek predpisa. Samo v primeru nujnih preventivnih ukrepov lahko države članice sprejmejo in izvajajo nov predpis nemudoma, veljavnost tega predpisa pa bo dva meseca. Če tak predpis zadeva več držav članic, Komisija v sodelovanju z Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi harmonizira predpis na ravni Unije. [Sprememba 73]

5.   Države članice zagotovijo, da so nacionalni predpisi, vključno s tistimi, ki zajemajo vmesnike med vozili in omrežjem, dostopni brezplačno in v jeziku, ki ga lahko razumejo vse zadevne strani.

6.   Države članice se lahko pri predpisih in omejitvah izključno lokalne narave odločijo, da jih ne priglasijo. V takšnih primerih države članice te predpise in omejitve navedejo v registru infrastrukture iz člena 45.

7.   Nacionalni predpisi, priglašeni v skladu s tem členom, niso predmet postopka priglasitve, kot je določen v Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15).

8.   Komisija z izvedbenimi akti določi razvrstitev priglašenih nacionalnih predpisov v različne skupine z namenom olajšanja
  njihovega vzajemnega sprejemanja v različnih državah članicah in
  preverjanja skladnosti med fiksno in mobilno opremo. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).
  Agencija nacionalne predpise, priglašene v skladu s tem členom, razvrsti v skladu s temi izvedbenimi akti ter objavi register, v katerem so navedeni. V tem registru so navedeni tudi vsi sprejemljivi nacionalni načini zagotavljanja skladnosti. [Sprememba 74]

Agencija nacionalne predpise, priglašene v skladu s tem členom, razvrsti v skladu z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka.

9.   Agencija v skladu s postopki, določenimi v členih 21 in 22 Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o agenciji], preuči osnutke nacionalnih predpisov in nacionalne predpise, ki so v veljavi.

Člen 15

Postopek za izdajo ES-izjave o verifikaciji

1.   Za izdajo ES-izjave o verifikaciji prosilec zaprosi priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti, katerega je v ta namen izbral, da začne postopek za ES-verifikacijo. Prosilec je lahko naročnik ali proizvajalec ali njun pooblaščeni predstavnik v Uniji.

2.   Naloga priglašenega organa za ocenjevanje skladnosti, odgovornega za ES-verifikacijo podsistema, se začne na stopnji projektiranja in zajema celotno obdobje proizvodnje do stopnje odobritve, preden podsistem prične obratovati. Obsega lahko tudi verifikacijo vmesnikov zadevnega podsistema s sistemom, v katerega se vključi, temelječ na informacijah, ki so na voljo v ustreznih TSI in registrih iz členov 44 in 45. [Sprememba 75]

3.   Priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti je odgovoren za izdelavo tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena ES-izjavi o verifikaciji. Tehnična dokumentacija vsebuje vse potrebne dokumente v zvezi z značilnostmi podsistema in po potrebi vse dokumente, ki potrjujejo skladnost komponent interoperabilnosti. Vsebuje tudi vse elemente v zvezi s pogoji in omejitvami uporabe ter z navodili o servisiranju, stalnem in rednem spremljanju, prilagajanju in vzdrževanju.

4.   Kakršna koli sprememba tehnične dokumentacije iz odstavka 3, ki vpliva na izvedene verifikacije,

  nadgradnja
  pomeni, da je treba izdati novo ES-izjavo o verifikaciji. [Sprememba 76]

5.   Priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti lahko izda vmesno izjavo o verifikaciji, da pokrije določene faze verifikacijskega postopka ali določene dele podsistema. V tem primeru se uporabijo postopki verifikacije, vzpostavljeni v skladu s členom 7(a).

6.   Če ustrezne TSI to omogočajo, lahko priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti izda potrdila o skladnosti za serijo podsistemov ali določenih delov teh podsistemov.

7.   Komisija z izvedbenimi akti določi:

| (a) | postopke verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, in postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov; |
| --- | --- |

(a)

postopke verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, in postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov;

| (b) | predloge za ES-izjavo o verifikaciji in za izjavo o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov ter predloge za dokumente tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena izjavi o verifikaciji. |
| --- | --- |

(b)

predloge za ES-izjavo o verifikaciji in za izjavo o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov ter predloge za dokumente tehnične dokumentacije, ki mora biti priložena izjavi o verifikaciji.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).
  [Sprememba 78]

7a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi z določitvijo postopkov verifikacije za podsisteme, vključno s splošnimi načeli, vsebino, postopkom in dokumenti, povezanimi s postopkom ES-verifikacije, in postopkom verifikacije v primeru nacionalnih predpisov. [Sprememba 79]

7b.
     
  Komisija z izvedbenimi akti določi predloge za ES-izjavo o verifikaciji in za izjavo o verifikaciji v primeru nacionalnih predpisov ter predloge za dokumente, vsebovane v tehnični dokumentaciji, ki mora biti priložena izjavi o verifikaciji.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). [Sprememba 80]

Člen 15a

Postopek izdaje izjave o verifikaciji za nacionalne predpise

Postopki za izdajo ES-izjave o verifikaciji iz člena 15 veljajo tudi za izdajo izjave o verifikaciji za nacionalne predpise, kjer je to ustrezno.

Države članice imenujejo organe, pristojne za izvedbo postopka verifikacije za nacionalne predpise, v skladu s poglavjem VI. [Sprememba 77]

Člen 16

Neizpolnjevanje bistvenih zahtev pri podsistemih

1.   Kadar država članica ugotovi, da strukturni podsistem z ES-izjavo o verifikaciji, ki jo spremlja tehnična dokumentacija, ne upošteva v celoti določb te direktive in še posebej ne izpolnjuje bistvenih zahtev, lahko zahteva, da se opravijo dodatne verifikacije.

2.   Država članica, ki je vložila zahtevo, takoj obvesti Komisijo o vseh dodatno zahtevanih verifikacijah in navede tehtne razloge. Komisija se posvetuje z zadevnimi stranmi.

3.   Država članica, ki vloži zahtevek, navede, ali je nepopolno upoštevanje te direktive posledica:

| (a) | neupoštevanja bistvenih zahtev ali TSI ali nepravilne uporabe TSI. V tem primeru Komisija takoj obvesti državo članico, v kateri prebiva oseba, ki je sestavila nepravilno ES-izjavo o verifikaciji, in od države članice zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

neupoštevanja bistvenih zahtev ali TSI ali nepravilne uporabe TSI. V tem primeru Komisija takoj obvesti državo članico, v kateri prebiva oseba, ki je sestavila nepravilno ES-izjavo o verifikaciji, in od države članice zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe;

| (b) | neustreznosti TSI. V tem primeru se uporabi postopek za spremembo TSI iz člena 6. |
| --- | --- |

(b)

neustreznosti TSI. V tem primeru se uporabi postopek za spremembo TSI iz člena 6.

Člen 17

Domneva o skladnosti

Za komponente in podsisteme interoperabilnosti, ki so skladni z usklajenimi standardi ali njihovimi deli, sklicevanja na katere so bila objavljena v Uradnem listu Evropske Unije, se domneva, da so skladni z bistvenimi zahtevami, ki jih zajemajo navedeni standardi ali njihovi deli iz Priloge III.

POGLAVJE V

DAJANJE NA TRG IN ZAČETEK OBRATOVANJA

Člen 18

Začetek obratovanja fiksnih naprav

1.   Podsistemi vodenja-upravljanja ob progi ter podsistemi signaliziranja, energetski in infrastrukturni podsistemi začnejo obratovati, če so načrtovani, zgrajeni in vgrajeni tako, da izpolnjujejo bistvene zahteve iz Priloge II, in je bilo prejeto ustrezno dovoljenje v skladu z odstavkom 2.

2.   Posamezni

  Vsak
  nacionalni varnostni organ odobri začetek obratovanja tistih energetskih in infrastrukturnih podsistemov
  ter vodenje in upravljanje ter signalizacijo ob progi
  , ki se
  ne
  nahajajo
  v evropskem sistemu za upravljanje železniškega prometa (ERTMS)
  ali obratujejo na ozemlju
  njegove
  države članice.
  Ko gre za koridorje TEN-T ali čezmejne odseke, nacionalni varnostni organi upoštevajo mnenje agencije.

Agencija odobri čezmejno infrastrukturo z enim samim upravljavcem infrastrukture. [Sprememba 81]

Agencija
  v tesnem sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi
  odobri odločitve o začetku obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signaliziranja ob progi, ki se nahajajo ali obratujejo po vsej

  ERTMS. Preden agencija odobri ERTMS, je nacionalni varnostni organ pristojen za preverjanje operativne združljivosti z nacionalnim omrežjem. Agencija zagotovi enotno uporabo ERTMS v
  Uniji. [Sprememba 82]

V primeru ERTMS se agencija v roku enega meseca od prejema popolne vloge posvetuje z nacionalnim varnostnim organom, da se zagotovi skladen razvoj ERTMS v Uniji. Nacionalni varnostni organ v dveh mesecih predloži agenciji mnenje o tehnični in operativni združljivosti podsistema z vozili, ki naj bi obratovala na pomembnem delu omrežja. Agencija preden izda dovoljenje, kolikor je mogoče, upošteva to mnenje, v primeru nestrinjanja pa o tem obvesti nacionalni varnostni organ in navede razloge. Ta člen ne posega v obveznosti Agencije kot sistemskega organa v skladu s poglavjem 6 Uredbe (EU) št. .../... [Uredba o Agenciji].

Ko se Agencija ne strinja z negativno oceno nacionalnega varnostnega organa, organ seznani s svojim nestrinjanjem in zanj navedena razloge. Agencija in nacionalni varnostni organ sodelujeta, da se dogovorita o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse. V tem procesu sodeluje tudi prosilec, če Agencija in nacionalni varnostni organ ocenita, da je to potrebno. Če v enem mesecu zatem, ko je Agencija nacionalnemu varnostnemu organu sporočila svoje nestrinjanje, ni možno doseči vzajemno sprejemljive ocene, Agencija sprejme svojo končno odločitev, razen če je nacionalni varnostni organ zadevo posredoval pritožbenemu odboru, ustanovljenem po členu 51 Uredbe (EU) št. .../... (uredba o agenciji), v arbitražo. Komisija za pritožbe v enem mesecu po prejemu zahteve nacionalnega varnostnega organa odloči, ali se osnutek odločitve Agencije potrdi.

Agencija mora ustrezno utemeljiti odločitev o zavrnitvi zahteve za dovoljenje za začetek obratovanja fiksnih naprav. Prosilec lahko v roku enega meseca po prejemu zavrnitve na Agencijo naslovi zahtevo, da ponovno preuči svojo odločitev. Zahteva mora vsebovati obrazložitev. Agencija ima na voljo dva meseca od datuma prejema zahteve za ponovno preučitev, da potrdi ali prekliče svojo odločitev. Če se potrdi negativna odločitev Agencije, se prosilec lahko pritoži komisiji za pritožbe, ustanovljeni v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. .../... (Uredba o Agenciji). [Sprememba 83]

Agencija in nacionalni varnostni organi zagotovijo podrobna navodila o tem, kako se pridobijo dovoljenja iz prvega in drugega pododstavka. Dokument z navodili za predložitev vloge, ki opisuje in razlaga zahteve za navedena dovoljenja ter navaja zahtevano dokumentacijo, se prosilcem zagotovi brezplačno. Agencija in nacionalni varnostni organi sodelujejo pri posredovanju takšnih informacij.

3.   Za odobritev začetka obratovanja podsistemov iz odstavka 1 nacionalni varnostni organ ali Agencija, odvisno od tega, kateri je pristojni organ, kot je določeno v odstavku 2, pridobi dokazila o:

| (a) | ES-izjavi o verifikaciji; |
| --- | --- |

(a)

ES-izjavi o verifikaciji;

| (b) | tehnični združljivosti teh podsistemov s sistemom, v katerega bodo vključeni, na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in registrov; |
| --- | --- |

(b)

tehnični združljivosti teh podsistemov s sistemom, v katerega bodo vključeni, na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in registrov;

| (c) | varni vključitvi teh podsistemov na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov, registrov in skupnih varnostnih metod, določenih v členu 6 Direktive .../.../EU Direktiva o varnosti železniškega sistema v Uniji].; |
| --- | --- |

(c)

varni vključitvi teh podsistemov na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov, registrov in skupnih varnostnih metod, določenih v členu 6 Direktive .../.../EU Direktiva o varnosti železniškega sistema v Uniji].;

| (ca) | izjavi o verifikaciji za nacionalne predpise. [Sprememba 84] |
| --- | --- |

(ca)

izjavi o verifikaciji za nacionalne predpise. [Sprememba 84]

Agencija ali nacionalni varnostni organ glede na to, kateri je pristojni organ, v enem mesecu po prejemu zahteve prosilca obvesti, da je dokumentacija popolna, ali zahteva ustrezne dodatne informacije ter za to določi razumen rok. [Sprememba 85]

4.   V primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov prosilec nacionalnemu varnostnemu organu (za energetske in infrastrukturne podsisteme
  ter podsisteme za vodenje in upravljanje ter signalizacijo ob progi, ki se ne nahajajo v ERTMS
  ) ali Agenciji (za podsisteme vodenja-upravljanja ob progi in podsisteme signaliziranja

  ERTMS in čezmejno infrastrukturo z enim samim upravljavcem infrastrukture
  ) pošlje dokumentacijo, ki opisuje projekt. Nacionalni varnostni organ ali Agencija to dokumentacijo preuči in na podlagi meril iz odstavka 5 odloči, ali je potrebno novo dovoljenje za začetek obratovanja. Nacionalni varnostni organ in Agencija odločitve sprejmeta v vnaprej določenem, razumnem roku, v vsakem primeru pa v štirih

  treh
  mesecih od prejema vseh ustreznih informacij. [Sprememba 86]

5.   V primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov je potrebna nova ES-izjava o verifikaciji, kot je določeno v členu 15(4). Poleg tega se novo dovoljenje za začetek obratovanja zahteva, kadar:

| (a) | lahko predvidena dela škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega podsistema; ali |
| --- | --- |

(a)

lahko predvidena dela škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega podsistema; ali

| (b) | to zahtevajo ustrezne TSI; ali |
| --- | --- |

(b)

to zahtevajo ustrezne TSI; ali

| (c) | to zahtevajo nacionalni izvedbeni načrti držav članic. |
| --- | --- |

(c)

to zahtevajo nacionalni izvedbeni načrti držav članic.

Člen 19

Dajanje mobilnih podsistemov na trg

1.   Prosilec da podsistem za tirna vozila ter podsistem vodenja-upravljanja in signaliziranja na vozilu

  Mobilni podsistemi se dajo
  na trg samo, če sta načrtovana, zgrajena in vgrajena

  so načrtovani, zgrajeni in nameščeni
  tako, da izpolnjujeta

  izpolnjujejo
  bistvene zahteve iz Priloge III. [Sprememba 87]

2.   Prosilec zlasti zagotovi, da je bila predložena ES-izjava o verifikaciji.

3.   V primeru obnove ali nadgradnje obstoječih podsistemov je potrebna nova ES-izjava o verifikaciji, kot je določeno v členu 15(4).

Člen 20

Dovoljenje za dajanje vozila na trg

1.   Vozilo se da na trg samo, ko je prejelo dovoljenje za dajanje vozila na trg, ki ga izda Agencija v skladu z odstavkom 5

  s tem členom
  . [Sprememba 88]

Dovoljenje za vozilo določa:

| (a) | področje uporabe; |
| --- | --- |

(a)

področje uporabe;

| (b) | vrednosti parametrov iz TSI in, kadar je primerno, nacionalnih predpisov, če je to pomembno za preverjanje tehnične združljivosti vozila s področjem uporabe; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti parametrov iz TSI in, kadar je primerno, nacionalnih predpisov, če je to pomembno za preverjanje tehnične združljivosti vozila s področjem uporabe;

| (c) | skladnost vozila z ustreznimi TSI in sklopi nacionalnih predpisov, povezanih s parametri iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

skladnost vozila z ustreznimi TSI in sklopi nacionalnih predpisov, povezanih s parametri iz točke (b);

| (d) | pogoje za uporabo vozila in druge omejitve. [Sprememba 89] |
| --- | --- |

(d)

pogoje za uporabo vozila in druge omejitve. [Sprememba 89]

2.   Agencija izdaja odločitve o odobritvi dovoljenj za dajanje vozila na trg. Navedena dovoljenja potrjujejo vrednosti parametrov, relevantnih za preverjanje tehnične združljivosti vozila s fiksnimi napravami, kot je določeno v TSI. Dovoljenje za dajanje

  vozilo se izda na podlagi dokumentacije
  vozila na trg vsebuje tudi informacije o skladnosti

  ali tipa
  vozila z ustreznimi TSI in določa nacionalne predpise, povezane s temi parametri.

  , ki jo pripravi prosilec in ki vključuje dokumente, ki dokazujejo:

| — | v zvezi z mobilnimi podsistemi, ki sestavljajo vozilo:










  (a) | ustrezno izjavo o verifikaciji v skladu s členom 19; |
| --- | --- | --- |

—

v zvezi z mobilnimi podsistemi, ki sestavljajo vozilo:

(a)

ustrezno izjavo o verifikaciji v skladu s členom 19;

| (b) | tehnično združljivost v vozilu; |
| --- | --- |

(b)

tehnično združljivost v vozilu;

| (c) | varno vključitev v vozilu; |
| --- | --- |

(c)

varno vključitev v vozilu;

| — | v zvezi z vozilom: |
| --- | --- |

—

v zvezi z vozilom:

| — | tehnično združljivost vozila z omrežji na območju uporabe. [Sprememba 90] |
| --- | --- |

—

tehnično združljivost vozila z omrežji na območju uporabe. [Sprememba 90]

Tehnična združljivost se določi na podlagi ustreznih TSI in, kjer je to ustrezno, nacionalnih predpisov in registrov. Kadar koli je za pridobitev dokazil o tehnični združljivosti treba izvesti poskusna obratovanja, nacionalni varnostni organi lahko prosilcu izdajo začasna dovoljenja za uporabo vozila v omrežju za namene praktičnih preverjanj. Upravljavec infrastrukture si po posvetovanju s prosilcem prizadeva zagotoviti, da se lahko vsa poskusna obratovanja izvedejo v enem mesecu po prejemu zahteve prosilca. Nacionalni varnostni organ po potrebi sprejme ukrepe za zagotovitev izvajanja teh poskusnih obratovanj.

Varno vključitev podsistemov v vozilu se določi na podlagi ustreznih TSI in, kjer je to ustrezno, nacionalnih predpisov ter skupnih varnostnih metod, določenih v členu 6 Direktive .../.../EU Direktivao varnosti železniškega sistema v Uniji]. [Sprememba 91]

3.   Dovoljenje za dajanje vozila na trg lahko določa pogoje za uporabo vozila in druge omejitve.

  Agencija odobri dovoljenje za vozilo, ko oceni elemente iz dokumentacije iz odstavka 2, v vnaprej določenem, razumnem roku, v vsakem primeru pa v štirih mesecih od prejema vseh ustreznih informacij s strani prosilca. Nacionalni varnostni organ v enem mesecu prosilca obvesti o tem, ali je dokumentacija popolna ali ne. Negativna odločitev mora biti ustrezno utemeljena.

Dovoljenja se priznajo v vseh državah članicah.

Agencija je v celoti odgovorna za dovoljenja, ki jih izda. [Sprememba 92]

3a.
     
  V prehodnem obdobju iz člena 50a se prosilec lahko odloči, za zaprosi za dovoljenje za vozilo Agencijo ali pristojni nacionalni varnostni organ. [Sprememba 94]

4.   Dovoljenje za dajanje vozila na trg se izda na podlagi dokumentacije vozila ali tipa vozila, ki jo pripravi prosilec in ki vključuje dokumente, ki dokazujejo:

| (a) | da so bili na trg dani mobilni podsistemi, ki sestavljajo vozilo, v skladu s členom 19; |
| --- | --- |

(a)

da so bili na trg dani mobilni podsistemi, ki sestavljajo vozilo, v skladu s členom 19;

| (b) | tehnično združljivost podsistemov iz točke (a) v vozilu na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in registrov; |
| --- | --- |

(b)

tehnično združljivost podsistemov iz točke (a) v vozilu na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in registrov;

| (c) | varno vključitev podsistemov iz točke (a) v vozilu na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in skupnih varnostnih metod, določenih v členu 6 Direktive .../... [o varnosti železniškega sistema v Uniji].
  [Sprememba 93] |
| --- | --- |

(c)

varno vključitev podsistemov iz točke (a) v vozilu na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov in skupnih varnostnih metod, določenih v členu 6 Direktive .../... [o varnosti železniškega sistema v Uniji].
  [Sprememba 93]

5.   Agencija odločitve iz odstavka 2 sprejme v vnaprej določenem, razumnem roku, v vsakem primeru pa v štirih mesecih od prejema vseh ustreznih informacij. Dovoljenja so veljavna v vseh državah članicah.

  Odločitev o zavrnitvi dovoljenja za vozilo je ustrezno utemeljena. Prosilec lahko v enem mesecu od prejema negativne odločitve zahteva, da Agencija ali nacionalni varnostni organ, če je ustrezno, ponovno preuči odločitev. Agencija ali nacionalni varnostni organ ima na voljo dva meseca od datuma prejema zahteve za ponovno preučitev, da potrdi ali spremeni svojo odločitev. [Sprememba 95]

Če se negativna odločitev Agencije potrdi, se prosilec lahko pritoži komisiji za pritožbe, ki se imenuje v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. .../... [Direktiva o ustanovitvi Evropske železniške agencije]. [Sprememba 96]

Če se potrdi negativna odločitev nacionalnega varnostnega organa, se prosilec lahko pritoži komisiji za pritožbe, ki jo pristojna država članica imenuje v skladu s členom 17(3) Direktive .../... [Direktive o varnosti na železnici]. Države članice lahko določijo, da je regulatorni organ iz člena 56 Direktive 2012/34/EUEvropskega parlamenta in Sveta

   (16)

  pristojen za pritožbeni postopek. [Sprememba 97]

Agencija zagotovi podrobna navodila o tem, kako se pridobi dovoljenje za dajanje vozila na trg. Dokument z navodili za predložitev vloge, ki opisuje in razlaga zahteve za dovoljenje za dajanje vozila na trg ter navaja zahtevano dokumentacijo, se prosilcem zagotovi brezplačno. Agencija in nacionalni varnostni organi sodelujejo pri posredovanju takšnih informacij.

6.   Agencija lahko izda

  spremeni ali razveljavi
  dovoljenje za dajanje vozila na trg za serijo vozil

  vozilo, če ne izpolnjuje več pogojev, na podlagi katerih je bilo izdano, pri čemer obrazloži razloge za svojo odločitev
  . Navedena dovoljenja so veljavna v vseh državah članicah.

  Agencija nemudoma posodobi Evropski register vozil iz člena 43a.

Če nacionalni varnostni organ ugotovi, da vozilo, ki že ima dovoljenje, ne izpolnjuje bistvene zahteve, o tem nemudoma obvesti Agencijo in druge zadevne nacionalne varnostne organe. Agencija o potrebnih ukrepih odloči v enem mesecu. V primeru nujnih preventivnih ukrepov lahko Agencija nemudoma omeji ali prekliče dovoljenje, preden sprejme svojo odločitev. [Sprememba 98]

7.   Prosilec se lahko zoper odločitve Agencije ali njeno neupoštevanje rokov, določenih v odstavku 5, pritoži pri odboru za pritožbe, imenovanem v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. .../... [o ustanovitvi Evropske železniške agencije].

  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s podrobnimi pravili za postopek pridobitve dovoljenja najkasneje v šestih mesecih po sprejetju te direktive, vključno z:

| (a) | podrobnimi navodili, v katerih so opisane in razložene zahteve za pridobitev dovoljenja za vozilo in navedeni zahtevani dokumenti; |
| --- | --- |

(a)

podrobnimi navodili, v katerih so opisane in razložene zahteve za pridobitev dovoljenja za vozilo in navedeni zahtevani dokumenti;

| (b) | ureditvijo postopka za pridobitev dovoljenja, kot so vsebina in roki za vsako fazo postopka; |
| --- | --- |

(b)

ureditvijo postopka za pridobitev dovoljenja, kot so vsebina in roki za vsako fazo postopka;

| (c) | merili za oceno dokumentacije prosilca. [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(c)

merili za oceno dokumentacije prosilca. [Sprememba 99]

8.   V primeru obnove ali nadgradnje obstoječih vozil, ki že imajo dovoljenje za dajanje vozila na trg:

| (a) | je potrebna nova ES-izjava o verifikaciji, kot je določeno v členu 15(4), in |
| --- | --- |

(a)

je potrebna nova ES-izjava o verifikaciji, kot je določeno v členu 15(4), in

| (b) | če pride do kakršnih koli
  večjih
  sprememb vrednosti parametrov, vključenih v že odobreno dovoljenje za vozilo, se zahteva novo dovoljenje za dajanje vozila na trg

  vozilo
  . [Sprememba 100] |
| --- | --- |

(b)

če pride do kakršnih koli
  večjih
  sprememb vrednosti parametrov, vključenih v že odobreno dovoljenje za vozilo, se zahteva novo dovoljenje za dajanje vozila na trg

  vozilo
  . [Sprememba 100]

9.   Na zahtevo prosilca lahko dovoljenje za dajanje vozila na trg vključuje jasno navedbo omrežij ali prog oziroma skupin omrežij ali prog, na katerih lahko prevoznik v železniškem prometu začne uporabljati takšno vozilo brez nadaljnjih verifikacij, preverjanja ali testov v zvezi s tehnično združljivostjo vozila s temi omrežji ali progami. V tem primeru prosilec v vlogo vključi dokazila o tehnični združljivosti vozila z zadevnimi omrežji ali progami.

Ta navedba se lahko doda na zahtevo prvotnega ali drugega prosilca tudi po tem, ko se je izdalo zadevno dovoljenje za dajanje vozila na trg.
  [Sprememba 101]

9a.
     
  Nacionalni varnostni organi držav članic, kjer se nahaja omrežje, lahko tudi izdajo dovoljenje za vozila, ki obratujejo ali bodo obratovala na infrastrukturi ločenega železniškega omrežja. V takih primerih se lahko prosilec odloči, ali bo za spričevalo zaprosil pri Agenciji ali pri nacionalnem varnostnem organu države članice.

V prehodnem obdobju iz člena 50a nacionalni varnostni organi države članice, kjer se nahaja ločeno železniško omrežje, določijo skupne postopke za izdajo dovoljenj in zagotovijo medsebojno priznavanje dovoljenj, ki jih izdajo. Če so odločitve nacionalnih varnostnih organov nasprotujoče si ali če ni bila sprejeta vzajemno sprejemljiva odločitev, sprejme odločitev Agencija v skladu s členom 16 Uredbe ../... [Uredba o Agenciji].

Če do konca prehodnega obdobja iz člena 50a ti nacionalni varnostni organi niso vzpostavili strukture za skupne postopke za izdajo dovoljenj in vzajemno priznavanje dovoljenj za vozila, dovoljenja iz tega člena podeli le Agencija.

Če je določena ureditev za skupne postopke za izdajo dovoljenj in vzajemno priznavanje dovoljen za vozila, nacionalni varnostni organi držav članic, ki imajo ločena železniška omrežja, lahko še nadalje izdajajo dovoljenja za vozila, prosilec pa se lahko odloči, da Agencijo ali pristojne nacionalne varnostne organe zaprosi za dovoljenje za vozilo po končanem prehodnem obdobju iz člena 50a.

Deset let po začetku veljavnosti te direktive Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku, ki je bil dosežen pri interoperabilnosti na ločenih železniških omrežij, in po potrebi predloži ustrezne zakonodajne predloge. [Sprememba 102]

Člen 20a

Registracija vozil z dovoljenjem

Preden se vozilo prvič uporabi po tem, ko je dobilo dovoljenje v skladu s členom 20, se na zahtevo imetnika registrira.

Ko je dovoljenje izdala Agencija, se vozilo registrira v Evropski register v skladu s členom 43a.

Ko je območje uporabe vozila omejeno na ozemlje ene države članice in je dovoljenje izdal nacionalni varnostni organ, se v skladu s členom 43registrira v nacionalni register vozil države članice. [Sprememba 103]

Člen 21

Začetek obratovanja

  Uporaba
  vozil [Sprememba 104]

1.   Prevozniki

  Preden prevoznik
  v železniškem prometu zagotovijo začetek obratovanja vozil šele po tem, ko so ob posvetovanju z upravljavcem infrastrukture preverili tehnično združljivost vozila s progo in ali je vozilo varno vključeno v sistem, v katerem naj bi obratovalo, na podlagi ustreznih TSI, nacionalnih predpisov, registrov in skupnih varnostnih metod iz člena 6 direktive.

  uporabi vozilo na področju uporabe, določenem v dovoljenju za vozilo, s pomočjo sistema varnega upravljanja zagotovi: [Sprememba 105]

V ta namen vozila naprej prejmejo

| (a) | da je vozilo dobilo
  dovoljenje za dajanje vozila na trg v skladu s členom 20.
  in je ustrezno registrirano; [Sprememba 106] |
| --- | --- |

(a)

da je vozilo dobilo
  dovoljenje za dajanje vozila na trg v skladu s členom 20.
  in je ustrezno registrirano; [Sprememba 106]

| (aa) | tehnično združljivost med vozilom in progo na podlagi infrastrukturnega registra, ustreznih TSI ali kakršnih koli ustreznih informacij, ki jih mora upravitelj infrastrukture zagotoviti brezplačno in v razumnem roku, če takšen register ne obstaja oziroma je nepopoln, ter [Sprememba 107] |
| --- | --- |

(aa)

tehnično združljivost med vozilom in progo na podlagi infrastrukturnega registra, ustreznih TSI ali kakršnih koli ustreznih informacij, ki jih mora upravitelj infrastrukture zagotoviti brezplačno in v razumnem roku, če takšen register ne obstaja oziroma je nepopoln, ter [Sprememba 107]

| (ab) | vključitev vozila v vlakovno kompozicijo, kjer namerava obratovati, na podlagi sistema varnega upravljanja iz člena 9 direktive o varnosti na železnicah in TSI za vodenje in upravljanje. [Sprememba 108] |
| --- | --- |

(ab)

vključitev vozila v vlakovno kompozicijo, kjer namerava obratovati, na podlagi sistema varnega upravljanja iz člena 9 direktive o varnosti na železnicah in TSI za vodenje in upravljanje. [Sprememba 108]

1a.
     
  Da bi prevoznikom v železniškem prometu pomagali pri preverjanju tehnične združljivosti in varne vključenosti vozila s progo oz. progami vozila, upravljavec infrastrukture na zahtevo prevoznikom v železniškem prometu omogoči dostop do dodatnih informacij v zvezi z značilnostmi proge oz. prog. [Sprememba 109]

2.   Prevoznik v železniškem prometu svoje odločitve v zvezi z začetkom obratovanja vozil sporoči Agenciji, upravljavcu infrastrukture in zadevnemu nacionalnemu varnostnemu organu. Te odločitve se evidentirajo v nacionalnih registrih

  nacionalnem registru
  vozil iz člena 43
  in Evropskem registru iz člena 43a
  . [Sprememba 110]

3.   V primeru obnove ali nadgradnje obstoječih vozil je potrebna nova ES-izjava o verifikaciji, kot je določeno v členu 15(4). Poleg tega se nova odločitev prevoznika v železniškem prometu o začetku obratovanja teh vozil zahteva, kadar:

| (a) | lahko predvidena dela škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega podsistema ali |
| --- | --- |

(a)

lahko predvidena dela škodljivo vplivajo na splošno varnost zadevnega podsistema ali

| (b) | to zahtevajo ustrezne TSI.
  [Sprememba 111] |
| --- | --- |

(b)

to zahtevajo ustrezne TSI.
  [Sprememba 111]

Člen 22

Dovoljenja za dajanje tipa vozila na trg

  Dovoljenje za tip vozila [Sprememba 112]

1.   Agencija izda

  ali nacionalni varnostni organ v prehodnem obdobju iz člena 50a izdaja
  dovoljenja za dajanje tipa vozila na trg

  tip vozila
  . [Sprememba 113]

Agencija zagotovi

  in nacionalni varnostni organi zagotovijo
  podrobna navodila o tem, kako se pridobi dovoljenje za dajanje tipa

  tip
  vozila na trg. Dokument z navodili za predložitev vloge, ki opisuje in razlaga zahteve za dovoljenja za dajanje tipa vozila na trg ter navaja zahtevano dokumentacijo, se prosilcem zagotovi brezplačno. Agencija in nacionalni varnostni organi sodelujejo pri posredovanju takšnih informacij. [Sprememba 114]

2.   Če Agencija izda

  ali nacionalni varnostni organi izdajo
  dovoljenje za dajanje vozila na trg

  vozilo
  ,
  morajo
  hkrati izda

  izdati
  tudi dovoljenje za dajanje ustreznega tipa

  tip
  vozila na trg. [Sprememba 115]

3.   Vozilo, ki je skladno s tipom vozila, za katerega je že bilo izdano dovoljenje za dajanje ustreznega tipa vozila na trg, brez nadaljnjih preverjanj prejme dovoljenje za dajanje vozila na trg

  vozilo
  na podlagi izjave o skladnosti s tem tipom, ki jo predloži prosilec. [Sprememba 116]

4.   V primeru sprememb katere koli zadevne določbe v TSI ali nacionalnih predpisih, na podlagi katere je bilo izdano dovoljenje za dajanje tipa

  bila izdana homologacija
  vozila na trg, TSI ali nacionalni predpis določi, ali je že izdano dovoljenje za dajanje tipa

  izdana homologacija
  vozila na trg še naprej veljavno

  veljavna
  ali ga

  jo
  je treba obnoviti. Če je dovoljenje

  homologacijo
  treba obnoviti, lahko Agencija preveri samo spremenjene predpise. Obnovitev dovoljenja za dajanje tipa vozila na trg

  homologacije
  ne vpliva na dovoljenja za dajanje vozila na trg, že izdana na podlagi prejšnjega dovoljenja za dajanje navedenega tipa vozila na trg

  prejšnje homologacije
  . [Sprememba 117]

5.   Izjava o skladnosti tipa vozila se določi v skladu s Sklepom 2010/713/EU.

6.   Izjava o skladnosti tipa vozila se oblikuje v skladu s:

| (a) | postopki preverjanja ustreznih TSI, za vozila, ki so skladna s TSI; |
| --- | --- |

(a)

postopki preverjanja ustreznih TSI, za vozila, ki so skladna s TSI;

| (b) | postopki ocenjevanja skladnosti, opredeljenimi v modulih B+D in B+F Sklepa 768/2008/ES, za vozila, ki niso skladna s TSI. Kjer je ustrezno, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo ad hoc module za ocenjevanje skladnosti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). |
| --- | --- |

(b)

postopki ocenjevanja skladnosti, opredeljenimi v modulih B+D in B+F Sklepa 768/2008/ES, za vozila, ki niso skladna s TSI. Kjer je ustrezno, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo ad hoc module za ocenjevanje skladnosti. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).

7.   Dovoljenje za dajanje tipa vozila na trg je registrirano v Evropskem registru dovoljenj za dajanje tipov vozil na trg iz člena 44.

Člen 22a

Sodelovanje med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi

Za namene členov 18, 20 in 22 lahko Agencija sklene sporazume o sodelovanju z nacionalnim varnostnimi organi v skladu s členom 69 Uredbe .../... [o ustanovitvi Evropske železniške agencije].

Ti sporazumi so lahko specifični ali okvirni in lahko vključujejo enega ali več nacionalnih varnostnih organov. Vsebujejo natančen opis nalog in pogojev za rezultate ter določajo časovne roke, ki veljajo za njihovo predložitev, pa tudi podrobnosti o porazdelitvi pristojbin, ki jih plača prosilec.

Vključujejo lahko tudi specifično ureditev sodelovanja v primeru omrežij, pri katerih je zaradi geografskih ali zgodovinskih razlogov, zaradi naprednega uvajanja ERTMS ali drugačne tirne širine potrebno posebno strokovno znanje, da se zmanjšajo upravno breme in stroški prosilca. Taki sporazumi se vzpostavijo, preden lahko Agencija začne prejemati vloge v skladu s to direktivo, v vsakem primeru pa šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s takimi sporazumi o sodelovanju. Ti delegirani akti so sprejeti najkasneje šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive.

Komisija pet let po sklenitvi prvega sporazuma o sodelovanje ter vsaka tri leta po tem Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni sporazume o sodelovanju, ki jih je sklenila Agencija. [Sprememba 118]

POGLAVJE VI

PRIGLASITEV ORGANOV ZA OCENJEVANJE SKLADNOSTI

Člen 23

Priglasitev

Države članice Komisiji in drugim državam članicam priglasijo organe, ki so pooblaščeni za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti s strani tretje osebe v skladu s to direktivo.

Člen 24

Priglasitveni organi

1.   Države članice določijo priglasitveni organ, ki je odgovoren za vzpostavitev in izvajanje postopkov, potrebnih za ocenjevanje in priglasitev organov za ocenjevanje skladnosti ter nadzor priglašenih organov za ocenjevanje skladnosti, vključno s skladnostjo z določbami členov 27 do 29.

2.   Države članice se lahko odločijo, da ocenjevanje in nadzor iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu in v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008.

3.   Če priglasitveni organ prenese ali kako drugače zaupa ocenjevanje, priglasitev ali nadzor iz odstavka 1 organu, ki ni vladni subjekt, je slednji pravna oseba in izpolnjuje zahteve iz člena 25. Organ vzpostavi ureditve, ki pokrivajo odgovornosti, ki izhajajo iz njegovih dejavnosti.

4.   Priglasitveni organ prevzame polno odgovornost za naloge, ki jih izvaja organ iz odstavka 3.

Člen 25

Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi

1.   Priglasitveni organ se vzpostavi tako, da ne prihaja do nasprotij interesov z organi za ocenjevanje skladnosti.

2.   Priglasitveni organ je organiziran in se upravlja tako, da ščiti objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti.

3.   Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev v zvezi s priglasitvijo organa za ocenjevanje skladnosti sprejmejo sposobne osebe, ki niso iste osebe kot tiste, ki so izvedle ocenjevanje.

4.   Priglasitveni organ ne ponuja oziroma ne zagotavlja nobenih dejavnosti, ki jih izvaja organ za ocenjevanje skladnosti, ali svetovalnih storitev na komercialni ali konkurenčni osnovi.

5.   Priglasitveni organ ščiti zaupnost informacij, ki jih prejme.

6.   Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število sposobnega osebja za ustrezno opravljanje svojih nalog.

Člen 26

Obveznosti glede informacij v zvezi s priglasitvenimi organi

Države članice Komisijo obvestijo o postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ocenjevanje skladnosti ter nadzor priglašenih organov in o kakršnih koli spremembah postopkov.

Komisija javnosti omogoči dostop do navedenih informacij.

Člen 27

Zahteve v zvezi z organi za ocenjevanje skladnosti

1.   Za potrebe priglasitve organ za ocenjevanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 7 ter iz členov 28 in 29. Te zahteve se uporabljajo tudi za organe, ki so jih imenovale države članice v skladu s členom 13(4).

2.   Organ za ocenjevanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom in je pravna oseba.

3.   Organ za ocenjevanje skladnosti je sposoben izvajati vse naloge ocenjevanja skladnosti, ki so mu dodeljene z ustrezno TSI in v zvezi s katero je bil priglašen, ne glede na to, ali naloge izvaja organ za ocenjevanje skladnosti sam, ali se izvajajo v njegovem imenu in na njegovo odgovornost.

Organ za ocenjevanje skladnosti ima v vsakem trenutku in za vsak postopek ocenjevanja skladnosti, kot tudi za vsako vrsto ali kategorijo proizvodov, v zvezi s katerimi je bil priglašen, na voljo:

| (a) | potrebno osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in primernimi izkušnjami za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti; |
| --- | --- |

(a)

potrebno osebje s strokovnim znanjem ter zadostnimi in primernimi izkušnjami za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti;

| (b) | ustrezne opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ocenjevanje skladnosti, pri čemer je zagotovljena preglednost in zmožnost reprodukcije postopkov. Vzpostavljene ima ustrezne politike in postopke, ki ločujejo med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti, in drugimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(b)

ustrezne opise postopkov, v skladu s katerimi se izvaja ocenjevanje skladnosti, pri čemer je zagotovljena preglednost in zmožnost reprodukcije postopkov. Vzpostavljene ima ustrezne politike in postopke, ki ločujejo med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti, in drugimi dejavnostmi;

| (c) | ustrezne postopke za izvajanje dejavnosti, ki upoštevajo velikost podjetja, gospodarski sektor, v katerem posluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne postopke za izvajanje dejavnosti, ki upoštevajo velikost podjetja, gospodarski sektor, v katerem posluje, njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.

Ima potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.

4.   Organi za ocenjevanje skladnosti sklenejo zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ocenjevanje skladnosti.

5.   Osebje organa za ocenjevanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu z zadevno TSI ali katero koli izvedbeno določbo nacionalne zakonodaje, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Pravice iz lastništva so zaščitene.

6.   Organi za ocenjevanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje priglašenih organov za ocenjevanje skladnosti, ustanovljene v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ocenjevanje skladnosti obveščeno o teh dejavnostih, upravne odločbe in dokumente, ki so rezultat dela navedene skupine, pa uporabljajo kot splošne smernice.

7.   Organi za ocenjevanje skladnosti sodelujejo pri dejavnostih ad hoc delovne skupine ERTMS iz člena 25 Uredbe (EU) št. .../... [o ustanovitvi Evropske železniške agencije] ali zagotovijo, da je njihovo osebje za ocenjevanje skladnosti obveščeno o teh dejavnostih. Upoštevajo smernice, ki so rezultat dela navedene skupine. Če se jim zdi, da jih ni primerno ali jih je nemogoče uporabljati, zadevni organi za ocenjevanje skladnosti svoje ugotovitve predložijo v razpravo ad hoc delovni skupini ERTMS, da se zagotovi trajno izboljševanje smernic.

Člen 28

Nepristranskost organov za ocenjevanje skladnosti

1.   Organ za ocenjevanje skladnosti je organ tretje osebe, neodvisen od organizacije ali proizvajalca proizvoda, ki ga ocenjuje.

Organ, ki je del poslovne organizacije ali strokovnih zvez, ki zastopajo podjetja, vključena v oblikovanje, proizvodnjo, dobavo, sestavljanje, uporabo ali vzdrževanje proizvodov, ki jih ocenjujejo, se lahko, pod pogojem, da je zagotovljena njegova samostojnost in da ni navzkrižja interesov, šteje kot tak organ.

2.   Zagotovljena je nepristranskost organa za ocenjevanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja za ocenjevanje skladnosti.

3.   Organ za ocenjevanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, pristojno za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti, ne smejo biti oblikovalci, proizvajalci, dobavitelji, monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci izdelkov, ki jih ocenjujejo, niti pooblaščeni zastopniki katere koli od teh oseb. To ne onemogoča uporabe ocenjenih izdelkov, ki so nujni za delovanje organa za ocenjevanje skladnosti, ali uporabe izdelkov za osebne namene.

4.   Organ za ocenjevanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ocenjevanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri oblikovanju, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, namestitvi, uporabi ali vzdrževanju navedenih proizvodov niti ne zastopajo oseb, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in neoporečnosti v zvezi z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve.

5.   Organi za ocenjevanje skladnosti zagotavljajo, da dejavnosti hčerinskih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ocenjevanja skladnosti.

6.   Organi za ocenjevanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ocenjevanja skladnosti z največjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ocenjevanja skladnosti, zlasti od oseb ali skupin oseb, ki jih zanimajo rezultati navedenih dejavnosti.

Člen 29

Osebje organov za ocenjevanje skladnosti

1.   Osebje, odgovorno za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti, ima naslednje kvalifikacije:

| (a) | je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar vključuje vse dejavnosti ocenjevanja skladnosti, za katere je bil organ za ocenjevanje skladnosti priglašen
  , ter usposobljenost glede vprašanj dostopnosti
  ; [Sprememba 119] |
| --- | --- |

(a)

je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar vključuje vse dejavnosti ocenjevanja skladnosti, za katere je bil organ za ocenjevanje skladnosti priglašen
  , ter usposobljenost glede vprašanj dostopnosti
  ; [Sprememba 119]

| (b) | ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje;

| (c) | ima primerno znanje in razumevanje bistvenih zahtev o veljavnih usklajenih standardih ter o ustreznih določbah zakonodaje Skupnosti in ustreznih izvedbenih predpisih; |
| --- | --- |

(c)

ima primerno znanje in razumevanje bistvenih zahtev o veljavnih usklajenih standardih ter o ustreznih določbah zakonodaje Skupnosti in ustreznih izvedbenih predpisih;

| (d) | je sposobno pripravljati potrdila, zapise in poročila, ki dokazujejo, da je bilo ocenjevanje izvedeno. |
| --- | --- |

(d)

je sposobno pripravljati potrdila, zapise in poročila, ki dokazujejo, da je bilo ocenjevanje izvedeno.

2.   Prejemki najvišjega vodstva in osebja organa za ocenjevanje skladnosti niso odvisni od števila opravljenih ocenjevanj skladnosti ali rezultatov navedenih ocenjevanj skladnosti.

Člen 30

Domneva o skladnosti organa za ocenjevanje skladnosti

Če organ za ocenjevanje skladnosti lahko dokaže skladnost z merili, določenimi v ustreznih usklajenih standardih ali njihovih delih, sklicevanja na katere so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da ustreza zahtevam iz členov 27 do 29, v kolikor ustrezni usklajeni standardi izpolnjujejo te zahteve.

Člen 31

Hčerinske družbe in podizvajalci organov za ocenjevanje skladnosti

1.   Kadar priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti za določene naloge, povezane z ocenjevanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na hčerinsko podjetje, zagotovi, da podizvajalec ali hčerinsko podjetje izpolnjuje zahteve iz členov 27 do 29 ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ.

2.   Priglašeni organi prevzamejo polno odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali hčerinska podjetja, ne glede na njihov sedež.

3.   Dejavnosti priglašenih organov se lahko prenesejo na podizvajalca ali hčerinsko podjetje, samo če stranka s tem soglaša.

4.   Priglašeni organi za priglasitvene organe hranijo zadevne dokumente v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali hčerinskega podjetja ter nalogami, ki jih izvaja v skladu z ustrezno TSI.

Člen 32

Akreditirani interni organi

1.   Podjetje, ki vloži zahtevek, lahko uporabi akreditiran interni organ za izvajanje dejavnosti ocenjevanja skladnosti za namene izvajanja postopkov iz modulov A1, A2, C1 ali C2, opredeljenih v Prilogi II k Sklepu 768/2008/ES, ter iz modulov CA1 in CA2, opredeljenih v Prilogi I k Sklepu 2010/713/ES. Ta organ je ločen in samostojen del podjetja, ki vloži zahtevek, in ne sodeluje pri oblikovanju, proizvodnji, dobavi, namestitvi, uporabi ali vzdrževanju proizvodov, ki jih ocenjuje.

2.   Akreditiran interni organ ustreza naslednjim merilom:

| (a) | akreditiran je v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008; |
| --- | --- |

(a)

akreditiran je v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008;

| (b) | organ in njegovo osebje so organizacijsko razpoznavni in znotraj matične organizacije uporabljajo metode sporočanja, ki zagotavljajo in dokazujejo njihovo nepristranskost zadevnemu akreditacijskemu organu; |
| --- | --- |

(b)

organ in njegovo osebje so organizacijsko razpoznavni in znotraj matične organizacije uporabljajo metode sporočanja, ki zagotavljajo in dokazujejo njihovo nepristranskost zadevnemu akreditacijskemu organu;

| (c) | organ in osebje niso odgovorni za obliko, proizvodnjo, dobavo, namestitev, delovanje ali vzdrževanje proizvodov, ki jih ocenjujejo, ter ne sodelujejo pri kakršnih koli dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in integriteti v zvezi z njihovimi dejavnostmi ocenjevanja; |
| --- | --- |

(c)

organ in osebje niso odgovorni za obliko, proizvodnjo, dobavo, namestitev, delovanje ali vzdrževanje proizvodov, ki jih ocenjujejo, ter ne sodelujejo pri kakršnih koli dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in integriteti v zvezi z njihovimi dejavnostmi ocenjevanja;

| (d) | organ nudi svoje storitve izključno podjetju, katerega del je. |
| --- | --- |

(d)

organ nudi svoje storitve izključno podjetju, katerega del je.

3.   Akreditirani interni organ ni priglašen državam članicam ali Komisiji, vendar podjetje, katerega del je, ali nacionalni akreditacijski organ na zahtevo posreduje informacije o njegovi akreditaciji priglasitvenim organom.

Člen 33

Zahtevek za priglasitev

1.   Organ za ocenjevanje skladnosti predloži zahtevek za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri je ustanovljen.

2.   Navedenemu zahtevku je priložen opis dejavnosti ocenjevanja skladnosti, modul ali moduli za ocenjevanje skladnosti in proizvod ali proizvodi, za katere navedeni organ trdi, da je pristojen, ter potrdilo o akreditaciji, če obstaja, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ocenjevanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz členov 27 do 29.

3.   Kadar zadevni organ za ocenjevanje skladnosti ne more zagotoviti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vso dokumentacijo, potrebno za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegovega upoštevanja zahtev iz členov 27 do 29.

Člen 34

Postopek priglasitve

1.   Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ocenjevanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 27 do 29.

2.   Komisijo in druge države članice obveščajo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in s katerim upravlja Komisija.

3.   Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ocenjevanja skladnosti, modul ali module za ocenjevanje skladnosti in zadevni proizvod ali proizvode ter ustrezno potrdilo o usposobljenosti.

4.   Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji iz člena 33(2), priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži dokumentarna dokazila, ki potrjujejo usposobljenost organa za ocenjevanje skladnosti, in uvedene ukrepe, ki zagotavljajo, da bo organ pod rednim nadzorom in bo še naprej izpolnjeval zahteve iz členov 27 do 29.

5.   Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa za ocenjevanje skladnosti le, kadar Komisija ali druge države članice v dveh tednih od priglasitve v primeru uporabe potrdila o akreditaciji oziroma v dveh mesecih od priglasitve v primeru, da to potrdilo ni uporabljeno, ne predložijo ugovora.

6.   Komisija in druge države članice se obvestijo o vsakršnih nadaljnjih zadevnih spremembah priglasitve.

Člen 35

Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov za ocenjevanje skladnosti

1.   Komisija dodeli priglašenemu organu za ocenjevanje skladnosti identifikacijsko številko.

Dodeli mu eno identifikacijsko številko, tudi če je organ priglašen v skladu z več akti Unije.

2.   Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.

Komisija zagotovi redno posodabljanje navedenega seznama.

Člen 36

Spremembe priglasitev

1.   Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti ne izpolnjuje več zahtev iz členov 27 do 29 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kot je primerno, v skladu z resnostjo neizpolnjevanja navedenih zahtev ali obveznosti. O tem takoj ustrezno obvesti Komisijo in druge države članice.

2.   V primeru omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali kadar priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti preneha dejavnost, priglasitvena država članica sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadeve tega organa obravnava drug priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti ali da so na zahtevo na voljo pristojnim organom za priglasitev in organom za nadzor trga.

Člen 37

Izpodbijanje pristojnosti priglašenih organov

1.   Komisija razišče vse primere, v katerih dvomi oziroma je bila seznanjena z dvomom v pristojnost priglašenega organa za ocenjevanje skladnosti ali njegovo stalno izpolnjevanje zahtev in obveznosti, ki veljajo zanj.

2.   Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije z zvezi z osnovo za priglasitev ali ohranjanjem pristojnosti zadevnega organa.

3.   Komisija zagotovi, da se vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno.

4.   Če Komisija ugotovi, da priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, o tem obvesti državo članico, ki priglašuje, in od nje zahteva, da po potrebi sprejme ustrezne korektivne ukrepe, vključno s preklicem priglasitve.

Člen 38

Operativne obveznosti priglašenih organov

1.   Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz ustrezne TSI.

2.   Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Organi za ocenjevanje skladnosti pri izvajanju svojih postopkov upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.

Pri tem kljub temu delujejo z namenom oceniti, ali je proizvod skladen z določbami te direktive.

3.   Če priglašeni organ za ugotavljanje skladnosti ugotovi, da proizvajalec ni izpolnil zahtev, določenih v ustrezni TSI oziroma v ustreznih usklajenih standardih ali tehničnih specifikacijah, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda potrdila o skladnosti.

4.   Če med spremljanjem skladnosti po izdaji potrdila priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti ugotovi, da proizvod ni več skladen z ustrezno TSI oziroma z ustreznimi usklajenimi standardi ali tehničnimi specifikacijami, od proizvajalca zahteva, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi razveljavi ali prekliče potrdilo.

5.   Če popravni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ za ocenjevanje skladnosti po potrebi omeji, začasno prekliče ali umakne vsa potrdila.

Člen 39

Obveznosti obveščanja za priglašene organe

1.   Priglašeni organi priglasitveni organ obvestijo o:

| (a) | vsaki zavrnitvi, omejitvi, razveljavitvi ali preklicu potrdil; |
| --- | --- |

(a)

vsaki zavrnitvi, omejitvi, razveljavitvi ali preklicu potrdil;

| (b) | vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje zanjo; |
| --- | --- |

(b)

vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje zanjo;

| (c) | vsaki zahtevi po informacijah, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti; |
| --- | --- |

(c)

vsaki zahtevi po informacijah, ki so jo prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ocenjevanja skladnosti;

| (d) | dejavnostih ocenjevanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci (na zahtevo priglasitvenega organa). |
| --- | --- |

(d)

dejavnostih ocenjevanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve in o kakršnih koli drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci (na zahtevo priglasitvenega organa).

2.   Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni v okviru te direktive ter izvajajo podobne dejavnosti ocenjevanja skladnosti in zajemajo enake proizvode, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ocenjevanja skladnosti.

3.   Priglašeni organi Agenciji posredujejo ES-izjave o verifikaciji podsistemov, ES-izjave o skladnosti komponent interoperabilnosti in ES-izjave o primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti.

Člen 40

Izmenjava izkušenj

Komisija omogoči izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev.

Člen 41

Koordinacija priglašenih organov

Komisija zagotovi vzpostavitev in pravilno delovanje ustreznega usklajevanja in sodelovanja med organi, ki so bili priglašeni v okviru te direktive, v obliki sektorske skupine priglašenih organov. Agencija podpira dejavnosti priglašenih organov v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. .../... [o ustanovitvi Evropske železniške agencije].

Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu navedene skupine, neposredno ali s pooblaščenimi zastopniki.

POGLAVJE VII

REGISTRI

Člen 42

Sistem številčenja vozil

1.   Vsako vozilo, ki začne obratovati v železniškem sistemu Unije, ima evropsko številko vozila (European vehicle number – EVN), ki mu jo dodeli nacionalni varnostni organ, pristojen za zadevno ozemlje, pred prvim obratovanjem vozila

  Agencija ob izdaji dovoljenja
  . [Sprememba 120]

2.   Prevoznik v železniškem prometu, ki upravlja vozilo, zagotovi, da je vozilo označeno z dodeljeno EVN
  , in je odgovoren za njegovo pravilno registracijo
  . [Sprememba 121]

3.   EVN je opredeljena v Sklepu 2007/756/ES (17).

4.   Vozilu se EVN dodeli le enkrat, razen če je v Sklepu 2007/756/ES določeno drugače.

5.   Ne glede na odstavek 1 lahko države članice pri vozilih, ki obratujejo ali nameravajo obratovati iz ali v tretje države s tirno širino, drugačno od glavnega omrežja znotraj Unije, sprejmejo vozila, ki so jasno prepoznavna na podlagi drugačnega sistema šifrskih oznak.

Člen 43

Nacionalni registri vozil

1.   Vsaka država članica vodi register železniških vozil, ki obratujejo na njenem ozemlju. Ta register izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2;

| (b) | organ, ki ni odvisen od nobenega prevoznika v železniškem prometu, ga hrani in posodablja; |
| --- | --- |

(b)

organ, ki ni odvisen od nobenega prevoznika v železniškem prometu, ga hrani in posodablja;

| (c) | je na voljo nacionalnim varnostnim organom in preiskovalnim organom iz členov 16 in 21 Direktive [.../... o varnosti železniškega sistema v Uniji]; na voljo je tudi na vsako upravičeno zahtevo regulativnim organom iz členov 55 in 56 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja

   (18)

  , Agenciji, prevoznikom v železniškem prometu, upravljavcem infrastrukture in tistim osebam ali organizacijam, ki registrirajo vozila ali so navedene v registru

  javen
  . [Sprememba 122] |
| --- | --- |

(c)

je na voljo nacionalnim varnostnim organom in preiskovalnim organom iz členov 16 in 21 Direktive [.../... o varnosti železniškega sistema v Uniji]; na voljo je tudi na vsako upravičeno zahtevo regulativnim organom iz členov 55 in 56 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja

   (18)

  , Agenciji, prevoznikom v železniškem prometu, upravljavcem infrastrukture in tistim osebam ali organizacijam, ki registrirajo vozila ali so navedene v registru

  javen
  . [Sprememba 122]

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije glede vsebine, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja, oblike izmenjave podatkov ter pravil za vnos in iskanje podatkov za nacionalne registre vozil. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).

2a.
     
  Register vsebuje vsaj naslednje informacije za vsako vozilo:

| (a) | EVN; |
| --- | --- |

(a)

EVN;

| (b) | sklicevanja na izjavo o verifikaciji in organ izdaje; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanja na izjavo o verifikaciji in organ izdaje;

| (c) | podatke imetnika in lastnika vozila; |
| --- | --- |

(c)

podatke imetnika in lastnika vozila;

| (d) | omejitve glede načina uporabe vozila; |
| --- | --- |

(d)

omejitve glede načina uporabe vozila;

| (e) | subjekt, odgovoren za vzdrževanje. [Sprememba 123] |
| --- | --- |

(e)

subjekt, odgovoren za vzdrževanje. [Sprememba 123]

3.   Imetnik registracije nacionalnemu varnostnemu organu vsake države članice, kjer
  se
  vozilo obratuje

  uporablja
  , nemudoma prijavi vsako spremembo podatkov, vnesenih v nacionalni register vozil, uničenje vozila ali svojo odločitev, da vozila ne bo več registriral. [Sprememba 124]

4.   Dokler nacionalni registri vozil držav članic niso povezani, vsaka

  Vsaka
  država članica posodablja svoj register s spremembami, ki jih je v svoj register vnesla druga država članica, in sicer za podatke, ki jo zadevajo. [Sprememba 125]

5.   Pri vozilih, ki začnejo prvič obratovati v tretji državi in
  se
  nato začnejo obratovati

  uporabljajo
  v državi članici, država članica zagotovi, da se lahko podatki o vozilu pridobijo iz nacionalnega registra vozil ali prek določb mednarodnega sporazuma. [Sprememba 126]

5a.
     
  Nacionalni registri vozil se vključijo v evropski register vozil po koncu prehodnega obdobja iz člena 50a, razen v primerih iz člena 20(9a) pod pogoji, določenimi v tem členu. Komisija z izvedbenimi akti določi obliko in vrsto dokumenta. Te izvedbene akte sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3). [Sprememba 127]

Člen 43a

Evropski register vozil

1.
     
  Agencija vodi register železniških vozil, ki obratujejo v Uniji. Register ustreza naslednjim merilom:

| (a) | je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(a)

je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 2;

| (b) | Agencija ga hrani in posodablja; |
| --- | --- |

(b)

Agencija ga hrani in posodablja;

| (c) | je javen. |
| --- | --- |

(c)

je javen.

2.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije glede vsebine, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja, oblike izmenjave podatkov ter pravil za vnos in iskanje podatkov za evropski register vozil. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).

3.
     
  Imetnik registracije Agenciji nemudoma prijavi vsako spremembo podatkov, vnesenih v evropski register vozil, uničenje vozila ali svojo odločitev, da vozila ne bo več registriral.

4.
     
  Register vsebuje vsaj naslednje informacije za vsako vozilo:

| (a) | EVN; |
| --- | --- |

(a)

EVN;

| (b) | sklicevanja na ES-izjavo o verifikaciji in organ izdaje; |
| --- | --- |

(b)

sklicevanja na ES-izjavo o verifikaciji in organ izdaje;

| (c) | sklicevanja na Evropski register dovoljenih tipov vozil iz člena 44; |
| --- | --- |

(c)

sklicevanja na Evropski register dovoljenih tipov vozil iz člena 44;

| (d) | podatke imetnika in lastnika vozila; |
| --- | --- |

(d)

podatke imetnika in lastnika vozila;

| (e) | omejitve glede načina uporabe vozila; |
| --- | --- |

(e)

omejitve glede načina uporabe vozila;

| (f) | subjekt, odgovoren za vzdrževanje. |
| --- | --- |

(f)

subjekt, odgovoren za vzdrževanje.

Kadar Agencija izda, obnovi, spremeni, začasno prekliče ali odvzame dovoljenje za vozila, nemudoma posodobi register.

5.
     
  Pri vozilih, ki se prvič uporabijo v tretji državi in se nato uporabljajo v državi članici, država članica zagotovi, da se lahko podatki o vozilu, med drugim vsaj podatki o imetniku vozila, subjektu, zadolženem za vzdrževanje, in omejitvah uporabe vozila, pridobijo iz evropskega registra vozil ali prek določb mednarodnega sporazuma. [Sprememba 128]

Člen 44

Evropski register dovoljenj za dajanje tipa vozila na trg

1.   Agencija oblikuje in vodi register dovoljenj za dajanje tipa vozila na trg, izdanih v skladu s členom 22. Ta register izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | je javen in elektronsko dostopen vsem; |
| --- | --- |

(a)

je javen in elektronsko dostopen vsem;

| (b) | je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 3;. |
| --- | --- |

(b)

je skladen s skupnimi specifikacijami iz odstavka 3;.

| (c) | je povezan z vsemi nacionalnimi registri vozil.
  [Sprememba 129] |
| --- | --- |

(c)

je povezan z vsemi nacionalnimi registri vozil.
  [Sprememba 129]

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije glede vsebine, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja ter pravil za vnos in iskanje podatkov za register dovoljenj za dajanje tipa vozila na trg. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).

2a.
     
  Ta register vsebuje vsaj naslednje podatke za vsak tip vozila:

| (a) | tehnične značilnosti tipa vozila, kakor so opredeljene v ustrezni TSI; |
| --- | --- |

(a)

tehnične značilnosti tipa vozila, kakor so opredeljene v ustrezni TSI;

| (b) | ime proizvajalca; |
| --- | --- |

(b)

ime proizvajalca;

| (c) | datume in reference zaporednih dovoljenj za ta tip vozila, vključno z vsemi omejitvami ali preklici, |
| --- | --- |

(c)

datume in reference zaporednih dovoljenj za ta tip vozila, vključno z vsemi omejitvami ali preklici,

| (d) | oblikovne značilnosti, namenjene osebam z omejeno mobilnostjo in invalidnim osebam; |
| --- | --- |

(d)

oblikovne značilnosti, namenjene osebam z omejeno mobilnostjo in invalidnim osebam;

| (e) | podatke lastnika in imetnika vozila. |
| --- | --- |

(e)

podatke lastnika in imetnika vozila.

Ko Agencija izda, obnovi, spremeni, začasno razveljavi ali razveljavi dovoljenje za začetek obratovanja tipa vozila, nemudoma posodobi register. [Sprememba 130]

Člen 45

Register infrastrukture

1.   Vsaka država članica
  zagotovi, da se
  objavi register infrastrukture, ki navaja vrednosti parametrov omrežja vsakega zadevnega podsistema ali dela podsistema. [Sprememba 131]

2.   Vrednosti parametrov, evidentirane v registru infrastrukture, se uporabijo v kombinaciji z vrednostmi parametrov, evidentiranimi v dovoljenju za dajanje vozila na trg, za preverjanje tehnične združljivosti vozila in omrežja.

3.   Register infrastrukture lahko določa pogoje za uporabo fiksnih naprav in druge omejitve
  , vključno z začasnimi omejitvami, ki veljajo več kot šest mesecev
  . [Sprememba 132]

4.   Vsaka država članica posodablja

  zagotovi, da je
  register infrastrukture
  posodobljen
  v skladu s Sklepom Komisije 2011/633/EU (19). [Sprememba 133]

5.   Z registrom infrastrukture so lahko povezani tudi drugi registri, kot je register dostopnosti
  za osebe z omejeno mobilnostjo in invalidne osebe
  . [Sprememba 134]

6.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije glede vsebine, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja ter pravil za vnos in iskanje podatkov za register infrastrukture. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 48(3).

POGLAVJE VIII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 46

Izvajanje pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se pod pogoji iz tega člena prenese na Komisijo.

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz členov 4(2) in 5(10)
  , 8(2), 15(7a), 20(7) in 22a(4)
  se na Komisijo prenese za nedoločen čas od datuma

  obdobje petih let od [Urad za publikacije naj vstavi datum
  začetka veljavnosti te direktive].

Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju nasprotuje najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 135]

3.   Prenos pooblastil iz členov 4(2), 5(10)
  , 8(2), 15(7a), 20(7) in 22a(4)
  lahko kadarkoli prekličeta Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je naveden v njem. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(2), 5(10)
  , 8(2), 15(7a), 20(7) in 22a(4)
  , začne veljati samo, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 47

Nujni postopek

1.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s tem členom, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo dokler ni izraženo nasprotovanje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko delegiranemu aktu nasprotujeta v skladu s postopkom iz člena 46(5). Komisija v tem primeru akt nemudoma razveljavi, potem ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvestita o svoji odločitvi, da mu nasprotujeta.

Člen 48

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen po členu 21 Direktive 96/48/ES (20). Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 49

Utemeljitev

V vsaki odločitvi na podlagi te direktive v zvezi z ocenjevanjem skladnosti ali primernosti za uporabo komponent interoperabilnosti, verifikacijo podsistemov, ki sestavljajo železniški sistem, ter v vsaki odločitvi na podlagi členov 6,, 11 in 16 se podrobno opredelijo razlogi, na katerih temelji. O odločitvi je treba zadevno stranko čim prej obvestiti ter jo seznaniti s pravnimi sredstvi, ki jih ima na voljo po veljavnih predpisih zadevne države članice, in z roki za njihovo uveljavitev.

Člen 49a

Kazni

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46 v zvezi s sprejetjem predpisov o kaznih, ki se izrečejo, če niso upoštevani roki iz te uredbe za sprejetje odločitev Agencije. Oblikuje tudi sistem nadomestil za primere, ko komisija za pritožbe, določena v uredbi o Agenciji, ugodi naslovniku odločitve Agencije. Kazni in sistem nadomestil morajo biti učinkoviti, sorazmerni, nediskriminatorni in odvračilni. [Sprememba 136]

Člen 50

Poročila in informacije

1.   Komisija vsaka tri leta in prvič tri leta

  dve leti
  po objavi te direktive poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri doseganju interoperabilnosti železniškega sistema. Poročilo vsebuje tudi analizo primerov po členu 7 in uporabe Poglavja V. 
  Komisija na podlagi ugotovitev poročila predlaga izboljšave in ukrepe za krepitev vloge Agencije pri izvajanju interoperabilnosti. [Sprememba 137]

1a.
     
  Komisija dve leti po objavi te direktive in po posvetovanju z različnimi zadevnimi akterji Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o napredovanju Agencije pri izvajanju njenih novih pristojnosti in o njenem delovanju. [Sprememba 138]

2.   Agencija izdela in redno posodablja orodje, s katerim bo mogoče na zahtevo države članice
  , Evropskega parlamenta
  ali Komisije priskrbeti pregled stopnje interoperabilnosti železniškega sistema. To orodje uporablja informacije, vključene v registre iz Poglavja VII. [Sprememba 139]

Člen 50a

Prehodna ureditev

Ne glede na člen 20(9a), dovoljenja za vozila iz členov 20 in 22 po štirih letih po datumu začetka veljavnosti te direktive izdaja Agencija. V tem prehodnem obdobju lahko dovoljenje za vozila izda Agencija ali nacionalni varnostni organ, o čemer izbira prosilec.

Agencija ima potrebne organizacijske zmogljivosti ter strokovno znanje in izkušnje za opravljanje vseh svojih funkcij iz členov 18, 20 in 22 najpozneje v štirih letih od datuma začetka veljavnosti te direktive.

Agencija lahko za izpolnitev svojih obveznosti sklene dogovore o sodelovanju z nacionalnim varnostnimi organi v skladu s členom 22a. [Sprememba 140]

Člen 51

Prehodna ureditev za začetek obratovanja vozil

1.   Države članice lahko še naprej uporabljajo določbe iz Poglavja V Direktive 2008/57/ES do [dve leti

  eno leto
  po datumu začetka veljavnosti]. [Sprememba 141]

2.   Dovoljenja za začetek obratovanja vozil, ki so bila odobrena v skladu z odstavkom 1, vključno z dovoljenji, izdanimi na podlagi mednarodnih sporazumov, zlasti RIC (Regolamento Internazionale Carozze) in RIV (Regolamento Internazionale Veicoli), ostanejo veljavna v skladu s pogoji, pod katerimi so bila odobrena.

3.   Vozila, ki se jim je dovolil začetek obratovanja v skladu z odstavkoma 1 in 2, morajo za obratovanje na enem ali več omrežjih, ki jih ne zajema njihovo dovoljenje, prejeti dovoljenje za dajanje vozila na trg. Za začetek obratovanja na teh dodatnih omrežjih se uporabljajo določbe iz člena 21.

Člen 52

Druge prehodne določbe

Priloge IV, V, VI, VII in IX k Direktivi 2008/57/ES se uporabljajo do datuma uporabe ustreznih izvedbenih

  delegiranih
  aktov iz členov 8(2),
  in 15(7a) ter izvedbenih aktov iz členov
  14(8), 15(7) in 7(3) te Direktive. [Sprememba 142]

Člen 53

Priporočila in mnenja Agencije

Za namene uporabe te direktive Agencija zagotovi priporočila in mnenja v skladu s členom 15 Uredbe .../... [Uredba o agenciji]. Ta priporočila in mnenja bodo služila kot osnova za vse ukrepe Unije, sprejete v skladu s to direktivo.

Člen 54

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1, členom 2, členom 7(1) do (4), členom 11(1), členom 13, členom 14(1) do (7), členom 15(1) do (6), členi 17 do 21, členom 22(3) do (7), členi 23 do 36, členom 37(2), členom 38, členom 39, členi 41 do 43, členom 45(1) do (5), členom 51 in Prilogami I do III najpozneje do [dve leti

  eno leto
  po datumu začetka veljavnosti]. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih ukrepov in primerjalno tabelo med navedenimi ukrepi in to direktivo. Primerjalne tabele so potrebne, da se vsem akterjem omogoči jasna opredelitev ustreznih predpisov za izvajanje te direktive, ki se uporabljajo na nacionalni ravni. [Sprememba 143]

Države članice se v teh ukrepih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Države članice določijo, kako se sklicevanja navajajo in kako je oblikovana izjava.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Obveznost prenosa in izvajanja člena 13, člena 14(1) do (7), člena 15(1) do (6), členov 17 do 21, člena 42, člena 43, člena 45(1) do (5) in člena 51 te direktive ne velja za Republiko Ciper in Republiko Malto, vse dokler na njunem ozemlju ne bo vzpostavljen železniški sistem.

Takoj ko bo javni ali zasebni subjekt vložil uradno prošnjo za izgradnjo železniške proge, s katero bo upravljal en ali več prevoznikov v železniškem prometu, zadevna država članica v enem letu od prejema prošnje sprejme zakonodajo za izvršitev členov iz prvega pododstavka.

Člen 55

Razveljavitev

Direktiva 2008/57/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge IV, se razveljavi z dnem [dve leti

  eno leto
  po datumu začetka veljavnosti] brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi s časovnimi roki za prenos direktiv iz dela B Priloge IV v nacionalno zakonodajo. [Sprememba 144]

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.

Člen 56

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 3 do 10, člen 11(2), (3) in (4), člen 12 in člen 16 se uporabljajo od [dve leti po datumu začetka veljavnosti].

Člen 57

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

5

(6)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 134, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).

7

(8)  Direktiva .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (UL L...).

8

(9)  Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL L 218, 13.8.2008, str. 82).

9

(10)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  Direktive .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja] (UL L ...).

12

(13)  
  Uredba (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L. ...).

13

Uredba (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L. ...).

(14)  Sklepom Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (UL L 225, 12.8.1998, str. 27).

14

(15)  Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (UL L 204, 21.7.1998, str. 37).

15

(16)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

16

(17)  2007/756/ES: Odločba Komisije z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES (UL L 305, 23.11.2007, str. 30).

17

(18)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 32.

18

UL L 343, 14.12.2012, str. 32.

(19)  Izvedbeni sklep Komisije 2011/633/EU z dne 15. septembra 2011 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture (UL L 256, 1.10.2011, str. 1).

19

(20)  Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 6).

20

PRILOGA I

Elementi železniškega sistema Unije

1.   Omrežje

Za namene te direktive omrežje Unije vključuje
  proge za visoke hitrosti, kot so opredeljene v točkah (a), (b) in (c), ter konvencionalne proge, kot so opredeljene v točkah od (d) do (i)
  :

| (a) | posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za običajne hitrosti 250 km/h in več
  in ki v ustreznih okoliščinah omogočajo hitrosti preko 300 km/h
  ; |
| --- | --- |

(a)

posebej zgrajene proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za običajne hitrosti 250 km/h in več
  in ki v ustreznih okoliščinah omogočajo hitrosti preko 300 km/h
  ;

| (b) | posebej modernizirane proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrosti okoli 200 km/h; |
| --- | --- |

(b)

posebej modernizirane proge za visoke hitrosti, ki so opremljene za hitrosti okoli 200 km/h;

| (c) | posebej modernizirane proge za visoke hitrosti s posebnimi lastnostmi zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, ki se jim mora hitrost prilagoditi v vsakem posameznem primeru. Ta kategorija prav tako vključuje proge za medsebojno povezovanje med sistemom za visoke hitrosti in sistemom za konvencionalne hitrosti, proge skozi postaje, dostop do terminalov, odložišč itd., po katerih vozi tirno vozilo za visoke hitrosti s konvencionalno hitrostjo; |
| --- | --- |

(c)

posebej modernizirane proge za visoke hitrosti s posebnimi lastnostmi zaradi topografskih, reliefnih ali urbanističnih omejitev, ki se jim mora hitrost prilagoditi v vsakem posameznem primeru. Ta kategorija prav tako vključuje proge za medsebojno povezovanje med sistemom za visoke hitrosti in sistemom za konvencionalne hitrosti, proge skozi postaje, dostop do terminalov, odložišč itd., po katerih vozi tirno vozilo za visoke hitrosti s konvencionalno hitrostjo;

| (d) | konvencionalne proge, namenjene potniškemu prometu; |
| --- | --- |

(d)

konvencionalne proge, namenjene potniškemu prometu;

| (e) | konvencionalne proge, namenjene mešanemu prometu (prevoz potnikov in blaga); |
| --- | --- |

(e)

konvencionalne proge, namenjene mešanemu prometu (prevoz potnikov in blaga);

| (f) | konvencionalne proge, namenjene tovornemu prometu; |
| --- | --- |

(f)

konvencionalne proge, namenjene tovornemu prometu;

| (g) | vozlišča potniškega prometa; |
| --- | --- |

(g)

vozlišča potniškega prometa;

| (h) | vozlišča tovornega prometa, vključno z intermodalnimi terminali; |
| --- | --- |

(h)

vozlišča tovornega prometa, vključno z intermodalnimi terminali;

| (i) | proge, ki povezujejo zgoraj navedene elemente. [Sprememba 145] |
| --- | --- |

(i)

proge, ki povezujejo zgoraj navedene elemente. [Sprememba 145]

To omrežje vključuje sisteme za vodenje prometa, sledenje in navigacijske sisteme: tehnične naprave za obdelavo podatkov in telekomunikacije, predvidene za potniški promet na dolge razdalje in za tovorni promet v tem omrežju zaradi zagotavljanja varnega in usklajenega obratovanja omrežja ter učinkovitega vodenja prometa.

2.   Vozila

Za namene te Direktive vozila v Uniji zajemajo vsa vozila, za katera je verjetno, da bodo vozila po celotnem ali po delu omrežja Unije, vključno z:

| — | lokomotivami in tirnimi vozili za prevoz potnikov, vključno z vlečnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi vozili, potniškimi vlaki z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električnimi potniškimi vlaki na lastni pogon, potniškimi vagoni; |
| --- | --- |

—

lokomotivami in tirnimi vozili za prevoz potnikov, vključno z vlečnimi vozili z motorji z notranjim zgorevanjem ali električnimi vlečnimi vozili, potniškimi vlaki z motorji z notranjim zgorevanjem na lastni pogon ali električnimi potniškimi vlaki na lastni pogon, potniškimi vagoni;

| — | vozila, namenjena vožnji pri hitrosti vsaj 250 km/h na progah, posebej zgrajenih za visoke hitrosti, ki v ustreznih okoliščinah omogočajo doseganje hitrosti preko 300 km/h, |
| --- | --- |

—

vozila, namenjena vožnji pri hitrosti vsaj 250 km/h na progah, posebej zgrajenih za visoke hitrosti, ki v ustreznih okoliščinah omogočajo doseganje hitrosti preko 300 km/h,

| — | vozila, namenjena vožnji pri hitrosti okoli 200 km/h na progah za visoke hitrosti ali na progah, posebej zgrajenih ali posebej moderniziranih za visoke hitrosti, če ustrezajo možnostim, ki jih nudijo te proge. |
| --- | --- |

—

vozila, namenjena vožnji pri hitrosti okoli 200 km/h na progah za visoke hitrosti ali na progah, posebej zgrajenih ali posebej moderniziranih za visoke hitrosti, če ustrezajo možnostim, ki jih nudijo te proge.

Poleg tega izpolnjujejo zahteve za varno obratovanje na tem omrežju tudi vozila, namenjena vožnji pri najvišji hitrosti, manjši od 200 km/h, ki bodo verjetno vozila po vsem vseevropskem omrežju za visoke hitrosti ali po delu omrežja, kjer bodo združljiva s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti tega omrežja. Zato TSI za konvencionalna vozila določajo tudi zahteve za varno obratovanje konvencionalnih vozil na omrežjih za visoke hitrosti. [Sprememba 146]

| — | tovornimi vagoni, vključno z 
  nizkopodnimi
  vozili, ki so namenjena prevozu

  za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz
  tovornjakov; [Sprememba 147] |
| --- | --- |

—

tovornimi vagoni, vključno z 
  nizkopodnimi
  vozili, ki so namenjena prevozu

  za vožnjo po celotnem omrežju in za prevoz
  tovornjakov; [Sprememba 147]

| — | posebnimi vozili, kot so tirni delovni stroji. |
| --- | --- |

—

posebnimi vozili, kot so tirni delovni stroji.

Vsaka od zgoraj navedenih kategorij je lahko razdeljena na:

| — | vozila za mednarodno uporabo in |
| --- | --- |

—

vozila za mednarodno uporabo in

| — | vozila za nacionalno uporabo. |
| --- | --- |

—

vozila za nacionalno uporabo.

TSI določijo zahteve za zagotavljanje varnega obratovanja teh vozil na različnih kategorijah proge.

PRILOGA II

PODSISTEMI

1.   Seznam podsistemov

Za namene te direktive je sistem, ki sestavlja železniški sistem, mogoče razdeliti na naslednje podsisteme:

| (a) | strukturna področja:






  — | infrastruktura, |
| --- | --- | --- |

(a)

strukturna področja:

—

infrastruktura,

| — | energetika, |
| --- | --- |

—

energetika,

| — | vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi, |
| --- | --- |

—

vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi,

| — | vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu, |
| --- | --- |

—

vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu,

| — | tirna vozila; |
| --- | --- |

—

tirna vozila;

| (b) | področja delovanja:






  — | vodenje in upravljanje prometa, |
| --- | --- | --- |

(b)

področja delovanja:

—

vodenje in upravljanje prometa,

| — | vzdrževanje, |
| --- | --- |

—

vzdrževanje,

| — | telematske aplikacije za potniški in tovorni promet. |
| --- | --- |

—

telematske aplikacije za potniški in tovorni promet.

2.   Opis podsistemov

Agencija pri pripravi osnutka ustrezne TSI predlaga seznam elementov in vidikov v zvezi z interoperabilnostjo za vsak podsistem ali del podsistema. Brez poseganja v izbiro vidikov in elementov interoperabilnosti ali vrstni red, po katerem bodo podsistemi vključeni v TSI, ti podsistemi zajemajo naslednje:

2.1   Infrastruktura

Železniški tir, kretnice, gradbeni objekti (mostovi, predori itd.), z železnico povezane komponente postaj (peroni, območja dostopa, mesta servisiranja, stranišča in informacijski sistemi, ureditve za dostop oseb z omejeno mobilnostjo in invalidnih oseb) varnostna in zaščitna oprema.

2.2   Energetika

Elektrifikacijski sistem, vključno z vozno mrežo in sistemom za merjenje porabe električne energije ob progi.

2.3   Vodenje-upravljanje in signalizacija ob progi

Vsa oprema ob progi, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenja in nadzora voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju.

2.4   Vodenje-upravljanje in signalizacija na vozilu

Vsa oprema na vozilih, potrebna za zagotavljanje varnosti, vodenja in nadzora voženj vlakov, ki so dovoljeni v omrežju.

2.5   Vodenje in upravljanje prometa

Postopki in dodatna oprema, ki omogoča usklajeno obratovanje raznih strukturnih podsistemov med normalnim, pa tudi zmanjšanim obratovanjem, vključno zlasti s sestavo vlaka in vožnjami vlakov, načrtovanjem in upravljanjem prometa.

Strokovna usposobljenost, ki se lahko zahteva za opravljanje katere koli vrste storitev v železniškem prometu.

2.6   Telematske aplikacije

Ta podsistem v skladu s Prilogo I zajema dva elementa:

| (a) | aplikacije za potniški promet, vključno s sistemi, ki potnikom dajejo informacije pred in med vožnjo, sistemi za rezervacije in plačila, za upravljanje prtljage in upravljanje povezav med železnico in drugimi načini prevoza; |
| --- | --- |

(a)

aplikacije za potniški promet, vključno s sistemi, ki potnikom dajejo informacije pred in med vožnjo, sistemi za rezervacije in plačila, za upravljanje prtljage in upravljanje povezav med železnico in drugimi načini prevoza;

| (b) | aplikacije za tovorni promet, vključno z informacijskimi sistemi (spremljanje tovora in vlakov v realnem času), ranžirnimi sistemi in sistemi usmerjanja vlakov, sistemi za rezervacije, plačila in fakturiranje, upravljanjem povezav z drugimi načini prevoza in izdelavo elektronskih spremnih dokumentov. |
| --- | --- |

(b)

aplikacije za tovorni promet, vključno z informacijskimi sistemi (spremljanje tovora in vlakov v realnem času), ranžirnimi sistemi in sistemi usmerjanja vlakov, sistemi za rezervacije, plačila in fakturiranje, upravljanjem povezav z drugimi načini prevoza in izdelavo elektronskih spremnih dokumentov.

2.7   Tirna vozila

Struktura, vodenje in nadzorni sistem za vso vlakovno opremo, naprave za odjem električnega toka, vlečna vozila in vozila za pretvarjanje energije, oprema za merjenje porabe električne energije na vozilih, zavorne naprave, naprave za spenjanje vagonov, tekalni mehanizmi (vozni podstavek, osi itd.) in vzmetenje, vrata, vmesniki človek/stroj (voznik, vlakovno osebje in potniki, vključno z ureditvami za dostop oseb z omejeno mobilnostjo in invalidnih oseb), pasivne in aktivne varnostne naprave in pripomočki, ki so potrebni za zdravje potnikov in vlakovnega osebja.

2.8   Vzdrževanje

Postopki, dodatna oprema, logistični centri za vzdrževanje in rezerve, ki omogočajo obvezna popravila in preventivno vzdrževanje za zagotavljanje interoperabilnosti železniškega sistema in potrebne učinkovitosti.

PRILOGA III

BISTVENE ZAHTEVE

1.   Splošne zahteve

1.1   Varnost

| 1.1.1 | Načrtovanje, gradnja ali izdelava, vzdrževanje in spremljanje za varnost pomembnih komponent in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo pod ustreznimi pogoji jamčiti varnost na ravni, ki je določena za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere. |
| --- | --- |

1.1.1

Načrtovanje, gradnja ali izdelava, vzdrževanje in spremljanje za varnost pomembnih komponent in zlasti tistih, ki so vključene v vožnjo vlakov, morajo pod ustreznimi pogoji jamčiti varnost na ravni, ki je določena za to omrežje, vključno za posebne poslabšane razmere.

| 1.1.2 | Parametri za stik kolo/tir morajo izpolnjevati zahteve stabilnosti, ki so potrebne za zagotovitev varne vožnje pri največji dovoljeni hitrosti. Parametri za zavorno opremo morajo zagotavljati, da se je mogoče ustaviti v določeni zavorni razdalji ob vožnji z največjo dovoljeno hitrostjo. |
| --- | --- |

1.1.2

Parametri za stik kolo/tir morajo izpolnjevati zahteve stabilnosti, ki so potrebne za zagotovitev varne vožnje pri največji dovoljeni hitrosti. Parametri za zavorno opremo morajo zagotavljati, da se je mogoče ustaviti v določeni zavorni razdalji ob vožnji z največjo dovoljeno hitrostjo.

| 1.1.3 | Komponente, ki se uporabljajo, morajo prenesti vse običajne in izjemne obremenitve, ki so bile ugotovljene med njihovim obratovanjem. Učinki nepredvidenih napak na varnost morajo biti omejeni z ustreznimi sredstvi. |
| --- | --- |

1.1.3

Komponente, ki se uporabljajo, morajo prenesti vse običajne in izjemne obremenitve, ki so bile ugotovljene med njihovim obratovanjem. Učinki nepredvidenih napak na varnost morajo biti omejeni z ustreznimi sredstvi.

| 1.1.4 | Načrtovanje fiksnih naprav in tirnih vozil ter izbira uporabljenega materiala morata biti taka, da pri požaru omejujeta nastajanje, širjenje in učinke ognja ali dima. |
| --- | --- |

1.1.4

Načrtovanje fiksnih naprav in tirnih vozil ter izbira uporabljenega materiala morata biti taka, da pri požaru omejujeta nastajanje, širjenje in učinke ognja ali dima.

| 1.1.5 | Vse naprave, ki jih bodo uporabniki upravljali, morajo biti zasnovane tako, da ne ogrožajo varnega obratovanja naprav ali zdravja in varnosti uporabnikov, kadar se uporabljajo na predvidljiv način, čeprav ta ni v skladu z ustreznimi navodili. |
| --- | --- |

1.1.5

Vse naprave, ki jih bodo uporabniki upravljali, morajo biti zasnovane tako, da ne ogrožajo varnega obratovanja naprav ali zdravja in varnosti uporabnikov, kadar se uporabljajo na predvidljiv način, čeprav ta ni v skladu z ustreznimi navodili.

1.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Spremljanje in vzdrževanje fiksnih in gibljivih komponent, ki so udeležene v vožnji vlakov, morajo biti organizirane, izvedene in kvantificirane tako, da delujejo pod predvidenimi pogoji.

1.3   Zdravje

| 1.3.1 | Materiali, ki so zaradi načina uporabe lahko nevarni za zdravje tistih, ki imajo do njih dostop, se v vlakih in železniški infrastrukturi ne smejo uporabljati. |
| --- | --- |

1.3.1

Materiali, ki so zaradi načina uporabe lahko nevarni za zdravje tistih, ki imajo do njih dostop, se v vlakih in železniški infrastrukturi ne smejo uporabljati.

| 1.3.2 | Ti materiali morajo biti izbrani, razvrščeni in uporabljeni na način, ki omejuje emisijo škodljivih in nevarnih dimov ali plinov, še posebej v primeru požara. |
| --- | --- |

1.3.2

Ti materiali morajo biti izbrani, razvrščeni in uporabljeni na način, ki omejuje emisijo škodljivih in nevarnih dimov ali plinov, še posebej v primeru požara.

1.4   Varstvo okolja

| 1.4.1 | Učinek vzpostavitve in obratovanja železniškega sistema na okolje je treba oceniti in upoštevati v fazi načrtovanja sistema v skladu z veljavnimi določbami Unije. |
| --- | --- |

1.4.1

Učinek vzpostavitve in obratovanja železniškega sistema na okolje je treba oceniti in upoštevati v fazi načrtovanja sistema v skladu z veljavnimi določbami Unije.

| 1.4.2 | Materiali, ki se uporabljajo v vlakih in infrastrukturi, morajo preprečevati emisijo dimov ali plinov, ki so škodljivi ali nevarni za okolje, zlasti ob požaru. |
| --- | --- |

1.4.2

Materiali, ki se uporabljajo v vlakih in infrastrukturi, morajo preprečevati emisijo dimov ali plinov, ki so škodljivi ali nevarni za okolje, zlasti ob požaru.

| 1.4.3 | Železniški vozni park in sistemi za dobavo energije morajo biti zasnovani in proizvedeni tako, da so elektromagnetsko združljivi z napravami, opremo in javnimi ali zasebnimi omrežji, katere lahko ovirajo. |
| --- | --- |

1.4.3

Železniški vozni park in sistemi za dobavo energije morajo biti zasnovani in proizvedeni tako, da so elektromagnetsko združljivi z napravami, opremo in javnimi ali zasebnimi omrežji, katere lahko ovirajo.

| 1.4.4 | Pri obratovanju železniškega sistema se morajo upoštevati sedanje omejitve o obremenitvah s hrupom. |
| --- | --- |

1.4.4

Pri obratovanju železniškega sistema se morajo upoštevati sedanje omejitve o obremenitvah s hrupom.

| 1.4.5 | Obratovanje železniškega sistema ne sme dosegati nedopustne stopnje talnih vibracij za dejavnosti in območja v bližini infrastrukture ter v normalnem stanju vzdrževanja. |
| --- | --- |

1.4.5

Obratovanje železniškega sistema ne sme dosegati nedopustne stopnje talnih vibracij za dejavnosti in območja v bližini infrastrukture ter v normalnem stanju vzdrževanja.

1.5   Tehnična združljivost

Tehnične značilnosti infrastrukture in fiksnih naprav morajo biti združljive med seboj in z značilnostmi vlakov, ki se bodo uporabljali v vseevropskem železniškem sistemu.

Če je na nekaterih delih omrežja skladnost teh značilnosti težko doseči, je mogoče uvesti začasne rešitve, ki zagotavljajo združljivost v prihodnje.

2.   Posebne zahteve za vsak podsistem

2.1   Infrastruktura

2.1.1   Varnost

Sprejeti je treba ustrezne ukrepe za preprečevanje dostopa do naprav ali neželenega poseganja v naprave.

Sprejeti je treba ukrepe za omejitev nevarnosti, ki so jim osebe izpostavljene, zlasti ko vlak vozi skozi postaje.

Infrastruktura, ki je javno dostopna, mora biti zasnovana in proizvedena tako, da omejuje vse nevarnosti za človekovo varnost (stabilnost, požar, dostop, evakuacija, peroni itd.).

Treba je predpisati ustrezne določbe, ki bodo upoštevale posebne varnostne pogoje v zelo dolgih predorih in na viaduktih.

2.2   Energija

2.2.1   Varnost

Obratovanje sistemov za dobavo energije ne sme ogrožati varnosti vlakov ali oseb (uporabnikov, delovnega osebja, okoliških prebivalcev in tretjih oseb).

2.2.2   Varstvo okolja

Delovanje sistemov za dobavo električne ali toplotne energije ne sme posegati v okolje prek določenih omejitev.

2.2.3   Tehnična združljivost

Sistemi za dobavo električne in toplotne energije, ki se uporabljajo, morajo:

| — | omogočati vlakom, da dosežejo določene stopnje učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

omogočati vlakom, da dosežejo določene stopnje učinkovitosti,

| — | sistemi za dobavo električne energije morajo biti združljivi z napravami za odjem toka, ki so vgrajene v vlakih. |
| --- | --- |

—

sistemi za dobavo električne energije morajo biti združljivi z napravami za odjem toka, ki so vgrajene v vlakih.

2.3   Vodenje-upravljanje in signalizacija

2.3.1   Varnost

Naprave in postopki za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ki se uporabljajo, morajo vlakom omogočiti, da vozijo s stopnjo varnosti, ustrezni ciljem za to omrežje. Sistemi vodenja-upravljanja in signalizacije morajo zagotavljati varno vožnjo tudi vlakom, ki jim je dovoljeno voziti v slabših pogojih obratovanja.

2.3.2   Tehnična združljivost

Vsa nova infrastruktura in vsa nova tirna vozila, ki so narejeni ali razviti po sprejetju združljivih sistemov vodenja-upravljanja in signalizacije, morajo biti prilagojeni uporabi teh sistemov.

Oprema za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ki je vgrajena v kabini strojevodje, mora pod posebnimi pogoji omogočati normalno obratovanje po celotnem železniškem sistemu.

2.4   Tirna vozila

2.4.1   Varnost

Struktura tirnih vozil in povezave med vozili morajo biti zasnovane tako, da ob trčenju ali iztirjenju ščitijo prostore za potnike in kabino strojevodje.

Električna oprema ne sme ogrožati varnosti in delovanja naprav za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

Tehnike zaviranja in pri tem nastale obremenitve morajo ustrezati zasnovi tira, gradbenim objektom in signalnim sistemom.

Sprejeti je treba ukrepe za preprečevanje dostopa do komponent pod električno napetostjo, da ni ogrožena varnost ljudi.

V nevarnosti morajo naprave potnikom omogočati, da obvestijo strojevodjo
  oziroma voznika vlaka in da od spremnega osebja zahtevajo
  , spremnemu osebju pa, da vzpostavi z njim stik. [Sprememba 148]

Vstop v vlak in izstop iz njega morata biti varna.

  Vrata za dostop

  Mehanizem za odpiranje in zapiranje vrat, velikost peronskega razmaka in odprema vlakov
  morajo imeti odpiralni in zapiralni sistem, ki jamči

  zagotavljati
  varnost potnikov.
  Vlaki morajo biti zasnovani tako, da ni mogoče, da potniki ostanejo v njih ujeti. [Sprememba 149]

Zasilni izhodi morajo biti zagotovljeni in označeni.

Treba je predpisati ustrezne določbe, ki bodo upoštevale posebne varnostne pogoje v zelo dolgih predorih.

Na vlakih je obvezen zasilni sistem razsvetljave z zadovoljivo intenzivnostjo in trajanjem.

Vlaki morajo biti opremljeni z ozvočenjem, ki vlakovnemu osebju
  oziroma strojevodjem
  omogoča sporočanje informacij potnikom. [Sprememba 150]

Potnike je treba na enostavno razumljiv in obsežen način na železnicah in vlakih obveščati o veljavnih pravilih (prepoved vstopa, vstopi in izstopi, navodila za ravnanje, možnosti za osebe z omejeno mobilnostjo, pomen oznak, nevarna območja itd.). [Sprememba 151]

2.4.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Zasnova najpomembnejše opreme, vozne, vlečne in zavorne opreme ter sistema vodenja-upravljanja mora vlaku omogočati, da v posebnih slabših razmerah nadaljuje vožnjo brez škodljivih posledic za opremo, ki ostane v obratovanju.

2.4.3   Tehnična združljivost

Električna oprema mora biti združljiva z delovanjem naprav za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

Pri električni vleki morajo značilnosti sedanjih tokovnih odjemnikov vlakom omogočati vožnjo v sistemih za dobavo energije železniškega sistema.

Značilnosti tirnih vozil morajo omogočati vožnjo na vsaki progi, na kateri je predvideno njihovo obratovanje, ob upoštevanju ustreznih podnebnih
  in topografskih
  razmer. [Sprememba 152]

2.4.4   Spremljanje

Vlaki morajo biti opremljeni s snemalno napravo. Podatke, ki se zberejo s to napravo, in obdelavo informacij je treba uskladiti.

2.5   Vzdrževanje

2.5.1   Zdravje in varnost

Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih morajo zagotavljati varno obratovanje podsistema in ne smejo ogrožati zdravja in varnosti.

2.5.2   Varstvo okolja

Tehnične naprave in postopki v vzdrževalnih centrih ne smejo presegati dovoljenih vrednosti motenj za bližnje okolje.

2.5.3   Tehnična združljivost

Naprave za vzdrževanje tirnih vozil morajo omogočati izvedbo varnostnih in zdravstvenih postopkov ter postopkov skladnosti na vseh vozilih, katerim so namenjene.

2.6   Vodenje in upravljanje prometa

2.6.1   Varnost

Uskladitev operativnih predpisov o obratovanju omrežja ter usposobljenost strojevodij
  , tehnične vagonske službe, vlakovnih odpravnikov
  in vlakovnega osebja in osebja v distribucijskih centrih morata zagotavljati varno obratovanje, pri čemer se upoštevajo različne zahteve v čezmejnem in domačem prometu.
  V celotni Uniji si je treba prizadevati za visoko raven usposabljanja z visokokakovostnimi kvalifikacijami. [Sprememba 153]

Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, izobraževanje in usposobljenost osebja v vzdrževalnih in distribucijskih centrih ter sistem zagotavljanja kakovosti, ki ga v distribucijskih in vzdrževalnih centrih vzpostavijo zadevna železniška podjetja, morajo zagotavljati visoko raven varnosti.

2.6.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Vzdrževalne dejavnosti in njihova pogostost, izobraževanje in usposobljenost osebja v vzdrževalnih in distribucijskih centrih ter sistem zagotavljanja kakovosti, ki ga v distribucijskih in vzdrževalnih centrih vzpostavijo zadevna železniška podjetja, morajo zagotavljati visoko raven zanesljivosti in razpoložljivosti.

2.6.3   Tehnična združljivost

Uskladitev operativnih predpisov o obratovanju omrežja ter usposobljenost strojevodij, vlakovnega osebja in osebja za upravljanje prometa morata zagotavljati učinkovitost delovanja železniškega sistema, pri čemer se upoštevajo različne zahteve v čezmejnem in domačem prometu.

2.7   Telematske aplikacije v tovornem in potniškem prometu

2.7.1   Tehnična združljivost

Bistvene zahteve za telematske aplikacije jamčijo minimalno kakovost prevoza potnikov in blaga, zlasti glede tehnične združljivosti.

Pri tem je treba zagotoviti:

| — | da se podatkovne baze, programska oprema in podatkovni komunikacijski protokoli izdelajo tako, da omogočajo maksimalno izmenjavo podatkov med različnimi aplikacijami in operaterji, pri čemer se izključijo zaupni komercialni podatki, |
| --- | --- |

—

da se podatkovne baze, programska oprema in podatkovni komunikacijski protokoli izdelajo tako, da omogočajo maksimalno izmenjavo podatkov med različnimi aplikacijami in operaterji, pri čemer se izključijo zaupni komercialni podatki,

| — | lahek dostop do informacij za uporabnike. |
| --- | --- |

—

lahek dostop do informacij za uporabnike.

2.7.2   Zanesljivost in razpoložljivost

Načini uporabe, upravljanje, ažuriranje in vzdrževanje teh podatkovnih baz, programske opreme in podatkovnih komunikacijskih protokolov morajo jamčiti učinkovitost teh sistemov in kakovost storitev.

2.7.3   Zdravje

Vmesniki med temi sistemi in uporabniki morajo izpolnjevati minimalna pravila glede ergonomije in varovanja zdravja.

2.7.4   Varnost

Pri shranjevanju ali prenosu z varnostjo povezanih informacij je treba zagotoviti zadovoljivo stopnjo integritete in zanesljivosti.

PRILOGA IV

DEL A

Razveljavljene direktive

s seznamom njihovih zaporednih sprememb

(iz člena 55)

| Direktiva 2008/57/ES | (UL L 191, 18.7.2008, str. 1) |
| --- | --- |
| Direktiva 2009/131/ES | (UL L 273, 17.10.2009, str. 12) |
| Direktiva 2011/18/EU | (UL L 57, 2.3.2011, str. 21) |

Direktiva 2008/57/ES

(UL L 191, 18.7.2008, str. 1)

Direktiva 2009/131/ES

(UL L 273, 17.10.2009, str. 12)

Direktiva 2011/18/EU

(UL L 57, 2.3.2011, str. 21)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno zakonodajo

(iz člena 55)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 2008/57/ES | 19. julij 2010 |
| 2009/131/ES | 19. julij 2010 |
| 2011/18/EU | 31. december 2011 |

Direktiva

Rok za prenos

2008/57/ES

19. julij 2010

2009/131/ES

19. julij 2010

2011/18/EU

31. december 2011

PRILOGA V

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 2008/57/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2(a) do (z) | Člen 2(1) do (24) |
| ----- | Člen 2(25) do (41) |
| Člen 3 | ----- |
| Člen 4 | Člen 3 |
| Člen 5(1) do (3)(g) | Člen 4(1) do (3)(g) |
| ----- | Člen 4(3)(h) in (i) |
| Člen 5(4) do (8) | Člen 4(4) do (8) |
| Člen 6 | Člen 5 |
| Člen 7 | Člen 6 |
| Člen 8 | ----- |
| Člen 9 | Člen 7 |
| Člen 10 | Člen 8 |
| Člen 11 | Člen 9 |
| Člen 12 | ----- |
| Člen 13 | Člen 10 |
| Člen 14 | Člen 11 |
| Člen 15(1) | Člena 18(3) in 19(2) |
| Člen 15(2) in (3) | ----- |
| Člen 16 | Člen 12 |
| Člen 17 | Člena 13 in 14 |
| Člen 18 | Člen 15 |
| Člen 19 | Člen 16 |
| ----- | Člen 17 |
| ----- | Člen 18 (razen 18(3)) |
| ----- | Člena 19 in 20 |
| Člen 20 | ----- |
| Člen 21 | Člen 21 |
| Členi 22 do 25 | ----- |
| Člen 26 | Člen 22 |
| Člen 27 | Člen 14(8) |
| Člen 28 in Priloga VIII | Členi 23 do 41 |
| Člen 29 | Člen 48 |
| Člena 30 in 31 | ----- |
| Člen 32 | Člen 42 |
| Člen 33 | Člen 43 |
| Člen 34 | Člen 44 |
| Člen 35 | Člen 45 |
| Člen 36 | ----- |
| ----- | Člena 46 in 47 |
| Člen 37 | Člen 49 |
| Člen 38 | Člen 54 |
| Člen 39 | Člen 50 |
| ----- | Člena 51 in 52 |
| ----- | Člen 53 |
| Člen 40 | Člen 55 |
| Člen 41 | Člen 56 |
| Člen 42 | Člen 57 |
| Priloge I do III | Priloge I do III |
| Priloga IV | Člen 8(2) |
| Prilogi V in VI | Člen 15(7) |
| Priloga VII | Člen 14(8) |
| Priloga VIII | Členi 27, 28 in 29 |
| Priloga IX | Člen 7(3) |
| Priloga X | Priloga IV |
| Priloga XI | Priloga V |

Direktiva 2008/57/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2(a) do (z)

Člen 2(1) do (24)

-----

Člen 2(25) do (41)

Člen 3

-----

Člen 4

Člen 3

Člen 5(1) do (3)(g)

Člen 4(1) do (3)(g)

-----

Člen 4(3)(h) in (i)

Člen 5(4) do (8)

Člen 4(4) do (8)

Člen 6

Člen 5

Člen 7

Člen 6

Člen 8

-----

Člen 9

Člen 7

Člen 10

Člen 8

Člen 11

Člen 9

Člen 12

-----

Člen 13

Člen 10

Člen 14

Člen 11

Člen 15(1)

Člena 18(3) in 19(2)

Člen 15(2) in (3)

-----

Člen 16

Člen 12

Člen 17

Člena 13 in 14

Člen 18

Člen 15

Člen 19

Člen 16

-----

Člen 17

-----

Člen 18 (razen 18(3))

-----

Člena 19 in 20

Člen 20

-----

Člen 21

Člen 21

Členi 22 do 25

-----

Člen 26

Člen 22

Člen 27

Člen 14(8)

Člen 28 in Priloga VIII

Členi 23 do 41

Člen 29

Člen 48

Člena 30 in 31

-----

Člen 32

Člen 42

Člen 33

Člen 43

Člen 34

Člen 44

Člen 35

Člen 45

Člen 36

-----

-----

Člena 46 in 47

Člen 37

Člen 49

Člen 38

Člen 54

Člen 39

Člen 50

-----

Člena 51 in 52

-----

Člen 53

Člen 40

Člen 55

Člen 41

Člen 56

Člen 42

Člen 57

Priloge I do III

Priloge I do III

Priloga IV

Člen 8(2)

Prilogi V in VI

Člen 15(7)

Priloga VII

Člen 14(8)

Priloga VIII

Členi 27, 28 in 29

Priloga IX

Člen 7(3)

Priloga X

Priloga IV

Priloga XI

Priloga V

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/485 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/485

---

P7_TA(2014)0150

Varnost na železnici ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici (prenovitev) (COM(2013)0031 – C7-0028/2013 – 2013/0016(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 285/55)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0031),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0028/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0028/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega parlamenta, romunskega senata in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega parlamenta, romunskega senata in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični uporabi prenovitve pravnih aktov (3),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za promet in turizem v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve Odboru za promet in turizem v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0015/2014),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

(3)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0016

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o varnosti na železnici

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 91 (1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi jo bilo zaradi jasnosti treba prenoviti.

| (1a) | Železnica je že najvarnejše prevozno sredstvo v Uniji, njena raven varnosti pa se je v zadnjih desetletjih še dodatno izboljšala. Čeprav se je njena prevozna zmogljivost povečala s približno 200 milijard potniških kilometrov v letu 1970 na več kot 300 milijard danes, se je srednje letno število smrtnih žrtev med železniškimi potniki zmanjšalo s 400 v zgodnjih 70. letih prejšnjega stoletja na manj kot 100 danes. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(1a)

Železnica je že najvarnejše prevozno sredstvo v Uniji, njena raven varnosti pa se je v zadnjih desetletjih še dodatno izboljšala. Čeprav se je njena prevozna zmogljivost povečala s približno 200 milijard potniških kilometrov v letu 1970 na več kot 300 milijard danes, se je srednje letno število smrtnih žrtev med železniškimi potniki zmanjšalo s 400 v zgodnjih 70. letih prejšnjega stoletja na manj kot 100 danes. [Sprememba 1]

| (1b) | Treba bi bilo zagotoviti varnost ne le za potnike in zaposlene, vključno s pogodbenim osebjem, temveč tudi za uporabnike nivojskih prehodov in osebe, ki živijo v bližini železniških tirov. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1b)

Treba bi bilo zagotoviti varnost ne le za potnike in zaposlene, vključno s pogodbenim osebjem, temveč tudi za uporabnike nivojskih prehodov in osebe, ki živijo v bližini železniških tirov. [Sprememba 2]

| (1c) | V skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom bi bilo treba še naprej izboljševati varnost na železnici, pri tem pa upoštevati pričakovano povečanje konkurenčnosti železniškega prometa. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1c)

V skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom bi bilo treba še naprej izboljševati varnost na železnici, pri tem pa upoštevati pričakovano povečanje konkurenčnosti železniškega prometa. [Sprememba 3]

| (1d) | Železniško okolje v Uniji doživlja korenite spremembe, med drugim tudi zaradi treh železniških paketov, ki jih je Unija sprejela od začetka 90. let prejšnjega stoletja. Postopno vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja so zaznamovali porast udeležencev, povečana uporaba podizvajalcev in pogostejši vstopi na trg. V takšnem kompleksnejšem okolju je varnost na železnici odvisna od sodelovanja med vsemi aktivnimi udeleženci, in sicer prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture, železniško industrijo in varnostnimi organi. Zakonodaja na področju varnosti bi morala vse to upoštevati ter vzpostaviti ustrezne postopke in orodja za obveščanje, upravljanje in nujne primere. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(1d)

Železniško okolje v Uniji doživlja korenite spremembe, med drugim tudi zaradi treh železniških paketov, ki jih je Unija sprejela od začetka 90. let prejšnjega stoletja. Postopno vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja so zaznamovali porast udeležencev, povečana uporaba podizvajalcev in pogostejši vstopi na trg. V takšnem kompleksnejšem okolju je varnost na železnici odvisna od sodelovanja med vsemi aktivnimi udeleženci, in sicer prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture, železniško industrijo in varnostnimi organi. Zakonodaja na področju varnosti bi morala vse to upoštevati ter vzpostaviti ustrezne postopke in orodja za obveščanje, upravljanje in nujne primere. [Sprememba 4]

| (2) | Direktiva 2004/49/ES je določila skupen regulativni okvir za varnost na železnici z uskladitvijo vsebine varnostnih predpisov, podeljevanja varnostnega spričevala prevoznikom v železniškem prometu, nalog in vlog nacionalnih varnostnih organov ter preiskav nesreč. Kljub temu je za nadaljevanje prizadevanj za vzpostavitev

  Posledica vzpostavitve
  enotnega trga za prometne storitve v železniškem prometu
  , ki je v teku, je pomnožitev različnih aktivnih udeležencev in komunikacijskih vmesnikov. Da bi v tem okolju zagotovili varnost železniškega prometa, je treba
  navedeno direktivo treba temeljito revidirati. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2004/49/ES je določila skupen regulativni okvir za varnost na železnici z uskladitvijo vsebine varnostnih predpisov, podeljevanja varnostnega spričevala prevoznikom v železniškem prometu, nalog in vlog nacionalnih varnostnih organov ter preiskav nesreč. Kljub temu je za nadaljevanje prizadevanj za vzpostavitev

  Posledica vzpostavitve
  enotnega trga za prometne storitve v železniškem prometu
  , ki je v teku, je pomnožitev različnih aktivnih udeležencev in komunikacijskih vmesnikov. Da bi v tem okolju zagotovili varnost železniškega prometa, je treba
  navedeno direktivo treba temeljito revidirati. [Sprememba 5]

| (2a) | Glede na to, da med varnostnimi zahtevami še vedno obstajajo razlike, ki vplivajo na optimalno delovanje železniškega prometa v Uniji, je zlasti pomembno, da se nadaljuje proces harmonizacije operativnih in varnostnih predpisov ter predpisov o preiskovanju nesreč. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(2a)

Glede na to, da med varnostnimi zahtevami še vedno obstajajo razlike, ki vplivajo na optimalno delovanje železniškega prometa v Uniji, je zlasti pomembno, da se nadaljuje proces harmonizacije operativnih in varnostnih predpisov ter predpisov o preiskovanju nesreč. [Sprememba 6]

| (2b | ) Harmonizacija pa ne bi smela ogroziti sedanje stopnje varnosti v posamezni državi članici. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(2b

) Harmonizacija pa ne bi smela ogroziti sedanje stopnje varnosti v posamezni državi članici. [Sprememba 7]

| (2c) | Ustrezno izvrševanje in nadaljnje izboljšave Direktive Sveta 96/49/ES

   (5)

  in Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  so bistvenega pomena za varnost na železnicah in zaščito človeških življenj, javno zdravje in okolje. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(2c)

Ustrezno izvrševanje in nadaljnje izboljšave Direktive Sveta 96/49/ES

   (5)

  in Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  so bistvenega pomena za varnost na železnicah in zaščito človeških življenj, javno zdravje in okolje. [Sprememba 8]

| (3) | Za podzemne železnice, tramvaje
  , tramvaj-vlake
  in druge sisteme lahke železnice v številnih državah članicah veljajo lokalni ali regionalni varnostni predpisi, ki jih pogosto nadzorujejo lokalni ali regionalni organi in jih ne zajemajo zahteve za interoperabilnost ali licenciranje v Uniji. Poleg tega za tramvaje pogosto veljajo predpisi o varnosti na cestah in jih zato ni mogoče v celoti zajeti s predpisi o varnosti na železnicah. Zaradi tega bi morali biti ti lokalni železniški sistemi izključeni iz področja uporabe te direktive. To državam članicam ne preprečuje, da uporabljajo določbe te direktive za lokalne železniške sisteme na prostovoljni osnovi, če se jim to zdi primerno. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(3)

Za podzemne železnice, tramvaje
  , tramvaj-vlake
  in druge sisteme lahke železnice v številnih državah članicah veljajo lokalni ali regionalni varnostni predpisi, ki jih pogosto nadzorujejo lokalni ali regionalni organi in jih ne zajemajo zahteve za interoperabilnost ali licenciranje v Uniji. Poleg tega za tramvaje pogosto veljajo predpisi o varnosti na cestah in jih zato ni mogoče v celoti zajeti s predpisi o varnosti na železnicah. Zaradi tega bi morali biti ti lokalni železniški sistemi izključeni iz področja uporabe te direktive. To državam članicam ne preprečuje, da uporabljajo določbe te direktive za lokalne železniške sisteme na prostovoljni osnovi, če se jim to zdi primerno. [Sprememba 9]

| (4) | Stopnje varnosti v železniškem sistemu Unije so na splošno visoke, zlasti v primerjavi s cestnim prevozom. V skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom bi bilo treba še naprej izboljševati varnost, kadar

  kolikor
  je to praktično izvedljivo, ob upoštevanju pričakovanega povečanja konkurenčnosti železniškega prevoza. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(4)

Stopnje varnosti v železniškem sistemu Unije so na splošno visoke, zlasti v primerjavi s cestnim prevozom. V skladu s tehničnim in znanstvenim napredkom bi bilo treba še naprej izboljševati varnost, kadar

  kolikor
  je to praktično izvedljivo, ob upoštevanju pričakovanega povečanja konkurenčnosti železniškega prevoza. [Sprememba 10]

| (4a) | Sodelovanje med železniško infrastrukturo, delovanjem železniškega prometa, proizvajalci in varnostnimi organi je bistveni pogoj za varnost. Za zagotavljanje in razvoj varnosti je treba uporabiti in razviti ustrezna orodja. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(4a)

Sodelovanje med železniško infrastrukturo, delovanjem železniškega prometa, proizvajalci in varnostnimi organi je bistveni pogoj za varnost. Za zagotavljanje in razvoj varnosti je treba uporabiti in razviti ustrezna orodja. [Sprememba 11]

| (5) | Glavni

  Vsi
  aktivni udeleženci v železniškem sistemu, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu bi morali biti polno odgovorni za varnost sistema, vsakdo za svoje področje. Kadarkoli je to primerno, bi morali sodelovati pri izvajanju ukrepov za obvladovanje tveganj. Države članice bi morale jasno razlikovati med to neposredno odgovornostjo za varnost in nalogo nacionalnih varnostnih organov v zvezi z določanjem nacionalnega regulativnega okvira in nadzorom delovanja vseh izvajalcev. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(5)

Glavni

  Vsi
  aktivni udeleženci v železniškem sistemu, upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu bi morali biti polno odgovorni za varnost sistema, vsakdo za svoje področje. Kadarkoli je to primerno, bi morali sodelovati pri izvajanju ukrepov za obvladovanje tveganj. Države članice bi morale jasno razlikovati med to neposredno odgovornostjo za varnost in nalogo nacionalnih varnostnih organov v zvezi z določanjem nacionalnega regulativnega okvira in nadzorom delovanja vseh izvajalcev. [Sprememba 12]

| (6) | Odgovornost upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu za delovanje železniškega sistema ne preprečuje drugim soudeležencem, kot so proizvajalci, pošiljatelji, prevozniki, polnilci, nakladalci,
  razkladalci, prejemniki,
  subjekti, zadolženi za vzdrževanje, vzdrževalci,
  lastniki vozil,
  upravitelji vagonov

  vozil
  , izvajalci storitev in oskrbovalne službe, da prevzamejo odgovornost za svoje proizvode ali storitve
  ter za uvedbo ukrepov za obvladovanje tveganj
  . Da bi se izognili tveganju za neustrezno prevzemanje odgovornosti, bi moral biti vsak zadevni udeleženec odgovoren za svoje specifične postopke
  prek pogodbenih dogovorov
  . Vsak udeleženec v železniškem sistemu bi moral biti v odnosu do drugih udeležencev
  , vključno s pristojnimi organi,
  odgovoren za popolno in verodostojno sporočanje vseh zadevnih informacij, potrebnih za preverjanje, ali so vozila primerna za vožnjo.

  zagotovitev varnega delovanja vozila
  zlasti to velja za informacije

  informacij
  v zvezi s stanjem in zgodovino vozila, datoteko o vzdrževanju, sledljivostjo nakladalnih dejavnosti in tovornimi listi. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(6)

Odgovornost upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu za delovanje železniškega sistema ne preprečuje drugim soudeležencem, kot so proizvajalci, pošiljatelji, prevozniki, polnilci, nakladalci,
  razkladalci, prejemniki,
  subjekti, zadolženi za vzdrževanje, vzdrževalci,
  lastniki vozil,
  upravitelji vagonov

  vozil
  , izvajalci storitev in oskrbovalne službe, da prevzamejo odgovornost za svoje proizvode ali storitve
  ter za uvedbo ukrepov za obvladovanje tveganj
  . Da bi se izognili tveganju za neustrezno prevzemanje odgovornosti, bi moral biti vsak zadevni udeleženec odgovoren za svoje specifične postopke
  prek pogodbenih dogovorov
  . Vsak udeleženec v železniškem sistemu bi moral biti v odnosu do drugih udeležencev
  , vključno s pristojnimi organi,
  odgovoren za popolno in verodostojno sporočanje vseh zadevnih informacij, potrebnih za preverjanje, ali so vozila primerna za vožnjo.

  zagotovitev varnega delovanja vozila
  zlasti to velja za informacije

  informacij
  v zvezi s stanjem in zgodovino vozila, datoteko o vzdrževanju, sledljivostjo nakladalnih dejavnosti in tovornimi listi. [Sprememba 13]

| (6a) | Pojavnost hudih nesreč, v katerih so udeleženi tovorni vagoni, kaže, da so potrebna na ravni Unije usklajena obvezna pravila o pogostosti in intervalih vzdrževanja železniških tovornih vagonov, tirnih vozil za prevoz potnikov in lokomotiv. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(6a)

Pojavnost hudih nesreč, v katerih so udeleženi tovorni vagoni, kaže, da so potrebna na ravni Unije usklajena obvezna pravila o pogostosti in intervalih vzdrževanja železniških tovornih vagonov, tirnih vozil za prevoz potnikov in lokomotiv. [Sprememba 14]

| (7) | Vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, bi morali zagotoviti, da njihovi podizvajalci in druge strani izvajajo ukrepe za obvladovanje tveganj. V ta namen bi morali uporabljati metode za spremljanje iz skupnih varnostnih metod (SVM). Njihovi pogodbeniki bi morali ta postopek uporabljati na podlagi pogodbenih razmerij. Ker so taka razmerja eden ključnih elementov sistema varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, bi morali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture razkriti svoja pogodbena razmerja na zahtevo Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) ali nacionalnega varnostnega organa v okviru nadzornih dejavnosti. |
| --- | --- |

(7)

Vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, bi morali zagotoviti, da njihovi podizvajalci in druge strani izvajajo ukrepe za obvladovanje tveganj. V ta namen bi morali uporabljati metode za spremljanje iz skupnih varnostnih metod (SVM). Njihovi pogodbeniki bi morali ta postopek uporabljati na podlagi pogodbenih razmerij. Ker so taka razmerja eden ključnih elementov sistema varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, bi morali prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture razkriti svoja pogodbena razmerja na zahtevo Agencije Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) ali nacionalnega varnostnega organa v okviru nadzornih dejavnosti.

| (7a) | V zadnjih desetletjih se je sodelovanje med proizvajalci, vzdrževalci in prevozniki v železniškem prometu zmanjšalo. Zaradi tega je potrebna uskladitev minimalnih intervalov vzdrževanja in zahtev glede kakovosti, da se zagotovi varnost celotnega železniškega sistema. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(7a)

V zadnjih desetletjih se je sodelovanje med proizvajalci, vzdrževalci in prevozniki v železniškem prometu zmanjšalo. Zaradi tega je potrebna uskladitev minimalnih intervalov vzdrževanja in zahtev glede kakovosti, da se zagotovi varnost celotnega železniškega sistema. [Sprememba 15]

| (8) | Skupni varnostni cilji (SVC) in SVM so bili postopno uvedeni zaradi zagotovitve, da se varnost ohrani na visoki ravni in izboljša, kadar je to potrebno in izvedljivo. Zagotoviti bi morali sredstva za oceno varnosti in delovanja izvajalcev na ravni Unije in v državah članicah. Za oceno, ali so sistemi skladni s CST, in za lažje spremljanje zagotavljanja varnosti na železnici so bili uvedeni skupni varnostni kazalniki (SVK). [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(8)

Skupni varnostni cilji (SVC) in SVM so bili postopno uvedeni zaradi zagotovitve, da se varnost ohrani na visoki ravni in izboljša, kadar je to potrebno in izvedljivo. Zagotoviti bi morali sredstva za oceno varnosti in delovanja izvajalcev na ravni Unije in v državah članicah. Za oceno, ali so sistemi skladni s CST, in za lažje spremljanje zagotavljanja varnosti na železnici so bili uvedeni skupni varnostni kazalniki (SVK). [Sprememba 16]

| (9) | Nacionalni predpisi

  Nacionalne predpise
  , ki pogosto temeljijo na nacionalnih tehničnih standardih, so bili postopno nadomeščeni

  nadomeščajo

  s predpisi, ki temeljijo na skupnih standardih, določenih na podlagi SVC, SVM in tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI). Da bi se odpravile ovire za interoperabilnost, bi bilo treba zmanjšati število nacionalnih predpisov zaradi širitve področja uporabe TSI na celotni železniški sistem Unije in razrešitve odprtih vprašanj v TSI. V ta namen bi morale

  morajo
  države članice nenehno posodabljati svoje sisteme nacionalnih predpisov, črtati zastarele predpise ter o tem
  nemudoma
  obveščati Komisijo in Agencijo. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(9)

Nacionalni predpisi

  Nacionalne predpise
  , ki pogosto temeljijo na nacionalnih tehničnih standardih, so bili postopno nadomeščeni

  nadomeščajo

  s predpisi, ki temeljijo na skupnih standardih, določenih na podlagi SVC, SVM in tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI). Da bi se odpravile ovire za interoperabilnost, bi bilo treba zmanjšati število nacionalnih predpisov zaradi širitve področja uporabe TSI na celotni železniški sistem Unije in razrešitve odprtih vprašanj v TSI. V ta namen bi morale

  morajo
  države članice nenehno posodabljati svoje sisteme nacionalnih predpisov, črtati zastarele predpise ter o tem
  nemudoma
  obveščati Komisijo in Agencijo. [Sprememba 17]

| (10) | Zaradi postopnega odpravljanja ovir za interoperabilnost železniškega sistema in

  ob hkratnem ohranjanju visoke ravni varnosti v železniškem prometu ter
  časa, ki bo posledično potreben za sprejetje TSI, bi bilo treba sprejeti ukrepe za preprečitev situacije, ko bi države članice sprejemale nove nacionalne predpise ali projekte, ki bi povečevali raznolikost sedanjega sistema. Sistem varnega upravljanja je priznano sredstvo za preprečevanje nesreč,
  . Države članice
  ,
  Agencija in
  prevozniki v železniškem prometu pa so odgovorni za takojšnje sprejetje korektivnih ukrepov za preprečevanje, da bi do nesreč prihajalo znova. Države članice ne bi smele zmanjšati odgovornosti prevoznikov v železniškem prometu s sprejetjem novih nacionalnih predpisov neposredno po nesreči. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(10)

Zaradi postopnega odpravljanja ovir za interoperabilnost železniškega sistema in

  ob hkratnem ohranjanju visoke ravni varnosti v železniškem prometu ter
  časa, ki bo posledično potreben za sprejetje TSI, bi bilo treba sprejeti ukrepe za preprečitev situacije, ko bi države članice sprejemale nove nacionalne predpise ali projekte, ki bi povečevali raznolikost sedanjega sistema. Sistem varnega upravljanja je priznano sredstvo za preprečevanje nesreč,
  . Države članice
  ,
  Agencija in
  prevozniki v železniškem prometu pa so odgovorni za takojšnje sprejetje korektivnih ukrepov za preprečevanje, da bi do nesreč prihajalo znova. Države članice ne bi smele zmanjšati odgovornosti prevoznikov v železniškem prometu s sprejetjem novih nacionalnih predpisov neposredno po nesreči. [Sprememba 18]

| (10a) | Sistemi za nadzor vlakov in signalizacijski sistemi imajo najpomembnejšo vlogo pri zagotavljanju varnosti v železniškem prometu. Harmoniziran razvoj in uvajanje evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa na železniškem omrežju Unije pomembno prispevata k izboljšanju ravni varnosti. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(10a)

Sistemi za nadzor vlakov in signalizacijski sistemi imajo najpomembnejšo vlogo pri zagotavljanju varnosti v železniškem prometu. Harmoniziran razvoj in uvajanje evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa na železniškem omrežju Unije pomembno prispevata k izboljšanju ravni varnosti. [Sprememba 19]

| (11) | Pri opravljanju svojih dolžnosti in izpolnjevanju svojih obveznosti bi morali upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu uresničevati sistem varnega upravljanja, ki izpolnjuje zahteve Unije in vsebuje skupne elemente. Podatki o varnosti in uresničevanju sistema varnega upravljanja bi se morali predložiti Agenciji in nacionalnemu varnostnemu organu v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(11)

Pri opravljanju svojih dolžnosti in izpolnjevanju svojih obveznosti bi morali upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu uresničevati sistem varnega upravljanja, ki izpolnjuje zahteve Unije in vsebuje skupne elemente. Podatki o varnosti in uresničevanju sistema varnega upravljanja bi se morali predložiti Agenciji in nacionalnemu varnostnemu organu v zadevni državi članici.

| (11a) | Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture bi morali v svojo varnostno kulturo uvesti „kulturo pravičnosti“, tako da bi zaposlene dejavno spodbujali k poročanju o nesrečah, incidentih in skorajšnjih nesrečah, povezanih z varnostjo, ne da bi bili kaznovani ali diskriminirani. Kultura pravičnosti železniški industriji omogoča učenje iz nesreč, incidentov in skorajšnjih nesreč ter na podlagi tega izboljšanje varnosti v železniškem prometu za delavce in potnike. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(11a)

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture bi morali v svojo varnostno kulturo uvesti „kulturo pravičnosti“, tako da bi zaposlene dejavno spodbujali k poročanju o nesrečah, incidentih in skorajšnjih nesrečah, povezanih z varnostjo, ne da bi bili kaznovani ali diskriminirani. Kultura pravičnosti železniški industriji omogoča učenje iz nesreč, incidentov in skorajšnjih nesreč ter na podlagi tega izboljšanje varnosti v železniškem prometu za delavce in potnike. [Sprememba 20]

| (12) | Da bi zagotovili visoko raven varnosti na železnici in enake pogoje za vse prevoznike v železniškem prometu, bi za slednje morali veljati enaki pogoji. Prevozniki v železniškem prometu bi morali imeti varnostno spričevalo, da bi lahko dobili dovoljenje za dostop do železniške infrastrukture. Varnostno spričevalo bi moralo biti dokaz, da je prevoznik v železniškem prometu vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja in da ima možnosti za uskladitev z zadevnimi varnostnimi standardi in predpisi
  v vseh državah članicah, v katerih posluje
  . Za opravljanje mednarodnih prevoznih storitev bi moralo biti dovolj, da se sistem varnega upravljanja
  odobri samo enkrat
  na ravni Unije odobri samo enkrat

  ali za ozemlje, katerega železniško infrastrukturo bo uporabljal prevoznik v železniškem prometu
  . [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(12)

Da bi zagotovili visoko raven varnosti na železnici in enake pogoje za vse prevoznike v železniškem prometu, bi za slednje morali veljati enaki pogoji. Prevozniki v železniškem prometu bi morali imeti varnostno spričevalo, da bi lahko dobili dovoljenje za dostop do železniške infrastrukture. Varnostno spričevalo bi moralo biti dokaz, da je prevoznik v železniškem prometu vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja in da ima možnosti za uskladitev z zadevnimi varnostnimi standardi in predpisi
  v vseh državah članicah, v katerih posluje
  . Za opravljanje mednarodnih prevoznih storitev bi moralo biti dovolj, da se sistem varnega upravljanja
  odobri samo enkrat
  na ravni Unije odobri samo enkrat

  ali za ozemlje, katerega železniško infrastrukturo bo uporabljal prevoznik v železniškem prometu
  . [Sprememba 21]

| (13) | Na podlagi Direktive 2004/49/ES so bile pripravljene
  minimalne
  usklajene metode, ki se bodo uporabljale za prevoznike v železniškem prometu in nacionalne varnostne organe v zvezi s spremljanjem, ocenjevanjem skladnosti, nadzorom ter ovrednotenjem in oceno tveganja. Ta regulativni okvir je dovolj zrel za postopen prehod na „enotno varnostno spričevalo“, veljavno po vsej Uniji
  za določena področja delovanja
  . S prehodom na enotno varnostno spričevalo bi moral železniški sistem postati bolj učinkovit in uspešen, saj bi se zmanjšala upravna bremena za prevoznike v železniškem prometu
  , to pa bo povečalo konkurenčnost železniškega prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza
  . [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi Direktive 2004/49/ES so bile pripravljene
  minimalne
  usklajene metode, ki se bodo uporabljale za prevoznike v železniškem prometu in nacionalne varnostne organe v zvezi s spremljanjem, ocenjevanjem skladnosti, nadzorom ter ovrednotenjem in oceno tveganja. Ta regulativni okvir je dovolj zrel za postopen prehod na „enotno varnostno spričevalo“, veljavno po vsej Uniji
  za določena področja delovanja
  . S prehodom na enotno varnostno spričevalo bi moral železniški sistem postati bolj učinkovit in uspešen, saj bi se zmanjšala upravna bremena za prevoznike v železniškem prometu
  , to pa bo povečalo konkurenčnost železniškega prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza
  . [Sprememba 22]

| (14) | Enotno varnostno spričevalo bi se moralo izdajati na podlagi dokazov, da ima prevoznik v železniškem prometu vzpostavljen svoj sistem varnega upravljanja. Za zagotovitev teh dokazov bodo morda potrebni ne samo pregledi prevoznika v železniškem prometu na kraju samem, temveč tudi nadzor, katerega namen je oceniti, ali prevoznik v železniškem prometu po tem, ko mu je bilo podeljeno enotno varnostno spričevalo, še naprej ustrezno izvaja svoj sistem varnega upravljanja. |
| --- | --- |

(14)

Enotno varnostno spričevalo bi se moralo izdajati na podlagi dokazov, da ima prevoznik v železniškem prometu vzpostavljen svoj sistem varnega upravljanja. Za zagotovitev teh dokazov bodo morda potrebni ne samo pregledi prevoznika v železniškem prometu na kraju samem, temveč tudi nadzor, katerega namen je oceniti, ali prevoznik v železniškem prometu po tem, ko mu je bilo podeljeno enotno varnostno spričevalo, še naprej ustrezno izvaja svoj sistem varnega upravljanja.

| (15) | Upravljavec infrastrukture bi moral nositi ključno odgovornost za varno zasnovo, vzdrževanje in delovanje svojega železniškega omrežja. Upravljavec infrastrukture bi moral od nacionalnega varnostnega organa pridobiti varnostno pooblastilo, ki se nanaša na njegov sistem varnega upravljanja in druge določbe v zvezi z izpolnjevanjem varnostnih zahtev. |
| --- | --- |

(15)

Upravljavec infrastrukture bi moral nositi ključno odgovornost za varno zasnovo, vzdrževanje in delovanje svojega železniškega omrežja. Upravljavec infrastrukture bi moral od nacionalnega varnostnega organa pridobiti varnostno pooblastilo, ki se nanaša na njegov sistem varnega upravljanja in druge določbe v zvezi z izpolnjevanjem varnostnih zahtev.

| (16) | Usposobljenost in kvalifikacije vlakovnega osebja so glavni dejavnik pri varnosti v železniškem prometu. Prevozniki v železniškem prometu bi morali zagotoviti, da je njihovo osebje ustrezno kvalificirano in usposobljeno ter ima primerna spričevala, tudi kadar opravlja dejavnosti na omrežju druge države članice. Zahteve v zvezi s tem bi morali spremljati in izvrševati nacionalni varnostni organi.
  Podeljevanje spričeval vlakovnemu osebju je
  lahko ovira
  za nove udeležence pogosto nepremostljiva ovira. Države članice bi morale zagotoviti, da so sredstva za usposabljanje in podeljevanje varnostnega spričevala vlakovnemu osebju, ki so potrebna za izpolnjevanje nacionalnih predpisov, dostopna prevoznikom v železniškem prometu, ki nameravajo opravljati svoje dejavnosti v zadevnem omrežju. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(16)

Usposobljenost in kvalifikacije vlakovnega osebja so glavni dejavnik pri varnosti v železniškem prometu. Prevozniki v železniškem prometu bi morali zagotoviti, da je njihovo osebje ustrezno kvalificirano in usposobljeno ter ima primerna spričevala, tudi kadar opravlja dejavnosti na omrežju druge države članice. Zahteve v zvezi s tem bi morali spremljati in izvrševati nacionalni varnostni organi.
  Podeljevanje spričeval vlakovnemu osebju je
  lahko ovira
  za nove udeležence pogosto nepremostljiva ovira. Države članice bi morale zagotoviti, da so sredstva za usposabljanje in podeljevanje varnostnega spričevala vlakovnemu osebju, ki so potrebna za izpolnjevanje nacionalnih predpisov, dostopna prevoznikom v železniškem prometu, ki nameravajo opravljati svoje dejavnosti v zadevnem omrežju. [Sprememba 23]

| (17) | Subjekt, zadolžen za vzdrževanje, bi moral imeti spričevalo za tovorne vagone. Kadar je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, upravljavec infrastrukture, bi moralo biti to spričevalo vključeno v postopek za izdajo varnostnega pooblastila. Spričevalo, izdano takšnemu subjektu, bi moralo zagotavljati, da ta izpolnjuje zahteve glede vzdrževanja iz te direktive, in sicer za vse tovorne vagone, za katere je navedeni subjekt zadolžen. To potrdilo bi moralo veljati po vsej Uniji, izdati pa bi ga moral organ, ki lahko pregleda sistem vzdrževanja, ki ga je vzpostavil zadevni subjekt. Ker se tovorni vagoni pogosto uporabljajo v mednarodnem prometu in ker bi subjekt, zadolžen za vzdrževanje, morda želel uporabljati delavnice, ustanovljene v več kot eni državi članici, bi moral biti organ za potrjevanje sposoben izvajati nadzor po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(17)

Subjekt, zadolžen za vzdrževanje, bi moral imeti spričevalo za tovorne vagone. Kadar je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, upravljavec infrastrukture, bi moralo biti to spričevalo vključeno v postopek za izdajo varnostnega pooblastila. Spričevalo, izdano takšnemu subjektu, bi moralo zagotavljati, da ta izpolnjuje zahteve glede vzdrževanja iz te direktive, in sicer za vse tovorne vagone, za katere je navedeni subjekt zadolžen. To potrdilo bi moralo veljati po vsej Uniji, izdati pa bi ga moral organ, ki lahko pregleda sistem vzdrževanja, ki ga je vzpostavil zadevni subjekt. Ker se tovorni vagoni pogosto uporabljajo v mednarodnem prometu in ker bi subjekt, zadolžen za vzdrževanje, morda želel uporabljati delavnice, ustanovljene v več kot eni državi članici, bi moral biti organ za potrjevanje sposoben izvajati nadzor po vsej Uniji.

| (17a) | Agencija bi morala skupaj s strokovnjaki za ta sektor oblikovati skupno varnostno metodo za določanje najpomembnejših varnostnih elementov, pri tem pa upoštevati izkušnje iz letalskega sektorja. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(17a)

Agencija bi morala skupaj s strokovnjaki za ta sektor oblikovati skupno varnostno metodo za določanje najpomembnejših varnostnih elementov, pri tem pa upoštevati izkušnje iz letalskega sektorja. [Sprememba 24]

| (18) | Nacionalni varnostni organi bi morali biti organizacijsko, pravno in pri odločanju popolnoma neodvisni od vseh prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev infrastrukture in

  ali
  oskrbovalnih služb. Svoje naloge bi morali izvajati na odprt in nediskriminatoren način ter sodelovati z Agencijo pri vzpostavljanju enotnega železniškega območja
  z visoko ravnjo varnosti
  in usklajevanju svojih meril v procesu odločanja.
  Nacionalni varnostni organi morajo za opravljanje nalog imeti zadostne proračunske vire in zadostno število dobro usposobljenega osebja.
  Za povečanje učinkovitosti se lahko dve ali več držav članic odloči združiti osebje in vire svojih nacionalnih varnostnih organov. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(18)

Nacionalni varnostni organi bi morali biti organizacijsko, pravno in pri odločanju popolnoma neodvisni od vseh prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev infrastrukture in

  ali
  oskrbovalnih služb. Svoje naloge bi morali izvajati na odprt in nediskriminatoren način ter sodelovati z Agencijo pri vzpostavljanju enotnega železniškega območja
  z visoko ravnjo varnosti
  in usklajevanju svojih meril v procesu odločanja.
  Nacionalni varnostni organi morajo za opravljanje nalog imeti zadostne proračunske vire in zadostno število dobro usposobljenega osebja.
  Za povečanje učinkovitosti se lahko dve ali več držav članic odloči združiti osebje in vire svojih nacionalnih varnostnih organov. [Sprememba 25]

| (18a) | Uvedba enotnega varnostnega spričevala je bistvena za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja in izboljšanje varnosti v železniškem prometu. Pri tem je potrebna jasna delitev nalog in odgovornosti med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi. Agencija bi morala postati točka „vse na enem mestu“ za varnostna spričevala v Uniji in v tej vlogi uporabljati dragoceno strokovno znanje, lokalno znanje in izkušnje nacionalnih varnostnih organov. Specifične naloge in pristojnosti bi morala prenesti na nacionalne varnostne organe na podlagi pogodbenih dogovorov iz Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet], izključno pristojnost pa bi morala imeti za izdajanje, obnavljanje, spreminjanje ali razveljavitev varnostnih spričeval tako za prevoznike v železniškem prometu kot za upravljavce infrastrukture. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(18a)

Uvedba enotnega varnostnega spričevala je bistvena za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja in izboljšanje varnosti v železniškem prometu. Pri tem je potrebna jasna delitev nalog in odgovornosti med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi. Agencija bi morala postati točka „vse na enem mestu“ za varnostna spričevala v Uniji in v tej vlogi uporabljati dragoceno strokovno znanje, lokalno znanje in izkušnje nacionalnih varnostnih organov. Specifične naloge in pristojnosti bi morala prenesti na nacionalne varnostne organe na podlagi pogodbenih dogovorov iz Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet], izključno pristojnost pa bi morala imeti za izdajanje, obnavljanje, spreminjanje ali razveljavitev varnostnih spričeval tako za prevoznike v železniškem prometu kot za upravljavce infrastrukture. [Sprememba 26]

| (19) | Kadar se od nacionalnega varnostnega organa zahteva nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu, ki ima sedež v različnih državah članicah, bi morala Agencija o tem obvestiti preostale zadevne nacionalne varnostne organe ter zagotoviti potrebno usklajevanje nadzornih dejavnosti. |
| --- | --- |

(19)

Kadar se od nacionalnega varnostnega organa zahteva nadzor nad prevoznikom v železniškem prometu, ki ima sedež v različnih državah članicah, bi morala Agencija o tem obvestiti preostale zadevne nacionalne varnostne organe ter zagotoviti potrebno usklajevanje nadzornih dejavnosti.

| (19a) | Za varnost v železniškem prometu in pošteno konkurenco je izredno pomembna zavezanost pravilom o delovnem času ter času vožnje in počitka za strojevodje in vlakovno osebje, ki opravlja naloge, povezane z varnostjo. Nacionalni varnostni organi bi morali biti pristojni za izvrševanje in preverjanje uporabe teh pravil, tudi pri čezmejnem poslovanju. Agencija bi morala razviti napravo za beleženje časa vožnje in počitka strojevodij, ki bi bila nameščena v vozilu. Nadziranje časa vožnje in počitka pri čezmejnem prevozu bi moralo biti v pristojnosti nacionalnih varnostnih organov. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(19a)

Za varnost v železniškem prometu in pošteno konkurenco je izredno pomembna zavezanost pravilom o delovnem času ter času vožnje in počitka za strojevodje in vlakovno osebje, ki opravlja naloge, povezane z varnostjo. Nacionalni varnostni organi bi morali biti pristojni za izvrševanje in preverjanje uporabe teh pravil, tudi pri čezmejnem poslovanju. Agencija bi morala razviti napravo za beleženje časa vožnje in počitka strojevodij, ki bi bila nameščena v vozilu. Nadziranje časa vožnje in počitka pri čezmejnem prevozu bi moralo biti v pristojnosti nacionalnih varnostnih organov. [Sprememba 27]

| (20) | Resne železniške nesreče so redke. Vendar imajo lahko pogubne posledice in so razlog za zaskrbljenost javnosti glede varnosti v železniškem sistemu. Vse take nesreče je zato treba preiskati iz varnostnega vidika, da bi preprečili ponovitev, in izide preiskav objaviti
  ter vključiti v redna poročila
  . Druge nesreče in incidenti bi ravno tako morali biti predmet varnostnih preiskav, kadar bi lahko bili znanilci resnih nesreč.
  Za odkrivanje takih znanilcev prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture vzpostavijo „kulturo pravičnosti“, kot je opredeljena v členu 3. [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(20)

Resne železniške nesreče so redke. Vendar imajo lahko pogubne posledice in so razlog za zaskrbljenost javnosti glede varnosti v železniškem sistemu. Vse take nesreče je zato treba preiskati iz varnostnega vidika, da bi preprečili ponovitev, in izide preiskav objaviti
  ter vključiti v redna poročila
  . Druge nesreče in incidenti bi ravno tako morali biti predmet varnostnih preiskav, kadar bi lahko bili znanilci resnih nesreč.
  Za odkrivanje takih znanilcev prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture vzpostavijo „kulturo pravičnosti“, kot je opredeljena v členu 3. [Sprememba 28]

| (20a) | Železniški varnostni sistem temelji na povratnih informacijah in izkušnjah iz nesreč in incidentov, pri katerih je treba strogo spoštovati pravila o zaupnosti, da se zagotovi razpoložljivost dragocenih virov informacij v prihodnje. V tem smislu bi bilo treba občutljive varnostne informacije ustrezno zaščititi. [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(20a)

Železniški varnostni sistem temelji na povratnih informacijah in izkušnjah iz nesreč in incidentov, pri katerih je treba strogo spoštovati pravila o zaupnosti, da se zagotovi razpoložljivost dragocenih virov informacij v prihodnje. V tem smislu bi bilo treba občutljive varnostne informacije ustrezno zaščititi. [Sprememba 29]

| (20b) | Nesreče sprožijo veliko različnih vprašanj v javnem interesu, med njimi potrebo po preprečevanju prihodnjih nesreč in učinkovitem delovanju sodstva. Ti interesi presegajo posamezne interese vpletenih strani in posamezen dogodek. Potrebno je pravo ravnovesje med vsemi interesi, da se zavaruje splošni javni interes. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(20b)

Nesreče sprožijo veliko različnih vprašanj v javnem interesu, med njimi potrebo po preprečevanju prihodnjih nesreč in učinkovitem delovanju sodstva. Ti interesi presegajo posamezne interese vpletenih strani in posamezen dogodek. Potrebno je pravo ravnovesje med vsemi interesi, da se zavaruje splošni javni interes. [Sprememba 30]

| (21) | Varnostno preiskavo bi bilo treba ločevati od sodne preiskave iste nesreče in omogočiti dostop do dokazov in prič. Opraviti bi jo moral stalni organ, ki je neodvisen od aktivnih udeležencev v železniškem sektorju. Organ bi moral delovati na način, ki preprečuje navzkrižje interesov in vsakršno vpletenost pri vzrokih za dogodke, ki se preiskujejo; zlasti bi morala biti zavarovana njegova funkcionalna neodvisnost, če je tesno povezan z nacionalnim varnostnim organom ali regulatornim organom v zvezi z organizacijskimi in pravnimi nameni. Njegove preiskave bi morale biti, kolikor je mogoče, odprte. Za vsak dogodek bi preiskovalni organ moral ustanoviti ustrezno preiskovalno skupino s potrebnim strokovnim znanjem in izkušnjami za odkrivanje neposrednih in osnovnih vzrokov. |
| --- | --- |

(21)

Varnostno preiskavo bi bilo treba ločevati od sodne preiskave iste nesreče in omogočiti dostop do dokazov in prič. Opraviti bi jo moral stalni organ, ki je neodvisen od aktivnih udeležencev v železniškem sektorju. Organ bi moral delovati na način, ki preprečuje navzkrižje interesov in vsakršno vpletenost pri vzrokih za dogodke, ki se preiskujejo; zlasti bi morala biti zavarovana njegova funkcionalna neodvisnost, če je tesno povezan z nacionalnim varnostnim organom ali regulatornim organom v zvezi z organizacijskimi in pravnimi nameni. Njegove preiskave bi morale biti, kolikor je mogoče, odprte. Za vsak dogodek bi preiskovalni organ moral ustanoviti ustrezno preiskovalno skupino s potrebnim strokovnim znanjem in izkušnjami za odkrivanje neposrednih in osnovnih vzrokov.

| (21a) | Železniški sektor bi moral spodbujati tudi okolje, ki ni kaznovalno, kar bi olajšalo spontano poročanje o dogodkih in pospešilo uvajanje načela „kulture pravičnosti“. [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(21a)

Železniški sektor bi moral spodbujati tudi okolje, ki ni kaznovalno, kar bi olajšalo spontano poročanje o dogodkih in pospešilo uvajanje načela „kulture pravičnosti“. [Sprememba 31]

| (21b) | Za preprečevanje nesreč in incidentov je pomembno, da se čim hitreje sporočijo pomembne informacije, vključno zlasti s poročili in varnostnimi priporočili, ki izhajajo iz preiskav v zvezi z varnostjo. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(21b)

Za preprečevanje nesreč in incidentov je pomembno, da se čim hitreje sporočijo pomembne informacije, vključno zlasti s poročili in varnostnimi priporočili, ki izhajajo iz preiskav v zvezi z varnostjo. [Sprememba 32]

| (21c) | V železniškem sektorju je po nesreči težko identificirati žrtve in njihove kontaktne osebe in/ali družinske člane, saj izvajalec načeloma ne pozna identitete žrtev. Pri nekaterih železniških storitvah, pri katerih je obvezna predhodna rezervacija ali se opravi varnostni pregled pred vkrcanjem na vlak, pa bi bilo primerno, da bi imel izvajalec seznam potnikov in osebja na vlaku zgolj za to, da bi lahko hitro obvestil družinske člane in/ali kontaktne osebe. Zato bi bilo treba Agenciji dati pooblastilo, da oblikuje sistem za vključitev teh informacij v potniške sisteme rezervacij. Nacionalne agencije morajo prav tako pripraviti načrte ukrepov ob izjemnih dogodkih, ki vključujejo službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih, načrt za dostop in pomoč na kraju nesreče, pa tudi načrte za zagotavljanje oskrbe za žrtve. Pri pripravi teh načrtov bo lahko Agencija sodelovala in pomagala ob upoštevanju najboljše prakse. Izvajalec bi moral imeti tudi načrt za pomoč žrtvam. [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(21c)

V železniškem sektorju je po nesreči težko identificirati žrtve in njihove kontaktne osebe in/ali družinske člane, saj izvajalec načeloma ne pozna identitete žrtev. Pri nekaterih železniških storitvah, pri katerih je obvezna predhodna rezervacija ali se opravi varnostni pregled pred vkrcanjem na vlak, pa bi bilo primerno, da bi imel izvajalec seznam potnikov in osebja na vlaku zgolj za to, da bi lahko hitro obvestil družinske člane in/ali kontaktne osebe. Zato bi bilo treba Agenciji dati pooblastilo, da oblikuje sistem za vključitev teh informacij v potniške sisteme rezervacij. Nacionalne agencije morajo prav tako pripraviti načrte ukrepov ob izjemnih dogodkih, ki vključujejo službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih, načrt za dostop in pomoč na kraju nesreče, pa tudi načrte za zagotavljanje oskrbe za žrtve. Pri pripravi teh načrtov bo lahko Agencija sodelovala in pomagala ob upoštevanju najboljše prakse. Izvajalec bi moral imeti tudi načrt za pomoč žrtvam. [Sprememba 33]

| (22) | Za povečanje učinkovitosti dejavnosti preiskovalnega organa in za zagotavljanje pomoči pri izvajanju njegovih nalog bi moral biti preiskovalnemu organu
  ter Agenciji, če to zahteva,
  zagotovljen pravočasen dostop do kraja nesreče, po potrebi v dobrem sodelovanju s sodnim organom.
  Vse udeležene strani, tudi Agencija, bi morale zagotoviti vse ustrezne informacije, da bi preiskovalnemu organu omogočile izvajanje njegovih dejavnosti.
  Poročila o preiskavah ter vse ugotovitve in priporočila zagotavljajo ključne informacije za nadaljnje izboljšanje varnosti na železnici in bi zato morala biti dostopna javnosti na ravni Unije. Naslovniki bi morali izvajati varnostna priporočila in o ukrepih poročati varnostnemu organu. [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(22)

Za povečanje učinkovitosti dejavnosti preiskovalnega organa in za zagotavljanje pomoči pri izvajanju njegovih nalog bi moral biti preiskovalnemu organu
  ter Agenciji, če to zahteva,
  zagotovljen pravočasen dostop do kraja nesreče, po potrebi v dobrem sodelovanju s sodnim organom.
  Vse udeležene strani, tudi Agencija, bi morale zagotoviti vse ustrezne informacije, da bi preiskovalnemu organu omogočile izvajanje njegovih dejavnosti.
  Poročila o preiskavah ter vse ugotovitve in priporočila zagotavljajo ključne informacije za nadaljnje izboljšanje varnosti na železnici in bi zato morala biti dostopna javnosti na ravni Unije. Naslovniki bi morali izvajati varnostna priporočila in o ukrepih poročati varnostnemu organu. [Sprememba 34]

| (23) | Države članice bi morale predpisati kazni, ki bi se uporabljale pri kršitvah določb iz te direktive, in zagotoviti, da se izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi morale predpisati kazni, ki bi se uporabljale pri kršitvah določb iz te direktive, in zagotoviti, da se izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (24) | Ker ciljev in ukrepov, predlaganih v tej direktivi, to je koordinacije dejavnosti v državah članicah za urejanje in nadzor varnosti, preiskav nesreč in določitve skupnih varnostnih ciljev, skupnih varnostnih metod, skupnih varnostnih kazalnikov ter skupnih zahtev za enotno varnostno spričevalo, države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti in ker jih je mogoče lažje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Ker ciljev in ukrepov, predlaganih v tej direktivi, to je koordinacije dejavnosti v državah članicah za urejanje in nadzor varnosti, preiskav nesreč in določitve skupnih varnostnih ciljev, skupnih varnostnih metod, skupnih varnostnih kazalnikov ter skupnih zahtev za enotno varnostno spričevalo, države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti in ker jih je mogoče lažje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.

| (25) | Z namenom dopolnitve ali spremembe nekaterih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s skupnimi varnostnimi metodami in njihovo revizijo ter revizijo skupnih varnostnih kazalnikov in skupnih varnostnih ciljev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni
  , s socialnimi partnerji in zlasti z nacionalnimi varnostnimi organi
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti istočasno, pravočasno in na ustrezen način predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(25)

Z namenom dopolnitve ali spremembe nekaterih nebistvenih elementov te direktive bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s skupnimi varnostnimi metodami in njihovo revizijo ter revizijo skupnih varnostnih kazalnikov in skupnih varnostnih ciljev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni
  , s socialnimi partnerji in zlasti z nacionalnimi varnostnimi organi
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se ustrezni dokumenti istočasno, pravočasno in na ustrezen način predložijo Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 35]

| (26) | Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z zahtevami glede sistema varnega upravljanja in njegovih sestavnih delov, revizijo sistema podeljevanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje, za tovorne vagone in druga tirna vozila ter bistveno vsebino poročila o preiskavi nesreč in incidentov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(26)

Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z zahtevami glede sistema varnega upravljanja in njegovih sestavnih delov, revizijo sistema podeljevanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje, za tovorne vagone in druga tirna vozila ter bistveno vsebino poročila o preiskavi nesreč in incidentov. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (27) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodne direktive. |
| --- | --- |

(27)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodne direktive.

| (28) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznost držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so navedeni v delu B Priloge IV – |
| --- | --- |

(28)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznost držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so navedeni v delu B Priloge IV –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet

Ta direktiva določa
  minimalne
  ukrepe
  , ki jih lahko države članice presežejo le s predpisi v skladu s členom 8,
  za zagotovitev razvoja in
  nadaljnjega
  izboljšanja varnosti na železnicah Unije ter olajšanje dostopa do trga storitev železniških prevozov z: [Sprememba 36]

| (a) | uskladitvijo regulativnih struktur v državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

uskladitvijo regulativnih struktur v državah članicah;

| (b) | določitvijo odgovornosti aktivnih udeležencev železniškega sistema; |
| --- | --- |

(b)

določitvijo odgovornosti aktivnih udeležencev železniškega sistema;

| (c) | razvojem skupnih varnostnih ciljev in skupnih varnostnih metod zaradi postopnega odpravljanja potrebe po

  za večjo harmonizacijo
  nacionalnih predpisih

  predpisov ob visoki ravni varnosti
  ; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(c)

razvojem skupnih varnostnih ciljev in skupnih varnostnih metod zaradi postopnega odpravljanja potrebe po

  za večjo harmonizacijo
  nacionalnih predpisih

  predpisov ob visoki ravni varnosti
  ; [Sprememba 37]

| (d) | zahtevo za ustanovitev nacionalnega varnostnega organa in organa za preiskavo nesreč in incidentov za vsako državo članico; |
| --- | --- |

(d)

zahtevo za ustanovitev nacionalnega varnostnega organa in organa za preiskavo nesreč in incidentov za vsako državo članico;

| (e) | določitvijo skupnih načel upravljanja, urejanja in nadzorovanja varnosti na železnici; |
| --- | --- |

(e)

določitvijo skupnih načel upravljanja, urejanja in nadzorovanja varnosti na železnici;

| (ea) | uvedbo enotnega varnostnega spričevala, veljavnega in priznanega v vseh državah članicah v okviru določenih področij delovanja; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(ea)

uvedbo enotnega varnostnega spričevala, veljavnega in priznanega v vseh državah članicah v okviru določenih področij delovanja; [Sprememba 38]

| (eb) | zahtevo, da Agencija objavi smernice za varnost na železnicah in podeljevanje varnostnih spričeval, vključno s seznami primerov dobre prakse, zlasti za čezmejni prevoz
  . [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(eb)

zahtevo, da Agencija objavi smernice za varnost na železnicah in podeljevanje varnostnih spričeval, vključno s seznami primerov dobre prakse, zlasti za čezmejni prevoz
  . [Sprememba 39]

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za železniške sisteme v državah članicah, ki se lahko razčlenijo v podsisteme za strukturna področja in področja delovanja. Obsega varnostne zahteve za sistem v celoti, vključno z varnim upravljanjem infrastrukture in vodenjem železniškega prometa ter z medsebojnim delovanjem ali vplivanjem med prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in drugimi aktivnimi udeleženci železniškega sistema.

2.   
  Države članice lahko
  iz področja uporabe

  ukrepov, ki jih sprejmejo za izvajanje
  te direktive so izključeni naslednji sistemi

  , izvzamejo
  : [Sprememba 103]

| (a) | podzemne železnice,
  tramvaje
  ,
  tramvaj-vlake
  in
  sisteme
  lahke železnice; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(a)

podzemne železnice,
  tramvaje
  ,
  tramvaj-vlake
  in
  sisteme
  lahke železnice; [Sprememba 40]

| (b) | omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevozniki, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih; |
| --- | --- |

(b)

omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevozniki, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih;

3.   Države članice lahko iz področja uporabe ukrepov za izvajanje te direktive izvzamejo:

| (a) | zasebno železniško infrastrukturo in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi, pri čemer jo uporablja samo njen lastnik za lastne prevoze blaga; |
| --- | --- |

(a)

zasebno železniško infrastrukturo in vozila, ki se uporabljajo izključno na takšni infrastrukturi, pri čemer jo uporablja samo njen lastnik za lastne prevoze blaga;

| (b) | infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo in vozila, predvidena izključno za lokalno, zgodovinsko ali turistično uporabo

| (ba) | infrastrukturo lahke železnice, ki jo občasno uporabljajo vozila navadne železnice pod pogoji obratovanja sistema lahke železnice, če je to potrebno izključno za namene povezljivosti; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(ba)

infrastrukturo lahke železnice, ki jo občasno uporabljajo vozila navadne železnice pod pogoji obratovanja sistema lahke železnice, če je to potrebno izključno za namene povezljivosti; [Sprememba 41]

| (bb) | vozila, ki so ostala brez dovoljenja in se jih premika na terminal ali na drugo lokacijo, kjer se lahko zanje znova izda dovoljenje
  . [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(bb)

vozila, ki so ostala brez dovoljenja in se jih premika na terminal ali na drugo lokacijo, kjer se lahko zanje znova izda dovoljenje
  . [Sprememba 42]

Člen 3

Definicije

Za namene te direktive se uporabljajo naslednje definicije:

| (a) | „železniški sistem
  Unije
  “ pomeni železniški sistem Unije
  za konvencionalne hitrosti in visoke hitrosti
  , kot je opredeljen v členu 2 Direktive... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(a)

„železniški sistem
  Unije
  “ pomeni železniški sistem Unije
  za konvencionalne hitrosti in visoke hitrosti
  , kot je opredeljen v členu 2 Direktive... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; [Sprememba 43]

| (b) | „upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca železniške infrastrukture, kakor je definiran v členu 2

  3
  Direktive 2001/14/ES

  2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (8); [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(b)

„upravljavec infrastrukture“ pomeni upravljavca železniške infrastrukture, kakor je definiran v členu 2

  3
  Direktive 2001/14/ES

  2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (8); [Sprememba 44]

| (c) | „prevoznik v železniškem prometu“ pomeni podjetje, kakor je definirano v členu 2

  3
  Direktive 2001/14/ES

  2012/34/EU
  , in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, katerega glavna dejavnost je izvajanje prevoznih storitev prevozov blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora ta prevoznik zagotoviti vleko, ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(c)

„prevoznik v železniškem prometu“ pomeni podjetje, kakor je definirano v členu 2

  3
  Direktive 2001/14/ES

  2012/34/EU
  , in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, katerega glavna dejavnost je izvajanje prevoznih storitev prevozov blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora ta prevoznik zagotoviti vleko, ta izraz vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko; [Sprememba 45]

| (ca) | „območje delovanja“ pomeni omrežje ali omrežja v državi članici ali skupini držav članic, na katerem naj bi prevoznik v železniškem prometu deloval; |
| --- | --- |

(ca)

„območje delovanja“ pomeni omrežje ali omrežja v državi članici ali skupini držav članic, na katerem naj bi prevoznik v železniškem prometu deloval;

| (cb) | „ločeno železniško omrežje“ pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja s tirno širino 1520 mm, ki je geografsko ali tehnično ločeno od evropske mreže s standardno nominalno tirno širino (1 435 mm – v nadaljnjem besedilu „standardna širina“) in je uspešno vključeno v železniško omrežje s tirno širino 1 520 mm skupaj s tretjimi državami, vendar je ločeno od standardnega omrežja Unije; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(cb)

„ločeno železniško omrežje“ pomeni železniško omrežje države članice ali del tega omrežja s tirno širino 1520 mm, ki je geografsko ali tehnično ločeno od evropske mreže s standardno nominalno tirno širino (1 435 mm – v nadaljnjem besedilu „standardna širina“) in je uspešno vključeno v železniško omrežje s tirno širino 1 520 mm skupaj s tretjimi državami, vendar je ločeno od standardnega omrežja Unije; [Sprememba 46]

| (d) | „tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI)“ pomeni specifikacijo, v kateri je zajet podsistem ali del podsistema zaradi izpolnjevanja bistvenih zahtev in zagotovitve interoperabilnosti železniškega sistema, kakor je definiran v členu 2 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; |
| --- | --- |

(d)

„tehnična specifikacija za interoperabilnost (TSI)“ pomeni specifikacijo, v kateri je zajet podsistem ali del podsistema zaradi izpolnjevanja bistvenih zahtev in zagotovitve interoperabilnosti železniškega sistema, kakor je definiran v členu 2 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic];

| (e) | „skupni varnostni cilji (SVC)“ pomeni najmanjše stopnje varnosti, izražene v merilih za sprejemljivost tveganja, ki jih morajo doseči različni deli železniškega sistema (kakor so železniški sistem za konvencionalne hitrosti, železniški sistem za visoke hitrosti, dolgi železniški predori ali proge, ki se uporabljajo samo za tovorni promet) in celotni sistem; |
| --- | --- |

(e)

„skupni varnostni cilji (SVC)“ pomeni najmanjše stopnje varnosti, izražene v merilih za sprejemljivost tveganja, ki jih morajo doseči različni deli železniškega sistema (kakor so železniški sistem za konvencionalne hitrosti, železniški sistem za visoke hitrosti, dolgi železniški predori ali proge, ki se uporabljajo samo za tovorni promet) in celotni sistem;

| (f) | „skupne varnostne metode (SVM)“ pomeni metode, ki opisujejo ocenjevanje stopnje varnosti in doseganje varnostnih ciljev ter skladnosti z drugimi varnostnimi zahtevami; |
| --- | --- |

(f)

„skupne varnostne metode (SVM)“ pomeni metode, ki opisujejo ocenjevanje stopnje varnosti in doseganje varnostnih ciljev ter skladnosti z drugimi varnostnimi zahtevami;

| (fa) | „Skupni varnostni kazalniki (SVK)“ pomeni skupni niz podatkov o varnosti na železnicah, zbranih za lažje spremljanje varnega delovanja železniškega sistema in doseganje skupnih varnostnih ciljev (SVC); [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(fa)

„Skupni varnostni kazalniki (SVK)“ pomeni skupni niz podatkov o varnosti na železnicah, zbranih za lažje spremljanje varnega delovanja železniškega sistema in doseganje skupnih varnostnih ciljev (SVC); [Sprememba 48]

| (g) | „nacionalni varnostni organ“ pomeni nacionalni organ, ki je zadolžen za naloge v zvezi z varnostjo na železnici v skladu s to direktivo ali katerikoli organ, ki mu je več držav članic zaupalo te naloge, da bi zagotovil enoten varnostni režim; |
| --- | --- |

(g)

„nacionalni varnostni organ“ pomeni nacionalni organ, ki je zadolžen za naloge v zvezi z varnostjo na železnici v skladu s to direktivo ali katerikoli organ, ki mu je več držav članic zaupalo te naloge, da bi zagotovil enoten varnostni režim;

| (h) | „nacionalni predpisi“ pomeni
  vse
  zavezujoče predpise, vsebujoče varnostne ali

  ki jih je sporočila država članica in vsebujejo varnostne, obratovalne ali
  tehnične zahteve za železnice, ki so naložene na ravni države članice in se uporabljajo za prevoznike

  za udeležence
  v železniškem prometu, ne glede na organ, ki jih je izdal; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(h)

„nacionalni predpisi“ pomeni
  vse
  zavezujoče predpise, vsebujoče varnostne ali

  ki jih je sporočila država članica in vsebujejo varnostne, obratovalne ali
  tehnične zahteve za železnice, ki so naložene na ravni države članice in se uporabljajo za prevoznike

  za udeležence
  v železniškem prometu, ne glede na organ, ki jih je izdal; [Sprememba 49]

| (i) | „sistem varnega upravljanja“ pomeni organizacijo in ureditev

  postopke
  , ki ju

  jih
  je vzpostavil upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, da bi zagotovil varno upravljanje svojih dejavnosti; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(i)

„sistem varnega upravljanja“ pomeni organizacijo in ureditev

  postopke
  , ki ju

  jih
  je vzpostavil upravljavec infrastrukture ali prevoznik v železniškem prometu, da bi zagotovil varno upravljanje svojih dejavnosti; [Sprememba 50]

| (j) | „glavni preiskovalec“ pomeni osebo, ki je odgovorna za organizacijo, izvajanje in nadzor preiskave; |
| --- | --- |

(j)

„glavni preiskovalec“ pomeni osebo, ki je odgovorna za organizacijo, izvajanje in nadzor preiskave;

| (k) | „nesreča“ pomeni nehoteni ali nenamerni nepričakovani dogodek ali posebni niz takih dogodkov, ki
  ima

  imajo škodljive posledice; nesreče se razvrščajo v naslednje kategorije: trčenja, iztirjenja, nesreče na nivojskih prehodih, nesreče, ki jih povzročijo tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe,
  tudi tiste, ki niso zajete v opredelitvi potnikov, tudi na ranžirnih postajah in med vzdrževalnimi deli na tirih,
  požari in druge; [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(k)

„nesreča“ pomeni nehoteni ali nenamerni nepričakovani dogodek ali posebni niz takih dogodkov, ki
  ima

  imajo škodljive posledice; nesreče se razvrščajo v naslednje kategorije: trčenja, iztirjenja, nesreče na nivojskih prehodih, nesreče, ki jih povzročijo tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe,
  tudi tiste, ki niso zajete v opredelitvi potnikov, tudi na ranžirnih postajah in med vzdrževalnimi deli na tirih,
  požari in druge; [Sprememba 51]

| (l) | „resna nesreča“ pomeni katero koli trčenje ali iztirjenje vlakov, katerega posledice so smrt vsaj ene osebe ali resne poškodbe petih ali več oseb ali velika škoda na tirnih vozilih, infrastrukturi ali v okolju, in vsaka druga podobna nesreča, ki ima očiten vpliv na ureditev varnosti na železnici ali na upravljanje varnosti; navedeni izraz „velika škoda“ pomeni škodo, ki jo lahko preiskovalni organ oceni takoj in ki znaša vsaj 2 milijona evrov; |
| --- | --- |

(l)

„resna nesreča“ pomeni katero koli trčenje ali iztirjenje vlakov, katerega posledice so smrt vsaj ene osebe ali resne poškodbe petih ali več oseb ali velika škoda na tirnih vozilih, infrastrukturi ali v okolju, in vsaka druga podobna nesreča, ki ima očiten vpliv na ureditev varnosti na železnici ali na upravljanje varnosti; navedeni izraz „velika škoda“ pomeni škodo, ki jo lahko preiskovalni organ oceni takoj in ki znaša vsaj 2 milijona evrov;

| (m) | „incident“ pomeni katerikoli dogodek, razen nesreče ali resne nesreče, ki je povezan z obratovanjem vlakov in vpliva na varnost obratovanja; |
| --- | --- |

(m)

„incident“ pomeni katerikoli dogodek, razen nesreče ali resne nesreče, ki je povezan z obratovanjem vlakov in vpliva na varnost obratovanja;

| (n) | „preiskava“ pomeni postopek, ki se izvaja zaradi preprečevanja nesreč in incidentov, kar vključuje zbiranje in analizo informacij, presojo, vključno z odkrivanjem vzrokov, ter, kadar je to primerno, pripravo varnostnih priporočil; |
| --- | --- |

(n)

„preiskava“ pomeni postopek, ki se izvaja zaradi preprečevanja nesreč in incidentov, kar vključuje zbiranje in analizo informacij, presojo, vključno z odkrivanjem vzrokov, ter, kadar je to primerno, pripravo varnostnih priporočil;

| (na) | „praktično izvedljivo“, če se nanaša na dejavnost, pomeni, da ta dejavnost po analizi stroškov in koristi ne privede do nesorazmernega prispevka v smislu stroškov in/ali časovnice izvajanja glede na varnostni cilj, ki se ga želi doseči; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(na)

„praktično izvedljivo“, če se nanaša na dejavnost, pomeni, da ta dejavnost po analizi stroškov in koristi ne privede do nesorazmernega prispevka v smislu stroškov in/ali časovnice izvajanja glede na varnostni cilj, ki se ga želi doseči; [Sprememba 52]

| (nb) | „druge strani“ pomeni vsak subjekt, ki opravlja zunanje dejavnosti na vmesnikih z železniškim sistemom, ki lahko pomenijo tveganja z neposrednim učinkom na delovanje in ki jih morajo nadzorovati upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(nb)

„druge strani“ pomeni vsak subjekt, ki opravlja zunanje dejavnosti na vmesnikih z železniškim sistemom, ki lahko pomenijo tveganja z neposrednim učinkom na delovanje in ki jih morajo nadzorovati upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu; [Sprememba 53]

| (o) | „vzroki“ pomeni dejanja, opustitve dejanj, dogodke ali razmere (ali kombinacijo le-teh), ki so vzrok za nesrečo ali incident; |
| --- | --- |

(o)

„vzroki“ pomeni dejanja, opustitve dejanj, dogodke ali razmere (ali kombinacijo le-teh), ki so vzrok za nesrečo ali incident;

| (p) | „lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški transportni sistem, ki ima manjšo kapaciteto in nižjo hitrost kot sistemi navadnih ali podzemnih železnic, vendar večjo zmogljivost in višjo hitrost kot sistemi tramvajev. Sistemi lahke železnice lahko imajo ločeno progo ali si jo delijo s preostalimi vozili v prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom; |
| --- | --- |

(p)

„lahka železnica“ pomeni mestni in/ali primestni železniški transportni sistem, ki ima manjšo kapaciteto in nižjo hitrost kot sistemi navadnih ali podzemnih železnic, vendar večjo zmogljivost in višjo hitrost kot sistemi tramvajev. Sistemi lahke železnice lahko imajo ločeno progo ali si jo delijo s preostalimi vozili v prometu in običajno ne izmenjujejo vozil s potniškim prometom na dolge razdalje ali tovornim prometom;

| (pa) | „čezmejni železniški sistemi“ pomeni železniške sisteme, ki nudijo storitve prevoza med najbližjima urbanima vozliščema, ki se nahajata na različnih straneh meje; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(pa)

„čezmejni železniški sistemi“ pomeni železniške sisteme, ki nudijo storitve prevoza med najbližjima urbanima vozliščema, ki se nahajata na različnih straneh meje; [Sprememba 54]

| (q) | „priglašeni organi“ pomeni organe, ki so pooblaščeni za ocenjevanje bodisi skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihove primernosti za uporabo bodisi postopka EU za verifikacijo podsistemov; |
| --- | --- |

(q)

„priglašeni organi“ pomeni organe, ki so pooblaščeni za ocenjevanje bodisi skladnosti komponent interoperabilnosti ali njihove primernosti za uporabo bodisi postopka EU za verifikacijo podsistemov;

| (r) | „komponente interoperabilnosti“ pomeni vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema iz člena 2 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; |
| --- | --- |

(r)

„komponente interoperabilnosti“ pomeni vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema iz člena 2 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic];

| (s) | „imetnik

  lastnik
  “ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak vpisan v nacionalnem registru

  registre
  vozil iz člena 43
  in člena 43a
  Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(s)

„imetnik

  lastnik
  “ pomeni osebo ali subjekt, ki je lastnik vozila ali ima pravico vozilo uporabljati ali vozilo izkorišča kot prevozno sredstvo in je kot tak vpisan v nacionalnem registru

  registre
  vozil iz člena 43
  in člena 43a
  Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; [Sprememba 55]

| (t) | „subjekt, zadolžen za vzdrževanje“ pomeni subjekt, ki je zadolžen za vzdrževanje vozila in je kot tak vpisan v nacionalnem registru vozil; |
| --- | --- |

(t)

„subjekt, zadolžen za vzdrževanje“ pomeni subjekt, ki je zadolžen za vzdrževanje vozila in je kot tak vpisan v nacionalnem registru vozil;

| (u) | „vozilo“ pomeni železniško vozilo z lastnim pogonom ali brez njega, ki se na lastnih kolesih premika po železniških tirih v nespremenljivi ali spremenljivi sestavi. Vozilo je sestavljeno iz enega ali več strukturnih in funkcionalnih podsistemov; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(u)

„vozilo“ pomeni železniško vozilo z lastnim pogonom ali brez njega, ki se na lastnih kolesih premika po železniških tirih v nespremenljivi ali spremenljivi sestavi. Vozilo je sestavljeno iz enega ali več strukturnih in funkcionalnih podsistemov; [Sprememba 56]

| (v) | „proizvajalec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki proizvaja komponento ali podsistem interoperabilnosti oziroma je zanjo takšne komponente zasnoval ali izdelal nekdo drug, sama pa jih trži pod svojim imenom ali blagovno znamko; |
| --- | --- |

(v)

„proizvajalec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki proizvaja komponento ali podsistem interoperabilnosti oziroma je zanjo takšne komponente zasnoval ali izdelal nekdo drug, sama pa jih trži pod svojim imenom ali blagovno znamko;

| (w) | „pošiljatelj“ pomeni podjetje, ki pošilja blago v svojem imenu ali v imenu tretje osebe; |
| --- | --- |

(w)

„pošiljatelj“ pomeni podjetje, ki pošilja blago v svojem imenu ali v imenu tretje osebe;

| (x) | „nakladalec“ pomeni katero koli podjetje, ki naklada embalirano blago, vključno z nevarnim blagom, majhnimi vsebniki ali prenosnimi rezervoarji, na vagon ali v vsebnik ali ki naklada vsebnike, zabojnike za razsuti tovor, večprekatne posode za plin, cisterne-vsebnike ali prenosne rezervoarje na vagon; |
| --- | --- |

(x)

„nakladalec“ pomeni katero koli podjetje, ki naklada embalirano blago, vključno z nevarnim blagom, majhnimi vsebniki ali prenosnimi rezervoarji, na vagon ali v vsebnik ali ki naklada vsebnike, zabojnike za razsuti tovor, večprekatne posode za plin, cisterne-vsebnike ali prenosne rezervoarje na vagon;

| (xa) | „razkladalec“ pomeni podjetje, ki sname kontejner z vagona ali razklada embalirano blago iz ali z vagona ali iz kontejnerja ali izpusti blago iz cisterne, vagona ali kontejnerja; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(xa)

„razkladalec“ pomeni podjetje, ki sname kontejner z vagona ali razklada embalirano blago iz ali z vagona ali iz kontejnerja ali izpusti blago iz cisterne, vagona ali kontejnerja; [Sprememba 58]

| (y) | „polnilec“ pomeni katero koli podjetje, ki naklada blago, vključno z nevarnim blagom, v cisterno (vagon s cisterno, vagon z odstranljivo cisterno, premični rezervoar ali cisterno-vsebnik) na vagon, v večji vsebnik ali manjši vsebnik za prevoz razsutega blaga, ali na oklepni vagon ali v večprekatno posodo za plin; |
| --- | --- |

(y)

„polnilec“ pomeni katero koli podjetje, ki naklada blago, vključno z nevarnim blagom, v cisterno (vagon s cisterno, vagon z odstranljivo cisterno, premični rezervoar ali cisterno-vsebnik) na vagon, v večji vsebnik ali manjši vsebnik za prevoz razsutega blaga, ali na oklepni vagon ali v večprekatno posodo za plin;

| (ya) | „kultura pravičnosti“ pomeni vzpostavitev postopka za aktivno spodbujanje zaposlenih k poročanju o nesrečah, incidentih in skorajšnjih nesrečah, povezanih z varnostjo, pri čemer pa so še zmeraj odgovorni za namerne kršitve in hude malomarnosti. Takih posameznikov se ne bi smelo kaznovati ali diskriminirati zaradi nenamernih napak ali razkritja informacij v zvezi z njimi
  .
  Kultura pravičnosti železniški industriji omogoča učenje iz nesreč, incidentov in skorajšnjih nesreč ter na podlagi tega izboljšanje varnosti v železniškem prometu za delavce in potnike; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(ya)

„kultura pravičnosti“ pomeni vzpostavitev postopka za aktivno spodbujanje zaposlenih k poročanju o nesrečah, incidentih in skorajšnjih nesrečah, povezanih z varnostjo, pri čemer pa so še zmeraj odgovorni za namerne kršitve in hude malomarnosti. Takih posameznikov se ne bi smelo kaznovati ali diskriminirati zaradi nenamernih napak ali razkritja informacij v zvezi z njimi
  .
  Kultura pravičnosti železniški industriji omogoča učenje iz nesreč, incidentov in skorajšnjih nesreč ter na podlagi tega izboljšanje varnosti v železniškem prometu za delavce in potnike; [Sprememba 59]

| (yb) | „prejemnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je kot taka opredeljena v tovornem listu ter ki prevzame blago in tovorni list; [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(yb)

„prejemnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki je kot taka opredeljena v tovornem listu ter ki prevzame blago in tovorni list; [Sprememba 60]

| (yc) | „prevoznik“ pomeni vsako podjetje, s katerim je pošiljatelj ali potnik sklenil pogodbo o prevozu, ali zaporednega prevoznika, ki nosi odgovornost na podlagi te pogodbe
  .[Sprememba 61] |
| --- | --- |

(yc)

„prevoznik“ pomeni vsako podjetje, s katerim je pošiljatelj ali potnik sklenil pogodbo o prevozu, ali zaporednega prevoznika, ki nosi odgovornost na podlagi te pogodbe
  .[Sprememba 61]

POGLAVJE II

RAZVOJ IN UPRAVLJANJE VARNOSTI

Člen 4

Vloga aktivnih udeležencev v železniškem sistemu pri razvijanju in izboljševanju varnosti na železnici

1.   Države članice in Agencija
  , vsaka v okviru svoje pristojnosti,
  zagotovijo, da se varnost na železnici ohranja ter, kadar je to upravičeno izvedljivo, stalno izboljšuje, upoštevajoč
  učinek človeških dejavnikov,
  razvoj zakonodaje Unije
  in mednarodne zakonodaje
  ter tehnični in znanstveni napredek, pri čemer ima prednost preprečevanje resnih nesreč.

Države članice in Agencija zagotovijo, da ukrepi za razvoj in izboljšanje varnosti v železniškem prometu upoštevajo potrebo po pristopu, utemeljenem v sistemu.

2.   Države članice
  in Agencija
  zagotovijo, da se odgovornost za varno delovanje železniškega sistema in nadzorovanje tveganja, povezanega s tem, zaupa upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu, ki se zavežejo, da bodo:

| (a) | izvajali potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja ob medsebojnem sodelovanju, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(a)

izvajali potrebne ukrepe za nadzorovanje tveganja ob medsebojnem sodelovanju, kadar je to primerno;

| (b) | uveljavljali predpise Unije in nacionalne predpise; |
| --- | --- |

(b)

uveljavljali predpise Unije in nacionalne predpise;

| (c) | uveljavljali sisteme varnega upravljanja v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(c)

uveljavljali sisteme varnega upravljanja v skladu s to direktivo.

Brez poseganja v civilnopravno odgovornost v skladu s pravnimi zahtevami držav članic je vsak upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu odgovoren uporabnikom, strankam, zadevnim delavcem ter tretjim osebam za svoj del sistema in njegovo varno delovanje, vključujoč oskrbo z materialom in sklepanje storitvenih pogodb. V sistemih varnega upravljanja upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu je treba upoštevati tudi tveganja, povezana z dejavnostmi tretjih oseb.

3.   Vsi proizvajalci, vzdrževalci, 1 imetniki, izvajalci storitev in oskrbovalne službe zagotovijo, da so njihova tirna vozila,
  prostori,
  objekti in naprave, dodatki in oprema ter storitve v skladu z opredeljenimi zahtevami in pogoji za uporabo, tako da jih lahko prevoznik v železniškem prometu in/ali upravljavec infrastrukture varno uporablja.

4.   Vsi aktivni udeleženci, ki igrajo pomembno vlogo pri zagotavljanju varnosti,
  vsak na svojem področju odgovornosti
  izvajajo potrebne ukrepe za obvladovanje tveganja, kadar je to primerno in v sodelovanju z drugimi
  , ter nosijo odgovornost za opravljanje svojih nalog
  . Poleg prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture med te aktivne udeležence spadajo še:

| (a) | imetniki in njihov subjekt ali
  subjekti, zadolženi za vzdrževanje vozil; |
| --- | --- |

(a)

imetniki in njihov subjekt ali
  subjekti, zadolženi za vzdrževanje vozil;

| (b) | pošiljatelji, nakladalci
  , razkladalci
  in polnilci, ki igrajo vlogo pri zagotavljanju varnosti pri natovarjanju; |
| --- | --- |

(b)

pošiljatelji, nakladalci
  , razkladalci
  in polnilci, ki igrajo vlogo pri zagotavljanju varnosti pri natovarjanju;

| (c) | proizvajalci, ki so odgovorni za načrtovanje in proizvodnjo varnih železniških vozil, delov, komponent ali podsklopov vozila, železniške infrastrukture, dobavljanje energije in vodenje-upravljanje ob progi ter izdajo predhodne dokumentacije o vzdrževanju, povezane
  z vozilom
  . |
| --- | --- |

(c)

proizvajalci, ki so odgovorni za načrtovanje in proizvodnjo varnih železniških vozil, delov, komponent ali podsklopov vozila, železniške infrastrukture, dobavljanje energije in vodenje-upravljanje ob progi ter izdajo predhodne dokumentacije o vzdrževanju, povezane
  z vozilom
  .

5.   Vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, zagotovijo, da njihovi podizvajalci izvajajo ukrepe za obvladovanje tveganja. V ta namen vsi prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, uporabljajo postopke iz skupnih metod spremljanja, opredeljene v Uredbi Komisije (EU) št. 1078/2012 (9). Njihovi podizvajalci ta postopek uporabljajo na podlagi pogodbenih razmerij

  dogovorov
  . Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, svoja pogodbena razmerja

  svoje pogodbene dogovore
  razkrijejo na zahtevo Agencije ali nacionalnega varnostnega organa.

6.   Kateri koli aktivni udeleženec železniškega sistema, ki odkrije
  sistemsko
  varnostno tveganje, povezano z okvarami ali napakami pri delovanju tehnične opreme, vključno z opremo na strukturnih podsistemih, o takšnih tveganjih
  po postopku, ki je usklajen po vsej Uniji,
  obvestijo preostale udeležene osebe

  strani
  in
  Agencijo ter
  jim tako omogočijo, da sprejmejo vse potrebne korektivne ukrepe za zagotovitev neprekinjenega varnega delovanja železniškega sistema.

6a.
     
  Države članice, Agencija in vsi aktivni udeleženci v železniškem sistemu vzpostavijo „kulturo pravičnosti“, ki bo zagotavljala dosledno poročanje o nesrečah, incidentih in potencialnih varnostnih tveganjih. Države članice za spodbujanje takšnega poročanja oblikujejo mehanizem, ki bo zagotavljal zaupnost pri poročanju.

7.   V primeru izmenjave vozil med prevozniki v železniškem prometu si vsi aktivni udeleženci izmenjajo vse informacije, potrebne za zagotovitev varnega obratovanja
  , pri čemer uporabljajo registre vozil iz členov 43 in 43a Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic
  ]. Zlasti to velja za informacije v zvezi s stanjem in zgodovino vozila, sestavnimi deli datoteke o vzdrževanju, sledljivostjo nakladalnih storitev
  , komponentami, pomembnimi za varnost,
  in tovornimi listi. Te morajo biti dovolj podrobne, da prevozniku v železniškem prometu omogočijo oceno tveganj, povezanih z obratovanjem zadevnega vozila. [Sprememba 62]

Člen 5

Skupni varnostni kazalniki

1.   Da bi olajšale oceno o doseganju SVC in zagotovile spremljanje splošnega razvoja varnosti na železnici, države članice zbirajo informacije o skupnih varnostnih kazalnikih (SVK) iz letnih poročil nacionalnih varnostnih organov iz člena 18.

SVK se določijo v skladu s Prilogo I.

1a.
     
  Države članice podpirajo Agencijo pri njenih nalogah spremljanja razvoja varnosti v železniškem prometu na ravni Unije. [Sprememba 63]

2.   Komisija je v skladu s členom 26 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov za revizijo Priloge I, zlasti za posodobitev SVK ob upoštevanju tehničnega napredka in prilagoditev skupne metode za izračun stroškov nesreč.

Člen 6

Skupne varnostne metode

1.   SVM opisujejo, kako se ocenjujejo stopnje varnosti, doseganje varnostnih ciljev in skladnost z drugimi varnostnimi zahtevami, za ta namen pa se pripravijo in definirajo:

| (a) | metode za ovrednotenje in oceno tveganja; |
| --- | --- |

(a)

metode za ovrednotenje in oceno tveganja;

| (b) | metode za ocenjevanje skladnosti z zahtevami iz varnostnih spričeval in varnostnih pooblastil, izdanih v skladu s členoma 10 in 11; |
| --- | --- |

(b)

metode za ocenjevanje skladnosti z zahtevami iz varnostnih spričeval in varnostnih pooblastil, izdanih v skladu s členoma 10 in 11;

| (c) | metode nadzora, ki jih uporabljajo nacionalni varnostni organi, in metode nadzora, ki jih uporabljajo prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(c)

metode nadzora, ki jih uporabljajo nacionalni varnostni organi, in metode nadzora, ki jih uporabljajo prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje;

| (ca) | metode za spremljanje razvoja varnosti na nacionalni ravni in ravni Unije; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(ca)

metode za spremljanje razvoja varnosti na nacionalni ravni in ravni Unije; [Sprememba 64]

| (d) | vse druge metode, povezane s sistemom varnega upravljanja, ki morajo biti usklajene na ravni Unije. |
| --- | --- |

(d)

vse druge metode, povezane s sistemom varnega upravljanja, ki morajo biti usklajene na ravni Unije.

2.   Komisija podeli mandate Agenciji za pripravo osnutkov novih SVM iz točke 1(d), za revizijo in posodobitev vseh SVM, da se upošteva tehnološki razvoj in družbene zahteve, ter za
  čim hitrejše
  podajanje zadevnih priporočil Komisiji. [Sprememba 65]

Pri pripravljanju osnutkov priporočil Agencija upošteva mnenja uporabnikov
  , nacionalnih varnostnih organov, socialnih partnerjev
  in
  drugih
  zainteresiranih strani. Priporočilom se priložijo poročila o izsledkih takšnih posvetovanj in poročilo z oceno učinka novih SVM, ki se sprejemajo. [Sprememba 66]

3.   SVM se pregledujejo v rednih časovnih presledkih, upoštevajoč izkušnje, pridobljene pri njihovem izvajanju in celotnem razvoju varnosti v železniškem prometu, ter z namenom ohranjanja in, kadar

  v kolikor
  je to upravičeno in izvedljivo, nenehnega izboljševanja varnosti. [Sprememba 67]

4.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov za določitev SVM in revidiranih SVM v skladu s členom 26.

5.   Države članice
  brez odlašanja
  sprejmejo vse potrebne spremembe svojih nacionalnih predpisov ob upoštevanju sprejetja in revizij SVM. [Sprememba 68]

Člen 7

Skupni varnostni cilji

1.   SVC vsebujejo definicije najmanjše varnostne ravni, ki jih morajo doseči različni deli železniškega sistema ter celotni sistem v vsaki državi članici, izražene v sprejemljivosti tveganja v zvezi s:

| (a) | posameznimi tveganji, povezanimi s potniki, osebjem, vključno z osebjem pogodbenikov, uporabniki nivojskih križanj ter, brez poseganja v obstoječa nacionalna in mednarodna pravila o odgovornosti, osebami, ki se nepooblaščeno nahajajo na zemljišču železnice; |
| --- | --- |

(a)

posameznimi tveganji, povezanimi s potniki, osebjem, vključno z osebjem pogodbenikov, uporabniki nivojskih križanj ter, brez poseganja v obstoječa nacionalna in mednarodna pravila o odgovornosti, osebami, ki se nepooblaščeno nahajajo na zemljišču železnice;

| (b) | socialnimi tveganji. |
| --- | --- |

(b)

socialnimi tveganji.

2.   Komisija podeli mandate Agenciji za
  čim hitrejšo
  pripravo osnutkov revidiranih SVC in za podajanje zadevnih priporočil Komisiji.[Sprememba 69]

3.   SVC se pregledujejo v rednih časovnih presledkih ob upoštevanju celotnega razvoja varnosti na železnici. Revidirani SVC odražajo vsako prednostno področje, kjer je treba varnost dodatno izboljšati.

4.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov za določitev revidiranih SVC v skladu s členom 26.

5.   Države članice sprejmejo vse potrebne spremembe svojih nacionalnih predpisov, da bi dosegle vsaj SVC in vse revidirane SVC v skladu s časovno razporeditvijo uresničevanja, ki jim je priložena. Komisijo o teh predpisih obvestijo v skladu s členom 8.

Člen 8

Nacionalni predpisi

1.   Države članice lahko določijo

  oblikujejo
  nove nacionalne predpise
  po začetku veljavnosti te direktive
  samo v naslednjih primerih:

| (a) | če predpisi v zvezi z obstoječimi varnostnimi metodami niso zajeti v SVM; |
| --- | --- |

(a)

če predpisi v zvezi z obstoječimi varnostnimi metodami niso zajeti v SVM;

| (b) | kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči. |
| --- | --- |

(b)

kot nujen preventivni ukrep, zlasti po nesreči.

Države članice zagotovijo, da
  so nacionalni predpisi nediskriminatorni in
  je v nacionalnih predpisih

  njih
  upoštevana potreba po sistemskem pristopu.

Države članice se lahko odločijo vzpostaviti višjo raven varnosti, kot je opredeljena v ustreznih SVC, če je ta višja raven varnosti povsem skladna z obstoječimi SVC.

2.   Če namerava država članica izdati nov nacionalni predpis, mora osnutek tega predpisa
  nemudoma
  priglasiti Agenciji in Komisiji prek ustreznega sistema IT v skladu s členom 23 Uredbe... [uredba o Agenciji za železniški promet]
  in zraven priložiti poročilo o oceni učinka novega predpisa, ki ga želi sprejeti
  .
  Razen v primerih, opisanih pod točko (b) odstavka 1, se ta priglasitev opravi vsaj tri mesece pred načrtovanim sprejetjem predpisa
  .

Agencija potem, ko prejme osnutek nacionalnega predpisa, začne postopek usklajevanja, v katerega vključi vse nacionalne varnostne organe, da bi zagotovila kar najvišjo stopnjo usklajenosti v vsej Uniji.

Nov nacionalni predpis ne sme še naprej veljati ali začeti veljati, če Komisija na priporočilo Agencije temu nasprotuje in za svoje nasprotovanje poda utemeljitev.

3.   Če Agencija ugotovi, da kateri koli nacionalni predpis, ne glede na to, ali je bil priglašen ali ne, ni več potreben ali da je v nasprotju s SVM ali katerim koli drugim zakonom Unije, sprejetim po začetku uporabe zadevnega nacionalnega predpisa, se uporabi postopek iz člena 22 Uredbe... [uredba o 
  A
  genciji za železniški promet].

Agencija ne sme uporabiti tega odstavka v zvezi z vprašanji, povezanimi z usposabljanjem, poklicnem zdravjem in varnostjo železniških delavcev, ki opravljajo naloge v zvezi z varnostjo, če je zadevni nacionalni predpis diskriminatoren in če je s SVM ali drugo zakonodajo Unije predpisana večja raven varnosti.

4.   Države članice zagotovijo, da so nacionalni predpisi na voljo

  , vključno s tistimi, ki zadevajo vmesnike med vozili in omrežjem, dostopni
  brezplačno in v jeziku, ki ga razumejo vse zadevne strani

  vsaj dveh uradnih jezikih Unije
  .

5.   Za nacionalne predpise, priglašene v skladu s tem členom, postopek uradnega obveščanja iz Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ne velja.

5a.
     
  Agencija oblikuje in objavi skupne smernice za sprejetje novih ali spremembo obstoječih nacionalnih predpisov. [Sprememba 70]

Člen 9

Sistemi varnega upravljanja

1.   Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu vzpostavijo sisteme varnega upravljanja zaradi zagotovitve, da železniški sistem doseže vsaj SVC, da je v skladu z varnostnimi zahtevami iz TSI ter da se uporabljajo zadevni deli SVM in predpisi, priglašeni na podlagi člena 8.

2.   Sistem varnega upravljanja izpolnjuje zahteve, ki so prilagojene značilnostim, obsegu in drugim pogojem za zadevno dejavnost. Ta sistem zagotovi kontrolo vseh tveganj, povezanih z dejavnostjo upravljavca infrastrukture ali prevoznika v železniškem prometu, vključno
  s primernimi kvalifikacijami in usposabljanjem zaposlenih, pa tudi
  z vzdrževanjem in oskrbo z materialom ter zaposlovanjem pogodbenikov. Brez poseganja v obstoječa nacionalna in mednarodna pravila o odgovornosti sistem varnega upravljanja upošteva, kadar je to primerno in upravičeno, tudi tveganja, ki izhajajo iz dejavnosti drugih strani.
  Posledično so vzpostavljeni postopki, s pomočjo katerih upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu opredelijo možna tveganja, ki izvirajo iz zunanjih dejavnosti na vmesnikih z železniškim sistemom in ki neposredno vplivajo na delovanje. [Sprememba 71]

Komisija z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti določi elemente sistema varnega upravljanja
  , vključno z notranje odobreno in sporočeno varnostno politiko
  ;
  kakovostnimi in količinskimi varnostnimi cilji ter postopki za doseganje teh ciljev; postopki za doseganje tehničnih standardov in standardov delovanja; postopki za ocenjevanje tveganja in izvedbenimi ukrepi za obvladovanje tveganja; ukrepi za usposabljanje in informiranje zaposlenih; postopki za zagotavljanje komunikacije in dokumentacijo informacij, povezanih z varnostjo; postopki za poročanje in analizo incidentov in nesreč ter drugih z varnostjo povezanih dogodkov in postopki za razvoj preventivnih ukrepov; določbami v zvezi z načrti ukrepov ob izjemnih dogodkih, dogovorjenimi z javnimi organi; in določbami za notranjo revizijo sistema varnega upravljanja
  . Ti izvedbeni

  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2)

  26
  . [Sprememba 72]

2a.
     
  Kar zadeva železniško osebje, sistem varnega upravljanja vključuje ukrepe za zagotovitev programov za usposabljanje zaposlenih in sistemov za ohranjanje usposobljenosti osebja ter ustrezno opravljanje nalog. [Sprememba 73]

2b.
     
  Sistem varnega upravljanja vključuje pravila o „kulturi pravičnosti“, kakor je opredeljena v členu 3. [Sprememba 74]

3.   Sistem varnega upravljanja vsakega upravljavca infrastrukture upošteva učinke dejavnosti različnih prevoznikov na omrežju in je zato treba sprejeti določbe, ki omogočijo vsem prevoznikom v železniškem prometu, da izvajajo dejavnosti v skladu s TSI in nacionalnimi predpisi ter s pogoji iz njihovega varnostnega spričevala. Sistem varnega upravljanja se razvija tudi z namenom koordinacije hitrih postopkov upravljavca infrastrukture z vsemi prevozniki v železniškem prometu, ki izvajajo dejavnosti na njegovi infrastrukturi, s službami za ukrepanje ob izrednih dogodkih, da se zagotovi hitro posredovanje reševalnih služb, in z drugimi stranmi, ki bi utegnile biti udeležene v izrednih razmerah
  .
  Pri čezmejni infrastrukturi ter zlasti pri čezmejnih tunelih se razvijajo in izboljšujejo posebni sistemi varnega upravljanja, da bi zagotovili potrebno usklajenost in pripravljenost pristojnih služb za ukrepanje ob izrednih dogodkih na obeh straneh meje
  . [Sprememba 75]

3a.
     
  Upravljavci infrastrukture vzpostavijo tudi sistem za usklajevanje z upravljavci iz sosednjih držav, s katerimi je omrežje povezano. Ta sistem vključuje mehanizme za posredovanje informacij v primeru incidentov ali nesreč na omrežju ali zamud, ki lahko ovirajo čezmejni promet, in postopke sodelovanja pri vzpostavitvi prometa med dvema infrastrukturama, pri čemer se ves čas zagotavlja varnost na omrežju. Upravljavci infrastrukture v obeh državah izvajalcem, zainteresiranim stranem in ustreznim nacionalnim organom posredujejo vse pomembne informacije, ki utegnejo vplivati na promet med državama. [Sprememba 76]

4.   Vsako leto do 30. junija vsi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu nacionalnemu varnostnemu organu predložijo letno varnostno poročilo v zvezi s prejšnjim koledarskim letom. To varnostno poročilo vsebuje:

| (a) | podatke o tem, kako se izpolnjujejo skupni varnostni cilji organizacije, in rezultate varnostnih načrtov; |
| --- | --- |

(a)

podatke o tem, kako se izpolnjujejo skupni varnostni cilji organizacije, in rezultate varnostnih načrtov;

| (b) | opis razvoja nacionalnih varnostnih kazalnikov in SVK iz Priloge I, če je to pomembno za organizacijo, ki pripravlja poročilo; |
| --- | --- |

(b)

opis razvoja nacionalnih varnostnih kazalnikov in SVK iz Priloge I, če je to pomembno za organizacijo, ki pripravlja poročilo;

| (c) | rezultate notranje varnostne revizije; |
| --- | --- |

(c)

rezultate notranje varnostne revizije;

| (d) | ugotovitve o pomanjkljivostih in napakah pri delovanju železniškega prometa in upravljavca infrastrukture, ki bi lahko bile pomembne za nacionalni varnostni organ. |
| --- | --- |

(d)

ugotovitve o pomanjkljivostih in napakah pri delovanju železniškega prometa in upravljavca infrastrukture, ki bi lahko bile pomembne za nacionalni varnostni organ.

POGLAVJE III

PODELJEVANJE VARNOSTNIH SPRIČEVAL IN POOBLASTIL

Člen 10

Enotno varnostno spričevalo

1.   Dostop do železniške infrastrukture se odobri samo prevoznikom v železniškem prometu, ki imajo enotno varnostno spričevalo.

2.   Enotno varnostno spričevalo podeli Agencija
  , razen v primerih iz odstavka 2a,
  na podlagi dokazil, da je prevoznik v železniškem prometu vzpostavil svoj sistem varnega upravljanja v skladu s členom 9 ter da izpolnjuje zahteve iz TSI in iz druge zadevne zakonodaje
  ter vsa posebna operativna pravila, ki pridejo v poštev pri storitvi, ki jo izvaja prevoznik v železniškem prometu,
  za zagotovitev nadzora nad tveganji in varnega izvajanja prevoznih storitev na omrežju.

2a.
     
  Varnostna spričevala za prevoznike v železniškem prometu, ki delujejo le na ločenem omrežju, lahko podelijo tudi nacionalni varnostni organi tistih držav članic, ki imajo takšno omrežje. V takih primerih se lahko prosilec odloči, ali bo vlogo oddal pri Agenciji ali pri nacionalnem varnostnem organu zadevne države članice.

Nacionalni varnostni organi tistih držav članic, ki imajo ločeno omrežje, v času prehodnega obdobja iz člena 30 oblikujejo skupne postopke za podeljevanje varnostnih spričeval in zagotovijo vzajemno priznavanje varnostnih spričeval, ki jih izdajo. Če so odločitve nacionalnih varnostnih organov nasprotujoče si ali če ni bila sprejeta vzajemno sprejemljiva odločitev, sprejme odločitev Agencija v skladu s členom 12 Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet].

Če do konca prehodnega obdobja iz člena 30 ti nacionalni varnostni organi niso vzpostavili strukture za skupne postopke in vzajemno priznavanje varnostnih spričeval, dovoljenja iz tega člena podeli le Agencija.

Če so do konca prehodnega obdobja iz člena 30 vzpostavljene strukture za skupne postopke podeljevanja spričeval in vzajemno priznavanje varnostnih spričeval, lahko nacionalni varnostni organi tistih držav članic, ki imajo ločena omrežja, še naprej izdajajo varnostna spričevala, prosilci pa lahko za varnostna spričevala zaprosijo pri Agenciji ali pri pristojnem nacionalnem varnostnem organu po koncu prehodnega obdobja iz člena 30.

Komisija deset let po začetku veljavnosti te direktive Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o napredku, ki je bil dosežen pri vzpostavitvi skupnih postopkov in vzajemnega priznavanja varnostnih spričeval za ločena železniška omrežja, in po potrebi predloži ustrezne zakonodajne predloge.

3.   V enotnem varnostnem spričevalu morata biti navedena vrsta, in obseg in območje delovanja
  zajetih dejavnosti v železniškem prometu.
  Enotno varnostno spričevalo
  velja
  in se ga priznava
  po vsej Uniji za enake dejavnosti

  ali v delih Unije v skladu s pogoji, ki jih določi Agencija
  .

4.   
  Pred začetkom izvajanja vsake nove storitve, ki ni zajeta v enotnem varnostnem spričevalu,
  prevoznik v železniškem prometu tri mesece pred začetkom izvajanja katere koli nove storitve nacionalnemu varnostnemu organu priglasi

  pošlje Agenciji ali, v primerih iz odstavka 2a, nacionalnim varnostnim organom dodatno
  dokumentacijo, s katero potrjuje

  ki je potrebna za potrditev
  , da:

| (a) | bo prevoznik v železniškem prometu spoštoval operativne predpise, vključno z nacionalnimi predpisi, ki so mu bili dani na voljo v skladu s členom 8(4), in ocenjeval varnost svojih dejavnosti, pri čemer bo upošteval zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 352/2009 (11) in obvladoval vsa tveganja s pomočjo svojega sistema varnega upravljanja ter sprejel vse ukrepe za zagotavljanje varnega delovanja; |
| --- | --- |

(a)

bo prevoznik v železniškem prometu spoštoval operativne predpise, vključno z nacionalnimi predpisi, ki so mu bili dani na voljo v skladu s členom 8(4), in ocenjeval varnost svojih dejavnosti, pri čemer bo upošteval zahteve iz Uredbe Komisije (ES) št. 352/2009 (11) in obvladoval vsa tveganja s pomočjo svojega sistema varnega upravljanja ter sprejel vse ukrepe za zagotavljanje varnega delovanja;

| (b) | je prevoznik v železniškem prometu sprejel vse ukrepe za zagotovitev sodelovanja in usklajevanja z upravljavci infrastrukture v omrežjih, na katerih namerava delovati; |
| --- | --- |

(b)

je prevoznik v železniškem prometu sprejel vse ukrepe za zagotovitev sodelovanja in usklajevanja z upravljavci infrastrukture v omrežjih, na katerih namerava delovati;

| (c) | je prevoznik v železniškem prometu sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnega izvajanja zadevne storitve; |
| --- | --- |

(c)

je prevoznik v železniškem prometu sprejel vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnega izvajanja zadevne storitve;

| (d) | ima prevoznik v železniškem prometu licenco, izdano v skladu z Direktivo Sveta 95/18/ES (12); |
| --- | --- |

(d)

ima prevoznik v železniškem prometu licenco, izdano v skladu z Direktivo Sveta 95/18/ES (12);

| (e) | vrsta
  , obseg
  in obseg

  območje
  dejavnosti, ki jih namerava izvajati, ustrezata tistima

  ustrezajo tistim
  , ki sta navedena

  so navedeni
  v njegovem enotnem varnostnem spričevalu. |
| --- | --- |

(e)

vrsta
  , obseg
  in obseg

  območje
  dejavnosti, ki jih namerava izvajati, ustrezata tistima

  ustrezajo tistim
  , ki sta navedena

  so navedeni
  v njegovem enotnem varnostnem spričevalu.

Če ima
  Agencija ali, v primerih iz odstavka 2a,
  nacionalni varnostni organ dvome glede izpolnjevanja enega ali več pogojev, od prevoznika v železniškem prometu zahteva dodatne informacije
  v skladu z roki iz člena 11(1). Če Agencija ali, v primerih iz odstavka 2a,

  . Ta izmenjava pa ne sme povzročiti začasnega preklica ali odložitve začetka izvajanja dejavnosti. Če nacionalni varnostni organ najde dokaze o neizpolnjevanju enega ali več pogojev, zadevo predloži Agenciji, ki sprejme ustrezne ukrepe, vključno z 
  dopolnitvijo, začasnim preklicem ali
  razveljavitvijo spričevala.

5.   Enotno varnostno spričevalo se podaljša, ko prevoznik v železniškem prometu predloži vlogo, v časovnih presledkih, ki niso daljši kakor pet let. Delno ali v celoti se dopolni, kadarkoli

  preden
  se bistveno spremeni vrsta,
  obseg
  ali obseg

  območje
  dejavnosti.

Imetnik enotnega varnostnega spričevala Agencijo
  ali, v primerih iz odstavka 2a, nacionalni varnostni organ
  brez odlašanja obvesti o kakršnih koli pomembnih spremembah pogojev za to enotno varnostno spričevalo. Poleg tega Agencijo
  ali, v primerih iz odstavka 2a, nacionalni varnostni organ
  obvesti, kadar koli zaposli novo kategorijo osebja
  , ki ima bistveno vlogo pri varnosti,
  ali začne uporabljati nove vrste tirnih vozil.
  Tudi v teh primerih veljajo roki iz člena 11(1).

Agencija lahko zahteva, da se enotno varnostno spričevalo revidira, ko se bistveno spremeni varnostni regulativni okvir.

6.   Če nacionalni varnostni organ ugotovi, da imetnik enotnega varnostnega spričevala ne izpolnjuje več pogojev za spričevalo, lahko od Agencije zahteva, naj ga razveljavi. Agencija
  ali, v primerih iz odstavka 2a, nacionalni varnostni organ
  lahko razveljavi enotno varnostno spričevalo, pri čemer navede razloge za svojo odločitev. Agencija
  ali, v primerih iz odstavka 2a, nacionalni varnostni organ
  vse nacionalne varnostne organe nemudoma obvesti, na katerih omrežjih deluje zadevni prevoznik v železniškem prometu.

7.   Agencija
  ali, v primerih iz odstavka 2a, nacionalni varnostni organ
  obvesti nacionalni varnostni organ v enem mesecu po izdaji, podaljšanju, dopolnitvi ali razveljavitvi enotnega varnostnega spričevala. V obvestilu navede ime in naslov prevoznika v železniškem prometu, datum izdaje, obseg in veljavnost spričevala ter, v primeru razveljavitve, razloge za svojo odločitev.

8.   Agencija nenehno spremlja učinkovitost ukrepov za izdajanje enotnih varnostnih spričeval in nadzor s strani nacionalnih varnostnih organov ter po potrebi Komisiji poda priporočila za izboljšave. Ta lahko vključujejo priporočila za SVM, ki zajemajo postopek sistema varnega upravljanja, ki bi ga bilo treba uskladiti na ravni Unije v skladu s členom 6(1)(d)

  točko (d) člena 6(1)
  .

8a.
     
  Vse fizične in pravne osebe lahko vložijo pritožbo proti odločbi, ki jo je nanje naslovila Agencija, v skladu s členi 12, 16, 17 in 18 Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet], ali proti temu, da Agencija odločbe ni sprejela v predpisanih rokih. Te pravice se nanašajo tudi na organizacije, ki zastopajo osebe iz člena 34(2) Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet] in imajo za to ustrezen mandat v skladu s svojim statutom. [Sprememba 77]

Člen 11

Vloge za pridobitev enotnega varnostnega spričevala

1.   Vloge za pridobitev enotnega varnostnega spričevala se predložijo Agenciji. Agencija o vlogi odloči brez odlašanja ter v vsakem primeru največ štiri

  tri
  mesece po tem, ko so ji bile predložene vse potrebne informacije in dodatne informacije, ki jih je zahtevala

  prejemu vloge
  . Če se od njega zahtevajo dodatne

  prosilca zahteva predložitev dodatnih informacij, se take
  informacije, prosilec te predloži nemudoma

  predložijo v razumnem roku
  ,
  ki ga določi Agencija in ki ne presega enega meseca, razen v izjemnih okoliščinah, če se Agencija strinja in odobri časovno omejeno podaljšanje
  .
  Negativnim odločitvam je priložena ustrezna utemeljitev
  .

V primeru vloge za razširitev delovanja v dodatni državi članici Agencija sprejme odločitev v roku treh mesecev po prejetju vloge.

2.   Agencija zagotovi podrobna navodila o tem, kako pridobiti enotno varnostno spričevalo. V teh navodilih navede vse zahteve, ki so določene za namen člena 10(2), in izda vse zadevne dokumente.

3.   Navodila za predložitev vloge, ki opisujejo in pojasnjujejo zahteve za enotna varnostna spričevala in navajajo dokumente, ki jih je treba predložiti, so prosilcem na voljo brezplačno
  in v vseh uradnih jezikih Unije
  . Nacionalni varnostni organi sodelujejo z Agencijo pri razširjanju takšnih informacij. [Sprememba 78]

Člen 12

Podeljevanje varnostnega pooblastila upravljavcu infrastrukture

1.   Da bi dobil dovoljenje za upravljanje in vodenje železniške infrastrukture, upravljavec infrastrukture pridobi varnostno pooblastilo od nacionalnega varnostnega organa v državi članici, v kateri ima sedež.
  V primeru čezmejne infrastrukture z enim samim upravljavcem infrastrukture je Agencija pristojna za naloge iz tega člena.

2.   Varnostno pooblastilo vsebuje zajema overitev, ki potrjuje odobritev sistema varnega upravljanja upravljavca infrastrukture iz člena 9, ki vključuje postopke in določbe za izpolnjevanje zahtev, potrebnih za varno zasnovo, vzdrževanje in delovanje železniške infrastrukture, vključujoč, kadar je to primerno, vzdrževanje in delovanje kontrole prometa in sistem signalizacije
  , pa tudi postopke za ukrepanje v primeru hude nesreče, da se zagotovi nujna pomoč in ponovno varno vzpostavi infrastruktura
  .

Varnostno pooblastilo se podaljša, ko prevoznik v železniškem prometu predloži vlogo, v časovnih presledkih petih let. Delno ali v celoti se dopolni, kadarkoli se bistveno spremenijo bodisi železniška infrastruktura, signalizacija ali oskrba z energijo bodisi načela za njeno delovanje in vzdrževanje. Imetnik varnostnega pooblastila brez odlašanja

  nemudoma
  obvesti nacionalni varnostni organ
  in Agencijo
  o vseh teh spremembah.

Nacionalni varnostni organ
  ali, za primere čezmejne infrastrukture iz odstavka 1, Agencija
  lahko zahteva, da se zadevni del varnostnega pooblastila revidira, ko se bistveno spremeni varnostni regulativni okvir.

Če nacionalni varnostni organ
  ali, za primere čezmejne infrastrukture iz odstavka 1, Agencija
  ugotovi, da imetnik varnostnega pooblastila ne izpolnjuje več pogojev za pooblastilo, ki ga je izdal, razveljavi pooblastilo, pri čemer obrazloži razloge za svojo odločitev.

3.   Nacionalni varnostni organ o vlogi za varnostno pooblastilo odloči brez odlašanja ter v vsakem primeru največ štiri

  tri
  mesece po tem, ko so mu bile predložene vse potrebne

  prejemu vloge. Če se od prosilca zahteva predložitev dodatnih informacij, se take
  informacije in dodatne informacije

  predložijo v razumnem roku
  , ki jih je zahteval

  ga določi nacionalni varnostni organ ali Agencija in ki ne presega enega meseca, razen v izjemnih okoliščinah, če se nacionalni varnostni organ ali Agencija strinja in odobri časovno omejeno podaljšanje. Negativne odločitve se ustrezno utemeljijo
  .

Na razpolago se da dokument z navodili za predložitev vloge, ki opisuje in razlaga zahteve za varnostna pooblastila ter navaja zahtevano dokumentacijo.

4.   Nacionalni varnostni organ v enem mesecu obvesti Agencijo o varnostnih pooblastilih, ki so izdana, podaljšana, spremenjena ali razveljavljena. V obvestilu navede ime in naslov upravljavca infrastrukture, datum izdaje, obseg in veljavnost varnostnega pooblastila ter, v primeru razveljavitve, razloge za svojo odločitev. [Sprememba 79]

Člen 13

Dostop do sredstev za usposabljanje

1.   Države članice zagotovijo, da imajo prevozniki v železniškem prometu enakopraven in nediskriminatoren dostop do sredstev za usposabljanje strojevodij in spremnega osebja na vlakih, kadarkoli je to usposabljanje potrebno za izvajanje storitev na njihovem omrežju ali za izpolnjevanje pogojev za pridobitev varnostnega spričevala in zahtev za pridobitev dovoljenj in spričeval v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13).

Ponujene storitve vključujejo usposabljanje v zvezi s poznavanjem prog,
  pomočjo invalidom,
  operativnimi pravili in postopki, sistemom signalizacije in sistemom upravljanja vodenja prometa ter hitrih postopkov, ki se uporabljajo na zadevnih progah. [Sprememba 80]

Države članice zagotovijo tudi, da imajo upravljavci infrastrukture in njihovo osebje, ki opravlja ključne varnostne naloge, enakopraven in nediskriminatoren dostop do sredstev za usposabljanje.

Če usposabljanje ne vključuje izpitov in podelitve spričeval, država članica zagotovi, da imajo prevozniki v železniškem prometu možnost pridobiti ta spričevala.

Nacionalni varnostni organ zagotovi, da so pri usposabljanju ali, kadar je to primerno, podelitvi spričeval izpolnjene zahteve iz Direktive 2007/59/ES, TSI ali nacionalnih predpisov iz člena 8.

2.   Če so sredstva za usposabljanje dostopna samo v okviru storitev, ki jih izvaja samo en prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, države članice zagotovijo, da so te dostopne tudi drugim prevoznikom v železniškem prometu po primerni in nediskriminatorni ceni, ki je stroškovna in lahko vključuje profitno maržo.

3.   Pri zaposlovanju novih strojevodij, vlakovnega osebja in osebja, ki izvaja ključne varnostne naloge, prevoznik v železniškem prometu omogoči upoštevanje kakršnega koli usposabljanja, kvalifikacij in izkušenj, pridobljenih pri drugih prevoznikih v železniškem prometu. Zaradi tega so ti člani osebja upravičeni do dostopa do dokumentov ter pridobivanja in pošiljanja kopij dokumentov, ki potrjujejo njihovo usposobljenost, kvalifikacije in izkušnje.

4.   Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture so odgovorni za raven usposobljenosti in kvalifikacij svojega osebja, ki opravlja varnostno delo
  , vključno z vlakovnim osebjem
  . [Sprememba 81]

Člen 14

Vzdrževanje vozil

1.   Vsakemu vozilu se pred začetkom obratovanja oziroma pred uporabo v omrežju dodeli subjekt, ki je zadolžen za njegovo vzdrževanje in ki se ga vnese v nacionalni register

  registre
  vozil v skladu s členom 43
  in členom 43a
  Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic].

2.   Subjekt, zadolžen za vzdrževanje, je lahko prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture ali imetnik.

3.   Brez poseganja v pristojnosti prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture glede varnega upravljanja vlaka, kakor je to določeno v členu 4, subjekt z ustreznim sistemom vzdrževanja zagotovi, da vozila, za katera je zadolžen za vzdrževanje, varno obratujejo. Zato subjekt, zadolžen za vzdrževanje, zagotovi, da so vozila vzdrževana v skladu z:

| (a) | datoteko o vzdrževanju vsakega vozila, |
| --- | --- |

(a)

datoteko o vzdrževanju vsakega vozila,

| (b) | ustreznimi zahtevami, vključno s predpisi o vzdrževanju in z določbami TSI. |
| --- | --- |

(b)

ustreznimi zahtevami, vključno s predpisi o vzdrževanju in z določbami TSI.

Subjekt, zadolžen za vzdrževanje, izvaja vzdrževanje sam ali za to uporablja pogodbene vzdrževalne delavnice.

4.   V primeru tovornih vagonov vsak subjekt, zadolžen za vzdrževanje, potrdi organ, pooblaščen ali priznan v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 445/2011 (14), ali nacionalni varnostni organ. Tudi postopek priznanja temelji na merilih neodvisnosti, strokovnosti in nepristranskosti.

Če je subjekt, zadolžen za vzdrževanje, upravljavec infrastrukture, skladnost z Uredbo (EU) št. 445/2011 preveri ustrezni nacionalni varnostni organ v skladu s postopki iz člena 12
  te direktive
  in jo odobri s potrdili, določenimi v teh postopkih.

5.   Potrdila, izdana v skladu z odstavkom 4, veljajo
  in so samodejno priznana
  po vsej Uniji.

Agencija vzpostavi in objavi register subjektov, ki imajo potrdilo in ki so odgovorni za vzdrževanje, ter ta register stalno posodablja. Register je povezan z nacionalnim registrom vozil ali registri vozil v skladu s členom 43(1) in (4) in členom 43a(1) in (4) Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic].

Komisija sprejme izvedbene akte, ki določajo skupne specifikacije za navedene registre glede vsebine, oblike podatkov, funkcionalne in tehnične arhitekture, načina delovanja ter pravil za vnos in iskanje podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(3).

5a.
     
  Agencija pri oblikovanju ali dopolnjevanju TSI uskladi pravila o minimalnih zahtevah pri vzdrževanju, da se zagotovi varnost celotnega železniškega sistema. Pri tem upošteva različne dejavnike (uporabo, starost, material, kilometrino, vremenske razmere, vrsto tirov itd.), ki vplivajo na obrabo. Podjetja lahko še naprej uporabljajo svoj sistem vzdrževanja, pod pogojem da Agencija meni, da ta zagotavlja enakovredno ali višjo raven varnosti.

6.   Agencija do 31. maja 2014

  najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive
  oceni sistem podeljevanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje tovornih vagonov, in preuči možnosti za razširitev tega sistema na vsa vozila ter Komisiji predloži poročilo.
  Poročilo vsebuje priporočilo glede tega, ali naj se sistem podeljevanja spričeval razširi tudi na druge vrste vozil
  .
  Komisija na podlagi priporočila sprejme ustrezne ukrepe.

6a.
     
  Agencija najpozneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti te direktive opredeli železniške komponente, ki so ključnega pomena za varnost v železniškem prometu in razvije sistem, ki bo omogočal sledenje tem komponentam.

7.   Komisija do 24. decembra 2016 z izvedbenimi

  na podlagi priporočila Agencije in najpozneje v 36 mesecih po začetku veljavnosti te direktive z delegiranimi
  akti
  v skladu s členom 26
  sprejme skupne pogoje za podeljevanje spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje, za vsa vozila.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).

Sistem podeljevanja spričeval, ki velja za tovorne vagone in je bil sprejet z Uredbo (EU) št. 445/2011, se uporablja do sprejetja izvedbenih

  delegiranih
  aktov iz prvega pododstavka. [Sprememba 82]

Člen 15

Odstopanja od sistema podeljevanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje

1.   Države članice se lahko odločijo, da bodo svoje obveznosti opredeljevanja subjekta, zadolženega za vzdrževanje, in njegovega potrjevanja v zvezi s sistemom podeljevanja spričeval, določenim v členu 14, izpolnjevale z alternativnimi ukrepi, v primerih:

| (a) | vozil, registriranih v tretji državi in vzdrževanih v skladu z zakoni tiste države; |
| --- | --- |

(a)

vozil, registriranih v tretji državi in vzdrževanih v skladu z zakoni tiste države;

| (b) | vozil, ki se uporabljajo na omrežjih ali progah, katerih tirna širina se razlikuje od tiste na glavnem železniškem omrežju v Uniji in za katere je izpolnjevanje zahtev iz člena 14(3) zagotovljeno z mednarodnimi sporazumi s tretjimi državami; |
| --- | --- |

(b)

vozil, ki se uporabljajo na omrežjih ali progah, katerih tirna širina se razlikuje od tiste na glavnem železniškem omrežju v Uniji in za katere je izpolnjevanje zahtev iz člena 14(3) zagotovljeno z mednarodnimi sporazumi s tretjimi državami;

| (c) | vozil, ki jih zajema člen 2, in vojaške opreme ter posebnega transporta, za katere je pred obratovanjem potrebno ad hoc dovoljenje nacionalnih varnostnih organov. V tem primeru se odstopanja odobrijo za obdobje največ petih let. |
| --- | --- |

(c)

vozil, ki jih zajema člen 2, in vojaške opreme ter posebnega transporta, za katere je pred obratovanjem potrebno ad hoc dovoljenje nacionalnih varnostnih organov. V tem primeru se odstopanja odobrijo za obdobje največ petih let.

2.   Alternativni ukrepi iz odstavka 1 se izvajajo z odstopanji, ki jih odobri ustrezni nacionalni varnostni organ ali Agencija:

| (a) | pri registriranju vozil v skladu s členom 43 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic], kar zadeva opredelitev subjekta, zadolženega za vzdrževanje; |
| --- | --- |

(a)

pri registriranju vozil v skladu s členom 43 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic], kar zadeva opredelitev subjekta, zadolženega za vzdrževanje;

| (b) | pri izdajanju varnostnih spričeval in pooblastil prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture v skladu s členoma 10 in 12 te direktive, kar zadeva opredeljevanje ali izdajanje potrdil subjektom, zadolženim za vzdrževanje. |
| --- | --- |

(b)

pri izdajanju varnostnih spričeval in pooblastil prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture v skladu s členoma 10 in 12 te direktive, kar zadeva opredeljevanje ali izdajanje potrdil subjektom, zadolženim za vzdrževanje.

3.   Takšna odstopanja se opredelijo in upravičijo v letnem varnostnem poročilu iz člena 18. Če se zdi, da obstajajo prevelika tveganja glede varnosti v železniškem sistemu Unije, Agencija o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija stopi v stik z udeleženimi stranmi in, če je to ustrezno, od držav članic zahteva, naj umaknejo svojo odločitev o odstopanju.

POGLAVJE IV

NACIONALNI VARNOSTNI ORGANI

Člen 16

Naloge

1.   Vsaka država članica ustanovi varnostni organ.
  Države članice se lahko tudi odločijo, da bodo skupaj ustanovile varnostni organ, pristojen za njihova ozemlja.
  Ta organ je organizacijsko, finančno, pravno in pri odločanju neodvisen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu, upravljavca infrastrukture, prosilca in

  ali
  oskrbovalne službe.
  Organ ima na voljo potrebno strokovno znanje in človeške vire za opravljanje svojih nalog. Lahko je ministrstvo za promet, pod pogojem da izpolnjuje zahteve glede neodvisnosti iz tega odstavka.

2.   Nacionalnemu varnostnemu organu se zaupajo vsaj naslednje naloge:

| (a) | izdajanje dovoljenj za začetek obratovanja energetskih in infrastrukturnih podsistemov, ki so del železniškega sistema v skladu s členom 18(2) Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]
  , z izjemo čezmejnih infrastruktur z enim samim upravljavcem infrastrukture, v primeru katerih je Agencija pristojna za naloge iz tega pododstavka
  ; |
| --- | --- |

(a)

izdajanje dovoljenj za začetek obratovanja energetskih in infrastrukturnih podsistemov, ki so del železniškega sistema v skladu s členom 18(2) Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]
  , z izjemo čezmejnih infrastruktur z enim samim upravljavcem infrastrukture, v primeru katerih je Agencija pristojna za naloge iz tega pododstavka
  ;

| (b) | nadzorovanje

  zagotavljanje
  skladnosti komponent interoperabilnosti z bistvenimi zahtevami iz člena [x] Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; |
| --- | --- |

(b)

nadzorovanje

  zagotavljanje
  skladnosti komponent interoperabilnosti z bistvenimi zahtevami iz člena [x] Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic];

| (c) | dodeljevanje evropske

  nacionalne
  številke vozila v skladu s členom 42

  členoma 20a in 43
  Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic]; |
| --- | --- |

(c)

dodeljevanje evropske

  nacionalne
  številke vozila v skladu s členom 42

  členoma 20a in 43
  Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železnic];

| (d) | na njeno zahtevo
  Agencije in na podlagi pogodbenih dogovorov iz Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet],
  nudenje podpore Agenciji pri izdajanju, podaljševanju, spreminjanju in preklicevanju enotnih varnostnih spričeval, izdanih v skladu s členom 10, ter preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji in zahteve, ki so določeni v njih, in ali prevozniki v železniškem prometu delujejo v skladu s pogoji zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(d)

na njeno zahtevo
  Agencije in na podlagi pogodbenih dogovorov iz Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet],
  nudenje podpore Agenciji pri izdajanju, podaljševanju, spreminjanju in preklicevanju enotnih varnostnih spričeval, izdanih v skladu s členom 10, ter preverjanju, ali so izpolnjeni pogoji in zahteve, ki so določeni v njih, in ali prevozniki v železniškem prometu delujejo v skladu s pogoji zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje;

| (e) | izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in preklicevanje varnostnih pooblastil, izdanih v skladu s členom 12, ter preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji in zahteve, ki so določeni v njih, in ali upravljavci infrastrukture delujejo v skladu s pogoji zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(e)

izdajanje, podaljševanje, spreminjanje in preklicevanje varnostnih pooblastil, izdanih v skladu s členom 12, ter preverjanje, ali so izpolnjeni pogoji in zahteve, ki so določeni v njih, in ali upravljavci infrastrukture delujejo v skladu s pogoji zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje;

| (f) | spremljanje, krepitev ter, kadar je to primerno, uveljavljanje in posodabljanje varnostnega regulativnega okvira, vključno s sistemom nacionalnih predpisov; |
| --- | --- |

(f)

spremljanje, krepitev ter, kadar je to primerno, uveljavljanje in posodabljanje varnostnega regulativnega okvira, vključno s sistemom nacionalnih predpisov;

| (g) | nadzor prevoznikov v železniškem prometu v skladu s Prilogo IV k Uredbi Komisije (EU) št. 1158/2010 (15) in z Uredbo Komisije (EU) št. 1077/2012 (16); |
| --- | --- |

(g)

nadzor prevoznikov v železniškem prometu v skladu s Prilogo IV k Uredbi Komisije (EU) št. 1158/2010 (15) in z Uredbo Komisije (EU) št. 1077/2012 (16);

| (h) | nadzorovanje

  zagotavljanje
  pravilne registracije vozil v 
  evropskem in
  nacionalnem registru vozil ter pravilnosti in ažurnosti varnostnih informacij v njem

  teh registrih; |
| --- | --- |

(h)

nadzorovanje

  zagotavljanje
  pravilne registracije vozil v 
  evropskem in
  nacionalnem registru vozil ter pravilnosti in ažurnosti varnostnih informacij v njem

  teh registrih;

| (ha) | nadzor nad izpolnjevanjem pravil o delovnem času in času vožnje in počitka za strojevodje pri prevoznikih v železniškem prometu in na tirih; |
| --- | --- |

(ha)

nadzor nad izpolnjevanjem pravil o delovnem času in času vožnje in počitka za strojevodje pri prevoznikih v železniškem prometu in na tirih;

| (hb) | nadzor nad izpolnjevanjem pravil o varnem vzdrževanju in delovanju tovornih železniških vagonov in drugih vozil na tirih; |
| --- | --- |

(hb)

nadzor nad izpolnjevanjem pravil o varnem vzdrževanju in delovanju tovornih železniških vagonov in drugih vozil na tirih;

| (hc) | priprava splošnega in za vse aktivne udeležence v železniškem sistemu zavezujočega načrta ukrepov ob izjemnih dogodkih za železniško omrežje, v katerem so opisani ukrepi, ki se morajo sprejeti v primeru hude nesreče ali izjemnega dogodka, ter posredovanje tega načrta Agenciji. Ta načrt vključuje:










  (i) | mehanizme in postopke za zagotavljanje učinkovite komunikacije med vpletenimi aktivnimi udeleženci, zlasti med upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu in službami za ukrepanje ob izjemnih dogodkih; |
| --- | --- | --- |

(hc)

priprava splošnega in za vse aktivne udeležence v železniškem sistemu zavezujočega načrta ukrepov ob izjemnih dogodkih za železniško omrežje, v katerem so opisani ukrepi, ki se morajo sprejeti v primeru hude nesreče ali izjemnega dogodka, ter posredovanje tega načrta Agenciji. Ta načrt vključuje:

(i)

mehanizme in postopke za zagotavljanje učinkovite komunikacije med vpletenimi aktivnimi udeleženci, zlasti med upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu in službami za ukrepanje ob izjemnih dogodkih;

| (ii) | mehanizme za usklajevanje z nacionalnimi agencijami sosednjih držav; |
| --- | --- |

(ii)

mehanizme za usklajevanje z nacionalnimi agencijami sosednjih držav;

| (iii) | načine za komuniciranje z družinami žrtev po hudih nesrečah, in sicer da bo to izvajalo osebje, ki je bilo usposobljeno za opravljanje različnih nalog; |
| --- | --- |

(iii)

načine za komuniciranje z družinami žrtev po hudih nesrečah, in sicer da bo to izvajalo osebje, ki je bilo usposobljeno za opravljanje različnih nalog;

| (iv) | sistem za zagotavljanje oskrbe za žrtve po nesreči, ki jim bo v pomoč v pritožbenih postopkih v skladu z zakonodajo Unije in zlasti z Uredbo (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta

   (17)

  , brez poseganja v obveznosti prevoznikov v železniškem prometu. Ta oskrba vključuje psihološko pomoč za žrtve nesreč in njihove družine. |
| --- | --- |

(iv)

sistem za zagotavljanje oskrbe za žrtve po nesreči, ki jim bo v pomoč v pritožbenih postopkih v skladu z zakonodajo Unije in zlasti z Uredbo (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta

   (17)

  , brez poseganja v obveznosti prevoznikov v železniškem prometu. Ta oskrba vključuje psihološko pomoč za žrtve nesreč in njihove družine.

Komisija z izvedbenimi akti iz člena 27 nujno oblikuje ukrepe za uskladitev vsebine in oblike načrtov ukrepov ob izjemnih dogodkih. Agencija pomaga nacionalnim varnostnim organom in jih nadzira pri pripravi teh načrtov, pri čemer posebno pozornost nameni nesrečam v železniškem prometu, ki zadevajo dva ali več nacionalnih omrežij
  .

3.   Nacionalni varnostni organ države članice, v kateri deluje prevoznik v železniškem prometu, sprejme ukrepe, potrebne za usklajevanje med Agencijo in drugimi varnostnimi organi za zagotovitev deljenja vseh ključnih informacij o določenem prevozniku v železniškem prometu, zlasti v zvezi z znanimi tveganji in njegovi uspešnosti pri zagotavljanju varnosti. Nacionalni varnostni organ informacije deli tudi z drugimi zadevnimi nacionalnimi varnostnimi organi, če ugotovi, da prevoznik v železniškem prometu ne izvaja potrebnih ukrepov za nadzorovanje tveganja.

Agencijo nemudoma obvesti o kakršnih koli pomislekih glede uspešnosti nadzorovanega prevoznika v železniškem prometu pri zagotavljanju varnosti. Agencija sprejme ustrezne ukrepe iz člena 10(6).

4.   Naloge iz odstavka 2 se ne smejo prenesti ali odstopiti nobenemu upravljavcu infrastrukture, prevozniku v železniškem prometu ali oskrbovalni službi.

4a.
     
  Nacionalni varnostni organi s pomočjo Agencije vzpostavijo mehanizme za izmenjavo primerov dobre in najboljše prakse.

4b.
     
  Nacionalni varnostni organi lahko Agencijo prostovoljno zaprosijo za revizijo njihovega dela. Agencija lahko opravi revizijo dela nacionalnih varnostnih organov tudi na svojo pobudo. [Sprememba 83]

Člen 17

Načela odločanja

1.   Nacionalni varnostni organi opravljajo svoje naloge odprto, nediskriminatorno in pregledno. Zlasti omogočijo vsem stranem, da so zaslišane in da podajo razloge za svoje odločitve.

Nemudoma odgovarjajo na zahteve in vloge in brez odlašanja sporočajo svoje zahteve glede informacij ter sprejemajo vse svoje odločitve v štirih mesecih po predložitvi vseh zahtevanih informacij

  , pri čemer spoštujejo roke iz člena 11(1) in vse obveznosti iz pogodbenih dogovorov, sklenjenih z Agencijo
  . Pri opravljanju nalog iz člena 16 lahko kadarkoli zahtevajo tehnično pomoč upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu ali drugih usposobljenih organov.

Med procesom razvoja nacionalnega regulativnega okvira se nacionalni varnostni organ posvetuje z vsemi vpletenimi osebami in zainteresiranimi stranmi, vključno z upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, proizvajalci in vzdrževalci, uporabniki in predstavniki osebja
  , in upošteva njihovo mnenje
  .

2.   Agencija in nacionalni varnostni organi lahko opravijo inšpekcijske preglede
  , revizije
  in preiskave, ki so potrebni za izpolnitev njihovih nalog, ter jim je odobren dostop do vseh zadevnih dokumentov ter prostorov, naprav, objektov in opreme upravljavcev infrastrukture in prevoznikov v železniškem prometu.

3.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so vse odločitve, ki jih sprejme nacionalni varnostni organ, predmet sodnega preskusa.

4.   Nacionalni varnostni organi aktivno izmenjujejo stališča in izkušnje na omrežju, ki ga vzpostavi Agencija, z namenom uskladitve svojih načel odločanja po vsej Uniji.

4a.
     
  Nacionalni varnostni organi podpirajo Agencijo pri njenih nalogah spremljanja razvoja varnosti v železniškem prometu na ravni Unije.

5.   Obseg sodelovanja med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi v vseh zadevah, povezanih s pregledi na kraju samem glede izdaje enotnega varnostnega spričevala in nadzora prevoznikov v železniškem prometu po izdaji enotnega varnostnega spričevala, je določen v pogodbenih ali drugih dogovorih med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi
  najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te direktive
  .

Dogovori lahko zajemajo prenos nalog in pristojnosti Agencije na nacionalne organe, na primer preverjanje in pripravljanje dokumentacije, preverjanje tehnične združljivosti, opravljanje obiskov in priprava tehničnih študij, v skladu s členom 69 Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet].

Ti dogovori predpisujejo delitev dohodkov, skladno z deležem dela posameznega udeleženca. [Sprememba 84]

Člen 18

Letno poročilo

Vsako leto nacionalni varnostni organ objavi letno poročilo v zvezi s svojimi dejavnostmi v prejšnjem letu in ga pošlje Agenciji najkasneje do 30. septembra. Poročilo mora vsebovati podatke o:

| (a) | razvoju varnosti na železnici, vključno z združevanjem SVK iz Priloge I na ravni držav članic; |
| --- | --- |

(a)

razvoju varnosti na železnici, vključno z združevanjem SVK iz Priloge I na ravni držav članic;

| (b) | pomembnih spremembah zakonodaje in ureditve o varnosti na železnici; |
| --- | --- |

(b)

pomembnih spremembah zakonodaje in ureditve o varnosti na železnici;

| (c) | spremembah pri podeljevanju varnostnega spričevala in varnostnega pooblastila; |
| --- | --- |

(c)

spremembah pri podeljevanju varnostnega spričevala in varnostnega pooblastila;

| (d) | rezultatih in izkušnjah pri nadzoru nad upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(d)

rezultatih in izkušnjah pri nadzoru nad upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu;

| (e) | odstopanjih, določenih v skladu s členom 14 (8); |
| --- | --- |

(e)

odstopanjih, določenih v skladu s členom 14 (8);

| (f) | vseh pregledih ali revizijah prevoznikov v železniškem prometu, ki delujejo v državi članici, opravljenih v okviru nadzornih dejavnosti; |
| --- | --- |

(f)

vseh pregledih ali revizijah prevoznikov v železniškem prometu, ki delujejo v državi članici, opravljenih v okviru nadzornih dejavnosti;

| (fa) | vse tehnične inšpekcijske preglede tovornih železniških vagonov na tirih
  . [Sprememba 85] |
| --- | --- |

(fa)

vse tehnične inšpekcijske preglede tovornih železniških vagonov na tirih
  . [Sprememba 85]

POGLAVJE V

PREISKAVA NESREČ IN INCIDENTOV

Člen 19

Obveznost preiskave

1.   Države članice zagotovijo, da preiskovalni organ iz člena 21 opravi preiskave po resnih nesrečah na železniškem sistemu, katerih cilj je možno izboljšanje varnosti na železnici in preprečevanje nesreč.

2.   Poleg resnih nesreč preiskovalni organ iz člena 21 lahko preišče tudi tiste nesreče in incidente, ki bi lahko v okoliščinah, ki se ne bi bistveno razlikovale, povzročili resne nesreče, vključno s tehničnimi napakami strukturnih podsistemov ali komponentami interoperabilnosti evropskega železniškega sistema.

Preiskovalni organ po lastnem preudarku odloči, ali je treba preiskati take nesreče ali incidente ali ne. Pri svoji odločitvi upošteva:

| (a) | resnost nesreče ali incidenta; |
| --- | --- |

(a)

resnost nesreče ali incidenta;

| (b) | ali je to del niza nesreč ali incidentov, ki zadevajo celotni sistem; |
| --- | --- |

(b)

ali je to del niza nesreč ali incidentov, ki zadevajo celotni sistem;

| (c) | vpliv na varnost v železniškem prometu na ravni Unije; |
| --- | --- |

(c)

vpliv na varnost v železniškem prometu na ravni Unije;

| (d) | zahteve upravljavcev infrastrukture, prevoznikov v železniškem prometu, nacionalnega varnostnega organa ali države članice. |
| --- | --- |

(d)

zahteve upravljavcev infrastrukture, prevoznikov v železniškem prometu, nacionalnega varnostnega organa ali države članice.

3.   Obseg preiskav in postopka, ki ga je treba izvesti pri opravljanju teh preiskav, določi preiskovalni organ, upoštevajoč člena 20 in 22 ter glede na pričakovano pridobitev spoznanj v zvezi z izboljšanjem varnosti.

4.   Preiskava v nobenem primeru ne sme biti povezana s porazdelitvijo krivde ali odgovornosti.

Člen 20

Status preiskave

1.   Države članice v okviru svojih notranjih pravnih redov opredelijo pravni status preiskave, ki glavnim preiskovalcem omogoči, kolikor je mogoče, učinkovito in hitro opravljanje njihovih nalog.

2.   V skladu z veljavno zakonodajo države članice zagotovijo polno sodelovanje z organi, pristojnimi za sodno preiskavo, in poskrbijo, da se preiskovalcem
  , pa tudi Agenciji, če ta tako zahteva,
  čim prej: [Sprememba 86]

| (a) | omogoči prost dostop do kraja nesreče ali incidenta in do vpletenega tirnega vozila, zadevne infrastrukture ter tudi do objektov in naprav za upravljanje prometa in signalizacijo; |
| --- | --- |

(a)

omogoči prost dostop do kraja nesreče ali incidenta in do vpletenega tirnega vozila, zadevne infrastrukture ter tudi do objektov in naprav za upravljanje prometa in signalizacijo;

| (b) | prizna pravica do takojšnega popisa dokazov in nadzorovane odstranitve razbitin, infrastrukturnih objektov in naprav ali sestavnih delov za pregled ali analizo; |
| --- | --- |

(b)

prizna pravica do takojšnega popisa dokazov in nadzorovane odstranitve razbitin, infrastrukturnih objektov in naprav ali sestavnih delov za pregled ali analizo;

| (c) | omogoči dostop do in uporabo posnetkov naprav za snemanje verbalnih sporočil na vlaku in evidentiranje delovanja sistema signalizacije in upravljanja prometa; |
| --- | --- |

(c)

omogoči dostop do in uporabo posnetkov naprav za snemanje verbalnih sporočil na vlaku in evidentiranje delovanja sistema signalizacije in upravljanja prometa;

| (d) | omogoči dostop do rezultatov preiskav teles žrtev; |
| --- | --- |

(d)

omogoči dostop do rezultatov preiskav teles žrtev;

| (e) | omogoči dostop do rezultatov preiskav vlakovnega osebja in drugega železniškega osebja, vpletenega v nesrečo ali incident; |
| --- | --- |

(e)

omogoči dostop do rezultatov preiskav vlakovnega osebja in drugega železniškega osebja, vpletenega v nesrečo ali incident;

| (f) | ponudi priložnost, da zaslišijo vpleteno vlakovno osebje in druge priče; |
| --- | --- |

(f)

ponudi priložnost, da zaslišijo vpleteno vlakovno osebje in druge priče;

| (g) | omogoči dostop do vseh ustreznih podatkov ali evidenc upravljavca infrastrukture, prevoznikov v železniškem prometu, ki so vpleteni, in nacionalnega varnostnega organa. |
| --- | --- |

(g)

omogoči dostop do vseh ustreznih podatkov ali evidenc upravljavca infrastrukture, prevoznikov v železniškem prometu, ki so vpleteni, in nacionalnega varnostnega organa.

3.   Preiskava se opravi neodvisno od sodne preiskave.

Člen 21

Preiskovalni organ

1.   Vsaka država članica zagotovi, da preiskave nesreč in incidentov iz člena 19 opravi stalni organ, ki ima vsaj enega preiskovalca, ki je v primeru nesreče ali resnega incidenta sposoben opravljati funkcijo glavnega preiskovalca. Ta organ je organizacijsko, finančno, pravno in pri odločanju neodvisen od upravljavca infrastrukture, prevoznika v železniškem prometu, organa za določanje uporabnine, organa za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti in priglašenega organa ter od katere koli strani, katere interesi bi lahko bili v navzkrižju z nalogami, ki so zaupane preiskovalnemu organu. Poleg tega je funkcionalno neodvisen od nacionalnega varnostnega organa in vsakega železniškega regulatornega organa.

2.   Preiskovalni organ opravlja svoje naloge neodvisno od organizacij iz odstavka 1
  ter do vseh strani nediskriminatorno
  in ima možnost pridobiti zadostna sredstva za ta namen. Njegovi preiskovalci pridobijo status, ki jim zagotavlja potrebno jamstvo za neodvisnost. [Sprememba 87]

3.   Države članice sprejmejo določbo, ki zaveže prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture in, kadar je to primerno, nacionalni varnostni organ, da preiskovalnemu organu nemudoma prijavijo nesreče in incidente iz člena 19. Preiskovalni organ mora imeti možnost reagirati na te prijave in pripraviti vse potrebno za začetek preiskave najkasneje en teden po prijavi nesreče ali incidenta.

4.   Preiskovalni organ lahko združuje svoje naloge v skladu s to direktivo s preiskovanjem drugih okoliščin razen železniških nesreč in incidentov, če te preiskave ne ogrožajo njegove neodvisnosti.

5.   Preiskovalni organ lahko po potrebi zahteva pomoč preiskovalnih organov iz drugih držav članic ali od Agencije, da priskrbijo strokovno znanje in izkušnje ali da opravijo tehnične preglede, analize ali ocene.

5a.
     
  Preiskovalni organi lahko Agencijo prostovoljno zaprosijo za revizijo njihovega dela. [Sprememba 88]

6.   Države članice lahko preiskovalnemu organu zaupajo nalogo, da opravi tudi druge preiskave železniških nesreč in incidentov poleg tistih iz člena 19.

7.   Varnostni organi aktivno izmenjujejo stališča in izkušnje zaradi izboljšanja skupnih preiskovalnih metod, oblikovanja skupnih načel spremljanja izvedbe varnostnih priporočil ter prilagajanja tehničnemu in znanstvenemu napredku.

Agencija pri teh nalogah pomaga preiskovalnim organom.
  Preiskovalni organi poleg tega podpirajo Agencijo pri njenih nalogah spremljanja razvoja varnosti na železnici na ravni Unije. [Sprememba 89]

Člen 22

Preiskovalni postopek

1.   Nesreče ali incidente iz člena 19 preišče preiskovalni organ države članice, v kateri so se zgodili. Če ni mogoče ugotoviti, v kateri državi članici se je nesreča ali incident zgodil, ali če se je zgodil na mejnih napravah med državama članicama ali v njihovi bližini, se zadevni organi dogovorijo, kateri izmed njih opravi preiskavo, ali se dogovorijo, da jo opravijo skupaj. Drugemu organu se v prvem primeru omogoči sodelovanje pri preiskavi in neovirana souporaba rezultatov.

Preiskovalni organi iz druge države članice
  in Agencija
  so povabljeni k udeležbi pri preiskavi, kadarkoli je v nesreči ali incidentu vpleten prevoznik v železniškem prometu, ki ima sedež in je pridobil licenco v tej državi članici. [Sprememba 90]

Ta odstavek ne preprečuje državam članicam, da bi se dogovorile, da zadevni organi skupaj opravljajo preiskave tudi v drugih okoliščinah.

2.   Organ, ki je pristojen za preiskavo, pripravi vsa ustrezna sredstva, ki so potrebna za opravljanje preiskave, v zvezi z vsako nesrečo ali incidentom, vključno z operativnim in tehničnim strokovnim znanjem in izkušnjami
  ter zadostnimi viri
  . Strokovno znanje in izkušnje se lahko pridobijo znotraj ali izven organa, odvisno od vrste nesreče ali incidenta, ki jih je treba preiskati. [Sprememba 91]

3.   Preiskava se opravi na čim bolj odprt način, s katerim se vsem stranem omogoči zaslišanje in souporaba rezultatov. Zadevni upravljavec infrastrukture in prevoznik v železniškem prometu, nacionalni varnostni organ, žrtve in njihovi sorodniki, lastniki poškodovanega premoženja, proizvajalci, službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih ter vpleteni predstavniki osebja in uporabniki so redno obveščeni o preiskavi in njenem poteku in, če je to izvedljivo, dobijo priložnost za predstavitev svojih mnenj in stališč glede preiskave ter pripomb glede podatkov iz osnutkov poročil.

4.   Preiskovalni organ konča svoje preiskave na kraju nesreče v najkrajšem možnem času, da bi omogočil upravljavcu infrastrukture, da obnovi infrastrukturo in jo prepusti opravljanju železniških prometnih storitev, čim prej je to mogoče.

Člen 23

Poročila

1.   O preiskavi nesreče ali incidenta iz člena 19 se pripravijo poročila v obliki, ki je primerna glede na vrsto in resnost nesreče ali incidenta ter glede na pomen ugotovitev preiskave. Poročila navajajo cilje preiskav iz člena 19(1) in vsebujejo, kadar je to primerno, varnostna priporočila.

2.   Preiskovalni organ objavi končno poročilo
  , vključno z varnostnimi priporočili,
  v najkrajšem možnem času in praviloma največ 12 
  šest
   mesecev po datumu dogodka. Poročilo se skupaj z varnostnimi priporočili pošlje zadevnim stranem iz člena 22(3) ter zadevnim organom in stranem v drugih državah članicah. [Sprememba 92]

Komisija z izvedbenimi

  delegiranimi
  akti določi vsebino poročil o preiskavi nesreč in incidentov
  , ki vključujejo naslednje elemente: povzetek; neposredna dejstva v zvezi z dogodkom; evidenco o preiskavah in poizvedovanjih; analizo in ugotovitve
  . Ti izvedbeni

  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2)

  26
  . [Sprememba 93]

3.   Vsako leto najkasneje do 30. septembra preiskovalni organ objavi letno poročilo v zvezi s preiskavami, opravljenimi v prejšnjem letu, varnostnimi priporočili, ki so bila izdana, in ukrepi, sprejetimi v skladu s prej izdanimi priporočili.

Člen 24

Informacije, ki jih je treba poslati Agenciji

1.   Preiskovalni organ v enem tednu po odločitvi o začetku preiskave o tem obvesti Agencijo. Obvestilo navaja datum, čas in kraj dogodka ter vrsto dogodka in njegove posledice glede smrtnih žrtev, poškodb in materialne škode.

2.   Preiskovalni organ pošlje Agenciji izvod končnega poročila iz člena 23(2) in letno poročilo iz člena 23(3).

2a.
     
  Agencija vzpostavi in vodi centralizirano podatkovno bazo z vsemi informacijami, predloženimi v zvezi z incidenti in nesrečami. Ta podatkovna baza se vzpostavi najpozneje do 31. decembra 2015. [Sprememba 94]

Člen 25

Varnostna priporočila

1.   Varnostno priporočilo v nobenem primeru ne sproži domneve o krivdi ali odgovornosti za nesrečo ali incident.

2.   Priporočila se pošljejo Agenciji, nacionalnemu varnostnemu organu in, kadar je to potrebno zaradi narave priporočila, drugim organom v državi članici ali drugim državam članicam. Države članice in njihovi nacionalni varnostni organi sprejmejo ustrezne ukrepe, ki zagotovijo, da se varnostna priporočila, ki jih izdajo preiskovalni organi, primerno upoštevajo ter, kadar je to primerno, uresničijo.

3.   Nacionalni varnostni organ in drugi organi oblasti ali, kadar je to primerno, druge države članice, na katere so priporočila naslovljena, obvestijo preiskovalni organ vsaj enkrat na leto o ukrepih, ki so jih sprejeli ali načrtovali v zvezi s priporočili.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Izvajanje pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se pod pogoji iz tega člena prenese na Komisijo.

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz členov 5(2) in , 7(2)
  , 9(2), 14(7) in 23(2)
  se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  obdobje petih let od [datuma začetka veljavnosti te direktive]
  .
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem tega petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju nasprotuje najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 95]

3.   Prenos pooblastil iz členov 5(2) in 7(2) lahko kadarkoli prekličeta Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je naveden v njem. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členoma 5(2) in 7(2), začne veljati samo, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 27

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 28

Poročilo in nadaljnje ukrepanje Unije

Komisija na podlagi relevantnih informacij, ki jih zagotovi Agencija, Evropskemu parlamentu in Svetu do ... (*1) in nato vsakih pet let

  vsaka tri leta
  predloži poročilo o izvajanju te direktive. [Sprememba 96]

Poročilu se po potrebi dodajo predlogi za nadaljnje ukrepanje Unije.

Člen 29

Kazni

Države članice predpišejo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne, nediskriminatorne in odvračilne.

Države članice uradno obvestijo Komisijo o teh predpisih do datuma iz člena 32(1) ter brez odlašanja o vseh kasnejših spremembah, ki na te predpise vplivajo.

Člen 30

Prehodne določbe

Prilogi III in V k Direktivi 2004/49/ES se uporabljata do datuma začetka uporabe izvedbenih aktov iz členov 6(2) in (3), 9(2), 14(7) in 23(2) te direktive.

Ne glede na člen 10(2a) lahko
  nacionalni varnostni organi varnostna spričevala v skladu z določbami Direktive 2004/49/ES podeljujejo do ... (*2). Takšna varnostna spričevala so veljavna do datuma izteka njihove veljavnosti.

Prosilci lahko pošljejo prošnjo Agenciji ali nacionalnemu varnostnemu organu še v dodatnem obdobju treh let po izteku enoletnega obdobja prenosa iz člena 32. V tem obdobju lahko nacionalni varnostni organi še naprej izdajajo varnostna spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES. [Sprememba 97]

Člen 31

Priporočila in mnenja Agencije

Za namene uporabe te direktive Agencija podaja priporočila in mnenja v skladu s členom 15 Uredbe ... [uredba o Agenciji za železniški promet]. Ta priporočila in mnenja bodo uporabljena kot podlaga za vse ukrepe Unije, sprejete na podlagi te direktive.

Člen 32

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 2, 3, 4, 8, 10, 16, 18 in 20 ter Prilogo I najpozneje do [

  z določbami te direktive najpozneje do

  ...
   (*3). Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji. [Sprememba 98]

2.   Države članice se pri sprejemanju teh ukrepov sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob uradni objavi. Ukrepi morajo vsebovati tudi izjavo, da se sklici iz veljavnih zakonov in drugih predpisov na direktive, ki jih ta direktiva razveljavlja, štejejo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko takšne izjave določijo države članice.

Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Obveznost prenosa in izvajanja te direktive se ne uporablja za Republiko Ciper in Republiko Malto, dokler se na njunih ozemljih ne vzpostavi železniški sistem.

Takoj, ko javni ali zasebni subjekt predloži uradno vlogo za izgradnjo železniške proge, s katero bo upravljal en ali več prevoznikov v železniškem prometu, zadevna država članica v enem letu od prejema vloge sprejme zakonodajo za izvajanje te direktive.

Člen 33

Razveljavitev

Direktiva 2004/49/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v delu A Priloge II, se razveljavi z dnem ... (*4) brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in uporabo direktiv iz dela B Priloge II. [Sprememba 99]

Sklici na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklice na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo iz Priloge III.

Člen 34

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člena 10 in 11 se uporabljata od [... (*5)

  , brez poseganja v prehodne določbe iz člena 30
  . [Sprememba 100]

Člen 35

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

4

(5)  
  Direktiva Sveta 96/49/ES z dne 23. julija 1996 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s prevozom nevarnega blaga po železnici (UL L 235, 17.9.1996, str. 25).

5

Direktiva Sveta 96/49/ES z dne 23. julija 1996 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s prevozom nevarnega blaga po železnici (UL L 235, 17.9.1996, str. 25).

(6)  
  Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

6

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

(7)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

7

(8)  
  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

8

Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

(9)  Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8).

9

(10)  Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (UL L 204, 21.7.1998, str. 37).

10

(11)  Uredba Komisije (ES) št. 352/2009 z dne 24. aprila 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za ovrednotenje in oceno tveganja iz člena 6(3)(a) Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 108, 29.4.2009, str. 4).

11

(12)  Direktiva Sveta 95/18/ES z dne 19. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (UL L 143, 27.6.1995, str. 70).

12

(13)  Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).

13

(14)  Uredba Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 o sistemu podeljevanja spričevala subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za tovorne vagone in o spremembi Uredbe (ES) št. 653/2007 (UL L 122, 11.5.2011, str. 22).

14

(15)  Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11).

15

(16)  Uredba Komisije (EU) št. 1077/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila (UL L 320, 17.11.2012, str. 3).

16

(17)  
  Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

17

Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

(*1)  UL: prosimo, vstavite datum
  tri leta
  od začetka veljavnosti te direktive.

*1

tri leta

(*2)  UL: prosimo, vstavite datum
  štiri
  leta od začetka veljavnosti te direktive.

*2

štiri

(*3)  UL: prosimo, vstavite datum
  eno leto
  od začetka veljavnosti te direktive.

*3

eno leto

(*4)  UL: prosimo, vstavite datum
  štiri
  leta od začetka veljavnosti te direktive.

*4

štiri

(*5)  UL: prosimo, vstavite datum
  štiri leta
  od začetka veljavnosti te direktive.

*5

štiri leta

PRILOGA I

SKUPNI VARNOSTNI KAZALNIKI

Nacionalni varnostni organi morajo vsako leto poročati o skupnih varnostnih kazalnikih. Če se po predložitvi poročila odkrijejo nova dejstva ali napake, mora nacionalni varnostni organ spremeniti ali popraviti kazalnike za določeno leto ob prvi primerni priložnosti, najpozneje pa v naslednjem letnem poročilu.

Za kazalnike v zvezi z nesrečami pod točko 1 je treba uporabljati Uredbo (ES) št. 91/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (1), če so informacije na voljo.

| 1. | Kazalniki v zvezi z nesrečami






  1.1 | Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število hudih nesreč in razčlenitev po naslednjih vrstah nesreč:






  (i) | trčenje vlakov z železniškimi vozili,, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kazalniki v zvezi z nesrečami

1.1

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število hudih nesreč in razčlenitev po naslednjih vrstah nesreč:

(i)

trčenje vlakov z železniškimi vozili,,

| (ii) | trčenje vlakov z ovirami znotraj obtirnega profila, |
| --- | --- |

(ii)

trčenje vlakov z ovirami znotraj obtirnega profila,

| (iii) | iztirjenje vlakov, |
| --- | --- |

(iii)

iztirjenje vlakov,

| (iv) | nesreče na nivojskih prehodih, vključno z nesrečami, v katere so vpleteni pešci na nivojskih prehodih, |
| --- | --- |

(iv)

nesreče na nivojskih prehodih, vključno z nesrečami, v katere so vpleteni pešci na nivojskih prehodih,

| (v) | nesreče, v katere so vpletena tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe, razen samomorov, |
| --- | --- |

(v)

nesreče, v katere so vpletena tirna vozila med gibanjem in v katerih so udeležene osebe, razen samomorov,

| (vi) | požari v tirnih vozilih, |
| --- | --- |

(vi)

požari v tirnih vozilih,

| (vii) | druge. |
| --- | --- |

(vii)

druge.

O vsaki hudi nesreči je treba poročati po vrsti primarne nesreče, četudi so posledice sekundarne nesreče resnejše, na primer požara po iztirjenju.

| 1.2 | Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število hudo poškodovanih oseb in smrtnih žrtev po vrsti nesreče, razčlenjeno na naslednje kategorije:






  (i) | potniki (tudi glede na skupno število potniških kilometrov in potniških vlakovnih kilometrov), |
| --- | --- | --- |

1.2

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število hudo poškodovanih oseb in smrtnih žrtev po vrsti nesreče, razčlenjeno na naslednje kategorije:

(i)

potniki (tudi glede na skupno število potniških kilometrov in potniških vlakovnih kilometrov),

| (ii) | zaposleni, vključno z osebjem pogodbenikov, |
| --- | --- |

(ii)

zaposleni, vključno z osebjem pogodbenikov,

| (iii) | uporabniki nivojskih prehodov, |
| --- | --- |

(iii)

uporabniki nivojskih prehodov,

| (iv) | osebe, ki se nepooblaščeno nahajajo na zemljišču železnice, |
| --- | --- |

(iv)

osebe, ki se nepooblaščeno nahajajo na zemljišču železnice,

| (v) | druge. |
| --- | --- |

(v)

druge.

| 2. | Kazalniki v zvezi z nevarnim blagom
  Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število nesreč
  in incidentov
  pri prevozu nevarnega blaga, razčlenjenih na naslednje kategorije: [Sprememba 101]







  (i) | nesreče, v katerih je udeleženo najmanj eno železniško vozilo, ki prevaža nevarno blago, kakor je opredeljeno v dodatku, |
| --- | --- | --- |

2.

Kazalniki v zvezi z nevarnim blagom

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število nesreč
  in incidentov
  pri prevozu nevarnega blaga, razčlenjenih na naslednje kategorije: [Sprememba 101]

(i)

nesreče, v katerih je udeleženo najmanj eno železniško vozilo, ki prevaža nevarno blago, kakor je opredeljeno v dodatku,

| (ii) | število takih nesreč, v katerih se nevarno blago razsuje. |
| --- | --- |

(ii)

število takih nesreč, v katerih se nevarno blago razsuje.

| 3. | Kazalniki v zvezi s samomori
  Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število samomorov. |
| --- | --- |

3.

Kazalniki v zvezi s samomori

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število samomorov.

| 4. | Kazalniki v zvezi z znanilci nesreč
  Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število:






  (i) | poškodovanih tirov, |
| --- | --- | --- |

4.

Kazalniki v zvezi z znanilci nesreč

Skupno in relativno (glede na vlakovne kilometre) število:

(i)

poškodovanih tirov,

| (ii) | upognjenih in neuravnanih tirov, |
| --- | --- |

(ii)

upognjenih in neuravnanih tirov,

| (iii) | napak pri oddajanju signala, |
| --- | --- |

(iii)

napak pri oddajanju signala,

| (iv) | signalov, oddanih v nevarnosti, |
| --- | --- |

(iv)

signalov, oddanih v nevarnosti,

| (v) | poškodovanih koles na aktivnih tirnih vozilih, |
| --- | --- |

(v)

poškodovanih koles na aktivnih tirnih vozilih,

| (vi) | poškodovanih osi na aktivnih tirnih vozilih. |
| --- | --- |

(vi)

poškodovanih osi na aktivnih tirnih vozilih.

Poročati je treba o vseh znanilcih nesreč, tistih, ki imajo za posledico nesrečo, in tistih, ki je nimajo. O znanilcih, ki imajo za posledico nesrečo, je treba poročati v skladu s SVK za znanilce, o nesrečah, ki so se zgodile, če so hude, pa v skladu s SVK za nesreče iz naslova 1.

| 5. | Kazalniki za izračun gospodarskega vpliva nesreč
  Agencija stroške na enoto določi na podlagi podatkov, zbranih do datuma začetka veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

5.

Kazalniki za izračun gospodarskega vpliva nesreč

Agencija stroške na enoto določi na podlagi podatkov, zbranih do datuma začetka veljavnosti te direktive.

| 6. | Kazalniki v zvezi s tehnično varnostjo infrastrukture in njenim izvajanjem






  6.1 | Odstotek tirov z obratujočo avtomatsko zaščito vlaka (ATP – Automatic Train Protection), odstotek vlakovnih kilometrov ob uporabi obratujočih sistemov ATP. |
| --- | --- | --- |

6.

Kazalniki v zvezi s tehnično varnostjo infrastrukture in njenim izvajanjem

6.1

Odstotek tirov z obratujočo avtomatsko zaščito vlaka (ATP – Automatic Train Protection), odstotek vlakovnih kilometrov ob uporabi obratujočih sistemov ATP.

| 6.2 | Število nivojskih prehodov (skupaj, na progovni kilometer in tirni kilometer) po naslednjih osmih vrstah:






  (a) | aktivni nivojski prehodi z:






  (i) | avtomatskim opozorilom na strani uporabnika; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Število nivojskih prehodov (skupaj, na progovni kilometer in tirni kilometer) po naslednjih osmih vrstah:

(a)

aktivni nivojski prehodi z:

(i)

avtomatskim opozorilom na strani uporabnika;

| (ii) | avtomatsko zaščito na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(ii)

avtomatsko zaščito na strani uporabnika;

| (iii) | avtomatsko zaščito in opozorilom na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(iii)

avtomatsko zaščito in opozorilom na strani uporabnika;

| (iv) | avtomatsko zaščito in opozorilom na strani uporabnika ter sinhronizirano zaščito na strani proge; |
| --- | --- |

(iv)

avtomatsko zaščito in opozorilom na strani uporabnika ter sinhronizirano zaščito na strani proge;

| (v) | ročnim opozorilom na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(v)

ročnim opozorilom na strani uporabnika;

| (vi) | ročno zaščito na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(vi)

ročno zaščito na strani uporabnika;

| (vii) | ročno zaščito in opozorilom na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(vii)

ročno zaščito in opozorilom na strani uporabnika;

| (b) | pasivni nivojski prehodi. |
| --- | --- |

(b)

pasivni nivojski prehodi.

| 7. | Kazalniki v zvezi z upravljanjem varnosti
  Notranje revizije, ki jih izvajajo upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu ter kot so določene v dokumentaciji o sistemu varnega upravljanja. Skupno število izvedenih revizij in število kot odstotek zahtevanih (in/ali načrtovanih) revizij. |
| --- | --- |

7.

Kazalniki v zvezi z upravljanjem varnosti

Notranje revizije, ki jih izvajajo upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu ter kot so določene v dokumentaciji o sistemu varnega upravljanja. Skupno število izvedenih revizij in število kot odstotek zahtevanih (in/ali načrtovanih) revizij.

| 8. | Opredelitev pojmov
  Skupne opredelitve pojmov za SVK in metode za izračun gospodarskega vpliva nesreč so navedene v dodatku. |
| --- | --- |

8.

Opredelitev pojmov

Skupne opredelitve pojmov za SVK in metode za izračun gospodarskega vpliva nesreč so navedene v dodatku.

---

(1)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 91/2003 z dne 16. decembra 2002 o statistiki železniškega prevoza (UL L 14, 21.1.2003, str. 1).

DODATEK

Skupne opredelitve pojmov za SVK in metode za izračun gospodarskega vpliva nesreč

| 1. | Kazalniki v zvezi z nesrečami






  1.1 | „Huda nesreča“ pomeni vsako nesrečo, v kateri je udeleženo najmanj eno premikajoče se železniško vozilo, katere posledica je najmanj ena smrtno ponesrečena ali hudo ranjena oseba, ali velika škoda na voznem parku, progi, drugih napravah ali okolju oziroma večje motnje prometa. Nesreče v delavnicah, skladiščih in depojih so izključene; |
| --- | --- | --- |

1.

Kazalniki v zvezi z nesrečami

1.1

„Huda nesreča“ pomeni vsako nesrečo, v kateri je udeleženo najmanj eno premikajoče se železniško vozilo, katere posledica je najmanj ena smrtno ponesrečena ali hudo ranjena oseba, ali velika škoda na voznem parku, progi, drugih napravah ali okolju oziroma večje motnje prometa. Nesreče v delavnicah, skladiščih in depojih so izključene;

| 1.2 | „velika škoda na voznem parku, progi, drugih napravah ali okolju“ pomeni škodo, ki je enaka 150 000 EUR ali večja; |
| --- | --- |

1.2

„velika škoda na voznem parku, progi, drugih napravah ali okolju“ pomeni škodo, ki je enaka 150 000 EUR ali večja;

| 1.3 | „večje motnje prometa“ pomenijo, da so vlakovne storitve na glavni železniški progi prekinjene za šest ur ali več; |
| --- | --- |

1.3

„večje motnje prometa“ pomenijo, da so vlakovne storitve na glavni železniški progi prekinjene za šest ur ali več;

| 1.4 | „vlak“ pomeni eno ali več železniških vozil, ki jih vleče ena ali več lokomotiv oziroma eden ali več modularnih motornikov, ali pa pomeni en modularni motornik, ki vožnjo opravlja sam pod določeno številko ali posebno označbo od začetne fiksne točke do končne fiksne točke. Prazna lokomotiva, na primer lokomotiva, ki opravlja vožnjo sama, se šteje kot vlak; |
| --- | --- |

1.4

„vlak“ pomeni eno ali več železniških vozil, ki jih vleče ena ali več lokomotiv oziroma eden ali več modularnih motornikov, ali pa pomeni en modularni motornik, ki vožnjo opravlja sam pod določeno številko ali posebno označbo od začetne fiksne točke do končne fiksne točke. Prazna lokomotiva, na primer lokomotiva, ki opravlja vožnjo sama, se šteje kot vlak;

| 1.5 | „trčenje vlakov“ pomeni čelno trčenje, trčenje sprednji del-zadnji del, ali stransko trčenje med delom enega in delom drugega vlaka ali železniškega vozila ali z ranžirnimi tirnimi vozili: |
| --- | --- |

1.5

„trčenje vlakov“ pomeni čelno trčenje, trčenje sprednji del-zadnji del, ali stransko trčenje med delom enega in delom drugega vlaka ali železniškega vozila ali z ranžirnimi tirnimi vozili:

| 1.6 | „trčenje z ovirami znotraj obtirnega profila“ pomeni trčenje med delom vlaka in predmeti, ki so pritrjeni ali začasno navzoči na progi ali v njeni bližini (razen na nivojskih prehodih, če jih je izgubilo vozilo ali uporabnik, ki prečka prehod). Vključeno je tudi trčenje s kontaktnimi vodniki; |
| --- | --- |

1.6

„trčenje z ovirami znotraj obtirnega profila“ pomeni trčenje med delom vlaka in predmeti, ki so pritrjeni ali začasno navzoči na progi ali v njeni bližini (razen na nivojskih prehodih, če jih je izgubilo vozilo ali uporabnik, ki prečka prehod). Vključeno je tudi trčenje s kontaktnimi vodniki;

| 1.7 | „iztirjenje vlaka“ pomeni vsak primer, v katerem vsaj eno kolo vlaka zapusti tračnice; |
| --- | --- |

1.7

„iztirjenje vlaka“ pomeni vsak primer, v katerem vsaj eno kolo vlaka zapusti tračnice;

| 1.8 | „nesreče na nivojskih prehodih“ pomenijo nesreče na nivojskih prehodih, v katere so vpleteni vsaj eno železniško vozilo in eno ali več vozil, ki prečkajo prehod, drugi uporabniki, ki prečkajo prehod, kot so pešci, ali drugi objekti, začasno navzoči na progi ali v njeni bližini, če jih je izgubilo vozilo/uporabnik, ki prečka prehod; |
| --- | --- |

1.8

„nesreče na nivojskih prehodih“ pomenijo nesreče na nivojskih prehodih, v katere so vpleteni vsaj eno železniško vozilo in eno ali več vozil, ki prečkajo prehod, drugi uporabniki, ki prečkajo prehod, kot so pešci, ali drugi objekti, začasno navzoči na progi ali v njeni bližini, če jih je izgubilo vozilo/uporabnik, ki prečka prehod;

| 1.9 | „nesreče oseb, v katere so vpletena

  ki jih povzročijo
  tirna vozila med gibanjem,“ pomenijo nesreče ene ali več oseb, ki jih zadene železniško vozilo ali predmet, ki je na to vozilo pritrjen oziroma se je od tega vozila ločil. Vključene so osebe, ki padejo z železniških vozil, in osebe, ki med potovanjem v teh vozilih padejo ali jih zadenejo nepritrjeni predmeti; [Sprememba 102] |
| --- | --- |

1.9

„nesreče oseb, v katere so vpletena

  ki jih povzročijo
  tirna vozila med gibanjem,“ pomenijo nesreče ene ali več oseb, ki jih zadene železniško vozilo ali predmet, ki je na to vozilo pritrjen oziroma se je od tega vozila ločil. Vključene so osebe, ki padejo z železniških vozil, in osebe, ki med potovanjem v teh vozilih padejo ali jih zadenejo nepritrjeni predmeti; [Sprememba 102]

| 1.10 | „požari v tirnih vozilih“ pomenijo požare in eksplozije v železniških vozilih (vključno z njihovim tovorom) med vožnjo od odhodne do namembne postaje, vključno z obdobjem mirovanja na odhodni postaji, namembni postaji ali vmesnih postajah ter med ranžiranjem; |
| --- | --- |

1.10

„požari v tirnih vozilih“ pomenijo požare in eksplozije v železniških vozilih (vključno z njihovim tovorom) med vožnjo od odhodne do namembne postaje, vključno z obdobjem mirovanja na odhodni postaji, namembni postaji ali vmesnih postajah ter med ranžiranjem;

| 1.11 | „druge vrste nesreč“ pomenijo vse nesreče, razen že navedenih (trčenj vlakov, iztirjenj vlakov, nesreč na nivojskih prehodih, nesreč oseb, ki jih povzročijo tirna vozila med gibanjem, in požarov v tirnih vozilih); |
| --- | --- |

1.11

„druge vrste nesreč“ pomenijo vse nesreče, razen že navedenih (trčenj vlakov, iztirjenj vlakov, nesreč na nivojskih prehodih, nesreč oseb, ki jih povzročijo tirna vozila med gibanjem, in požarov v tirnih vozilih);

| 1.12 | „potnik“ pomeni vsako osebo, razen članov vlakovnega osebja, ki potuje z železnico. V statističnih podatkih o nesrečah so vključeni potniki, ki se poskušajo vkrcati na vlak ali izkrcati z vlaka, medtem ko se giblje; |
| --- | --- |

1.12

„potnik“ pomeni vsako osebo, razen članov vlakovnega osebja, ki potuje z železnico. V statističnih podatkih o nesrečah so vključeni potniki, ki se poskušajo vkrcati na vlak ali izkrcati z vlaka, medtem ko se giblje;

| 1.13 | „zaposleni (vključno z osebjem pogodbenikov ali samozaposlenimi pogodbeniki)“ pomeni vsako osebo, katere zaposlitev je povezana z železnico in ki je na delovnem mestu ob nesreči. To vključuje osebje vlaka in osebe, ki upravljajo tirna vozila in infrastrukturne naprave; |
| --- | --- |

1.13

„zaposleni (vključno z osebjem pogodbenikov ali samozaposlenimi pogodbeniki)“ pomeni vsako osebo, katere zaposlitev je povezana z železnico in ki je na delovnem mestu ob nesreči. To vključuje osebje vlaka in osebe, ki upravljajo tirna vozila in infrastrukturne naprave;

| 1.14 | „uporabnik nivojskega prehoda“ pomeni vsako osebo, ki uporablja nivojski prehod za prečkanje železniške proge s katerim koli prevoznim sredstvom ali peš; |
| --- | --- |

1.14

„uporabnik nivojskega prehoda“ pomeni vsako osebo, ki uporablja nivojski prehod za prečkanje železniške proge s katerim koli prevoznim sredstvom ali peš;

| 1.15 | „oseba, ki se nepooblaščeno nahaja na zemljišču železnice“ pomeni vsako osebo, ki se nahaja na zemljišču železnice, na katerem je taka navzočnost prepovedana, razen uporabnikov nivojskega prehoda; |
| --- | --- |

1.15

„oseba, ki se nepooblaščeno nahaja na zemljišču železnice“ pomeni vsako osebo, ki se nahaja na zemljišču železnice, na katerem je taka navzočnost prepovedana, razen uporabnikov nivojskega prehoda;

| 1.16 | „drugi (tretje osebe)“ pomenijo vse osebe, ki niso opredeljene kot „potniki“, „zaposleni, vključno z osebjem pogodbenikov“, „uporabnik nivojskega prehoda“ ali „osebe, ki se nepooblaščeno nahajajo na zemljišču železnice“; |
| --- | --- |

1.16

„drugi (tretje osebe)“ pomenijo vse osebe, ki niso opredeljene kot „potniki“, „zaposleni, vključno z osebjem pogodbenikov“, „uporabnik nivojskega prehoda“ ali „osebe, ki se nepooblaščeno nahajajo na zemljišču železnice“;

| 1.17 | „smrti (smrtne žrtve)“ pomenijo vsako osebo, ki je zaradi nesreče umrla takoj ali v 30 dneh, razen samomorov; |
| --- | --- |

1.17

„smrti (smrtne žrtve)“ pomenijo vsako osebo, ki je zaradi nesreče umrla takoj ali v 30 dneh, razen samomorov;

| 1.18 | „poškodovani (hudo poškodovana oseba)“ pomeni vsako poškodovano osebo, ki je bila zaradi nesreče sprejeta v bolnišnico za več kot 24 ur, razen poskusov samomorov. |
| --- | --- |

1.18

„poškodovani (hudo poškodovana oseba)“ pomeni vsako poškodovano osebo, ki je bila zaradi nesreče sprejeta v bolnišnico za več kot 24 ur, razen poskusov samomorov.

| 2. | Kazalniki v zvezi z nevarnim blagom






  2.1 | „Nesreča pri prevozu nevarnega blaga“ pomeni vsako nesrečo ali incident, o katerih je treba poročati v skladu z oddelkom 1.8.5 RID (1)/ADR; |
| --- | --- | --- |

2.

Kazalniki v zvezi z nevarnim blagom

2.1

„Nesreča pri prevozu nevarnega blaga“ pomeni vsako nesrečo ali incident, o katerih je treba poročati v skladu z oddelkom 1.8.5 RID (1)/ADR;

| 2.2 | „nevarno blago“ pomeni tiste snovi in izdelke, katerih prevoz je z RID prepovedan ali pa dovoljen le pod tam določenimi pogoji. |
| --- | --- |

2.2

„nevarno blago“ pomeni tiste snovi in izdelke, katerih prevoz je z RID prepovedan ali pa dovoljen le pod tam določenimi pogoji.

| 3. | Kazalniki v zvezi s samomori






  3.1 | „Samomor“ pomeni dejanje namernega poškodovanja samega sebe, ki ima za posledico smrt, kakor ga je evidentiral in razvrstil pristojni nacionalni organ. |
| --- | --- | --- |

3.

Kazalniki v zvezi s samomori

3.1

„Samomor“ pomeni dejanje namernega poškodovanja samega sebe, ki ima za posledico smrt, kakor ga je evidentiral in razvrstil pristojni nacionalni organ.

| 4. | Kazalniki v zvezi z znanilci nesreč






  4.1 | „Poškodovan tir“ pomeni vsak tir, ki se loči na dva ali več delov, ali vsak tir, od katerega se loči kos kovine, kar povzroči na vozni površini vrzel, ki je daljša od 50 mm in globlja od 10 mm; |
| --- | --- | --- |

4.

Kazalniki v zvezi z znanilci nesreč

4.1

„Poškodovan tir“ pomeni vsak tir, ki se loči na dva ali več delov, ali vsak tir, od katerega se loči kos kovine, kar povzroči na vozni površini vrzel, ki je daljša od 50 mm in globlja od 10 mm;

| 4.2 | „upognjen in neuravnan tir“ pomeni napako v zvezi z neprekinjenostjo in geometrijo tira, zaradi katere je treba tir zapreti ali nemudoma zmanjšati dovoljeno hitrost, da bi ohranili varnost; |
| --- | --- |

4.2

„upognjen in neuravnan tir“ pomeni napako v zvezi z neprekinjenostjo in geometrijo tira, zaradi katere je treba tir zapreti ali nemudoma zmanjšati dovoljeno hitrost, da bi ohranili varnost;

| 4.3 | „napaka pri oddajanju signala“ pomeni vsako tehnično napako signalnega sistema (na infrastrukturi ali tirnih vozilih), ki ima za posledico manj omejevalne signalne informacije od zahtevanih; |
| --- | --- |

4.3

„napaka pri oddajanju signala“ pomeni vsako tehnično napako signalnega sistema (na infrastrukturi ali tirnih vozilih), ki ima za posledico manj omejevalne signalne informacije od zahtevanih;

| 4.4 | „neupoštevanje signala pri nevarnosti“ pomeni vsak dogodek, pri katerem kateri koli del vlaka prekorači zanj odobren premik.
  Neodobren premik pomeni prekoračitev:
  ob progi stoječega barvnega svetlobnega signala ali semaforja, ki kaže nevarnost, ukaza za STOP, če ne deluje sistem avtomatske kontrole vlakov (ATCS) ali sistem ATP,
  konca z varnostjo povezanega odobrenega premika, določenega v sistemu ATCS ali ATP,
  točke, sporočene z ustno ali pisno odobritvijo, določeno v predpisih,
  tabel za zaustavitev (blažilci za zaustavitev niso vključeni) ali ročnih signalov.
  Primeri, v katerih vozila brez priključenega vlečnega vozila ali vlaki brez strojevodje prevozijo signal nevarnosti, niso vključeni. Primeri, v katerih iz katerega koli razloga signal ne pokaže nevarnosti pravočasno, da bi voznik lahko vlak zaustavil pred signalom, niso vključeni.
  Nacionalni varnostni organi lahko o teh štirih vrstah dogodkov poročajo ločeno, morajo pa poročati vsaj o zbirnem kazalniku, ki vsebuje podatke o vseh štirih postavkah; |
| --- | --- |

4.4

„neupoštevanje signala pri nevarnosti“ pomeni vsak dogodek, pri katerem kateri koli del vlaka prekorači zanj odobren premik.

Neodobren premik pomeni prekoračitev:

ob progi stoječega barvnega svetlobnega signala ali semaforja, ki kaže nevarnost, ukaza za STOP, če ne deluje sistem avtomatske kontrole vlakov (ATCS) ali sistem ATP,

konca z varnostjo povezanega odobrenega premika, določenega v sistemu ATCS ali ATP,

točke, sporočene z ustno ali pisno odobritvijo, določeno v predpisih,

tabel za zaustavitev (blažilci za zaustavitev niso vključeni) ali ročnih signalov.

Primeri, v katerih vozila brez priključenega vlečnega vozila ali vlaki brez strojevodje prevozijo signal nevarnosti, niso vključeni. Primeri, v katerih iz katerega koli razloga signal ne pokaže nevarnosti pravočasno, da bi voznik lahko vlak zaustavil pred signalom, niso vključeni.

Nacionalni varnostni organi lahko o teh štirih vrstah dogodkov poročajo ločeno, morajo pa poročati vsaj o zbirnem kazalniku, ki vsebuje podatke o vseh štirih postavkah;

| 4.5 | „zlomljeno kolo“ pomeni zlom, ki vpliva na bistvene dele kolesa in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje); |
| --- | --- |

4.5

„zlomljeno kolo“ pomeni zlom, ki vpliva na bistvene dele kolesa in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje);

| 4.6. | „zlomljena os“ pomeni zlom, ki vpliva na bistvene dele osi in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje). |
| --- | --- |

4.6.

„zlomljena os“ pomeni zlom, ki vpliva na bistvene dele osi in povzroča nevarnost nesreče (iztirjenje ali trčenje).

| 5. | Skupne metodologije za izračun gospodarskega vpliva nesreč
  Agencija metodologijo za izračun stroškov na enoto razvije na podlagi podatkov, zbranih pred datumom začetka veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

5.

Skupne metodologije za izračun gospodarskega vpliva nesreč

Agencija metodologijo za izračun stroškov na enoto razvije na podlagi podatkov, zbranih pred datumom začetka veljavnosti te direktive.

| 6. | Kazalniki v zvezi s tehnično varnostjo infrastrukture in njenim izvajanjem






  6.1 | „Avtomatska zaščita vlaka (ATP)“ pomeni sistem, ki uveljavlja spoštovanje signalov in omejitev hitrosti z nadzorom hitrosti, vključno z avtomatskim zaustavljanjem ob signalih; |
| --- | --- | --- |

6.

Kazalniki v zvezi s tehnično varnostjo infrastrukture in njenim izvajanjem

6.1

„Avtomatska zaščita vlaka (ATP)“ pomeni sistem, ki uveljavlja spoštovanje signalov in omejitev hitrosti z nadzorom hitrosti, vključno z avtomatskim zaustavljanjem ob signalih;

| 6.2 | „nivojski prehod“ pomeni vsako nivojsko križanje železnice in prehoda, ki ga priznava upravljavec infrastrukture in je odprt za javne ali zasebne uporabnike. Prehodi med peroni na postajah so izključeni, prav tako tudi prehodi čez tire, ki so namenjeni izključno zaposlenim; |
| --- | --- |

6.2

„nivojski prehod“ pomeni vsako nivojsko križanje železnice in prehoda, ki ga priznava upravljavec infrastrukture in je odprt za javne ali zasebne uporabnike. Prehodi med peroni na postajah so izključeni, prav tako tudi prehodi čez tire, ki so namenjeni izključno zaposlenim;

| 6.3 | „prehod“ pomeni vsako javno ali zasebno cesto, ulico ali avtocesto, vključno s pešpotmi in kolesarskimi potmi, ali drugo pot, namenjeno prehodu ljudi, živali, vozil ali strojev; |
| --- | --- |

6.3

„prehod“ pomeni vsako javno ali zasebno cesto, ulico ali avtocesto, vključno s pešpotmi in kolesarskimi potmi, ali drugo pot, namenjeno prehodu ljudi, živali, vozil ali strojev;

| 6.4 | „aktivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod, na katerem so uporabniki, ki ga prečkajo, zavarovani ali opozorjeni pred prihajajočim vlakom s sprožitvijo naprav, kadar prečkanje prehoda za uporabnika ni varno.
  Zavarovanje z uporabo fizičnih naprav:
  polovične ali polne pregrade,
  zapornice.
  Opozorilo z uporabo fiksne opreme na nivojskih prehodih:
  vidne naprave: luči,
  zvočne naprave: zvonovi, rogovi, električne hupe itd.,
  fizične naprave, npr. vibriranje zaradi cestnih izboklin.
  Aktivni nivojski prehodi so razvrščeni takole:






  1. | „nivojski prehod z avtomatsko zaščito in/ali opozorilom na strani uporabnika“ pomeni nivojski prehod, kjer zaščito in/ali opozorilo sproži prihajajoči vlak ali kjer je prisotna sinhronizirana zaščita na strani proge.
  Ti nivojski prehodi so razvrščeni takole:






  (i) | avtomatsko opozorilo na strani uporabnika; |
| --- | --- | --- | --- |

6.4

„aktivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod, na katerem so uporabniki, ki ga prečkajo, zavarovani ali opozorjeni pred prihajajočim vlakom s sprožitvijo naprav, kadar prečkanje prehoda za uporabnika ni varno.

Zavarovanje z uporabo fizičnih naprav:

polovične ali polne pregrade,

zapornice.

Opozorilo z uporabo fiksne opreme na nivojskih prehodih:

vidne naprave: luči,

zvočne naprave: zvonovi, rogovi, električne hupe itd.,

fizične naprave, npr. vibriranje zaradi cestnih izboklin.

Aktivni nivojski prehodi so razvrščeni takole:

1.

„nivojski prehod z avtomatsko zaščito in/ali opozorilom na strani uporabnika“ pomeni nivojski prehod, kjer zaščito in/ali opozorilo sproži prihajajoči vlak ali kjer je prisotna sinhronizirana zaščita na strani proge.

Ti nivojski prehodi so razvrščeni takole:

(i)

avtomatsko opozorilo na strani uporabnika;

| (ii) | avtomatska zaščita na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(ii)

avtomatska zaščita na strani uporabnika;

| (iii) | avtomatska zaščita in opozorilo na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(iii)

avtomatska zaščita in opozorilo na strani uporabnika;

| (iv) | avtomatska zaščita in opozorilo na strani uporabnika ter zaščita na strani proge.
  „Sinhronizirana zaščita na strani proge“ pomeni signal ali drug sistem zaščite vlaka, ki vlaku omogoča nadaljevanje poti le, če je nivojski prehod zaščiten na strani uporabnika in je vpad onemogočen; zadnje z nadzorom in/ali odkrivanjem ovir. |
| --- | --- |

(iv)

avtomatska zaščita in opozorilo na strani uporabnika ter zaščita na strani proge.

„Sinhronizirana zaščita na strani proge“ pomeni signal ali drug sistem zaščite vlaka, ki vlaku omogoča nadaljevanje poti le, če je nivojski prehod zaščiten na strani uporabnika in je vpad onemogočen; zadnje z nadzorom in/ali odkrivanjem ovir.

| 2. | „Nivojski prehod z ročno zaščito in/ali opozorilom na strani uporabnika“ pomeni nivojski prehod, na katerem zaščito in/ali opozorilo ročno sproži zaposleni pri železnici in na katerem ni sinhronizirane zaščite na strani proge.
  Ti nivojski prehodi so razvrščeni takole:






  (v) | ročno opozorilo na strani uporabnika; |
| --- | --- | --- |

2.

„Nivojski prehod z ročno zaščito in/ali opozorilom na strani uporabnika“ pomeni nivojski prehod, na katerem zaščito in/ali opozorilo ročno sproži zaposleni pri železnici in na katerem ni sinhronizirane zaščite na strani proge.

Ti nivojski prehodi so razvrščeni takole:

(v)

ročno opozorilo na strani uporabnika;

| (vi) | ročna zaščita na strani uporabnika; |
| --- | --- |

(vi)

ročna zaščita na strani uporabnika;

| (vii) | ročna zaščita in opozorilo na strani uporabnika. |
| --- | --- |

(vii)

ročna zaščita in opozorilo na strani uporabnika.

| 6.5 | „Pasivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod brez kakršne koli oblike sistema opozarjanja in/ali zaščite, ki bi se sprožil, ko prečkanje tega prehoda za uporabnika ni varno. |
| --- | --- |

6.5

„Pasivni nivojski prehod“ pomeni nivojski prehod brez kakršne koli oblike sistema opozarjanja in/ali zaščite, ki bi se sprožil, ko prečkanje tega prehoda za uporabnika ni varno.

| 7. | Kazalniki v zvezi z upravljanjem varnosti






  7.1 | „Revizija“ pomeni sistematičen, neodvisen in dokumentiran postopek za pridobivanje revizijskih dokazov in njihovo objektivno presojo, da bi ugotovili, v kakšnem obsegu so izpolnjena revizijska merila. |
| --- | --- | --- |

7.

Kazalniki v zvezi z upravljanjem varnosti

7.1

„Revizija“ pomeni sistematičen, neodvisen in dokumentiran postopek za pridobivanje revizijskih dokazov in njihovo objektivno presojo, da bi ugotovili, v kakšnem obsegu so izpolnjena revizijska merila.

| 8. | Opredelitev merilnih enot






  8.1 | „Vlakovni kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja vožnjo vlaka na razdalji en kilometer. Razdalja, ki se uporablja, je dejanska razdalja opravljene vožnje, če je na voljo, sicer je treba uporabiti standardno razdaljo omrežja med odhodnim in namembnim krajem. Upoštevati je treba samo razdaljo na nacionalnem ozemlju države poročevalke; |
| --- | --- | --- |

8.

Opredelitev merilnih enot

8.1

„Vlakovni kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja vožnjo vlaka na razdalji en kilometer. Razdalja, ki se uporablja, je dejanska razdalja opravljene vožnje, če je na voljo, sicer je treba uporabiti standardno razdaljo omrežja med odhodnim in namembnim krajem. Upoštevati je treba samo razdaljo na nacionalnem ozemlju države poročevalke;

| 8.2 | „potniški kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja prevoz enega potnika v železniškem prometu na razdalji en kilometer. Upoštevati je treba samo razdaljo na nacionalnem ozemlju države poročevalke; |
| --- | --- |

8.2

„potniški kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja prevoz enega potnika v železniškem prometu na razdalji en kilometer. Upoštevati je treba samo razdaljo na nacionalnem ozemlju države poročevalke;

| 8.3 | „progovni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Pri večtirnih železniških progah se šteje samo razdalja med odhodnim in namembnim krajem; |
| --- | --- |

8.3

„progovni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Pri večtirnih železniških progah se šteje samo razdalja med odhodnim in namembnim krajem;

| 8.4 | „tirni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Šteje se vsak tir večtirne železniške proge. |
| --- | --- |

8.4

„tirni kilometer“ pomeni v kilometrih merjeno dolžino železniškega omrežja v državah članicah, katerega področje uporabe je opredeljeno v členu 2. Šteje se vsak tir večtirne železniške proge.

---

(1)  RID, Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga, kakor je bil sprejet v skladu z Direktivo 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

PRILOGA II

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

(iz člena 32)

| Direktiva 2004/49/ES | (UL L 164, 30.4.2004, str. 44) |
| --- | --- |
| Direktiva 2008/57/ES | (UL L 191, 18.7.2008, str. 1) |
| Direktiva 2008/110/ES | (UL L 345, 23.12.2008, str. 62) |
| Direktiva Komisije 2009/149/ES | (UL L 313, 28.11.2009, str. 65) |
| Popravek, 2004/49/ES | (UL L 220, 21.6.2004, str. 16) |

Direktiva 2004/49/ES

(UL L 164, 30.4.2004, str. 44)

Direktiva 2008/57/ES

(UL L 191, 18.7.2008, str. 1)

Direktiva 2008/110/ES

(UL L 345, 23.12.2008, str. 62)

Direktiva Komisije 2009/149/ES

(UL L 313, 28.11.2009, str. 65)

Popravek, 2004/49/ES

(UL L 220, 21.6.2004, str. 16)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 32)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 2004/49/ES | 30. april 2006 |
| 2008/57/ES | 19. julij 2010 |
| 2008/110/ES | 24. december 2010 |
| 2009/149/ES | 18. junij 2010 |

Direktiva

Rok za prenos

2004/49/ES

30. april 2006

2008/57/ES

19. julij 2010

2008/110/ES

24. december 2010

2009/149/ES

18. junij 2010

PRILOGA III

PRIMERJALNA TABELA

| Direktiva 2004/49/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Člen 11 | Člen 12 |
| Člen 12 | Člen 11 |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Člen 14a(1) do (7) | Člen 14 |
| Člen 14a(8) | Člen 15 |
| Člen 15 | -- |
| Člen 16 | Člen 16 |
| Člen 17 | Člen 17 |
| Člen 18 | Člen 18 |
| Člen 19 | Člen 19 |
| Člen 20 | Člen 20 |
| Člen 21 | Člen 21 |
| Člen 22 | Člen 22 |
| Člen 23 | Člen 23 |
| Člen 24 | Člen 24 |
| Člen 25 | Člen 25 |
| Člen 26 | -- |
| -- | Člen 26 |
| Člen 27 | Člen 27 |
| Člen 28 | -- |
| Člen 29 | -- |
| Člen 30 | -- |
| Člen 31 | Člen 28 |
| Člen 32 | Člen 29 |
| -- | Člen 30 |
| -- | Člen 31 |
| Člen 33 | Člen 32 |
| -- | Člen 33 |
| Člen 34 | Člen 34 |
| Člen 35 | Člen 35 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | -- |
| Priloga III | -- |
| Priloga IV | -- |
| Priloga V | -- |
| -- | Priloga II |

Direktiva 2004/49/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Člen 6

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 12

Člen 12

Člen 11

Člen 13

Člen 13

Člen 14a(1) do (7)

Člen 14

Člen 14a(8)

Člen 15

Člen 15

--

Člen 16

Člen 16

Člen 17

Člen 17

Člen 18

Člen 18

Člen 19

Člen 19

Člen 20

Člen 20

Člen 21

Člen 21

Člen 22

Člen 22

Člen 23

Člen 23

Člen 24

Člen 24

Člen 25

Člen 25

Člen 26

--

--

Člen 26

Člen 27

Člen 27

Člen 28

--

Člen 29

--

Člen 30

--

Člen 31

Člen 28

Člen 32

Člen 29

--

Člen 30

--

Člen 31

Člen 33

Člen 32

--

Člen 33

Člen 34

Člen 34

Člen 35

Člen 35

Priloga I

Priloga I

Priloga II

--

Priloga III

--

Priloga IV

--

Priloga V

--

--

Priloga II

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/524 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/524

---

P7_TA(2014)0151

Agencija Evropske unije za železniški promet ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (COM(2013)0027 – C7-0029/2013 – 2013/0014(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/56)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0027), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0027),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0029/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0029/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega parlamenta, romunskega senata in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj litovskega parlamenta, romunskega senata in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7-0016/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A7-0016/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj predloži oceno finančnih posledic, v kateri v celoti upošteva rezultate zakonodajnega dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o vseh zakonodajnih besedilih v okviru četrtega železniškega svežnja za izpolnjevanje proračunskih in kadrovskih zahtev Evropske železniške agencije in morebiti služb Komisije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predloži oceno finančnih posledic, v kateri v celoti upošteva rezultate zakonodajnega dogovora med Evropskim parlamentom in Svetom o vseh zakonodajnih besedilih v okviru četrtega železniškega svežnja za izpolnjevanje proračunskih in kadrovskih zahtev Evropske železniške agencije in morebiti služb Komisije;

| 3. | poudarja, da morebitne odločitve zakonodajnega organa o osnutku uredbe ne posegajo v odločitve proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morebitne odločitve zakonodajnega organa o osnutku uredbe ne posegajo v odločitve proračunskega organa v okviru letnega proračunskega postopka;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0014

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 o Agenciji Evropske unije za železniški promet in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Postopno vzpostavljanje evropskega železniškega območja brez meja zahteva ukrepanje Unije na področju tehničnih predpisov za železnice glede tehničnih (interoperabilnost) in varnostnih vidikov, pri čemer so oboji neločljivo povezani in zahtevajo večjo stopnjo usklajenosti na ravni Unije. Zadevna zakonodaja o železnicah, predvsem trije železniški paketi, je bila sprejeta v zadnjih dveh desetletjih, pri čemer sta najpomembnejši Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(1)

Postopno vzpostavljanje evropskega železniškega območja brez meja zahteva ukrepanje Unije na področju tehničnih predpisov za železnice glede tehničnih (interoperabilnost) in varnostnih vidikov, pri čemer so oboji neločljivo povezani in zahtevajo večjo stopnjo usklajenosti na ravni Unije. Zadevna zakonodaja o železnicah, predvsem trije železniški paketi, je bila sprejeta v zadnjih dveh desetletjih, pri čemer sta najpomembnejši Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (2) | Hkratno uresničevanje ciljev glede varnosti in interoperabilnosti na železnici zahteva precejšnje tehnično delo, ki ga mora voditi specializirani organ. Zato je bilo treba leta 2004 kot del drugega železniškega paketa v okviru obstoječih institucionalnih okvirov in ob upoštevanju ravnovesja moči v Uniji ustanoviti evropsko agencijo, odgovorno za varnost in interoperabilnost na železnici (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(2)

Hkratno uresničevanje ciljev glede varnosti in interoperabilnosti na železnici zahteva precejšnje tehnično delo, ki ga mora voditi specializirani organ. Zato je bilo treba leta 2004 kot del drugega železniškega paketa v okviru obstoječih institucionalnih okvirov in ob upoštevanju ravnovesja moči v Uniji ustanoviti evropsko agencijo, odgovorno za varnost in interoperabilnost na železnici (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (3) | Evropska železniška agencija je bila prvotno ustanovljena z Uredbo (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, da bi spodbudila vzpostavitev evropskega železniškega območja brez meja in pomagala pri oživljanju železniškega sektorja s krepitvijo njegovih bistvenih prednosti na področju varnosti. Uredbo (ES) št. 881/2004 je treba nadomestiti z novim aktom zaradi znatnega števila

  bistvenih
  sprememb
  , ki so potrebne
  v zvezi z nalogami Agencije in njeno notranjo organizacijo. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(3)

Evropska železniška agencija je bila prvotno ustanovljena z Uredbo (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, da bi spodbudila vzpostavitev evropskega železniškega območja brez meja in pomagala pri oživljanju železniškega sektorja s krepitvijo njegovih bistvenih prednosti na področju varnosti. Uredbo (ES) št. 881/2004 je treba nadomestiti z novim aktom zaradi znatnega števila

  bistvenih
  sprememb
  , ki so potrebne
  v zvezi z nalogami Agencije in njeno notranjo organizacijo. [Sprememba 1]

| (4) | Četrti železniški paket predlaga pomembne spremembe za izboljšanje delovanja enotnega evropskega železniškega območja s spremembami v obliki prenovitve Direktive 2004/49/ES in Direktive 2008/57/ES, ki sta obe neposredno povezani z nalogami Agencije. Navedeni direktivi skupaj s to uredbo določata predvsem izvajanje nalog, povezanih z izdajo dovoljenj in varnostnih spričeval za vozila
  zlasti v čezmejnem prometu
  na ravni Unije. To pomeni večjo vlogo Agencije. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(4)

Četrti železniški paket predlaga pomembne spremembe za izboljšanje delovanja enotnega evropskega železniškega območja s spremembami v obliki prenovitve Direktive 2004/49/ES in Direktive 2008/57/ES, ki sta obe neposredno povezani z nalogami Agencije. Navedeni direktivi skupaj s to uredbo določata predvsem izvajanje nalog, povezanih z izdajo dovoljenj in varnostnih spričeval za vozila
  zlasti v čezmejnem prometu
  na ravni Unije. To pomeni večjo vlogo Agencije. [Sprememba 2]

| (5) | Agencija bi morala prispevati k vzpostavitvi in učinkovitemu delovanju enotnega evropskega železniškega območja brez meja ter k zagotovitvi visoke stopnje varnosti z izboljšanjem konkurenčnega položaja železniškega sektorja. To bi bilo treba doseči s prispevanjem, na tehničnem področju, k izvajanju zakonodaje Evropske unije s povečevanjem stopnje interoperabilnosti železniških sistemov in k razvijanju skupnega pristopa k varnosti evropskega železniškega sistema. Agencija bi morala tudi opravljati vlogo evropskega organa, odgovornega za izdajanje
  – na ravni Unije –
  dovoljenj za dajanje železniških vozil in tipov vozil na trg
  in tipe vozil
  , varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu in dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi
  evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), ki se nahajajo ali uporabljajo po vsej Uniji
  . Poleg tega bi morala spremljati nacionalne železniške predpise in delovanje nacionalnih organov, ki delujejo na področju interoperabilnosti in varnosti na železnici. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(5)

Agencija bi morala prispevati k vzpostavitvi in učinkovitemu delovanju enotnega evropskega železniškega območja brez meja ter k zagotovitvi visoke stopnje varnosti z izboljšanjem konkurenčnega položaja železniškega sektorja. To bi bilo treba doseči s prispevanjem, na tehničnem področju, k izvajanju zakonodaje Evropske unije s povečevanjem stopnje interoperabilnosti železniških sistemov in k razvijanju skupnega pristopa k varnosti evropskega železniškega sistema. Agencija bi morala tudi opravljati vlogo evropskega organa, odgovornega za izdajanje
  – na ravni Unije –
  dovoljenj za dajanje železniških vozil in tipov vozil na trg
  in tipe vozil
  , varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu in dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi
  evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), ki se nahajajo ali uporabljajo po vsej Uniji
  . Poleg tega bi morala spremljati nacionalne železniške predpise in delovanje nacionalnih organov, ki delujejo na področju interoperabilnosti in varnosti na železnici. [Sprememba 3]

| (6) | Pri uresničevanju teh ciljev bi morala Agencija v celoti upoštevati postopek širitve Unije in, posebne omejitve v zvezi z železniškimi povezavami s tretjimi državami
  in poseben položaj železniških omrežij z drugačno tirno širino, zlasti, kjer so države članice dobro vključene v takšna omrežja skupaj s tretjimi državami, a izolirana od glavnega železniškega omrežja Unije
  . Agencija

  Poskušati
  bi morala nositi izključno odgovornost za naloge in pristojnosti, ki so ji dodeljene

  tudi spodbujati načelo vzajemnosti med dostopom do trga Unije za tretje države in dostopom za prevoznike iz Unije do trgov tretjih držav
  . [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(6)

Pri uresničevanju teh ciljev bi morala Agencija v celoti upoštevati postopek širitve Unije in, posebne omejitve v zvezi z železniškimi povezavami s tretjimi državami
  in poseben položaj železniških omrežij z drugačno tirno širino, zlasti, kjer so države članice dobro vključene v takšna omrežja skupaj s tretjimi državami, a izolirana od glavnega železniškega omrežja Unije
  . Agencija

  Poskušati
  bi morala nositi izključno odgovornost za naloge in pristojnosti, ki so ji dodeljene

  tudi spodbujati načelo vzajemnosti med dostopom do trga Unije za tretje države in dostopom za prevoznike iz Unije do trgov tretjih držav
  . [Sprememba 4]

| (6a) | Agencija bi morala nositi izključno odgovornost za naloge in pristojnosti, ki so ji dodeljene. Nacionalni varnostni organi bi morali biti izključno odgovorni za odločitve, ki jih sprejemajo. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(6a)

Agencija bi morala nositi izključno odgovornost za naloge in pristojnosti, ki so ji dodeljene. Nacionalni varnostni organi bi morali biti izključno odgovorni za odločitve, ki jih sprejemajo. [Sprememba 5]

| (7) | Pri izvajanju svojih nalog in zlasti v zvezi s pripravo priporočil bi morala Agencija kar najbolj upoštevati zunanje strokovnjake za železnice. Ti bi morali vključevati predvsem
  strokovnjake iz nacionalnih varnostnih organov in drugih ustreznih nacionalnih organov, pa tudi
  poklicne strokovnjake iz železniškega sektorja in ustreznih nacionalnih organov

  , vključno s predstavniškimi organi, neodvisnimi priglašenimi organi za ugotavljanje skladnosti
  . Sestavljati bi morali pristojne in reprezentativne delovne skupine Agencije.
  Agencija ne bi smela pozabiti na ravnotežje med tveganji in koristmi, zlasti v zvezi z upravljanjem navzkrižij interesov na eni strani ter ciljem, da se pridobi najboljše možno strokovno znanje na drugi strani. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(7)

Pri izvajanju svojih nalog in zlasti v zvezi s pripravo priporočil bi morala Agencija kar najbolj upoštevati zunanje strokovnjake za železnice. Ti bi morali vključevati predvsem
  strokovnjake iz nacionalnih varnostnih organov in drugih ustreznih nacionalnih organov, pa tudi
  poklicne strokovnjake iz železniškega sektorja in ustreznih nacionalnih organov

  , vključno s predstavniškimi organi, neodvisnimi priglašenimi organi za ugotavljanje skladnosti
  . Sestavljati bi morali pristojne in reprezentativne delovne skupine Agencije.
  Agencija ne bi smela pozabiti na ravnotežje med tveganji in koristmi, zlasti v zvezi z upravljanjem navzkrižij interesov na eni strani ter ciljem, da se pridobi najboljše možno strokovno znanje na drugi strani. [Sprememba 6]

| (8) | Da bi zagotovila vpogled v ekonomske učinke na železniški sektor in njegov vpliv na družbo, omogočila drugim ozaveščeno sprejemanje odločitev ter učinkoviteje upravljala prednostne delovne naloge in dodeljevanje virov znotraj Agencije, bi morala biti Agencija bolj vključena v dejavnost ocene učinka. |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovila vpogled v ekonomske učinke na železniški sektor in njegov vpliv na družbo, omogočila drugim ozaveščeno sprejemanje odločitev ter učinkoviteje upravljala prednostne delovne naloge in dodeljevanje virov znotraj Agencije, bi morala biti Agencija bolj vključena v dejavnost ocene učinka.

| (9) | Agencija bi morala zagotavljati neodvisno in objektivno tehnično podporo, predvsem Komisiji. Direktiva .... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] določa osnovo za pripravo in spreminjanje tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI), medtem ko Direktiva ... [direktiva o varnosti na železnici] določa osnovo za pripravo in spreminjanje skupnih varnostnih metod (SVM) in skupnih varnostnih ciljev (SVC). Nadaljevanje dela in razvoj TSI, SVM in SVC sčasoma zahtevata trajni tehnični okvir in specializiran organ s posebnim osebjem. V ta namen bi morala biti Agencija odgovorna za zagotavljanje priporočil Komisiji v zvezi s pripravo in spreminjanjem TSI, SVM in SVC. Nacionalne varnostne organizacije in regulativni organi bi morali imeti enako možnost, da od Agencije zahtevajo neodvisno tehnično mnenje. |
| --- | --- |

(9)

Agencija bi morala zagotavljati neodvisno in objektivno tehnično podporo, predvsem Komisiji. Direktiva .... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] določa osnovo za pripravo in spreminjanje tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI), medtem ko Direktiva ... [direktiva o varnosti na železnici] določa osnovo za pripravo in spreminjanje skupnih varnostnih metod (SVM) in skupnih varnostnih ciljev (SVC). Nadaljevanje dela in razvoj TSI, SVM in SVC sčasoma zahtevata trajni tehnični okvir in specializiran organ s posebnim osebjem. V ta namen bi morala biti Agencija odgovorna za zagotavljanje priporočil Komisiji v zvezi s pripravo in spreminjanjem TSI, SVM in SVC. Nacionalne varnostne organizacije in regulativni organi bi morali imeti enako možnost, da od Agencije zahtevajo neodvisno tehnično mnenje.

| (10) | Prevozniki v železniškem prometu so pri vlogah za varnostna spričevala, posredovanih pristojnim nacionalnim organom, naleteli na številne težave, od dolgotrajnih postopkov in čezmernih stroškov do nepoštene obravnave, zlasti novih tekmecev. Spričevala, izdana v eni državi članici, niso bila brezpogojno priznana v drugih državah članicah, kar škoduje enotnemu evropskemu železniškemu območju. Da bi bili postopki za izdajo varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu učinkovitejši in nepristranski, je ključno preiti na enotno varnostno spričevalo, ki bo
  znotraj navedenih območij obratovanja
  veljavno v celotni Uniji in ga bo izdala Agencija. Spremenjena Direktiva ... [direktiva o varnosti na železnici] zagotavlja podlago za to. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(10)

Prevozniki v železniškem prometu so pri vlogah za varnostna spričevala, posredovanih pristojnim nacionalnim organom, naleteli na številne težave, od dolgotrajnih postopkov in čezmernih stroškov do nepoštene obravnave, zlasti novih tekmecev. Spričevala, izdana v eni državi članici, niso bila brezpogojno priznana v drugih državah članicah, kar škoduje enotnemu evropskemu železniškemu območju. Da bi bili postopki za izdajo varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu učinkovitejši in nepristranski, je ključno preiti na enotno varnostno spričevalo, ki bo
  znotraj navedenih območij obratovanja
  veljavno v celotni Uniji in ga bo izdala Agencija. Spremenjena Direktiva ... [direktiva o varnosti na železnici] zagotavlja podlago za to. [Sprememba 7]

| (11) | Trenutno Direktiva 2008/57/ES določa dovoljenje za začetek obratovanja železniškega vozila v vsaki državi članici, razen v posebnih primerih. Delovna skupina za dovoljenja za vozila, ki jo je leta 2011 oblikovala Komisija, je razpravljala o več primerih, ko so proizvajalce in prevoznike v železniškem prometu prizadeli čezmerno trajanje in stroški postopka izdaje dovoljenj, ter predlagala številne izboljšave. Ker so nekatere težave posledica zapletenosti sedanjih postopkov izdaje dovoljenj za vozila, bi bilo treba ta postopek poenostaviti. Vsako železniško vozilo bi moralo prejeti samo eno dovoljenje in to dovoljenje za dajanje vozil ali tipov vozil na trg bi morala izdati Agencija. To bi prineslo oprijemljive koristi sektorju z zmanjšanjem stroškov in skrajšanjem postopka ter bi zmanjšalo tveganje morebitne diskriminacije, zlasti novih podjetij, ki želijo vstopiti na železniški trg. Spremenjena Direktiva ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotavlja podlago za to. |
| --- | --- |

(11)

Trenutno Direktiva 2008/57/ES določa dovoljenje za začetek obratovanja železniškega vozila v vsaki državi članici, razen v posebnih primerih. Delovna skupina za dovoljenja za vozila, ki jo je leta 2011 oblikovala Komisija, je razpravljala o več primerih, ko so proizvajalce in prevoznike v železniškem prometu prizadeli čezmerno trajanje in stroški postopka izdaje dovoljenj, ter predlagala številne izboljšave. Ker so nekatere težave posledica zapletenosti sedanjih postopkov izdaje dovoljenj za vozila, bi bilo treba ta postopek poenostaviti. Vsako železniško vozilo bi moralo prejeti samo eno dovoljenje in to dovoljenje za dajanje vozil ali tipov vozil na trg bi morala izdati Agencija. To bi prineslo oprijemljive koristi sektorju z zmanjšanjem stroškov in skrajšanjem postopka ter bi zmanjšalo tveganje morebitne diskriminacije, zlasti novih podjetij, ki želijo vstopiti na železniški trg. Spremenjena Direktiva ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotavlja podlago za to.

| (11a) | Na odprtem evropskem železniškem trgu z vse številnejšimi čezmejnimi storitvami je spoštovanje zahtev glede časa vožnje in počitka nujno za železniško varnost in pošteno konkurenco ter bi ga bilo treba nadzorovati in zagotoviti njegovo spoštovanje. Nacionalni varnostni organi bi morali nadzorovati čas vožnje in počitka, tudi v primeru čezmejnih storitev. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(11a)

Na odprtem evropskem železniškem trgu z vse številnejšimi čezmejnimi storitvami je spoštovanje zahtev glede časa vožnje in počitka nujno za železniško varnost in pošteno konkurenco ter bi ga bilo treba nadzorovati in zagotoviti njegovo spoštovanje. Nacionalni varnostni organi bi morali nadzorovati čas vožnje in počitka, tudi v primeru čezmejnih storitev. [Sprememba 8]

| (11b) | Osebje na vlakih izvaja naloge operativne varnosti v železniškem sistemu in je odgovorno za udobje in varnost potnikov na vlaku. Za zagotavljanje visoke ravni kvalifikacij in usposobljenosti bi Agencija morala vzpostaviti sistem izdajanja spričeval, podoben sistemu, ki velja za strojevodje, da bi se priznal pomen te poklicne skupine za varne železniške storitve in tudi da bi se spodbudila mobilnost delavcev. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(11b)

Osebje na vlakih izvaja naloge operativne varnosti v železniškem sistemu in je odgovorno za udobje in varnost potnikov na vlaku. Za zagotavljanje visoke ravni kvalifikacij in usposobljenosti bi Agencija morala vzpostaviti sistem izdajanja spričeval, podoben sistemu, ki velja za strojevodje, da bi se priznal pomen te poklicne skupine za varne železniške storitve in tudi da bi se spodbudila mobilnost delavcev. [Sprememba 9]

| (12) | Za nadaljnja prizadevanja za razvoj enotnega evropskega železniškega območja, predvsem v povezavi z zagotavljanjem ustreznih informacij uporabnikom prevoza blaga in potnikom, ter ob upoštevanju sedanje vključenosti Agencije je treba okrepiti vlogo Agencije na področju telematskih aplikacij
  , in sicer v prožnem okviru, ki bi zagotavljal interoperabilnost, pa tudi soobstoj inovativnih tržnih strategij
  . S tem bi zagotovili njihov skladen razvoj in hitro uvajanje. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(12)

Za nadaljnja prizadevanja za razvoj enotnega evropskega železniškega območja, predvsem v povezavi z zagotavljanjem ustreznih informacij uporabnikom prevoza blaga in potnikom, ter ob upoštevanju sedanje vključenosti Agencije je treba okrepiti vlogo Agencije na področju telematskih aplikacij
  , in sicer v prožnem okviru, ki bi zagotavljal interoperabilnost, pa tudi soobstoj inovativnih tržnih strategij
  . S tem bi zagotovili njihov skladen razvoj in hitro uvajanje. [Sprememba 10]

| (13) | Glede na pomen evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) za tekoč razvoj in varnost enotnega evropskega železniškega območja ter ob upoštevanju njegovega preteklega razdrobljenega razvoja

  dosedanjega neuspeha pri njegovem razvoju in začetku delovanja
  je treba okrepiti njegovo splošno usklajevanje na ravni Unije.
  Cilj interoperabilnosti in uskladitve sistemov za nadzor vlakov in signalizacijskih sistemov po vsej EU trenutno resno ogrožajo številne raznolike nacionalne različice ERTMS. [Sprememba 11]

  Zato bi morala imeti Agencija kot najbolj pristojen organ Unije pomembnejšo vlogo na tem področju, da bi zagotovila skladen razvoj ERTMS, prispevala k zagotavljanju, da je oprema ERTMS skladna z veljavnimi specifikacijami, in zagotovila, da so evropski raziskovalni programi, povezani z ERTMS, usklajeni z razvojem tehničnih specifikacij ERTMS. Da bi bili postopki za izdajo dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi učinkovitejši in nepristranski, je ključno preiti na enotno dovoljenje, ki bo veljavno v Uniji in ga bo izdala Agencija. Spremenjena Direktiva ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotavlja podlago za to. |
| --- | --- |

(13)

Glede na pomen evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) za tekoč razvoj in varnost enotnega evropskega železniškega območja ter ob upoštevanju njegovega preteklega razdrobljenega razvoja

  dosedanjega neuspeha pri njegovem razvoju in začetku delovanja
  je treba okrepiti njegovo splošno usklajevanje na ravni Unije.
  Cilj interoperabilnosti in uskladitve sistemov za nadzor vlakov in signalizacijskih sistemov po vsej EU trenutno resno ogrožajo številne raznolike nacionalne različice ERTMS. [Sprememba 11]

Zato bi morala imeti Agencija kot najbolj pristojen organ Unije pomembnejšo vlogo na tem področju, da bi zagotovila skladen razvoj ERTMS, prispevala k zagotavljanju, da je oprema ERTMS skladna z veljavnimi specifikacijami, in zagotovila, da so evropski raziskovalni programi, povezani z ERTMS, usklajeni z razvojem tehničnih specifikacij ERTMS. Da bi bili postopki za izdajo dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi učinkovitejši in nepristranski, je ključno preiti na enotno dovoljenje, ki bo veljavno v Uniji in ga bo izdala Agencija. Spremenjena Direktiva ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotavlja podlago za to.

| (13a) | V zadnjih letih so številne nesreče v sektorju železniškega tovornega prometa pokazale potrebo po izboljšanju pravil na ravni Unije za vzdrževanje tovornih vagonov. Agencija bi si morala prizadevati za usklajene obvezne zahteve v zvezi z rednimi intervali vzdrževanja. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(13a)

V zadnjih letih so številne nesreče v sektorju železniškega tovornega prometa pokazale potrebo po izboljšanju pravil na ravni Unije za vzdrževanje tovornih vagonov. Agencija bi si morala prizadevati za usklajene obvezne zahteve v zvezi z rednimi intervali vzdrževanja. [Sprememba 12]

| (14) | Pristojni nacionalni organi so običajno zaračunavali izdajo dovoljenj za vozila in varnostnih spričeval. S prenosom pristojnosti na raven Unije bi imela Agencija pravico zaračunati prosilcem za izdajo spričeval in dovoljenj, navedenih v prejšnjih uvodnih izjavah. Stopnja teh dajatev bi bila enaka ali nižja od sedanjega povprečja v Uniji

  se morala razlikovati glede na obseg delovanja
  in
  območje obratovanja iz spričevala ali dovoljenja in bi morala biti
  določena z delegiranim aktom, ki bi ga sprejela Komisija.
  V zvezi z delovnimi mesti iz kadrovskega načrta, ki se financirajo iz teh dajatev, se ne bi smelo uveljavljati zmanjšanje števila zaposlenih, predvideno za vse institucije in organe Unije. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(14)

Pristojni nacionalni organi so običajno zaračunavali izdajo dovoljenj za vozila in varnostnih spričeval. S prenosom pristojnosti na raven Unije bi imela Agencija pravico zaračunati prosilcem za izdajo spričeval in dovoljenj, navedenih v prejšnjih uvodnih izjavah. Stopnja teh dajatev bi bila enaka ali nižja od sedanjega povprečja v Uniji

  se morala razlikovati glede na obseg delovanja
  in
  območje obratovanja iz spričevala ali dovoljenja in bi morala biti
  določena z delegiranim aktom, ki bi ga sprejela Komisija.
  V zvezi z delovnimi mesti iz kadrovskega načrta, ki se financirajo iz teh dajatev, se ne bi smelo uveljavljati zmanjšanje števila zaposlenih, predvideno za vse institucije in organe Unije. [Sprememba 13]

| (14a) | Delegirani akti bi morali zagotavljati, da raven dajatev ne presega stroškov teh postopkov izdaje spričeval in dovoljenj. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(14a)

Delegirani akti bi morali zagotavljati, da raven dajatev ne presega stroškov teh postopkov izdaje spričeval in dovoljenj. [Sprememba 14]

| (15) | Splošni cilj je, da bi bilo treba prenos funkcij in nalog z držav članic na Agencijo opraviti učinkovito, brez kakršnega koli zmanjšanja obstoječih visokih ravni varnosti. Agencija bi morala imeti na voljo zadostne vire za svoje nove naloge, časovni razpored dodelitve teh virov pa bi moral temeljiti na jasno opredeljenih potrebah. Ob upoštevanju znanja in izkušenj nacionalnih organov, zlasti nacionalnih varnostnih organov, bi morala imeti Agencija možnost ustrezne uporabe tega znanja in izkušenj
  , tudi s pomočjo pogodbenih sporazumov,
  pri dodeljevanju zadevnih dovoljenj in spričeval. V ta namen bi bilo treba
  močno
  spodbujati
  , pospeševati in olajšati
  dodeljevanje nacionalnih strokovnjakov Agenciji. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(15)

Splošni cilj je, da bi bilo treba prenos funkcij in nalog z držav članic na Agencijo opraviti učinkovito, brez kakršnega koli zmanjšanja obstoječih visokih ravni varnosti. Agencija bi morala imeti na voljo zadostne vire za svoje nove naloge, časovni razpored dodelitve teh virov pa bi moral temeljiti na jasno opredeljenih potrebah. Ob upoštevanju znanja in izkušenj nacionalnih organov, zlasti nacionalnih varnostnih organov, bi morala imeti Agencija možnost ustrezne uporabe tega znanja in izkušenj
  , tudi s pomočjo pogodbenih sporazumov,
  pri dodeljevanju zadevnih dovoljenj in spričeval. V ta namen bi bilo treba
  močno
  spodbujati
  , pospeševati in olajšati
  dodeljevanje nacionalnih strokovnjakov Agenciji. [Sprememba 15]

| (16) | Direktiva ... [direktiva o varnosti na železnici] in Direktiva ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] določata pregled nacionalnih ukrepov s stališča varnosti in interoperabilnosti ter združljivost s pravili o konkurenci. Direktivi tudi omejujeta možnost držav članic, da bi sprejemale nove nacionalne predpise. Sedanji sistem, v katerem še naprej obstajajo številni nacionalni predpisi, vodi v možna
  varnostna tveganja in
  nasprotja s predpisi Unije ter povzroča tveganje za pomanjkljivo preglednost in prikrito diskriminacijo tujih izvajalcev, zlasti manjših in novih. Za prehod k sistemu zares preglednih in nepristranskih predpisov o železnicah na ravni Unije je treba okrepiti postopno krčenje nacionalnih predpisov
  , vključno z operativnimi predpisi
  . Mnenje, ki temelji na neodvisnem in nepristranskem strokovnem znanju in izkušnjah, je ključno na ravni Unije. V ta namen je treba okrepiti vlogo Agencije. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(16)

Direktiva ... [direktiva o varnosti na železnici] in Direktiva ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] določata pregled nacionalnih ukrepov s stališča varnosti in interoperabilnosti ter združljivost s pravili o konkurenci. Direktivi tudi omejujeta možnost držav članic, da bi sprejemale nove nacionalne predpise. Sedanji sistem, v katerem še naprej obstajajo številni nacionalni predpisi, vodi v možna
  varnostna tveganja in
  nasprotja s predpisi Unije ter povzroča tveganje za pomanjkljivo preglednost in prikrito diskriminacijo tujih izvajalcev, zlasti manjših in novih. Za prehod k sistemu zares preglednih in nepristranskih predpisov o železnicah na ravni Unije je treba okrepiti postopno krčenje nacionalnih predpisov
  , vključno z operativnimi predpisi
  . Mnenje, ki temelji na neodvisnem in nepristranskem strokovnem znanju in izkušnjah, je ključno na ravni Unije. V ta namen je treba okrepiti vlogo Agencije. [Sprememba 16]

| (17) | Uspešnost, organizacija in postopki odločanja na področju interoperabilnosti in varnosti na železnici se znatno razlikujejo med nacionalnimi varnostnimi organi in priglašenimi organi za ugotavljanje skladnosti, kar škodi nemotenemu delovanju enotnega evropskega železniškega območja. To lahko negativno vpliva predvsem na mala in srednje velika podjetja, ki želijo vstopiti na železniški trg v drugi državi članici. Zato je ključno okrepljeno usklajevanje s ciljem večje uskladitve na ravni Unije. V ta namen bi morala Agencija prek revizij in inšpekcijskih pregledov spremljati nacionalne varnostne organe in priglašene organe

  . Spremljanje priglašenih organov
  za ugotavljanje skladnosti
  bi morali opravljati nacionalni akreditacijski organi v skladu s čl. 5(3) Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  . Potrebno je tudi enako spremljanje delovanja Agencije
  . [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(17)

Uspešnost, organizacija in postopki odločanja na področju interoperabilnosti in varnosti na železnici se znatno razlikujejo med nacionalnimi varnostnimi organi in priglašenimi organi za ugotavljanje skladnosti, kar škodi nemotenemu delovanju enotnega evropskega železniškega območja. To lahko negativno vpliva predvsem na mala in srednje velika podjetja, ki želijo vstopiti na železniški trg v drugi državi članici. Zato je ključno okrepljeno usklajevanje s ciljem večje uskladitve na ravni Unije. V ta namen bi morala Agencija prek revizij in inšpekcijskih pregledov spremljati nacionalne varnostne organe in priglašene organe

  . Spremljanje priglašenih organov
  za ugotavljanje skladnosti
  bi morali opravljati nacionalni akreditacijski organi v skladu s čl. 5(3) Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  . Potrebno je tudi enako spremljanje delovanja Agencije
  . [Sprememba 17]

| (18) | Na področju varnosti je pomembno zagotoviti čim večjo preglednost in učinkovit pretok informacij. Analiza rezultatov poslovanja, ki temelji na skupnih kazalnikih in povezuje vse dejavnike v sektorju, je pomembna in bi jo bilo treba izvesti. Kar zadeva statistiko, je potrebno tesno sodelovanje z Eurostatom. |
| --- | --- |

(18)

Na področju varnosti je pomembno zagotoviti čim večjo preglednost in učinkovit pretok informacij. Analiza rezultatov poslovanja, ki temelji na skupnih kazalnikih in povezuje vse dejavnike v sektorju, je pomembna in bi jo bilo treba izvesti. Kar zadeva statistiko, je potrebno tesno sodelovanje z Eurostatom.

| (19) | Za spremljanje napredka interoperabilnosti in varnosti na železnici bi morala biti Agencija odgovorna za objavo ustreznega poročila vsaki dve leti. Glede na njeno tehnično strokovno znanje in izkušnje ter nepristranskost bi morala Agencija tudi pomagati Komisiji pri spremljanju izvajanja zakonodaje Unije o interoperabilnosti in varnosti na železnici. |
| --- | --- |

(19)

Za spremljanje napredka interoperabilnosti in varnosti na železnici bi morala biti Agencija odgovorna za objavo ustreznega poročila vsaki dve leti. Glede na njeno tehnično strokovno znanje in izkušnje ter nepristranskost bi morala Agencija tudi pomagati Komisiji pri spremljanju izvajanja zakonodaje Unije o interoperabilnosti in varnosti na železnici.

| (20) | Interoperabilnost vseevropskega omrežja bi bilo treba povečevati in
  projekti v teku ter
  novi investicijski projekti, izbrani z namenom, da jih podpre Unija, bi morali biti v skladu s ciljem interoperabilnosti, določenim v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Agencija je prava ustanova za prispevek k tem ciljem. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(20)

Interoperabilnost vseevropskega omrežja bi bilo treba povečevati in
  projekti v teku ter
  novi investicijski projekti, izbrani z namenom, da jih podpre Unija, bi morali biti v skladu s ciljem interoperabilnosti, določenim v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). Agencija je prava ustanova za prispevek k tem ciljem. [Sprememba 18]

| (21) | Vzdrževanje voznih sredstev je pomemben del varnostnega sistema. Pravi evropski trg za vzdrževanje železniške opreme ni obstajal zaradi pomanjkanja sistema za certificiranje vzdrževalnih delavnic. To stanje je povzročalo dodatne stroške v sektorju in ima za posledico prevoze brez tovora. Evropski certifikacijski sistem za servisne delavnice bi bilo treba zato postopno razvijati in posodabljati, pri čemer je Agencija najprimernejši organ za predlaganje ustreznih rešitev Komisiji. |
| --- | --- |

(21)

Vzdrževanje voznih sredstev je pomemben del varnostnega sistema. Pravi evropski trg za vzdrževanje železniške opreme ni obstajal zaradi pomanjkanja sistema za certificiranje vzdrževalnih delavnic. To stanje je povzročalo dodatne stroške v sektorju in ima za posledico prevoze brez tovora. Evropski certifikacijski sistem za servisne delavnice bi bilo treba zato postopno razvijati in posodabljati, pri čemer je Agencija najprimernejši organ za predlaganje ustreznih rešitev Komisiji.

| (22) | Poklicne kvalifikacije, ki se zahtevajo za strojevodje, so glavni dejavnik varnosti in interoperabilnosti v Uniji. Te so tudi predpogoj za prosti pretok delavcev v železniški industriji. To vprašanje bi bilo treba obravnavati z upoštevanjem obstoječega okvira za socialni dialog. Agencija bi morala priskrbeti tehnično podporo, potrebno za upoštevanje tega vidika na ravni Unije. |
| --- | --- |

(22)

Poklicne kvalifikacije, ki se zahtevajo za strojevodje, so glavni dejavnik varnosti in interoperabilnosti v Uniji. Te so tudi predpogoj za prosti pretok delavcev v železniški industriji. To vprašanje bi bilo treba obravnavati z upoštevanjem obstoječega okvira za socialni dialog. Agencija bi morala priskrbeti tehnično podporo, potrebno za upoštevanje tega vidika na ravni Unije.

| (23) | Agencija bi morala organizirati in lajšati sodelovanje med nacionalnimi varnostnimi organi, nacionalnimi preiskovalnimi organi in predstavniškimi organi iz železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, da bi spodbujala dobre prakse, izmenjavo ustreznih informacij, zbiranje podatkov, povezanih z železnico, in spremljanje skupne učinkovitosti varnosti železniškega sistema. |
| --- | --- |

(23)

Agencija bi morala organizirati in lajšati sodelovanje med nacionalnimi varnostnimi organi, nacionalnimi preiskovalnimi organi in predstavniškimi organi iz železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, da bi spodbujala dobre prakse, izmenjavo ustreznih informacij, zbiranje podatkov, povezanih z železnico, in spremljanje skupne učinkovitosti varnosti železniškega sistema.

| (24) | Da bi se zagotovila čim večja preglednost in enak dostop vsem strankam do ustreznih podatkov, bi morale biti listine, predvidene za postopke interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu, dostopne javnosti. Enako velja za dovoljenja, varnostna spričevala in druge ustrezne železniške listine. Agencija bi morala zagotoviti učinkovit
  , uporabniku prijazen in zlahka dostopen
  način izmenjave in objave teh podatkov. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(24)

Da bi se zagotovila čim večja preglednost in enak dostop vsem strankam do ustreznih podatkov, bi morale biti listine, predvidene za postopke interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu, dostopne javnosti. Enako velja za dovoljenja, varnostna spričevala in druge ustrezne železniške listine. Agencija bi morala zagotoviti učinkovit
  , uporabniku prijazen in zlahka dostopen
  način izmenjave in objave teh podatkov. [Sprememba 19]

| (25) | Pospeševanje inovativnosti in raziskav na področju železnice je pomembna naloga, ki bi jo Agencija glede na svoj ugled in položaj morala spodbujati. Kakršna koli finančna pomoč, zagotovljena s tem v zvezi v okviru dejavnosti Agencije, ne bi smela pripeljati do kakršnega koli izkrivljanja razmer na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

(25)

Pospeševanje inovativnosti in raziskav na področju železnice je pomembna naloga, ki bi jo Agencija glede na svoj ugled in položaj morala spodbujati. Kakršna koli finančna pomoč, zagotovljena s tem v zvezi v okviru dejavnosti Agencije, ne bi smela pripeljati do kakršnega koli izkrivljanja razmer na zadevnem trgu.

| (26) | Da bi povečala učinkovitost finančne podpore Unije ter njeno kakovost in združljivost z ustreznimi tehničnimi predpisi, bi morala Agencija kot edini organ Unije z ugledno usposobljenostjo na področju železnic igrati aktivno vlogo pri ocenjevanju železniških projektov
  z evropsko dodano vrednostjo, v tesnem sodelovanju z nacionalnimi upravljavci infrastrukture
  . [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(26)

Da bi povečala učinkovitost finančne podpore Unije ter njeno kakovost in združljivost z ustreznimi tehničnimi predpisi, bi morala Agencija kot edini organ Unije z ugledno usposobljenostjo na področju železnic igrati aktivno vlogo pri ocenjevanju železniških projektov
  z evropsko dodano vrednostjo, v tesnem sodelovanju z nacionalnimi upravljavci infrastrukture
  . [Sprememba 20]

| (27) | Zakonodaja o interoperabilnosti in varnosti na železnici, vodniki o izvajanju ali priporočila Agencije lahko včasih zainteresiranim stranem povzročajo težave pri razlaganju in druge težave. Ustrezno in enotno razumevanje teh aktov je predpogoj za učinkovito izvajanje železniškega pravnega reda in delovanje železniškega trga. Zato bi se morala Agencija aktivno vključiti v usposabljanje in dejavnosti razlaganja v povezavi s tem
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost posvetiti malim in srednjim podjetjem
  . [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(27)

Zakonodaja o interoperabilnosti in varnosti na železnici, vodniki o izvajanju ali priporočila Agencije lahko včasih zainteresiranim stranem povzročajo težave pri razlaganju in druge težave. Ustrezno in enotno razumevanje teh aktov je predpogoj za učinkovito izvajanje železniškega pravnega reda in delovanje železniškega trga. Zato bi se morala Agencija aktivno vključiti v usposabljanje in dejavnosti razlaganja v povezavi s tem
  , pri čemer bi bilo treba posebno pozornost posvetiti malim in srednjim podjetjem
  . [Sprememba 21]

| (27a) | Agencija bi morala v celoti sodelovati z nacionalnimi organi, ki opravljajo civilne ali kazenske preiskave, ko te zadevajo vprašanja, za katera je odgovorna Agencija, ter tem organom dajati največjo možno pomoč. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(27a)

Agencija bi morala v celoti sodelovati z nacionalnimi organi, ki opravljajo civilne ali kazenske preiskave, ko te zadevajo vprašanja, za katera je odgovorna Agencija, ter tem organom dajati največjo možno pomoč. [Sprememba 22]

| (28) | Da bi lahko ustrezno izvajala svoje naloge, bi Agencija morala biti pravna oseba in bi morala imeti neodvisen proračun, ki bi se financiral predvsem na podlagi prispevka Unije ter prek pristojbin in dajatev, ki jih plačajo prosilci.
  Prispevek Unije bi bilo treba oceniti in pregledati ob vsaki dodelitvi novih pristojnosti, za katere se ne zaračunavajo pristojbine ali dajatve, ki jih plačajo prosilci. Morebitni finančni prispevki, ki jih Agencija prejme od držav članic, tretjih držav ali drugih subjektov, ne bi smeli ogroziti njene neodvisnosti in nepristranskosti.
  Da bi bila zagotovljena neodvisnost Agencije pri njenem vsakodnevnem vodenju ter pri izdajanju mnenj, priporočil in sklepov, bi morala biti njena organiziranost pregledna, njen izvršni direktor pa bi moral imeti polno odgovornost. Osebje Agencije bi moralo biti neodvisno in zaposleno na podlagi kratkoročnih in dolgoročnih pogodb v ustreznem razmerju,
  ter bi moralo odražati ustrezno razmerje med napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in stalnimi uradniki,
  da se ohrani njegovo organizacijsko znanje in neprekinjeno delovanje ob potrebni in stalni izmenjavi strokovnega znanja z železniškim sektorjem. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(28)

Da bi lahko ustrezno izvajala svoje naloge, bi Agencija morala biti pravna oseba in bi morala imeti neodvisen proračun, ki bi se financiral predvsem na podlagi prispevka Unije ter prek pristojbin in dajatev, ki jih plačajo prosilci.
  Prispevek Unije bi bilo treba oceniti in pregledati ob vsaki dodelitvi novih pristojnosti, za katere se ne zaračunavajo pristojbine ali dajatve, ki jih plačajo prosilci. Morebitni finančni prispevki, ki jih Agencija prejme od držav članic, tretjih držav ali drugih subjektov, ne bi smeli ogroziti njene neodvisnosti in nepristranskosti.
  Da bi bila zagotovljena neodvisnost Agencije pri njenem vsakodnevnem vodenju ter pri izdajanju mnenj, priporočil in sklepov, bi morala biti njena organiziranost pregledna, njen izvršni direktor pa bi moral imeti polno odgovornost. Osebje Agencije bi moralo biti neodvisno in zaposleno na podlagi kratkoročnih in dolgoročnih pogodb v ustreznem razmerju,
  ter bi moralo odražati ustrezno razmerje med napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in stalnimi uradniki,
  da se ohrani njegovo organizacijsko znanje in neprekinjeno delovanje ob potrebni in stalni izmenjavi strokovnega znanja z železniškim sektorjem. [Sprememba 23]

| (29) | Da se zagotovi učinkovito izvajanje funkcij Agencije, bi morale biti države članice in Komisija zastopane v upravnem odboru, ki so mu dodeljena potrebna pooblastila, vključno za pripravo proračuna ter odobritev letnih in večletnih delovnih programov. |
| --- | --- |

(29)

Da se zagotovi učinkovito izvajanje funkcij Agencije, bi morale biti države članice in Komisija zastopane v upravnem odboru, ki so mu dodeljena potrebna pooblastila, vključno za pripravo proračuna ter odobritev letnih in večletnih delovnih programov.

| (30) | Da bi bila zajamčena preglednost sklepov upravnega odbora, bi morali biti predstavniki zadevnih sektorjev prisotni pri sejah, vendar brez glasovalne pravice, pri čemer je ta pravica pridržana za predstavnike javnih organov, ki odgovarjajo demokratičnim nadzornim organom. Predstavnike sektorja bi morala imenovati Komisija na podlagi njihove zastopanosti na ravni Unije, in sicer za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture, železniško gospodarstvo,
  priglašene organe, imenovane organe,
  delavske sindikate, potnike in
  zlasti potnike invalide ter
  uporabnike železniškega prevoza blaga. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(30)

Da bi bila zajamčena preglednost sklepov upravnega odbora, bi morali biti predstavniki zadevnih sektorjev prisotni pri sejah, vendar brez glasovalne pravice, pri čemer je ta pravica pridržana za predstavnike javnih organov, ki odgovarjajo demokratičnim nadzornim organom. Predstavnike sektorja bi morala imenovati Komisija na podlagi njihove zastopanosti na ravni Unije, in sicer za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture, železniško gospodarstvo,
  priglašene organe, imenovane organe,
  delavske sindikate, potnike in
  zlasti potnike invalide ter
  uporabnike železniškega prevoza blaga. [Sprememba 24]

| (31) | Za ustrezno pripravo sej upravnega odbora in svetovanje upravnemu odboru o sklepih, ki naj jih sprejme, bi bilo treba oblikovati svetovalni izvršni odbor. |
| --- | --- |

(31)

Za ustrezno pripravo sej upravnega odbora in svetovanje upravnemu odboru o sklepih, ki naj jih sprejme, bi bilo treba oblikovati svetovalni izvršni odbor.

| (32) | Zagotoviti je treba, da so strankam, ki jih zadevajo odločitve Agencije, na voljo ustrezna pravna sredstva na neodvisen in nepristranski način. Vzpostaviti bi bilo treba primeren pritožbeni mehanizem, na podlagi katerega bi bila zoper odločitve izvršnega direktorja mogoča pritožba pri posebni komisiji za pritožbe,
  ki bi bila popolnoma neodvisna od Komisije, Agencije, nacionalnih varnostnih organov in vsakega udeleženca v železniškem sektorju,
  zoper odločitve katere bi bilo mogoče vložiti tožbo pred Sodiščem Evropske unije. [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(32)

Zagotoviti je treba, da so strankam, ki jih zadevajo odločitve Agencije, na voljo ustrezna pravna sredstva na neodvisen in nepristranski način. Vzpostaviti bi bilo treba primeren pritožbeni mehanizem, na podlagi katerega bi bila zoper odločitve izvršnega direktorja mogoča pritožba pri posebni komisiji za pritožbe,
  ki bi bila popolnoma neodvisna od Komisije, Agencije, nacionalnih varnostnih organov in vsakega udeleženca v železniškem sektorju,
  zoper odločitve katere bi bilo mogoče vložiti tožbo pred Sodiščem Evropske unije. [Sprememba 25]

| (32a) | Zaposleni Agencije, ki svetujejo komisiji za pritožbe, sami predhodno ne smejo biti vključeni v odločbo, ki je predmet pritožbe. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(32a)

Zaposleni Agencije, ki svetujejo komisiji za pritožbe, sami predhodno ne smejo biti vključeni v odločbo, ki je predmet pritožbe. [Sprememba 26]

| (33) | Širši strateški pogled v povezavi z dejavnostmi Agencije bi pripomogel k učinkovitejšemu načrtovanju in upravljanju njenih virov ter prispeval k večji kakovosti njenih rezultatov. Zato bi moral upravni odbor sprejeti večletni delovni program in ga redno posodabljati po ustreznem posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(33)

Širši strateški pogled v povezavi z dejavnostmi Agencije bi pripomogel k učinkovitejšemu načrtovanju in upravljanju njenih virov ter prispeval k večji kakovosti njenih rezultatov. Zato bi moral upravni odbor sprejeti večletni delovni program in ga redno posodabljati po ustreznem posvetovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi.

| (34) | Delo Agencije bi moralo biti pregledno. Treba bi bilo zagotoviti učinkovit nadzor s strani Evropskega parlamenta in v ta namen bi moral imeti Evropski parlament možnost zaslišanja izvršnega direktorja Agencije ter posvetovanja o večletnem delovnem programu

  večletnih in letnih delovnih programih
  . Agencija bi morala tudi uporabljati ustrezno zakonodajo Unije v zvezi z javnim dostopom do listin. [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(34)

Delo Agencije bi moralo biti pregledno. Treba bi bilo zagotoviti učinkovit nadzor s strani Evropskega parlamenta in v ta namen bi moral imeti Evropski parlament možnost zaslišanja izvršnega direktorja Agencije ter posvetovanja o večletnem delovnem programu

  večletnih in letnih delovnih programih
  . Agencija bi morala tudi uporabljati ustrezno zakonodajo Unije v zvezi z javnim dostopom do listin. [Sprememba 27]

| (35) | V preteklih letih, ko so se ustanavljale bolj decentralizirane agencije, si je proračunski organ prizadeval za izboljšanje preglednosti in nadzora nad upravljanjem finančnih sredstev Unije, ki so bila tem dodeljena, zlasti v zvezi s proračunsko razdelitvijo postavk, finančnim nadzorom, pristojnostjo za potrditev zaključnega računa, prispevki v sistem pokojninskega zavarovanja in notranjim proračunskim postopkom (kodeks ravnanja). Na podoben način bi bilo treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (8)

  bi bilo treba uporabljati
  brez omejitev za Agencijo, ki bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti prevaram (9). [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(35)

V preteklih letih, ko so se ustanavljale bolj decentralizirane agencije, si je proračunski organ prizadeval za izboljšanje preglednosti in nadzora nad upravljanjem finančnih sredstev Unije, ki so bila tem dodeljena, zlasti v zvezi s proračunsko razdelitvijo postavk, finančnim nadzorom, pristojnostjo za potrditev zaključnega računa, prispevki v sistem pokojninskega zavarovanja in notranjim proračunskim postopkom (kodeks ravnanja). Na podoben način bi bilo treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (8)

  bi bilo treba uporabljati
  brez omejitev za Agencijo, ki bi morala pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti prevaram (9). [Sprememba 28]

| (36) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti ciljev predlaganega ukrepa, namreč ustanoviti strokovnega organa za oblikovanje skupnih rešitev glede zadev v zvezi z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu, zaradi skupne narave dela, ki ga je treba opraviti, in ker se da potemtakem ta cilj bolje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba vsebuje samo to, kar je potrebno za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(36)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti ciljev predlaganega ukrepa, namreč ustanoviti strokovnega organa za oblikovanje skupnih rešitev glede zadev v zvezi z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu, zaradi skupne narave dela, ki ga je treba opraviti, in ker se da potemtakem ta cilj bolje uresničiti na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je določeno v navedenem členu, ta uredba vsebuje samo to, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.

| (37) | Za ustrezno določanje višine pristojbin in dajatev, ki jih ima Agencija pravico zaračunati, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije dodeliti Komisiji v zvezi s členi, ki zadevajo izdajo in podaljšanje dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signaliziranja

  ERTMS
  ob progi, dovoljenj za dajanje vozil in tipov vozil na trg ter varnostnih spričeval.
  Veljati bi morala različna stopnja pristojbin in dajatev glede na območja obratovanja in velikost območja delovanja, navedenih v varnostnih spričevalih in dovoljenjih.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni.
  Pristojbine in dajatve bi morale biti določene na pregleden, pošten in enoten način in ne bi smele ogroziti konkurenčnosti zadevnih evropskih panog. [Sprememba 29]

  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(37)

Za ustrezno določanje višine pristojbin in dajatev, ki jih ima Agencija pravico zaračunati, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije dodeliti Komisiji v zvezi s členi, ki zadevajo izdajo in podaljšanje dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signaliziranja

  ERTMS
  ob progi, dovoljenj za dajanje vozil in tipov vozil na trg ter varnostnih spričeval.
  Veljati bi morala različna stopnja pristojbin in dajatev glede na območja obratovanja in velikost območja delovanja, navedenih v varnostnih spričevalih in dovoljenjih.
  Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni.
  Pristojbine in dajatve bi morale biti določene na pregleden, pošten in enoten način in ne bi smele ogroziti konkurenčnosti zadevnih evropskih panog. [Sprememba 29]

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti istočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (37a) | Da bi se ustrezno spodbujala standardizacija rezervnih delov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s standardizacijo rezervnih delov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(37a)

Da bi se ustrezno spodbujala standardizacija rezervnih delov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s standardizacijo rezervnih delov. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. [Sprememba 30]

| (38) | Za zagotovitev izvajanja členov 21 in 22 te uredbe glede pregleda osnutka nacionalnih predpisov in veljavnih predpisov bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. |
| --- | --- |

(38)

Za zagotovitev izvajanja členov 21 in 22 te uredbe glede pregleda osnutka nacionalnih predpisov in veljavnih predpisov bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila.

| (39) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja členov 29, 30, 31 in 51 te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(39)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja členov 29, 30, 31 in 51 te uredbe bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (40) | Treba je uveljaviti določena načela glede upravljanja Agencije zaradi skladnosti s skupno izjavo in enotnim pristopom, ki sta bila julija 2012 dogovorjena z Medinstitucionalno delovno skupino o decentraliziranih agencijah EU, katere namen je racionalizirati dejavnosti agencij in povečati njihovo učinkovitost. |
| --- | --- |

(40)

Treba je uveljaviti določena načela glede upravljanja Agencije zaradi skladnosti s skupno izjavo in enotnim pristopom, ki sta bila julija 2012 dogovorjena z Medinstitucionalno delovno skupino o decentraliziranih agencijah EU, katere namen je racionalizirati dejavnosti agencij in povečati njihovo učinkovitost.

| (41) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(41)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

NAČELA

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   S to uredbo se ustanavlja Agencija Evropske unije za železniški promet (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

2.   Ta uredba določa:

| (a) | vzpostavitev in naloge Agencije, |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev in naloge Agencije,

| (b) | naloge držav članic. |
| --- | --- |

(b)

naloge držav članic.

3.   Ta uredba se uporablja za:

| (a) | interoperabilnost železniškega sistema v Uniji, kot določa Direktiva ../../.EU [Direktiva o interoperabilnosti]; |
| --- | --- |

(a)

interoperabilnost železniškega sistema v Uniji, kot določa Direktiva ../../.EU [Direktiva o interoperabilnosti];

| (b) | varnost železniškega sistema v Uniji, kot določa Direktiva ../../.EU [Direktiva o varnosti na železnici]; |
| --- | --- |

(b)

varnost železniškega sistema v Uniji, kot določa Direktiva ../../.EU [Direktiva o varnosti na železnici];

| (c) | izdajanje spričeval strojevodjem, kot določa Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11)
  [Direktiva o strojevodjih]

  ter izdajanje spričeval vsemu osebju, povezanemu z varnostjo
  . [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(c)

izdajanje spričeval strojevodjem, kot določa Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11)
  [Direktiva o strojevodjih]

  ter izdajanje spričeval vsemu osebju, povezanemu z varnostjo
  . [Sprememba 31]

3a.
     
  Cilja Agencije sta zagotoviti visoko raven varnosti na železnici in prispevati k dokončanju enotnega evropskega železniškega območja. Ta dva cilja se dosežeta:

| (a) | s prispevanjem, na tehnični ravni, k izvajanju zakonodaje Unije za okrepitev stopnje interoperabilnosti železniškega sistema in k razvoju skupnega pristopa k varnosti železnic v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

s prispevanjem, na tehnični ravni, k izvajanju zakonodaje Unije za okrepitev stopnje interoperabilnosti železniškega sistema in k razvoju skupnega pristopa k varnosti železnic v Uniji;

| (b) | z vlogo evropskega organa pri podeljevanju dovoljenj za dajanje vozil na trg in varnostnih spričeval za železniška podjetja, v sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

(b)

z vlogo evropskega organa pri podeljevanju dovoljenj za dajanje vozil na trg in varnostnih spričeval za železniška podjetja, v sodelovanju z državami članicami;

| (c) | s harmonizacijo nacionalnih predpisov in optimizacijo postopkov; |
| --- | --- |

(c)

s harmonizacijo nacionalnih predpisov in optimizacijo postopkov;

| (d) | s spremljanjem ukrepov nacionalnih varnostnih organov, ki delujejo na področju interoperabilnosti in varnosti železnic. [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(d)

s spremljanjem ukrepov nacionalnih varnostnih organov, ki delujejo na področju interoperabilnosti in varnosti železnic. [Sprememba 32]

Člen 2

Pravni status

1.   Agencija je organ Unije, ki ima status pravne osebe.

2.   Agencija ima v posameznih državah članicah najširšo možno pravno sposobnost, dodeljeno pravnim osebam v skladu z njihovimi zakoni. Zlasti lahko pridobi ali razpolaga s premičninami in nepremičninami in je lahko stranka v sodnih postopkih.

3.   Agencijo zastopa njen direktor.

Člen 3

Vrste aktov Agencije

Agencija lahko:

| (a) | naslovi priporočila na Komisijo v zvezi z uporabo členov 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 in 41; |
| --- | --- |

(a)

naslovi priporočila na Komisijo v zvezi z uporabo členov 11, 13, 14, 15, 23, 24, 26, 30, 32, 31, 33 in 41;

| (b) | naslovi priporočila na države članice v zvezi z uporabo členov 21, 22 in 30
  in na nacionalne varnostne organe v zvezi z uporabo člena 29(4)
  ; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(b)

naslovi priporočila na države članice v zvezi z uporabo členov 21, 22 in 30
  in na nacionalne varnostne organe v zvezi z uporabo člena 29(4)
  ; [Sprememba 33]

| (c) | izdaja mnenja Komisiji v skladu s členi 9, 21, 22 in 38 ter zadevnim organom v državah članicah v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(c)

izdaja mnenja Komisiji v skladu s členi 9, 21, 22 in 38 ter zadevnim organom v državah članicah v skladu s členom 9;

| (d) | izdaja sklepe v skladu s členi 12, 16, 17 in 18; |
| --- | --- |

(d)

izdaja sklepe v skladu s členi 12, 16, 17 in 18;

| (e) | izdaja mnenja, ki predstavljajo sprejemljive načine usklajevanja v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(e)

izdaja mnenja, ki predstavljajo sprejemljive načine usklajevanja v skladu s členom 15;

| (f) | izdaja tehnične dokumente v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(f)

izdaja tehnične dokumente v skladu s členom 15;

| (g) | izdaja revizijska poročila v skladu s členoma 29 in 30; |
| --- | --- |

(g)

izdaja revizijska poročila v skladu s členoma 29 in 30;

| (h) | izdaja smernice in druge nezavezujoče dokumente, ki olajšajo uporabo zakonodaje o interoperabilnosti in varnosti na železnici, v skladu s členi 11, 15 in 24. |
| --- | --- |

(h)

izdaja smernice in druge nezavezujoče dokumente, ki olajšajo uporabo zakonodaje o interoperabilnosti in varnosti na železnici, v skladu s členi 11, 15 in 24.

POGLAVJE 2

METODE DELA

Člen 4

Ustanovitev in sestava delovnih skupin

1.   Agencija ustanovi omejeno število delovnih skupin za pripravo poročil, povezanih zlasti s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI), skupnimi varnostnimi cilji (SVC) in, skupnimi varnostnimi metodami (SVM)
  , skupnimi varnostnimi kazalniki (SVK), registri, organi, pristojnimi za vzdrževanje, dokumenti iz člena 15 ter določbami o minimalni usposobljenosti železniškega osebja, ki so mu zaupane ključne naloge v zvezi z varnostjo
  . [Sprememba 34]

Agencija lahko v drugih upravičenih primerih na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo ustanovi delovne skupine po posvetovanju s Komisijo.

2.   Agencija v delovne skupine imenuje strokovnjake.

Agencija v delovne skupine imenuje predstavnike, ki so jih pristojni nacionalni organi imenovali za delovne skupine, v katerih želijo sodelovati.

Agencija v delovne skupine imenuje poklicne strokovnjake iz železniškega sektorja, ki so navedeni na seznamu iz odstavka 3. Zagotovi ustrezno zastopanje
  vseh držav članic,
  tistih sektorjev industrije in tistih uporabnikov, na katere bi lahko vplivali ukrepi, ki jih Komisija lahko predlaga na podlagi priporočil, ki jih nanjo naslovi Agencija. [Sprememba 35]

Agencija lahko, če je potrebno, v delovne skupine imenuje neodvisne strokovnjake in predstavnike mednarodnih organizacij, priznane kot pristojne na zadevnem področju. Osebje Agencije se ne sme imenovati v delovne skupine
  , razen za predsednika delovne skupine, ki bo predstavnik Agencije
  . [Sprememba 36]

3.   Vsak

  Vsako leto vsak
  predstavniški organ iz člena 34 pošlje Agenciji seznam najbolj usposobljenih strokovnjakov, pooblaščenih za njegovo zastopanje v vsaki delovni skupini. [Sprememba 37]

4.   Kadar koli delo teh delovnih skupin neposredno vpliva na delovne pogoje, zdravje in varnost delavcev v industriji, predstavniki delavskih organizacij
  iz vseh držav članic
  sodelujejo v ustreznih delovnih skupinah kot polnopravni člani. [Sprememba 38]

5.   Potne stroške in dnevnice članov delovnih skupin, ki temeljijo na predpisih in merilih, ki jih je sprejel upravni odbor, krije Agencija.

6.   Delovnim skupinam predseduje predstavnik Agencije.
  [Sprememba 39]

7.   Delo delovnih skupin je pregledno. Upravni odbor opredeli poslovnik delovnih skupin.

Člen 5

Posvetovanje socialnih partnerjev

Kadar koli delo, določeno v členih 11, 12, 15 in 32, neposredno vpliva na družbeno okolje ali na delovne pogoje delavcev v industriji, se Agencija posvetuje s socialnimi partnerji
  v vseh državah članicah
  v okviru Odbora za sektorski dialog, ustanovljenega v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES (12). [Sprememba 40]

Ta posvetovanja se organizirajo, preden Agencija predloži Komisiji svoja priporočila. Agencija ustrezno upošteva ta posvetovanja in je v vsakem času pripravljena razložiti svoja priporočila. Agencija
  v roku dveh mesecev
  pošlje Komisiji mnenja, izražena v Odboru za sektorski dialog, Komisija pa odboru, navedenemu v členu 75. [Sprememba 41]

Člen 6

Posvetovanje z uporabniki železniškega prevoza blaga in potniki

Kadar koli delo, določeno v členih 11 in 15, neposredno vpliva na uporabnike železniškega prevoza blaga in potnike, se Agencija posvetuje z organizacijami, ki jih zastopajo
  , tudi s predstavniki potnikov z zmanjšano mobilnostjo
  . Seznam organizacij, s katerimi se je treba posvetovati, pripravi Komisija s pomočjo odbora, navedenega v členu 75. [Sprememba 42]

Ta posvetovanja se organizirajo, preden Agencija predloži svoje predloge Komisiji. Agencija ustrezno upošteva ta posvetovanja in je vedno pripravljena razložiti svoje predloge. Agencija
  v roku dveh mesecev
  pošlje Komisiji mnenja, ki jih izrazijo zadevne organizacije, Komisija pa odboru, navedenemu v členu 75. [Sprememba 43]

Člen 7

Ocena učinka

1.   Agencija opravi oceno učinka svojih priporočil in mnenj. Upravni odbor sprejme metodologijo ocene učinka na podlagi metodologije Komisije
  , pri tem pa upošteva zahteve iz Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]
  . Agencija se poveže s Komisijo, da zagotovi ustrezno upoštevanje zadevnega dela pri Komisiji.
  Predvidevanja, ki so podlaga za študijo učinka, ter viri uporabljenih podatkov morajo biti jasno navedeni v poročilu, ki spremlja vsako priporočilo. [Sprememba 44]

2.   Pred uvedbo dejavnosti, ki je vključena v delovni program, Agencija opravi z njo povezano zgodnjo oceno učinka, v kateri navede:

| (a) | vprašanje, ki ga je treba rešiti, in verjetne rešitve; |
| --- | --- |

(a)

vprašanje, ki ga je treba rešiti, in verjetne rešitve;

| (b) | potrebni obseg določenega ukrepa, vključno z izdajo priporočila ali mnenja Agencije; |
| --- | --- |

(b)

potrebni obseg določenega ukrepa, vključno z izdajo priporočila ali mnenja Agencije;

| (c) | pričakovani prispevek Agencije k rešitvi težave. |
| --- | --- |

(c)

pričakovani prispevek Agencije k rešitvi težave.

Poleg tega se za vsako dejavnost in projekt v delovnem programu pripravi analiza učinkovitosti za posamezno dejavnost in v povezavi z drugimi dejavnostmi, tako da se lahko najbolje uporabi proračun in vire Agencije.

3.   Agencija lahko opravi naknadno oceno zakonodaje, ki izhaja iz njenih priporočil.

4.   Države članice
  in zainteresirane strani po potrebi na njeno zahtevo
  Agenciji predložijo podatke, ki so potrebni za oceno učinka. [Sprememba 45]

Člen 8

Študije

Kadar je to potrebno za izvajanje njenih nalog, Agencija naroči študije, ki jih financira iz lastnega proračuna.

Člen 9

Mnenja

1.   Agencija na zahtevo
  nega ali več
  nacionalnih regulatornih organov, navedenih v členu 55 Direktive 2012/34/EU
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (13), izda mnenje, ki zadeva varnostne in interoperabilne vidike vprašanj, ki so pritegnila njihovo pozornost. [Sprememba 46]

2.   Agencija na zahtevo Komisije izdaja mnenja o spremembah katerega koli akta, sprejetega na podlagi Direktive ...[Direktiva o interoperabilnosti] ali ... [Direktiva o varnosti na železnici], zlasti kadar se sporoči kakršna koli domnevna pomanjkljivost.

3.   V zvezi z mnenji, navedenimi v prejšnjih odstavkih in drugih členih te uredbe, Agencija posreduje svoja mnenja v dveh mesecih, če ni dogovorjeno drugače. Agencija mnenja objavi v dveh mesecih v različici, iz katere se odstrani vse komercialno zaupno gradivo.

Člen 10

Obiski v državah članicah

1.   Da bi opravljala svoje naloge, zlasti naloge iz členov 12, 21, 22, 16, 17,
  18,
  27,
  28,
  29, 30, 31
  , 33
  in 38, lahko Agencija izvede obiske držav članic v skladu z usmeritvijo, ki jo opredeli upravni odbor. [Sprememba 47]

2.   Agencija obvesti zadevno državo članico o načrtovanem obisku, imenih pooblaščenih uradnikov Agencije in datumu, ko naj bi se obisk začel. Uradniki Agencije, pooblaščeni za izvedbo takšnih obiskov, to storijo na podlagi predložitve sklepa izvršnega direktorja, v katerem so navedeni namen in cilji njihovega obiska.

3.   Nacionalni organi držav članic olajšajo delo osebja Agencije.

4.   Agencija pripravi poročilo o vsakem obisku in ga pošlje Komisiji ter zadevni državi članici.

5.   Zgornji odstavki ne vplivajo na inšpekcijske preglede iz členov 29(6) in 30(6), ki se izvajajo v skladu s tam predpisanim postopkom.

POGLAVJE 3

NALOGE, POVEZANE Z VARNOSTJO NA ŽELEZNICI

Člen 11

Tehnična podpora – priporočila o varnosti na železnici

1.   Agencija izda Komisiji priporočila o skupnih varnostnih metodah (SVM)
  , skupnih varnostnih kazalnikih (SVK)
  in skupnih varnostnih ciljih (SVC), določenih v členih 6 in 7 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]. Agencija izda Komisiji tudi priporočila o občasnem preverjanju SVM in SVC. [Sprememba 48]

2.   Agencija Komisiji na njeno zahtevo ali na lastno pobudo izda priporočila o drugih ukrepih na področju varnosti.

3.   Agencija lahko izdaja smernice in druge nezavezujoče dokumente, ki olajšajo izvajanje zakonodaje o varnosti na železnici.

Člen 12

Varnostna spričevala

Brez poseganja v člen 10(2a) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]
  Agencija izdaja
  , obnavlja, začasno opušča, spreminja ali razveljavlja
  posamezna varnostna spričevala v skladu s členoma 10 in 11 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]. [Sprememba 49]

Člen 13

Vzdrževanje vozil

1.   Agencija pomaga Komisiji v zvezi s sistemom certificiranja subjektov, zadolženih za vzdrževanje v skladu s členom 14(6) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah].

2.   Agencija izda priporočilo Komisiji glede na člen 14(7) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah].

3.   Agencija v poročilu iz člena 30(2) te uredbe analizira druge možne ukrepe, ki se sprejmejo v skladu s členom 15 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah].

Člen 14

Prevoz nevarnega blaga po železnici

Agencija spremlja razvoj zakonodaje, ki zadeva prevoz nevarnega blaga po železnici v smislu Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), ter ga primerja z zakonodajo, ki zadeva železniško interoperabilnost in varnost, zlasti bistvene zahteve. V ta namen Agencija pomaga Komisiji in lahko na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo izda priporočila.

Člen 14a

Spontano prijavljanje nesreč

Agencija vzpostavi sistem, ki omogoča spontano in anonimno prijavljanje nesreč, ki lahko ogrozijo varnost sistema. Ravno tako vzpostavi mehanizem za samodejno obveščanje odgovornih udeležencev. Agencija tudi usklajuje sporočanje poročil nacionalnih agencij, zlasti kadar vplivajo na varnost v več kot eni državi. [Sprememba 50]

POGLAVJE 4

NALOGE, POVEZANE Z INTEROPERABILNOSTJO

Člen 15

Tehnična podpora na področju železniške interoperabilnosti

1.   Agencija:

| (a) | izda Komisiji priporočila o TSI in njihovi spremembi v skladu s členom 5 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]; |
| --- | --- |

(a)

izda Komisiji priporočila o TSI in njihovi spremembi v skladu s členom 5 Direktive ... [direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema];

| (b) | izda Komisiji priporočila o predlogah za EU-izjavo o verifikaciji in dokumente tehnične dokumentacije, ki ji morajo biti priloženi, v skladu s členom 15 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]; |
| --- | --- |

(b)

izda Komisiji priporočila o predlogah za EU-izjavo o verifikaciji in dokumente tehnične dokumentacije, ki ji morajo biti priloženi, v skladu s členom 15 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema];

| (c) | izda Komisiji priporočila o specifikacijah za registre in njihovi spremembi v skladu s členi 43, 44 in 45 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]; |
| --- | --- |

(c)

izda Komisiji priporočila o specifikacijah za registre in njihovi spremembi v skladu s členi 43, 44 in 45 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema];

| (d) | izda mnenja, ki predstavljajo sprejemljive načine usklajevanja v zvezi s pomanjkljivostmi TSI v skladu s členom 6(2) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema], in jih posreduje Komisiji; |
| --- | --- |

(d)

izda mnenja, ki predstavljajo sprejemljive načine usklajevanja v zvezi s pomanjkljivostmi TSI v skladu s členom 6(2) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema], in jih posreduje Komisiji;

| (e) | izda Komisiji mnenja o prošnjah držav članic za neuporabo TSI v skladu s členom 7 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]; |
| --- | --- |

(e)

izda Komisiji mnenja o prošnjah držav članic za neuporabo TSI v skladu s členom 7 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema];

| (f) | izda tehnične dokumente v skladu s členom 4(9) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]; |
| --- | --- |

(f)

izda tehnične dokumente v skladu s členom 4(9) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema];

| (g) | izda Komisiji priporočila v zvezi z delovnimi pogoji celotnega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge.; |
| --- | --- |

(g)

izda Komisiji priporočila v zvezi z delovnimi pogoji celotnega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge.;

| (ga) | izdaja priporočila Komisiji o evropskih standardih, ki jih morajo razviti ustrezni evropski organi za standarde, zlasti glede rezervnih delov; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(ga)

izdaja priporočila Komisiji o evropskih standardih, ki jih morajo razviti ustrezni evropski organi za standarde, zlasti glede rezervnih delov; [Sprememba 52]

| (gb) | izda podrobne zahteve glede standardov za ustrezne evropske organe za standarde, s čimer izpolni pooblastilo, ki ji ga je podelila Komisija; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(gb)

izda podrobne zahteve glede standardov za ustrezne evropske organe za standarde, s čimer izpolni pooblastilo, ki ji ga je podelila Komisija; [Sprememba 53]

| (gc) | izdaja priporočila Komisiji v zvezi z usposabljanjem in izdajanjem spričeval osebju na vlakih z varnostnimi nalogami; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(gc)

izdaja priporočila Komisiji v zvezi z usposabljanjem in izdajanjem spričeval osebju na vlakih z varnostnimi nalogami; [Sprememba 54]

| (gd) | izda priporočila za uskladitev nacionalnih predpisov v skladu s členom 22(1), zlasti v primeru, ko en predpis zadeva več držav članic. To delo opravlja v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(gd)

izda priporočila za uskladitev nacionalnih predpisov v skladu s členom 22(1), zlasti v primeru, ko en predpis zadeva več držav članic. To delo opravlja v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi; [Sprememba 55]

| (ge) | na zahtevo Komisije, ji poda mnenje o komponentah interoperabilnosti, ki niso skladne z bistvenimi zahtevami v skladu s členom 11 Direktive ...[Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(ge)

na zahtevo Komisije, ji poda mnenje o komponentah interoperabilnosti, ki niso skladne z bistvenimi zahtevami v skladu s členom 11 Direktive ...[Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]; [Sprememba 56]

| (gf) | Komisiji izda priporočila o enotnih minimalnih intervalih za preglede (glede na čas in kilometre) za železniški vozni park (tovorni vagoni, potniški vagoni, lokomotive). [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(gf)

Komisiji izda priporočila o enotnih minimalnih intervalih za preglede (glede na čas in kilometre) za železniški vozni park (tovorni vagoni, potniški vagoni, lokomotive). [Sprememba 57]

2.   Agencija za pripravo priporočil iz točk (a) in, (b) 
  in (c)
  odstavka 1: [Sprememba 58]

| (a) | zagotovi, da so TSI in specifikacije za registre prilagojene tehničnemu napredku in tržnim trendom ter družbenim zahtevam
  , da bi se izboljšala učinkovitost železniškega sistema, ob upoštevanju njegove stroškovne učinkovitosti
  ; [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da so TSI in specifikacije za registre prilagojene tehničnemu napredku in tržnim trendom ter družbenim zahtevam
  , da bi se izboljšala učinkovitost železniškega sistema, ob upoštevanju njegove stroškovne učinkovitosti
  ; [Sprememba 59]

| (b) | zagotovi usklajenost med razvojem in posodabljanjem TSI na eni strani ter razvojem vseh evropskih standardov, ki se izkažejo kot potrebni za interoperabilnost, na drugi strani ter ohranja ustrezne stike z evropskimi organi za standarde.; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi usklajenost med razvojem in posodabljanjem TSI na eni strani ter razvojem vseh evropskih standardov, ki se izkažejo kot potrebni za interoperabilnost, na drugi strani ter ohranja ustrezne stike z evropskimi organi za standarde.;

| (ba) | kot opazovalec sodeluje v delovnih skupinah, pristojnih za standardizacijo. [Sprememba 60] |
| --- | --- |

(ba)

kot opazovalec sodeluje v delovnih skupinah, pristojnih za standardizacijo. [Sprememba 60]

3.   Agencija lahko izdaja smernice in druge nezavezujoče dokumente, ki olajšajo izvajanje zakonodaje o interoperabilnosti železnic.

3a.
     
  Agencija mora vključiti delovne skupine, kot je predvideno v členu 4. [Sprememba 61]

Člen 16

Dovoljenja za dajanje vozil na trg

Brez poseganja v člen 20(9a) Direktive [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]
  Agencija izdaja
  , podaljša, začasno razveljavi, spremeni ali razveljavi
  dovoljenja za dajanje železniških vozil na trg v skladu s členom 20 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti]

  navedene direktive
  . [Sprememba 62]

Člen 17

Dovoljenja za dajanje tipov vozil na trg

Agencija izdaja
  , podaljša, začasno razveljavi, spremeni ali razveljavi
  dovoljenja za dajanje tipov vozil na trg v skladu s členom 22 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. [Sprememba 63]

Člen 18

Dovoljenja

  Dovoljenje
  za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije

  ERTMS
  ob progi [Sprememba 64]

Agencija izdaja
  , podaljša, začasno razveljavi, spremeni ali razveljavi
  dovoljenja za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije

  ERTMS
  ob progi, ki se nahajajo ali obratujejo v celotni Uniji, v skladu s členom 18 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. [Sprememba 65]

Člen 19

Telematske aplikacije

1.   Agencija deluje kot sistemski organ, odgovoren za vzdrževanje tehničnih specifikacij za telematske aplikacije, v skladu z zadevnimi TSI.

1a.
     
  Agencija lahko ima vlogo pri spodbujanju odprtega in popolnega dostopa do podatkov, vključno z mednarodnimi podatkovnimi bazami urnikov. [Sprememba 66]

2.   Agencija opredeli, objavi in uporablja postopke za upravljanje zahtev za spremembe navedenih specifikacij. V ta namen Agencija vzpostavi in vodi register zahtev za spremembe specifikacij telematskih aplikacij in njihovega statusa.

3.   Agencija razvije in vzdržuje tehnična orodja za upravljanje različic specifikacij telematskih aplikacij
  ter zagotovi združljivost teh različic, tako navzdol kot navzgor
  . [Sprememba 67]

4.   Agencija pomaga Komisiji pri spremljanju uvajanja telematskih aplikacij v skladu z zadevnimi TSI.

Člen 20

Podpora priglašenim organom za ugotavljanje skladnosti

1.   Agencija podpira dejavnosti priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti iz člena 27 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti]. Ta podpora zajema predvsem pripravo smernic za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti iz člena 9 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] in smernic za postopek ES-verifikacije iz člena 10 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema].

2.   Agencija olajša sodelovanje priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, pri čemer deluje zlasti kot tehnični sekretariat za njihovo usklajevalno skupino.

POGLAVJE 5

NALOGE, POVEZANE Z NACIONALNIMI PREDPISI

Člen 21

Pregled osnutka nacionalnih predpisov

1.   Agencija v dveh mesecih po prejemu pregleda osnutek nacionalnih predpisov, ki se ji predloži v skladu s:

| (a) | členom 8(2) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah], |
| --- | --- |

(a)

členom 8(2) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah],

| (b) | členom 14 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. |
| --- | --- |

(b)

členom 14 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema].

2.   Če Agencija po pregledu
  in v rokih
  iz odstavka 1 meni, da nacionalni predpisi omogočajo izpolnitev bistvenih zahtev za interoperabilnost, upoštevanje SVM in doseganje SVC ter da ne bi povzročili samovoljne diskriminacije ali prikrite omejitve delovanja železniškega prometa med državami članicami, o pozitivni oceni obvesti Komisijo in zadevno državo članico. Komisija lahko potrdi predpis v sistemu IT iz člena 23. [Sprememba 68]

3.   Če pregled iz odstavka 1 privede do negativne ocene, Agencija:

| (a) | izda priporočilo, ki ga naslovi na zadevno državo članico, v katerem navede razloge, zakaj zadevni predpis ne bi smel postati veljaven in/ali se uporabljati; |
| --- | --- |

(a)

izda priporočilo, ki ga naslovi na zadevno državo članico, v katerem navede razloge, zakaj zadevni predpis ne bi smel postati veljaven in/ali se uporabljati;

| (b) | obvesti Komisijo o negativni oceni. |
| --- | --- |

(b)

obvesti Komisijo o negativni oceni.

4.   Če država članica v dveh mesecih od prejema priporočila Agencije iz točke (a) odstavka 3 ne ukrepa, lahko Komisija po prejemu informacij iz točke (b) odstavka 3 in po tem, ko ji zadevna država članica sporoči razloge, sprejme odločitev, ki jo naslovi na zadevno državo članico in s katero od nje zahteva, da spremeni zadevni osnutek predpisa, začasno ustavi njegovo sprejetje, začetek veljavnosti ali izvajanje.

4a.
     
  Določbe tega člena ne veljajo za nacionalne predpise o zdravju in varnosti pri delu ter kvalifikacijah in usposabljanju železniškega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge. [Sprememba 69]

4b.
     
  Če so potrebni nujni preventivni ukrepi iz člena 8 Direktive ...[Direktiva o varnosti na železnicah] in člena 14(4) Direktive... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema], ki zadevajo več držav članic, zlasti po nesreči ali incidentu, vodi Agencija usklajevanje predpisa na ravni Unije skupaj z nacionalnimi varnostnimi organi. Agencija po potrebi izda priporočilo ali mnenje za Komisijo. [Sprememba 70]

Člen 22

Pregled veljavnih nacionalnih predpisov

1.   Agencija v dveh mesecih po prejemu pregleda nacionalne predpise, ki se ji predložijo v skladu s členom 14(3) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema].

1a.
     
  Agencija preuči nacionalne predpise, veljavne na dan začetka uporabe te uredbe. Za dosego tega cilja Agencija upravnemu odboru predlaga delovni načrt za preučitev predpisov v okviru večletnih in letnih delovnih programov iz člena 48. V skladu s členom 50 Agencija vsako leto upravnemu odboru predloži poročilo o napredku njenega dela in o doseženih rezultatih. [Sprememba 71]

2.   Če Agencija po pregledu iz odstavka 1 meni, da nacionalni predpisi omogočajo izpolnitev bistvenih zahtev za interoperabilnost, upoštevanje SVM in doseganje SVC ter da ne bi povzročili samovoljne diskriminacije ali prikrite omejitve delovanja železniškega prometa med državami članicami, o pozitivni oceni obvesti Komisijo in zadevno državo članico. Komisija lahko potrdi predpis v sistemu IT iz člena 23. [Sprememba 72]

3.   Če pregled iz odstavka 1 privede do negativne ocene, Agencija:

| (a) | izda priporočilo, ki ga naslovi na zadevno državo članico,
  da je treba takoj razveljaviti ali spremeniti predpis, ki je bil negativno ocenjen, ter
  v katerem navede razloge, zakaj bi bilo

  je
  treba zadevni

  ta
  predpis spremeniti ali razveljaviti; [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(a)

izda priporočilo, ki ga naslovi na zadevno državo članico,
  da je treba takoj razveljaviti ali spremeniti predpis, ki je bil negativno ocenjen, ter
  v katerem navede razloge, zakaj bi bilo

  je
  treba zadevni

  ta
  predpis spremeniti ali razveljaviti; [Sprememba 73]

| (b) | obvesti Komisijo o negativni oceni
  in ji posreduje priporočilo, naslovljeno na državo članico
  . [Sprememba 74] |
| --- | --- |

(b)

obvesti Komisijo o negativni oceni
  in ji posreduje priporočilo, naslovljeno na državo članico
  . [Sprememba 74]

4.   Če država članica v dveh mesecih od prejema priporočila Agencije iz točke (a) odstavka 3 ne ukrepa, lahko Komisija po prejemu informacij iz točke (b) odstavka 3 in po tem, ko ji zadevna država članica sporoči razloge, sprejme odločitev, ki jo naslovi na zadevno državo članico in s katero od nje zahteva, da spremeni ali razveljavi zadevni predpis.

5.   Postopek, opisan v odstavkih 2 in, 3
  in 4
  , se smiselno uporablja v primerih, ko Agencija ugotovi
  ali je seznanjena
  , da je kateri koli nacionalni predpis, priglašen ali ne, odvečen ali v nasprotju s SVM, SVC, TSI ali katero koli drugo zakonodajo Unije na področju železnic
  ali predstavlja neupravičeno oviro za vzpostavitev enotnega železniškega trga
  .
  V tem primeru veljajo roki, določeni v odstavku 1. [Sprememba 75]

5a.
     
  V zadevah glede usposabljanja, zdravja in varnosti pri delu železniškega osebja, ki opravlja za varnost pomembne naloge, lahko Agencija uporablja ta člen le, če imajo nacionalna pravila potencialno diskriminatoren učinek. [Sprememba 76]

Člen 22a

Uporaba zbirke podatkov

Agencija opravi tehnični pregled veljavnih nacionalnih predpisov, navedenih v razpoložljivih nacionalnih zakonodajnih okvirih, kot so našteti v zbirki podatkov o referenčnih dokumentih, ki jih Agencija objavi na dan začetka veljavnosti te uredbe. [Sprememba 77]

Člen 23

Sistem IT, ki se uporablja za namene priglasitve in razvrstitev nacionalnih predpisov

1.   Agencija vzpostavi in upravlja namenski sistem IT, ki vsebuje nacionalne predpise iz členov 21(1) in 22(1), ter
  sprejemljiva skladna nacionalna sredstva iz člena 2(28a) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. Agencija zagotovi
  dostop do njega zagotovi zainteresiranim stranem in javnosti. [Sprememba 78]

1a.
     
  Države članice v roku enega meseca od začetka veljavnosti te uredbe Komisiji priglasijo vse veljavne nacionalne predpise, ki niso bili priglašeni do datuma začetka veljavnosti te uredbe. [Sprememba 79]

2.   Države članice priglasijo Agenciji in Komisiji nacionalne predpise iz členov 21(1) in 22(1) prek sistema IT iz odstavka 1. Agencija objavi pravila v tem sistemu in jih uporabi za obveščanje Komisije v skladu s členoma 21 in 22.
  Agencija uporablja ta sistem za seznanjanje Komisije z vsemi negativnimi priporočili, posredovanimi državi članici, v skladu s členom 21(3) ter členom 22(3)(b). [Sprememba 80]

3.   Agencija razvrsti priglašene nacionalne predpise v skladu s členom 14(8) Direktive .... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. V ta namen uporabi sistem iz prvega odstavka tega člena.

4.   Agencija razvrsti priglašene nacionalne predpise v skladu s členom 8(2) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnici], pri čemer upošteva razvoj zakonodaje EU. V ta namen razvije instrument za upravljanje pravil, ki ga države članice uporabljajo za poenostavitev svojih sistemov nacionalnih pravil. Agencija za objavo instrumenta za upravljanje pravil uporabi sistem iz prvega odstavka tega člena.

4a.
     
  Agencija prek sistema iz odstavka 1 tega člena zagotovi tudi javno dostopnost stanja ocenjevanja teh pravil in, ko je to končano, rezultate ocenjevanja. [Sprememba 81]

POGLAVJE 6

NALOGE, POVEZANE Z EVROPSKIM SISTEMOM ZA UPRAVLJANJE ŽELEZNIŠKEGA PROMETA (ERTMS)

Člen 24

Sistemski organ za ERTMS

1.   Agencija deluje kot sistemski organ, odgovoren za vzdrževanje tehničnih specifikacij za ERTMS.

2.   Agencija opredeli, objavi in uporablja postopke za upravljanje zahtev za spremembe teh specifikacij. V ta namen Agencija vzpostavi in vodi register zahtev za spremembe specifikacij ERTMS in njihovega statusa.

3.   Agencija priporoči sprejetje nove različice tehničnih specifikacij ERTMS. Vendar to stori le, kadar je predhodna različica dovolj izrabljena. Oblikovanje novih različic ne sme ogrožati stopnje uporabe ERTMS, stabilnosti specifikacij, ki je potrebna za optimizacijo proizvodnje opreme ERTMS, donosa naložb prevoznikov v železniškem prometu in
  imetnikov in
  učinkovitega načrtovanja uporabe ERTMS. [Sprememba 82]

4.   Agencija razvije in vzdržuje tehnična orodja za upravljanje različic ERTMS za zagotovitev tehnične in operativne združljivosti med omrežji in vozili, ki so opremljena z različnimi različicami, ter za zagotovitev pobud za hitro izvajanje veljavnih različic.

5.   Agencija v skladu s členom 5(10) Direktive ... [Direktive o interoperabilnosti železniškega sistema] zagotovi, da so poznejše različice opreme ERTMS tehnično združljive s predhodnimi različicami.

6.   Agencija pripravi in razširja zadevne smernice o uporabi za zainteresirane strani in dokumentacijo s pojasnili, povezano s tehničnimi specifikacijami za ERTMS.

Člen 25

Ad hoc delovna skupina priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti za ERTMS

1.   Agencija oblikuje in predseduje ad hoc delovni skupini priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti za ERTMS iz člena 27 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema].

Delovna skupina preverja skladnost uporabe postopka za ocenjevanje skladnosti ali primernosti za uporabo komponente interoperabilnosti iz člena 9 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti] in postopkov ES-verifikacije iz člena 10 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti], ki jih izvajajo priglašeni organi za ugotavljanje skladnosti.

2.   Agencija Komisiji vsaki dve leti poroča o dejavnostih delovne skupine iz odstavka 1, vključno s statističnimi podatki o udeležbi predstavnikov priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti v delovni skupini.

3.   Agencija oceni uporabo postopka za ugotavljanje skladnosti komponent interoperabilnosti in postopka ES-verifikacije za opremo ERTMS ter vsaki dve leti Komisiji predloži poročilo, v katerem predlaga izboljšave, kjer je to primerno.

Člen 26

Podpiranje tehnične in operativne združljivosti med podsistemi ERTMS na vozilu in ob progi

1.   Agencija lahko prevoznikom v železniškem prometu na njihovo zahtevo pomaga pri preverjanju tehnične in operativne združljivosti med podsistemi ERTMS na vozilu in ob progi pred začetkom obratovanja vozil. [Sprememba 83]

2.   Če Agencija ugotovi, da obstaja tveganje za pomanjkljivo tehnično in operativno združljivost med omrežji in vozili, opremljenimi z opremo ERTMS, v smislu posebnih projektov ERTMS, lahko od zadevnih udeležencev, zlasti proizvajalcev, priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, prevoznikov v železniškem prometu,
  imetnikov,
  upravljavcev infrastrukture in nacionalnih varnostnih organov zahteva, da zagotovijo vse ustrezne informacije o uporabljenih postopkih za ES-verifikacijo in začetek obratovanja ter o operativnih pogojih. Agencija
  nemudoma
  obvesti Komisijo o takšnem tveganju in ji po potrebi priporoči ustrezne ukrepe. [Sprememba 84]

2a.
     
  Agencija vzpostavi testni tir in laboratorij za centralizirano preizkušanje opreme ERTMS ob progi in na vlakih. [Sprememba 85]

Člen 27

Podpiranje uvajanja ERTMS in projektov ERTMS

1.   Agencija spremlja uvajanje ERTMS v skladu z načrtom za uvedbo, opredeljenim v Sklepu Komisije 2012/88/EU (15), ter spremlja usklajevanje namestitve ERTMS na vseevropskih prometnih koridorjih in železniških tovornih koridorjih, kot določa Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

2.   Agencija zagotovi tehnično spremljanje projektov za uvedbo ERTMS, ki jih financira Unija, vključno z analizo razpisne dokumentacije v času javnih razpisov, kjer je to primerno. Agencija po potrebi tudi pomaga upravičencem do sredstev Unije za zagotovitev, da so tehnične rešitve, izvedene v projektih, povsem skladne s TSI, kar zadeva vodenje-upravljanje in signalizacijo, in torej v celoti interoperabilne.

Člen 28

Akreditiranje laboratorijev

1.   Agencija podpira usklajeno akreditiranje laboratorijev za ERTMS v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008, predvsem s posredovanjem ustreznih smernic akreditacijskim organom.

2.   Agencija lahko kot opazovalka sodeluje v medsebojnih pregledih, ki se zahtevajo z Uredbo (ES) št. 765/2008.

2a.
     
  Če ima Agencija pomisleke glede uspešnosti akreditiranega laboratorija, o tem obvesti pristojni organ za akreditiranje ter zadevno državo članico in nacionalne varnostne organe. Agencija je povabljena, da kot opazovalka sodeluje pri strokovnem ocenjevanju. Če ima Agencija pomisleke, o tem nemudoma obvesti zadevno državo članico in nacionalne varnostne organe. [Sprememba 86]

POGLAVJE 7

NALOGE, POVEZANE S SPREMLJANJEM ENOTNEGA EVROPSKEGA ŽELEZNIŠKEGA OBMOČJA

Člen 29

Spremljanje nacionalnih varnostnih organov

1.   Agencija spremlja delovanje in odločanje nacionalnih varnostnih organov prek revizij in inšpekcijskih pregledov.

2.   Agencija ima pravico revidirati:

| (a) | sposobnost nacionalnih varnostnih organov, da izvedejo naloge, povezane z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(a)

sposobnost nacionalnih varnostnih organov, da izvedejo naloge, povezane z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu;

| (b) | učinkovitost spremljanja sistemov varnega upravljanja udeležencev iz člena 16 Direktive [...] [Direktiva o varnosti na železnicah], ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi. |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost spremljanja sistemov varnega upravljanja udeležencev iz člena 16 Direktive [...] [Direktiva o varnosti na železnicah], ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi.

Postopek za izvajanje revizij sprejme upravni odbor.

3.   Agencija izda revizijska poročila ter jih pošlje zadevnim nacionalnim varnostnim organom in Komisiji. Vsako revizijsko poročilo vključuje predvsem seznam vseh pomanjkljivosti, ki jih ugotovi Agencija, in priporočila za izboljšanje.

4.   Če Agencija meni, da pomanjkljivosti iz odstavka 3 zadevnemu nacionalnemu varnostnemu organu preprečujejo učinkovito izvajanje njegovih nalog, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu, nacionalnemu varnostnemu organu priporoči, da sprejme ustrezne ukrepe v roku, ki se

  ga
  določi glede na pomembnost pomanjkljivosti. [Sprememba 87]

5.   Če se nacionalni varnostni organ ne strinja s priporočilom Agencije iz odstavka 4 ali če nacionalni varnostni organ ne ukrepa na podlagi priporočila Agencije v treh mesecih od njegovega prejema, lahko Komisija v šestih mesecih sprejme odločitev v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 75.

6.   Agencija ima tudi pravico izvajati napovedane ali nenapovedane inšpekcijske preglede v nacionalnih varnostnih organih, da preveri določena področja njihovih dejavnosti in delovanja, zlasti da pregleda dokumente, postopke in evidence, povezane z njihovimi nalogami iz člena 16 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]. Inšpekcijski pregledi se lahko izvedejo priložnostno ali v skladu z načrtom, ki ga pripravi Agencija. Inšpekcijski pregled lahko traja največ dva dneva. Nacionalni organi držav članic olajšajo delo osebja Agencije. Agencija posreduje Komisiji poročilo o vsakem inšpekcijskem pregledu.

6a.
     
  Če v primerih iz člena 10(2a) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah] in člena 20(9a) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] nacionalni varnostni organi sprejmejo nasprotujoče si odločitve in ni sprejeta za vse sprejemljiva odločitev, lahko prosilec, na katerega se nanašajo te odločitve, ali nacionalni varnostni organ, ki ga to zadeva, te odločitve posreduje Agenciji, ki sprejme končno odločitev. [Sprememba 88]

Člen 30

Spremljanje priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti

1.   Agencija spremlja priglašene organe za ugotavljanje skladnosti s pomočjo akreditacijskih organov, revizije in inšpekcijskih pregledov iz odstavkov 2–5.

2.   Agencija podpira usklajeno akreditiranje priglašenih organov za ugotavljanje skladnosti, predvsem s pripravo ustreznih smernic o ocenjevalnih merilih in postopkih, s katerimi se oceni, ali priglašeni organi izpolnjujejo zahteve iz člena 27

  poglavja 6
  Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] za akreditacijske organe prek evropske akreditacijske infrastrukture, priznane s členom 14 Uredbe (ES) št. 765/2008. [Sprememba 89]

3.   Pri priglašenih organih za ugotavljanje skladnosti, ki niso akreditirani v skladu s členom 24 Direktive... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema], lahko Agencija revidira njihove zmogljivosti, da izpolnijo zahteve iz člena 27 navedene direktive. Postopek za izvajanje revizij sprejme upravni odbor.

4.   Agencija izdaja revizijska poročila o dejavnostih iz odstavka 3 ter jih pošlje zadevnim priglašenim organom za ugotavljanje skladnosti in Komisiji. Vsako revizijsko poročilo vključuje predvsem vse pomanjkljivosti, ki jih ugotovi Agencija, in priporočila za izboljšanje. Če Agencija meni, da te pomanjkljivosti zadevnemu priglašenemu organu preprečujejo učinkovito izvajanje njegovih nalog, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu, sprejme priporočilo, s katerim od države članice, kjer ima tak priglašeni organ sedež, zahteva, da izvede ustrezne ukrepe v določenem roku
  , ki ga določi Agencija
  . [Sprememba 90]

5.   Če se država članica ne strinja s priporočilom iz odstavka 4 ali če priglašeni organ ne ukrepa na podlagi priporočila Agencije v treh mesecih od njegovega prejema, lahko Komisija v šestih mesecih sprejme mnenje v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 75.

6.   Agencija lahko, tudi s sodelovanjem z ustreznimi nacionalnimi akreditacijskimi organi, izvaja napovedane ali nenapovedane inšpekcijske preglede v priglašenih organih za ugotavljanje skladnosti, da preveri določena področja njihovih dejavnosti in delovanja, zlasti da pregleda dokumente, certifikate in evidence, povezane z njihovimi nalogami iz člena 27 Direktive [...] [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. Inšpekcijski pregledi se lahko izvedejo priložnostno ali v skladu z načrtom, ki ga pripravi Agencija. Inšpekcijski pregled lahko traja največ dva dneva. Priglašeni organi za ugotavljanje skladnosti olajšajo delo osebja Agencije. Agencija posreduje Komisiji poročilo o vsakem inšpekcijskem pregledu.

Člen 31

Spremljanje napredka interoperabilnosti in varnosti

1.   Agencija skupaj z mrežo nacionalnih preiskovalnih organov zbere ustrezne podatke o nesrečah in incidentih ter spremlja prispevek nacionalnih preiskovalnih organov k varnosti v celotnem železniškem sistemu.

2.   Agencija spremlja skupno učinkovitost varnosti železniškega sistema
  in varnostnega regulativnega okvira
  . Agencija lahko predvsem zaprosi za pomoč mrež iz člena 34, vključno z zbiranjem podatkov. Agencija uporabi tudi podatke, ki jih je zbral Eurostat, in sodeluje z Eurostatom z namenom, da se izogne kakršnemu koli podvajanju dela ter da zagotovi metodološko doslednost med skupnimi varnostnimi kazalniki in kazalniki, uporabljenimi pri drugih načinih prevoza. [Sprememba 91]

3.   Agencija na zahtevo Komisije izda priporočila za izboljšanje interoperabilnosti železniških sistemov predvsem s tem, da omogoča usklajenost med prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture ali med upravljavci infrastrukture

  vzpostavi skupni sistem spremljanja dogodkov in poročanja o njih
  . [Sprememba 92]

4.   Agencija spremlja
  in ocenjuje
  napredek interoperabilnosti in varnosti železniških sistemov
  ter z njimi povezanih stroškov in prednosti
  . Vsaki dve leti predloži Komisiji in objavi poročilo o napredku interoperabilnosti in varnosti na enotnem evropskem železniškem območju. [Sprememba 93]

5.   Agencija na zahtevo Komisije pripravi poročila o stanju izvajanja ter uporabi zakonodaje Unije o varnosti in interoperabilnosti v določeni državi članici.

POGLAVJE 8

DRUGE NALOGE

Člen 32

Vlakovno osebje

1.   Agencija opravi ustrezne naloge, povezane z vlakovnim osebjem, določene v členih 4, 20, 22, 23, 25, 28, 33, 34, 35 in 37 Direktive 2007/59/ES.

2.   Komisija lahko od Agencije zahteva, da opravi druge naloge, povezane z vlakovnim osebjem, v skladu z Direktivo 2007/59/ES
  , in povezane z vlakovnim osebjem, ki opravlja za varnost pomembne naloge, ki niso zajete z Direktivo 2007/59/ES
  . [Sprememba 94]

3.   Agencija se posvetuje z organi, ki so pristojni za vprašanja vlakovnega osebja, o nalogah iz odstavkov 1 in 2. Agencija lahko spodbuja sodelovanje med temi organi, vključno z organiziranjem ustreznih srečanj z njihovimi predstavniki.

Člen 33

Registri in njihova dostopnost

1.   Agencija vzpostavi in vodi

  opredeli
  evropske registre, kot določajo členi 43, 44 in 45 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]
  v praktični, učinkoviti in uporabnikom prijazni obliki, da podpre poslovne in operativne potrebe
  . Agencija deluje kot sistemski organ za vse registre in zbirke podatkov iz Direktiv o varnosti, interoperabilnosti in strojevodjih. To vključuje zlasti naslednje: [Sprememba 95]

| (a) | razvijanje in vodenje specifikacij registrov; |
| --- | --- |

(a)

razvijanje in vodenje specifikacij registrov;

| (b) | usklajevanje razvoja v državah članicah v zvezi z registri; |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje razvoja v državah članicah v zvezi z registri;

| (c) | zagotavljanje smernic o registrih zadevnim zainteresiranim stranem; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje smernic o registrih zadevnim zainteresiranim stranem;

| (d) | izdajanje priporočil Komisiji o izboljšavah specifikacij obstoječih registrov in morebitni potrebi po vzpostavitvi novih.; |
| --- | --- |

(d)

izdajanje priporočil Komisiji o izboljšavah specifikacij obstoječih registrov in morebitni potrebi po vzpostavitvi novih.;

| (da) | vzpostavitev in vzdrževanje registrov iz točk (g), (i) in (ma); [Sprememba 96] |
| --- | --- |

(da)

vzpostavitev in vzdrževanje registrov iz točk (g), (i) in (ma); [Sprememba 96]

| (db) | vzpostavitev evropskega registra vozil. [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(db)

vzpostavitev evropskega registra vozil. [Sprememba 97]

1a.
     
  Evropski register vozil:

| (a) | vodi Agencija; |
| --- | --- |

(a)

vodi Agencija;

| (b) | je javen; |
| --- | --- |

(b)

je javen;

| (c) | vključuje nacionalne registre vozil najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija z izvedbenimi akti določi obliko in vrsto dokumenta. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 75; |
| --- | --- |

(c)

vključuje nacionalne registre vozil najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija z izvedbenimi akti določi obliko in vrsto dokumenta. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 75;

| (d) | vsebuje vsaj naslednje podatke za vsak tip vozila:










  (i) | tehnične značilnosti tipa vozila, kakor so opredeljene v ustrezni TSI; |
| --- | --- | --- |

(d)

vsebuje vsaj naslednje podatke za vsak tip vozila:

(i)

tehnične značilnosti tipa vozila, kakor so opredeljene v ustrezni TSI;

| (ii) | ime proizvajalca; |
| --- | --- |

(ii)

ime proizvajalca;

| (iii) | datume in reference zaporednih dovoljenj za ta tip vozila, vključno z vsemi omejitvami ali preklici, ter seznam držav članic, ki so izdale dovoljenje; |
| --- | --- |

(iii)

datume in reference zaporednih dovoljenj za ta tip vozila, vključno z vsemi omejitvami ali preklici, ter seznam držav članic, ki so izdale dovoljenje;

| (iv) | konstrukcijske značilnosti, namenjene osebam z omejeno mobilnostjo in invalidnim osebam. |
| --- | --- |

(iv)

konstrukcijske značilnosti, namenjene osebam z omejeno mobilnostjo in invalidnim osebam.

Ko Agencija izda, obnovi, spremeni, začasno razveljavi ali razveljavi dovoljenje za začetek obratovanja tipa vozila, nemudoma posodobi register. [Sprememba 98]

2.   Agencija zagotovi, da so javnosti na voljo naslednje listine in registri iz Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] in Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]
  prek uveljavljene, uporabniku prijazne in zlahka dostopne rešitve informacijske tehnologije
  : [Sprememba 99]

| (a) | ES-izjave o verifikaciji podsistemov; |
| --- | --- |

(a)

ES-izjave o verifikaciji podsistemov;

| (b) | ES-izjave o skladnosti komponent interoperabilnosti in ES-izjave o primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo; |
| --- | --- |

(b)

ES-izjave o skladnosti komponent interoperabilnosti in ES-izjave o primernosti komponent interoperabilnosti za uporabo;

| (c) | dovoljenja, izdana v skladu z Direktivo ... [Direktiva o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)]; |
| --- | --- |

(c)

dovoljenja, izdana v skladu z Direktivo ... [Direktiva o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev)];

| (d) | varnostna spričevala, izdana v skladu s členom 10 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]; |
| --- | --- |

(d)

varnostna spričevala, izdana v skladu s členom 10 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah];

| (e) | poročila o preiskavah, ki se pošljejo Agenciji v skladu s členom 24 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]; |
| --- | --- |

(e)

poročila o preiskavah, ki se pošljejo Agenciji v skladu s členom 24 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah];

| (f) | nacionalni predpisi, o katerih se Komisijo obvesti v skladu s členom 8 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah] ter členom 14 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti]
  , in njihova ocena s strani Agencije
  ; [Sprememba 100] |
| --- | --- |

(f)

nacionalni predpisi, o katerih se Komisijo obvesti v skladu s členom 8 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah] ter členom 14 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti]
  , in njihova ocena s strani Agencije
  ; [Sprememba 100]

| (g) | registri

  evropski register
  vozil, tudi prek povezav z zadevnimi nacionalnimi registri; [Sprememba 101] |
| --- | --- |

(g)

registri

  evropski register
  vozil, tudi prek povezav z zadevnimi nacionalnimi registri; [Sprememba 101]

| (h) | registri infrastrukture, tudi prek povezav z zadevnimi nacionalnimi registri; |
| --- | --- |

(h)

registri infrastrukture, tudi prek povezav z zadevnimi nacionalnimi registri;

| (i) | evropski register dovoljenih tipov vozil; |
| --- | --- |

(i)

evropski register dovoljenih tipov vozil;

| (j) | register zahtev po spremembah in načrtovanih sprememb specifikacij ERTMS; |
| --- | --- |

(j)

register zahtev po spremembah in načrtovanih sprememb specifikacij ERTMS;

| (k) | register zahtev po spremembah in načrtovanih sprememb TSI telematskih aplikacij za potniški promet (TAP)/TSI telematskih aplikacij za tovorni promet (TAF); |
| --- | --- |

(k)

register zahtev po spremembah in načrtovanih sprememb TSI telematskih aplikacij za potniški promet (TAP)/TSI telematskih aplikacij za tovorni promet (TAF);

| (l) | register oznak imetnikov vozil, ki ga hrani Agencija v skladu s TSI o delovanju in upravljanju prometa; |
| --- | --- |

(l)

register oznak imetnikov vozil, ki ga hrani Agencija v skladu s TSI o delovanju in upravljanju prometa;

| (m) | poročila o kakovosti, izdana v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(m)

poročila o kakovosti, izdana v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| (ma) | register imetnikov spričeval, zadolženih za vzdrževanje v skladu s členom 14 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]. [Sprememba 102] |
| --- | --- |

(ma)

register imetnikov spričeval, zadolženih za vzdrževanje v skladu s členom 14 Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]. [Sprememba 102]

3.   Države članice in Komisija na podlagi osnutka, ki ga pripravi Agencija, razpravljajo o praktičnih načinih pošiljanja listin iz odstavka 2 in v zvezi z njimi dosežejo dogovor.

4.   Pri pošiljanju listin iz odstavka 2 lahko zadevni organi navedejo, katere listine se javnosti ne smejo razkriti iz varnostnih razlogov.

5.   Nacionalni organi, odgovorni za izdajo dovoljenj in spričeval, navedenih v točkah (c) in (d) odstavka 2, obvestijo Agencijo v roku enega meseca

  deset dni
  od vsake posamezne odločitve o izdaji, podaljšanju, spremembi ali razveljavitvi dovoljenj in spričeval. [Sprememba 103]

6.   Agencija lahko v javno zbirko podatkov vključi kateri koli javni dokument ali povezavo v zvezi s cilji te uredbe, ob upoštevanju veljavne zakonodaje Unije o varstvu podatkov.

Člen 34

Mreže nacionalnih varnostnih organov, preiskovalnih organov in predstavniških organov [Sprememba 104]

1.   Agencija vzpostavi mrežo nacionalnih varnostnih organov in mrežo preiskovalnih organov iz člena 21

  17(4)
  Direktive.../... [Direktiva o varnosti na železnicah]. Agencija jim zagotovi sekretariat. Naloge mrež so predvsem: [Sprememba 105]

| (a) | izmenjava informacij, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(a)

izmenjava informacij, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu;

| (b) | spodbujanje dobrih praks; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje dobrih praks;

| (c) | zagotavljanje podatkov Agenciji o varnosti v železniškem prometu, zlasti podatkov v zvezi s skupnimi varnostnimi kazalniki.; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podatkov Agenciji o varnosti v železniškem prometu, zlasti podatkov v zvezi s skupnimi varnostnimi kazalniki.;

| (ca) | po potrebi obveščanje Agencije o pomanjkljivostih v zakonodaji, ki izhaja iz Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah] in Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. [Sprememba 106] |
| --- | --- |

(ca)

po potrebi obveščanje Agencije o pomanjkljivostih v zakonodaji, ki izhaja iz Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah] in Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema]. [Sprememba 106]

Agencija pospešuje sodelovanje med tema mrežama, predvsem se lahko odloči za skupna srečanja obeh mrež.

2.   Agencija vzpostavi mrežo predstavniških organov iz železniškega sektorja, ki delujejo na ravni Unije
  , ki vključuje predstavnike potnikov, potnike z zmanjšano mobilnostjo in zaposlene
  . Seznam teh organov se opredeli v izvedbenem aktu, ki ga sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 75. Agencija mreži zagotovi sekretariat. Naloge mreže so predvsem: [Sprememba 107]

| (a) | izmenjava informacij, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu; |
| --- | --- |

(a)

izmenjava informacij, povezanih z varnostjo in interoperabilnostjo v železniškem prometu;

| (b) | spodbujanje dobrih praks; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje dobrih praks;

| (c) | zagotavljanje podatkov Agenciji o varnosti in interoperabilnosti v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podatkov Agenciji o varnosti in interoperabilnosti v železniškem prometu.

3.   Mreže iz odstavkov 1 in 2 lahko izdajajo nezavezujoča mnenja o osnutku priporočil iz člena 9(2).

4.   Agencija lahko vzpostavi druge mreže teles ali organov, ki so odgovorni za del železniškega sistema.

5.   Komisija lahko sodeluje v srečanjih mrež iz tega člena.

Člen 35

Sporočanje in razširjanje

Agencija zadevnim zainteresiranim stranem sporoča in razširja evropski okvir železniške zakonodaje, standarde in smernice v skladu z ustreznimi načrti sporočanja in razširjanja, ki jih je sprejel upravni odbor. Upravni odbor redno posodablja te načrte na podlagi analize potreb.

Člen 36

Raziskave in spodbujanje inovativnosti

1.   Agencija na zahtevo Komisije prispeva k raziskovalnim dejavnostim na področju železnice na ravni Unije, med drugim tudi s podporo ustreznim službam Komisije in predstavniškim organom. Prispevek ne vpliva na druge raziskovalne dejavnosti na ravni Unije.

2.   Komisija lahko Agenciji poveri nalogo spodbujanja inovativnosti, namenjene izboljšanju interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu, zlasti uporabo novih informacijskih tehnologij ter sistemov za sledenje.

Člen 37

Pomoč Komisiji

1.   Agencija Komisiji na njeno zahtevo pomaga pri izvajanju zakonodaje Unije, ki ima za cilj povečevanje stopnje interoperabilnosti železniških sistemov in razvijanje skupnega pristopa k varnosti evropskega železniškega sistema.

2.   Ta pomoč lahko zajema:

| (a) | strokovno svetovanje o zadevah, za katere so potrebni specifično znanje in izkušnje; |
| --- | --- |

(a)

strokovno svetovanje o zadevah, za katere so potrebni specifično znanje in izkušnje;

| (b) | zbiranje informacij prek mrež iz člena 34. |
| --- | --- |

(b)

zbiranje informacij prek mrež iz člena 34.

Člen 38

Pomoč pri ocenjevanju železniških projektov

Brez poseganja v izjeme, določene v členu 9 Direktive [...] [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema], Agencija na zahtevo Komisije s stališča interoperabilnosti in varnosti preveri vsak projekt načrtovanja, gradnje, obnove ali dograditve podsistema, za katerega je bila vložena prošnja za finančno podporo Unije.
  V primeru projektov v okviru programa vseevropskega prometnega omrežja (TEN–T) bi morala Agencija tesno sodelovati z izvajalsko agencijo za vseevropsko prometno omrežje. [Sprememba 108]

Agencija predloži mnenje o skladnosti projekta z ustrezno zakonodajo o interoperabilnosti in varnosti v roku, dogovorjenem s Komisijo glede na pomembnost projekta in razpoložljive vire, ki pa ne sme biti daljši kot dva meseca.

Člen 39

Pomoč državam članicam, državam kandidatkam in zainteresiranim stranem

1.   Agencija na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije, držav članic, držav kandidatk ali mrež iz člena 34 izvaja dejavnosti usposabljanja ali druge ustrezne dejavnosti v zvezi z uporabo in pojasnitvijo zakonodaje o interoperabilnosti in varnosti v železniškem prometu ter s tem povezanih proizvodov Agencije, kot so registri, vodniki o izvajanju ali priporočila.

2.   Naravo in obseg dejavnosti iz odstavka 1 določi odbor in te dejavnosti se vključi v delovni program.

Člen 40

Mednarodni odnosi

1.   Če je to potrebno za dosego ciljev, določenih v tej uredbi, ter brez poseganja v ustrezne pristojnosti držav članic in institucij Unije, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje, lahko Agencija vzpostavi stike in sklene upravne dogovore z nadzornimi organi, mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav, pristojnimi za zadeve, ki jih zajemajo dejavnosti Agencije, da bi bila na tekočem s tehničnim razvojem ter zagotovila spodbujanje zakonodaje in standardov Evropske unije o železnicah.

2.   Ti dogovori za Unijo in njene države članice ne ustvarijo pravne obveznosti, niti državam članicam in njihovim pristojnim organom ne preprečujejo sklenitve dvostranskih ali večstranskih dogovorov s temi nadzornimi organi, mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav. O teh dogovorih in sodelovanju se je treba predhodno pogovoriti s Komisijo in ji redno poročati.

3.   Upravni odbor sprejme strategijo o odnosih s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami glede zadev, ki so v pristojnosti Agencije. Strategija se vključi v letni in večletni delovni program Agencije s specifikacijo povezanih virov.
  Strategija poskuša zagotoviti, da dejavnosti Agencije spodbujajo vzajemni dostop za prevoznike Unije v železniškem prometu do trgov železniškega prometa v tretjih državah. [Sprememba 109]

Člen 41

Usklajevanje glede rezervnih delov

Agencija prispeva k opredelitvi možnih železniških rezervnih delov, ki jih je treba standardizirati. V ta namen lahko Agencija ustanovi delovno skupino za usklajevanje dejavnosti zainteresiranih strani in vzpostavi stike z evropskimi organi za standarde. Agencija predloži Komisiji ustrezna priporočila
  najkasneje dve leti po začetku veljavnosti te uredbe
  . [Sprememba 110]

POGLAVJE 9

ORGANIZACIJA AGENCIJE

Člen 42

Upravna in vodstvena struktura

Upravna in vodstvena struktura Agencije vključuje:

| (a) | upravni odbor, ki izvaja funkcije iz člena 47; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor, ki izvaja funkcije iz člena 47;

| (b) | izvršni odbor, ki izvaja funkcije iz člena 49; |
| --- | --- |

(b)

izvršni odbor, ki izvaja funkcije iz člena 49;

| (c) | izvršnega direktorja, ki izvaja pristojnosti iz člena 50; |
| --- | --- |

(c)

izvršnega direktorja, ki izvaja pristojnosti iz člena 50;

| (d) | komisijo za pritožbe, ki izvaja pristojnosti iz členov 54–56. |
| --- | --- |

(d)

komisijo za pritožbe, ki izvaja pristojnosti iz členov 54–56.

Člen 43

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor je sestavljen iz enega predstavnika vsake države članice in štirih

  dveh
  predstavnikov Komisije, od katerih imajo vsi pravico do glasovanja. [Sprememba 111]

Upravni odbor zajema tudi šest predstavnikov, ki nimajo pravice do glasovanja in na evropski ravni zastopajo naslednje skupine:

| (a) | prevoznike v železniškem prometu, |
| --- | --- |

(a)

prevoznike v železniškem prometu,

| (b) | upravljavce infrastrukture, |
| --- | --- |

(b)

upravljavce infrastrukture,

| (c) | železniško industrijo, |
| --- | --- |

(c)

železniško industrijo,

| (d) | sindikate, |
| --- | --- |

(d)

sindikate,

| (e) | potnike, |
| --- | --- |

(e)

potnike,

| (f) | uporabnike železniškega prevoza blaga. |
| --- | --- |

(f)

uporabnike železniškega prevoza blaga.

Za vsako o teh skupin Komisija imenuje predstavnika in namestnika na podlagi ožjega izbora štirih imen, ki jih predložijo njihove ustrezne evropske organizacije.

2.   Člani odbora in njihovi namestniki se imenujejo glede na njihovo poznavanje osnovne dejavnosti Agencije, upoštevajoč ustrezne vodstvene, upravne in proračunske veščine in znanja. Vse strani si prizadevajo, da omejijo fluktuacijo predstavnikov v odboru in s tem zagotovijo stalnost njegovega dela. Vse strani si prizadevajo, da dosežejo usklajeno zastopanje moških in žensk v upravnem odboru.

3.   Države članice in Komisija imenujejo svoje člane upravnega odbora in namestnike, ki zastopajo člane v primeru njihove odsotnosti.

4.   Mandat članov traja štiri leta

  pet let
  in se lahko
  enkrat
  podaljša. [Sprememba 112]

5.   Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav ter pogoji zanjo opredelijo v dogovorih, ki jih določa člen 68.

Člen 44

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, izmed predstavnikov držav članic izvoli predsedujočega in izmed svojih članov njegovega namestnika.

Namestnik predsedujočega nadomesti predsedujočega v primeru, ko predsedujoči ne more izpolniti svojih nalog.

2.   Mandat predsedujočega in njegovega namestnika traja štiri leta

  pet let
  in se lahko
  enkrat
  podaljša. Vendar, če njuno članstvo v upravnem odboru preneha kadar koli v času trajanja njunega mandata, na ta datum samodejno preneha tudi mandat. [Sprememba 113]

2a.
     
  Predsednik upravnega odbora odloči, ali sprejme ugovor zoper enega izmed članov komisije za pritožbe v skladu s členom 53(3a) in po potrebi imenuje začasnega člana te komisije v skladu s členom 53(3b). [Sprememba 114]

Člen 45

Sestanki

1.   Sestanke upravnega odbora sklicuje njegov predsedujoči. Izvršni direktor Agencije je navzoč na sestankih
  , razen če mora upravni odbor sprejeti odločitev, povezano s členom 64
  . [Sprememba 115]

2.   Upravni odbor se sestane najmanj dvakrat letno. Sestane se tudi na pobudo predsedujočega, na zahtevo Komisije, na zahtevo večine svojih članov ali ene tretjine predstavnikov držav članic v odboru.

Člen 46

Glasovanje

Razen če je drugače določeno v tej uredbi, upravni odbor sprejme svoje odločitve z absolutno večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico. Vsak član, ki ima pravico glasovanja, ima po en glas.

Člen 47

Naloge upravnega odbora

1.   Da bi zagotovil, da so naloge Agencije opravljene, upravni odbor:

| (a) | sprejme letno poročilo o dejavnostih Agencije za prejšnje leto ter ga do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter objavi; |
| --- | --- |

(a)

sprejme letno poročilo o dejavnostih Agencije za prejšnje leto ter ga do 1. julija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter objavi;

| (b) | vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni delovni program Agencije za naslednje leto in strateški večletni delovni program, zatem ko prejme mnenje Komisije in v skladu s členom 48; |
| --- | --- |

(b)

vsako leto z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni delovni program Agencije za naslednje leto in strateški večletni delovni program, zatem ko prejme mnenje Komisije in v skladu s členom 48;

| (c) | z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Agencije in izvaja druge funkcije, povezane s proračunom Agencije, v skladu s poglavjem 10; |
| --- | --- |

(c)

z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, sprejme letni proračun Agencije in izvaja druge funkcije, povezane s proračunom Agencije, v skladu s poglavjem 10;

| (d) | določi postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja; |
| --- | --- |

(d)

določi postopke za sprejemanje odločitev izvršnega direktorja;

| (e) | sprejme politiko o obiskih v skladu s členom 10; |
| --- | --- |

(e)

sprejme politiko o obiskih v skladu s členom 10;

| (f) | sestavi svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(f)

sestavi svoj poslovnik;

| (g) | sprejme in posodablja načrte za sporočanje in razširjanje iz člena 35; |
| --- | --- |

(g)

sprejme in posodablja načrte za sporočanje in razširjanje iz člena 35;

| (h) | sprejme postopke za izvajanje revizij iz členov 29 in 30; |
| --- | --- |

(h)

sprejme postopke za izvajanje revizij iz členov 29 in 30;

| (i) | v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Agencije izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnem organu za imenovanja ter ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podeljujejo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“); |
| --- | --- |

(i)

v skladu z odstavkom 2 v zvezi z osebjem Agencije izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi podeljujejo pristojnem organu za imenovanja ter ki se na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev podeljujejo organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodbe o zaposlitvi („pooblastila pristojnega organa za imenovanja“);

| (j) | sprejme ustrezna izvedbena pravila za kadrovske predpise in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s postopkom, določenim v členu 110 kadrovskih predpisov; |
| --- | --- |

(j)

sprejme ustrezna izvedbena pravila za kadrovske predpise in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s postopkom, določenim v členu 110 kadrovskih predpisov;

| (k) | z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, imenuje izvršnega direktorja in lahko podaljša njegov mandat ali ga odstavi v skladu s členom 62; |
| --- | --- |

(k)

z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, imenuje izvršnega direktorja in lahko podaljša njegov mandat ali ga odstavi v skladu s členom 62;

| (l) | sprejme strategijo za boj proti goljufijam
  in za preglednost
  , ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba izvesti; [Sprememba 116] |
| --- | --- |

(l)

sprejme strategijo za boj proti goljufijam
  in za preglednost
  , ki je sorazmerna s tveganji za goljufije, ob upoštevanju razmerja med stroški in koristmi ukrepov, ki jih je treba izvesti; [Sprememba 116]

| (m) | zagotovi ustrezno spremljanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter raznih poročil o notranjih ali zunanjih revizijah in ocen; |
| --- | --- |

(m)

zagotovi ustrezno spremljanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) ter raznih poročil o notranjih ali zunanjih revizijah in ocen;

| (n) | sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje navzkrižij interesov
  v Agenciji, kot je določeno v členu 68a, ter
  za člane upravnega odbora in komisije za pritožbe. [Sprememba 117] |
| --- | --- |

(n)

sprejme pravila za preprečevanje in upravljanje navzkrižij interesov
  v Agenciji, kot je določeno v členu 68a, ter
  za člane upravnega odbora in komisije za pritožbe. [Sprememba 117]

2.   Upravni odbor v skladu s postopkom iz člena 110 kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) kadrovskih predpisov in člena 6 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev o dodelitvi ustreznih pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta dodelitev pooblastil začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos teh pooblastil.
  Tak nadaljnji prenos pooblastil ne vpliva na njegovo odgovornost. Izvršni direktor o prenosu pooblastil in njihovem nadaljnjem prenosu obvesti upravni odbor. [Sprememba 118]

Ob uporabi predhodnega pododstavka lahko, kadar tako zahtevajo izjemne okoliščine, upravni odbor s sprejetjem odločitve začasno prekine dodelitev pooblastil pristojnega organa za imenovanja izvršnemu direktorju in pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej ter jih izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali na člana osebja, ki ni izvršni direktor.
  Pooblaščena oseba o takem prenosu pooblastil obvesti upravni odbor. [Sprememba 119]

2a.
     
  Upravni odbor odvzame imuniteto Agenciji ali njenemu sedanjemu ali nekdanjemu osebju v skladu z določbami člena 64. [Sprememba 120]

Člen 48

Letni in večletni delovni programi

1.   Odbor in Agencija do 30. novembra vsako leto sprejmeta delovni program, upoštevajoč mnenje Komisije, ter ga posredujeta državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in mrežam iz člena 34.

2.   Delovni program se sprejme ne glede na letni proračunski postopek Unije. Če Komisija v 15 dneh po datumu sprejetja delovnega programa izrazi nestrinjanje s programom, upravni odbor program ponovno preuči in ga sprejme, po potrebi v spremenjeni obliki, v dveh mesecih v drugi obravnavi bodisi z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico, vključno s predstavniki Komisije, bodisi s soglasjem vseh predstavnikov držav članic. [Sprememba 121]

3.   V delovnem programu Agencije so za vsako dejavnost navedeni njeni cilji. Na splošno velja, da sta vsaka dejavnost in projekt tesno povezana z viri, ki so potrebni za njuno izvajanje, v skladu z načeli oblikovanja in upravljanja proračuna po dejavnostih in postopkom za zgodnjo oceno učinka iz odstavka 2 člena 7.

4.   Upravni odbor po potrebi spremeni sprejeti delovni program, ko se Agenciji dodeli nova naloga. Za vključitev takšne nove naloge je treba pripraviti analizo posledic za človeške vire in proračun ter morda izdati sklep o preložitvi drugih nalog.

5.   Upravni odbor vsako leto do 30. novembra sprejme in posodobi strateški večletni delovni program. Upoštevati je treba mnenje Komisije. O osnutku se posvetuje z Evropskim parlamentom in mrežami iz člena 34. Sprejeti večletni delovni program se posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in mrežam iz člena 34.

Člen 49

Izvršni odbor

1.   Upravnemu odboru pomaga izvršni odbor.

2.   Izvršni odbor pripravlja sklepe, ki naj bi jih sprejel upravni odbor. Če je to potrebno zaradi nujnega primera, lahko sprejme določene začasne sklepe v imenu upravnega odbora, zlasti o upravnih in proračunskih zadevah.

Skupaj z upravnim odborom zagotovi ustrezno spremljanje ugotovitev in priporočil, ki izhajajo iz preiskav OLAF ter raznih poročil o notranji ali zunanji reviziji in ocen.

Brez poseganja v pristojnosti izvršnega direktorja, ki so določene v členu 30, mu pomaga in svetuje pri izvajanju sklepov upravnega odbora s ciljem okrepitve nadzora upravnega poslovodenja in proračunskega upravljanja.

3.   Izvršni odbor sestavljajo predsedujoči upravnega odbora, en predstavnik Komisije in [štirje] drugi člani upravnega odbora. Člane izvršnega odbora in njegovega predsednika imenuje upravni odbor.

4.   Mandat članov izvršnega odbora traja enako dolgo kot mandat članov upravnega odbora.

5.   Izvršni odbor se sestane vsaj vsake tri mesece. Predsedujoči izvršnega odbora skliče dodatne sestanke na zahtevo članov odbora.

6.   Upravni odbor opredeli poslovnik izvršnega odbora.

Člen 50

Naloge izvršnega direktorja

1.   Agencijo vodi njen izvršni direktor, ki je popolnoma neodvisen pri opravljanju svojih nalog. Izvršni direktor je za svoje ravnanje odgovoren upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pristojnosti Komisije, upravnega odbora ali izvršnega odbora izvršni direktor ne sme zahtevati ali sprejemati nikakršnih navodil od posameznih vlad ali drugih organov.

3.   Izvršni direktor na povabilo poroča Evropskemu parlamentu o izvajanju svojih nalog. Svet lahko izvršnega direktorja pozove, da poroča o izvajanju svojih nalog.

4.   Izvršni direktor je zakoniti zastopnik Agencije. Sprejema sklepe, priporočila, mnenja in druge formalne akte Agencije.

5.   Izvršni direktor je odgovoren za upravno poslovanje Agencije in izvajanje njenih nalog, dodeljenih s to uredbo. Zlasti je odgovoren za:

| (a) | tekoče upravljanje Agencije; |
| --- | --- |

(a)

tekoče upravljanje Agencije;

| (b) | izvajanje sklepov upravnega odbora; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje sklepov upravnega odbora;

| (c) | pripravo letnega delovnega programa in strateškega večletnega delovnega programa ter njuno predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

(c)

pripravo letnega delovnega programa in strateškega večletnega delovnega programa ter njuno predložitev upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo;

| (d) | izvajanje letnega delovnega programa in strateškega večletnega delovnega programa ter, kolikor je le mogoče, odzivanje na zahteve Komisije po pomoči v zvezi z nalogami Agencije v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje letnega delovnega programa in strateškega večletnega delovnega programa ter, kolikor je le mogoče, odzivanje na zahteve Komisije po pomoči v zvezi z nalogami Agencije v skladu s to uredbo;

| (e) | poročanje upravnemu odboru o izvajanju strateškega večletnega delovnega programa; |
| --- | --- |

(e)

poročanje upravnemu odboru o izvajanju strateškega večletnega delovnega programa;

| (f) | izvedbo vsega potrebnega, zlasti v zvezi s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo odredb, da zagotovi, da Agencija deluje v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(f)

izvedbo vsega potrebnega, zlasti v zvezi s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo odredb, da zagotovi, da Agencija deluje v skladu s to uredbo;

| (g) | vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča primerjavo rezultatov Agencije z njenimi operativnimi cilji ter vzpostavitev sistema rednega ocenjevanja, ki ustreza priznanim strokovnim standardom; |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev učinkovitega sistema spremljanja, ki omogoča primerjavo rezultatov Agencije z njenimi operativnimi cilji ter vzpostavitev sistema rednega ocenjevanja, ki ustreza priznanim strokovnim standardom;

| (h) | vsakoletno pripravo osnutka splošnega poročila na podlagi sistemov spremljanja in ocenjevanja iz točke (g) in za njegovo predložitev upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(h)

vsakoletno pripravo osnutka splošnega poročila na podlagi sistemov spremljanja in ocenjevanja iz točke (g) in za njegovo predložitev upravnemu odboru;

| (i) | pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Agencije v skladu s členom 58 in izvajanje proračuna v skladu s členom 59; |
| --- | --- |

(i)

pripravo osnutka poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Agencije v skladu s členom 58 in izvajanje proračuna v skladu s členom 59;

| (j) | pripravo letnega poročila o dejavnostih Agencije in njegovo predložitev v oceno upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(j)

pripravo letnega poročila o dejavnostih Agencije in njegovo predložitev v oceno upravnemu odboru;

| (k) | pripravo akcijskega načrta na podlagi zaključkov retrospektivnih ocen in dvoletnega poročila o napredku za Komisijo; |
| --- | --- |

(k)

pripravo akcijskega načrta na podlagi zaključkov retrospektivnih ocen in dvoletnega poročila o napredku za Komisijo;

| (l) | zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim ravnanjem, z učinkovitimi preverjanji in, če odkrije nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi; |
| --- | --- |

(l)

zaščito finančnih interesov Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim ravnanjem, z učinkovitimi preverjanji in, če odkrije nepravilnosti, z izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter, kjer je to primerno, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in finančnimi kaznimi;

| (m) | pripravo strategije Agencije za boj proti goljufijam in njeno predložitev v odobritev upravnemu odboru; |
| --- | --- |

(m)

pripravo strategije Agencije za boj proti goljufijam in njeno predložitev v odobritev upravnemu odboru;

| (n) | pripravo osnutka finančnega pravilnika Agencije, ki ga v skladu s členom 60 sprejme upravni odbor, in pravil za njegovo izvajanje. |
| --- | --- |

(n)

pripravo osnutka finančnega pravilnika Agencije, ki ga v skladu s členom 60 sprejme upravni odbor, in pravil za njegovo izvajanje.

Člen 51

Oblikovanje in sestava komisij za pritožbe

1.   Agencija ustanovi eno ali več
  neodvisnih
  komisij za pritožbe. [Sprememba 122]

2.   Komisijo za pritožbe sestavljajo predsedujoči in dva druga člana. V njihovi odsotnosti jih zastopajo namestniki.

3.   Predsedujočega, druge člane ter njihove namestnike imenuje upravni odbor s seznama usposobljenih kandidatov, ki ga pripravi Komisija.

4.   Kadar komisija za pritožbe oceni, da narava pritožbe tako zahteva, lahko od upravnega odbora zahteva, da imenuje dva dodatna člana in njuna namestnika s seznama iz odstavka 3.

5.   Komisija na predlog Agencije pripravi poslovnik komisije za pritožbe po posvetovanju z upravnim odborom in v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 75.

5a.
     
  Komisija s pomočjo odbora iz člena 48(3) Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] določi kvalifikacije, ki so zahtevane za vsakega izmed članov komisije za pritožbe, pristojnosti vsakega izmed članov v pripravljalnem delu pred sprejetjem odločbe in pogoje glasovanja. [Sprememba 123]

Člen 52

Člani komisije za pritožbe

1.   Mandat članov komisije za pritožbe in njihovih namestnikov traja štiri leta

  pet let
  in se lahko
  enkrat
  podaljša. [Sprememba 124]

2.   Člani komisije za pritožbe so neodvisni in

  od vseh strank, ki jih zadeva pritožba. Znotraj Agencije ali Komisije
  ne smejo opravljati nobenih drugih nalog znotraj Agencije. Pri sprejemanju odločitev
  ali dajanju mnenj
  niso vezani na nikakršna navodila. [Sprememba 125]

3.   Članov komisij za pritožbe med njihovim mandatom ni mogoče odstaviti niti z njihove funkcije niti s seznama kvalificiranih kandidatov, razen če za takšno odstavitev obstajajo utemeljeni razlogi ali če tako odloči Komisija na podlagi mnenja upravnega odbora.

Člen 53

Izločitev in ugovor

1.   Člani komisij za pritožbe ne smejo sodelovati v pritožbenih postopkih, če imajo pri tem kakršen koli osebni interes ali če so pred tem kot predstavniki ene od strank sodelovali v postopku ali pa so sodelovali pri odločbi, ki je predmet pritožbe
  , vključno v primeru pritožbe po členu 54(1), v primeru podaje mnenja po členu 54(4) in v zvezi z istim dovoljenjem ali istim spričevalom
  . [Sprememba 126]

2.   Člani komisije za pritožbe, ki menijo, da ne bi smeli sodelovati v pritožbenem postopku zaradi enega izmed razlogov, ki so navedeni v odstavku 1, ali zaradi drugega razloga, o tem obvestijo komisijo za pritožbe, ki ustrezno odloči o izključitvi

  o svoji odločitvi o umiku
  . [Sprememba 127]

3a.
     
  Stranka lahko ugovarja zoper člana komisije za pritožbe s pisno zahtevo, naslovljeno na predsednika upravnega odbora. Zahteva se utemelji z enim izmed razlogov iz odstavka 1 ali z nevarnostjo pristranskega odločanja. Priložijo se ji ustrezna dokazila. Zahteva je nepreklicna in je vložena pred začetkom postopka pred komisijo za pritožbe ali, če je bila informacija, ki je vzrok za ugovor, znana po začetku postopka, v petih dneh potem, ko je bila stranka, ki ugovarja, seznanjena z informacijo.

Zahteva je posredovana članu komisije za pritožbe, ki ga zadeva. Slednji v roku petih dni po seznanitvi z zahtevo sporoči, ali ugovor sprejema. V nasprotnem primeru o tem odloča predsednik upravnega odbora v roku sedmih delovnih dni po prejetju odgovora zadevnega člana ali, če ta ni odgovoril, po izteku roka, ki ga je imel na voljo za odgovor. [Sprememba 128]

3b.
     
  Komisija za pritožbe poda mnenje ali sprejme odločbo brez sodelovanja člana, ki se je odločil za umik ali zoper katerega se je ugovarjalo v skladu z odstavkoma 2 in 3. Zadevnega člana pri sprejetju odločbe ali podaji mnenja v komisiji za pritožbe nadomesti njegov namestnik.

Če namestnik iz kateregakoli razloga v postopku ne more biti udeležen, predsednik upravnega odbora imenuje začasnega člana komisije s seznama iz člena 51(3), ki ga nadomesti v tej zadevi. [Sprememba 129]

Člen 54

Odločbe, zoper katere se lahko vloži pritožba

1.   Pritožba se lahko vloži pri komisiji za pritožbe zoper odločbe, ki jih Agencija sprejme v skladu s členi 12, 16,
  in
  17 in 18

  , ali zoper priporočila, izdana v skladu s členoma 21 in 22, ali zoper neodziv Agencije v predpisanih rokih
  . [Sprememba 130]

2.   Pritožba, vložena v skladu z odstavkom 1, nima odložilnega učinka. Agencija lahko začasno ustavi uporabo odločbe, proti kateri je vložena pritožba, če meni, da okoliščine to dovoljujejo
  , in če začasna prekinitev uporabe odločbe ne vpliva na varnost na železnicah
  . [Sprememba 131]

Člen 55

Osebe s pravico do pritožbe, roki in oblika

1.   Vse fizične in pravne osebe lahko vložijo pritožbo proti odločbi, ki jo je nanje naslovila Agencija, v skladu s členi 12, 16, 17 in 18
  , ali proti dejstvu, da odločba ni bila sprejeta v rokih
  .
  Te pravice do pritožbe se nanašajo tudi na organizacije, ki zastopajo osebe iz člena 34(2) in imajo za to ustrezen mandat v skladu s svojim statutom.

2.   Pritožba se skupaj z obrazložitvijo vloži pri Agenciji v pisni obliki v dveh mesecih potem, ko je bila zadevna oseba o ukrepu uradno obveščena, ali, če takšnega uradnega obvestila ni, v dveh mesecih po dnevu, ko je bila seznanjena z ukrepom.

2a.
     
  Pritožbe zoper nesprejetje odločbe se vložijo v pisni obliki pri Agenciji v dveh mesecih od izteka roka iz ustreznega člena. [Sprememba 132]

Člen 56

Preučitev pritožb in odločitev

1.   Komisija za pritožbe mora pritožbo čim prej preučiti

  v treh mesecih od vložitve pritožbe odloči, ali jo bo sprejela ali zavrnila
  .
  Če potrebuje dodatne informacije, jih zahteva v enem mesecu od vložitve pritožbe. Te informacije se predložijo v razumnem roku, ki ga določi komisija za pritožbe in ki ni daljši od enega meseca.
  Kadar je potrebno,
  komisija za pritožbe
  povabi stranke v pritožbenem postopku, da v določenih rokih
  , ki niso daljši od enega meseca,
  predložijo pripombe na uradna obvestila, ki jih je izdala komisija za pritožbe sama, ali na sporočila drugih strank v pritožbenem postopku. Stranke v pritožbenem postopku imajo pravico do ustnega dajanja izjav. [Sprememba 133]

2.   Komisija za pritožbe lahko izvaja ustrezna pooblastila v okviru pristojnosti Agencije ali zadevo predloži pristojnemu organu Agencije. Slednjega zavezuje odločitev komisije za pritožbe.

Člen 57

Tožbe pred Sodiščem Evropske unije

1.   Tožbe za razveljavitev odločb Agencije, sprejetih na podlagi členov 12, 16, 17 in 18, se lahko vložijo na Sodišču Evropske unije šele, ko so izčrpani vsi postopki za pritožbe v okviru Agencije.

2.   Agencija mora sprejeti vse potrebne ukrepe za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije.

POGLAVJE 10

FINANČNE DOLOČBE

Člen 58

Proračun

1.   Načrti vseh prihodkov in odhodkov Agencije se pripravljajo za vsako finančno leto, ki ustreza koledarskemu letu, in se določijo v proračunu Agencije. Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

2.   Prihodke Agencije sestavljajo
  zlasti
  : [Sprememba 134]

| (a) | prispevek Unije, |
| --- | --- |

(a)

prispevek Unije,

| (b) | kateri koli prispevek iz tretjih držav, ki sodelujejo pri delu Agencije, kakor je določeno v členu 68, |
| --- | --- |

(b)

kateri koli prispevek iz tretjih držav, ki sodelujejo pri delu Agencije, kakor je določeno v členu 68,

| (c) | pristojbine, ki jih plačajo prosilci in imetniki spričeval in dovoljenj, ki jih izda Agencija v skladu s členi 12, 16, 17 in 18
  . Z delegiranim aktom iz člena 73 se določijo različne stopnje dajatev glede na področje uporabe spričeval in dovoljenj ter glede na vrsto in obseg dejavnosti v železniškem prometu
  ; [Sprememba 135] |
| --- | --- |

(c)

pristojbine, ki jih plačajo prosilci in imetniki spričeval in dovoljenj, ki jih izda Agencija v skladu s členi 12, 16, 17 in 18
  . Z delegiranim aktom iz člena 73 se določijo različne stopnje dajatev glede na področje uporabe spričeval in dovoljenj ter glede na vrsto in obseg dejavnosti v železniškem prometu
  ; [Sprememba 135]

| (d) | stroški za objavo, usposabljanje in vse druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija; |
| --- | --- |

(d)

stroški za objavo, usposabljanje in vse druge storitve, ki jih zagotavlja Agencija;

| (e) | vsi prostovoljni finančni prispevki držav članic, tretjih držav ali drugih subjektov, če takšni prispevki ne ogrožajo neodvisnosti in nepristranskosti Agencije. |
| --- | --- |

(e)

vsi prostovoljni finančni prispevki držav članic, tretjih držav ali drugih subjektov, če takšni prispevki ne ogrožajo neodvisnosti in nepristranskosti Agencije.

2a.
     
  Vse naloge ali dolžnosti poleg tistih, ki izhajajo iz zakonodaje Unije, za katere ni določeno nadomestilo po členu 58(2)(b), (c), (d) in (e), se ocenijo, nadomestilo zanje pa izplača iz proračuna Unije. [Sprememba 136]

3.   Odhodki Agencije vključujejo stroške ter stroške za poslovanje in infrastrukturo.

4.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.

5.   Upravni odbor na podlagi osnutka, ki ga pripravi izvršni direktor na podlagi oblikovanja proračuna po dejavnostih, vsako leto pripravi poročilo o načrtovanih prihodkih in odhodkih Agencije za naslednje finančno leto. To poročilo o načrtu, ki vključuje osnutek organizacijske sheme, upravni odbor pošlje Komisiji najpozneje do 31. januarja.

6.   Komisija pošlje to poročilo o načrtovanih prihodkih in odhodkih Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) skupaj s predhodnim osnutkom splošnega proračuna Unije.

7.   Na podlagi poročila o načrtovanih prihodkih in odhodkih Komisija vključi v predhodni osnutek splošnega proračuna Unije finančni načrt, ki se ji zdi potreben glede na organizacijsko shemo, in znesek subvencije, ki naj bi bremenil splošni proračun, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 Pogodbe, skupaj z opisom in utemeljitvijo morebitnih razlik med oceno prihodkov in odhodkov Agencije ter zneskom subvencije, ki bo bremenila splošni proračun.

8.   Proračunski organ Agenciji odobri proračunska sredstva za subvencijo. Proračunski organ sprejme organizacijsko shemo za Agencijo.

9.   Proračun sprejme upravni odbor z dvotretjinsko večino glasov svojih članov, ki imajo glasovalno pravico. Proračun Agencije postane dokončen po končnem sprejetju splošnega proračuna Unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.

10.   Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o svoji nameri za izvedbo katerega koli projekta, ki bi lahko imel pomembne finančne posledice za proračunska sredstva, zlasti katerih koli projektov, ki se nanašajo na lastnino, kakor na primer najem ali nakup zgradb. O tem obvesti Komisijo. Kadar izpostava proračunskega organa sporoči svojo namero o izdaji mnenja o projektu, pošlje svoje mnenje upravnemu odboru v roku šestih tednov od datuma obvestila o projektu.

Člen 59

Izvedba in nadzor proračuna

1.   Izvršni direktor izvaja proračun Agencije.

2.   Računovodja Agencije najpozneje do 1. marca, ki sledi vsakemu finančnem letu, pošlje računovodji Komisije začasne obračune skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovanju za to finančno leto. Računovodja Komisije združi začasne obračune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 147 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (18) (v nadaljnjem besedilu: splošna finančna uredba).

3.   Računovodja Komisije najpozneje do 31. marca, ki sledi vsakemu finančnemu letu, pošlje Računskemu sodišču začasne obračune Agencije skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovanju za to finančno leto. Poročilo o proračunskem in finančnem poslovanju za finančno leto se pošlje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Računsko sodišče preveri te obračune v skladu s členom 287 Pogodbe. Vsako leto objavi poročilo o dejavnostih Agencije.

4.   Po

  Izvršni direktor na svojo odgovornost in po potrebi na podlagi
  prejemu pripomb Računskega sodišča k začasnim obračunom Agencije v skladu s členom 148 splošne finančne uredbe izvršni direktor pripravi končne obračune Agencije na svojo odgovornost in

  ter
  jih
  skupaj z izjavo o zagotovilu
  predloži upravnemu odboru v mnenje

  odobritev
  . [Sprememba 137]

5.   Upravni odbor izda mnenje o končnih obračunih Agencije.

6.   Izvršni direktor najpozneje do 1. julija, ki sledi vsakem finančnemu letu, pošlje končne obračune Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču, skupaj z mnenjem upravnega odbora.

7.   Končni obračuni se objavijo.

8.   Izvršni direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove pripombe najpozneje do 30. septembra, ki sledi vsakemu finančnemu letu. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse podatke, potrebne za nemoteno izvajanje postopka potrditve zaključnega računa za zadevno finančno leto, v skladu s členom 165(3) splošne finančne uredbe.

10.   Evropski parlament na priporočilo Sveta, pri čemer odloča s kvalificirano večino, da razrešnico izvršnemu direktorju v zvezi z izvajanjem proračuna za leto N, in sicer do 30. aprila v letu N + 2.

Člen 60

Finančna uredba

Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančne predpise, ki se uporablja za Agencijo. Ti se ne smejo razlikovati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 (19), razen če je takšno razlikovanje posebej potrebno za poslovanje Agencije in če je Komisija dala predhodno soglasje.

POGLAVJE 11

OSEBJE

Člen 61

Splošne določbe

1.   Kadrovski predpisi Evropskih unije in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije ter predpisi, ki so jih institucije Evropske unije skupno sprejele za namen uporabe teh kadrovskih predpisov, se uporabljajo za osebje Agencije.

2.   V interesu službe Agencija zaposli:

| (a) | osebje, ki izpolnjuje pogoje za pogodbo za nedoločen čas, in |
| --- | --- |

(a)

osebje, ki izpolnjuje pogoje za pogodbo za nedoločen čas, in

| (b) | osebje, ki ne izpolnjuje pogojev za pogodbo za nedoločen čas. |
| --- | --- |

(b)

osebje, ki ne izpolnjuje pogojev za pogodbo za nedoločen čas.

Ustrezna izvedbena pravila se sprejmejo za ta odstavek v skladu s postopkom, določenim v členu 110 kadrovskih predpisov.

3.   Agencija sprejme ustrezne upravne ukrepe za organizacijo svojih služb,
  med drugim z usposabljanjem in strategijami preprečevanja,
  da bi se izognila navzkrižju interesov
  , tudi za zadeve, povezane s časom po zaposlitvi, na primer ko gre za pojav vrtljivih vrat in notranje informacije
  . [Sprememba 138]

3a.
     
  Agencija in njeno osebje opravljajo naloge, ki so določene v tej uredbi, s čim večjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju. Ne smejo se uklanjati pritisku ali sprejemati spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovega dela, predvsem od oseb ali skupin, na katere bi rezultati njihovega dela lahko vplivali. Agencija ima dovolj osebja, da lahko zagotovi primerno izvajanje nalog, določenih v tej uredbi.

3b.
     
  Osebje ima:

| (a) | dobro tehnično in poklicno usposobljenost, ki pokriva vse dejavnosti Agencije; |
| --- | --- |

(a)

dobro tehnično in poklicno usposobljenost, ki pokriva vse dejavnosti Agencije;

| (b) | zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja Agencija, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja Agencija, in ustrezna pooblastila za njihovo izvajanje;

| (c) | ustrezno poznavanje in razumevanje zahtev, potrebnih za oblikovanje odločitev Agencije; |
| --- | --- |

(c)

ustrezno poznavanje in razumevanje zahtev, potrebnih za oblikovanje odločitev Agencije;

| (d) | sposobnost ocenjevanja mnenj in odločitev, ki jih sprejemajo nacionalni varnostni organi, ter nacionalnih predpisov. [Sprememba 139] |
| --- | --- |

(d)

sposobnost ocenjevanja mnenj in odločitev, ki jih sprejemajo nacionalni varnostni organi, ter nacionalnih predpisov. [Sprememba 139]

Člen 62

Izvršni direktor

1.   Izvršni direktor deluje kot začasni uradnik Agencije v skladu s členom 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev.

2.   Izvršnega direktorja imenuje upravni odbor izmed kandidatov s seznama, ki jih predlaga Komisija, po odprtem in preglednem izbirnem postopku.

Za namen sklenitve pogodbe z izvršnim direktorjem Agencijo zastopa predsedujoči upravnemu odboru.

Kandidata, ki ga izbere upravni odbor, lahko pred njegovim imenovanjem pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi, da poda izjavo in odgovori na vprašanja njegovih članov.

3.   Mandat izvršnega direktorja traja pet let. Do konca tega obdobja Komisija opravi presojo, ki upošteva oceno delovanja izvršnega direktorja ter prihodnje naloge in izzive Agencije.

4.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ki upošteva presojo iz odstavka 3, enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja za največ pet let.

5.   Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršnega direktorja. Direktorja lahko v mesecu pred podaljšanjem mandata pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja njegovih članov.

6.   Izvršni direktor, čigar mandat se je podaljšal, ob koncu zadnjega mandata ne sme sodelovati v drugem izbirnem postopku za isto delovno mesto.

7.   Izvršnega direktorja se lahko odstavi samo na podlagi sklepa upravnega odbora, sprejetega na predlog Komisije.

Člen 63

Napoteni nacionalni strokovnjaki in drugo osebje

Agencija lahko uporabi tudi napotene nacionalne strokovnjake
  ter zlasti osebje nacionalnih varnostnih organov
  ali drugo osebje, ki ni zaposleno v Agenciji, v skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev.
  Agencija sprejme in izvaja politiko za ocenjevanje in obvladovanje morebitnih navzkrižij interesov napotenih nacionalnih strokovnjakov, vključno s prepovedjo njihove udeležbe na srečanjih delovnih skupin, če bi lahko bila njihova neodvisnost in nepristranskost ogrožena. [Sprememba 140]

Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Agencijo.

POGLAVJE 12

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 64

Privilegiji in imunitete

Protokol

  Za Agencijo in njeno osebje se uporablja protokol
  o privilegijih in imunitetah Evropske unije se uporablja za Agencijo in njeno osebje

  ne glede na sodne in/ali izvensodne postopke v zvezi s področjem pristojnosti Agencije
  . [Sprememba 141]

Člen 65

Sporazum o sedežu in pogoji delovanja

1.   Potrebne določbe glede nastanitve Agencije v državi članici gostiteljici ter opreme, ki jo da na voljo ta država članica, ter posebna pravila, ki se v državi članici gostiteljici Agencije uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Agencije in njihove družinske člane, so določeni v sporazumu o sedežu med Agencijo in državo članico gostiteljico, sprejetem po odobritvi upravnega odbora in najpozneje leta 2015.

2.   Država članica gostiteljica zagotovi najboljše možne pogoje za uspešno delovanje Agencije, vključno s ponudbo večjezičnega šolanja z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami.

Člen 66

Odgovornost

-1.
     
  Agencija prevzame polno odgovornost za dovoljenja in spričevala, ki jih izda, vključno s sprejemanjem pogodbene in nepogodbene odgovornosti. [Sprememba 142]

1.   Pogodbena odgovornost Agencije se ureja z zakonom, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   Sodišče Evropske unije je pristojno za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene Agencija.

3.   V primeru nepogodbene odgovornosti Agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonom držav članic, povrne vso škodo, ki jo povzročijo njeni oddelki ali njeno osebje pri opravljanju svojih nalog.

4.   Sodišče Evropske unije je pristojno za reševanje odškodninskih sporov zaradi povrnitve škode iz odstavka 3.

Člen 67

Ureditev glede jezika

-1.
     
  Dokumenti, ki jih prosilci in imetniki spričeval in dovoljenj predložijo v skladu s členi 12, 16, 17 in 18, da bi z njimi seznanili Agencijo in nacionalne varnostne organe, se ne glede na morebitni dogovor med Agencijo in prosilcem v zvezi z zahtevami glede prevoda prevedejo v vse uradne jezike Unije, ki so hkrati uradni jeziki držav, v katerih se železniški vozni park uporablja in v katerih železniško podjetje deluje. Vsak prevod šteje v zadevni državi za izvirnik, tudi za postopke iz člena 56. Dovoljenje in spričevalo morata biti izdana v vseh uradnih jezikih Unije, ki so hkrati uradni jeziki te države. [Sprememba 143]

1.   Za Agencijo se uporabljajo določbe iz Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (20)

  , ne uporablja pa se člen 67(-1)
  . [Sprememba 144]

2.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, zagotovi Prevajalski center organov Evropske Unije.

Člen 68

Sodelovanje tretjih držav pri delu Agencije

1.   Brez poseganja v člen 40 je Agencija odprta za sodelovanje tretjih držav, predvsem držav, ki jih zadevata evropska sosedska politika in politika širitve, ter držav EFTA, ki so sklenile sporazume z Unijo, na podlagi katerih so zadevne države sprejele zakonodajo

  pravo
  Unije ali enakovredne nacionalne ukrepe na področju, ki ga ureja ta uredba, in to zakonodajo ali ukrepe uporabljajo.
  Ta odstavek se uporablja predvsem za države, ki jih zadevata evropska sosedska politika in politika širitve, ter države EFTA. [Sprememba 145]

2.   V skladu z ustreznimi določbami sporazumov iz odstavka 1 se sprejmejo dogovori med Agencijo in tretjimi državami, ki določijo podrobna pravila za sodelovanje teh držav pri delu Agencije, zlasti vrsto in obseg takšnega sodelovanja. Ti dogovori vključujejo določbe o finančnih prispevkih in osebju. Predvidijo lahko zastopanje v upravnem odboru brez pravice glasovanja.

Agencija dogovore podpiše po prejemu soglasja Komisije in po posvetovanju z upravnim odborom.

Člen 68a

Navzkrižje interesov

1.
     
  Izvršni direktor ter uradniki, ki jih začasno napotijo države članice in Komisija, podajo izjavo o zavezah in izjavo o interesih, v katerih navedejo, da nimajo neposrednih ali posrednih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost. Te izjave podajo v pisni obliki ob začetku opravljanja funkcije in jih posodobijo v primeru spremembe osebnih okoliščin. Te izjave, skupaj s svojimi življenjepisi, podajo in objavijo tudi člani upravnega odbora, izvršnega odbora in komisije za pritožbe. Agencija na svoji spletni strani objavi seznam članov organov iz člena 42 ter zunanjih in notranjih strokovnjakov.

2.
     
  Upravni odbor izvaja politiko za upravljanje in preprečevanje navzkrižij interesov, ki vključuje vsaj:

| (a) | načela upravljanja in preverjanja izjav o interesih, vključno s pravili za njihovo objavo, ob upoštevanju člena 77; |
| --- | --- |

(a)

načela upravljanja in preverjanja izjav o interesih, vključno s pravili za njihovo objavo, ob upoštevanju člena 77;

| (b) | zahteve za osebje Agencije in napotene nacionalne strokovnjake glede obvezne usposobljenosti na področju navzkrižij interesov; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za osebje Agencije in napotene nacionalne strokovnjake glede obvezne usposobljenosti na področju navzkrižij interesov;

| (c) | pravila glede prejemanja daril in povabil; |
| --- | --- |

(c)

pravila glede prejemanja daril in povabil;

| (d) | podrobna pravila glede nezdružljivih dejavnosti za osebje in člane Agencije, potem ko preneha njihovo delovno razmerje pri Agenciji; |
| --- | --- |

(d)

podrobna pravila glede nezdružljivih dejavnosti za osebje in člane Agencije, potem ko preneha njihovo delovno razmerje pri Agenciji;

| (e) | pravila o preglednosti odločitev Agencije, vključno z zapisniki odborov Agencije, ki se objavijo, ob upoštevanju občutljivih, zaupnih in poslovnih informacij; ter |
| --- | --- |

(e)

pravila o preglednosti odločitev Agencije, vključno z zapisniki odborov Agencije, ki se objavijo, ob upoštevanju občutljivih, zaupnih in poslovnih informacij; ter

| (f) | sankcije in mehanizme za zagotovitev avtonomije in neodvisnosti Agencije. |
| --- | --- |

(f)

sankcije in mehanizme za zagotovitev avtonomije in neodvisnosti Agencije.

Agencija ne sme pozabiti na ohranjanje ravnovesja med tveganji in koristmi, zlasti kar zadeva cilj, da se pridobi najboljše možno tehnično svetovanje in strokovno znanje, ter upravljanje navzkrižij interesov. Ko izvršni direktor poroča Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s to uredbo, v svoje poročilo vključi informacije v zvezi z izvajanjem te politike. [Sprememba 146]

Člen 69

Sodelovanje z nacionalnimi organi in telesi
  [Sprememba 147]

1.   Agencija lahko v zvezi z izvajanjem členov 12, 16, 17 in 18 sklene dogovore z zadevnimi nacionalnimi organi, zlasti z nacionalnimi varnostnimi organi, in drugimi pristojnimi organi.
  Takšni dogovori lahko vključujejo enega ali več nacionalnih varnostnih organov. [Sprememba 148]

2.   Dogovori lahko zajemajo dodeljevanje nekaterih

  prenos
  nalog
  in pristojnosti
  Agencije nacionalnim organom, kot so

  na nacionalne organe, na primer
  preverjanje in pripravljanje dokumentacije, preverjanje tehnične združljivosti, opravljanje obiskov in priprava tehničnih študij. [Sprememba 149]

2a.
     
  Vzajemno lahko nacionalni varnostni organ z Agencijo sklene podizvajalske pogodbe za naloge, ki niso zajete v členu 20 Direktive ... [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] in členu 16(2) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah]. [Sprememba 150]

3.   Agencija zagotovi, da dogovori zajemajo vsaj opredeljeni opis nalog in pogojev za rezultate, časovne roke, ki veljajo za njihovo predložitev, ter višino in načrt plačil.

4.   Dogovori, opisani v odstavkih 1, 2 in 3,
  jasno določajo ravni odgovornosti Agencije in nacionalnih varnostnih organov, kar zadeva naloge, ki jih opravi vsaka pogodbena stranka, kot je določeno v dogovorih. To
  ne vplivajo

  vpliva
  na splošno odgovornost Agencije za opravljanje njenih nalog, kot določajo členi 12, 16, 17 in 18. [Sprememba 151]

Člen 70

Preglednost

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (21) se uporablja za dokumente Agencije.

Upravni odbor sprejme praktične ukrepe za izvedbo Uredbe (ES) št. 1049/2001 do [...].

Zoper sklepe, ki jih Agencija sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je v skladu s členoma 228 in 263 Pogodbe možna pritožba pri varuhu človekovih pravic oziroma Sodišču Evropske unije.

Agencija obdeluje osebne podatke v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

Člen 71

Varnostni predpisi za varovanje tajnih podatkov

Agencija uporablja varnostna načela, ki jih vsebujejo varnostni predpisi Komisije za varovanje tajnih podatkov Evropske unije (EUCI) in podatkov občutljive narave, ki niso tajni, kot opredeljuje Priloga k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (23). To med drugim zajema določbe o izmenjavi, obdelavi in shranjevanju takšnih podatkov.

Člen 72

Boj proti goljufijam
  in spremljanje delovanja [Sprememba 152]

1.   Da bi olajšala boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem skladno z Uredbo (ES) št. 1073/1999, Agencija v šestih mesecih od dne, ko začne veljati ta uredba, pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in sprejme ustrezne določbe, ki veljajo za vse uslužbence Agencije, z uporabo predloge, določene v Prilogi k navedenemu sporazumu.

2.   Računsko sodišče lahko opravi revizije na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije od Agencije.

2a.
     
  Evropsko računsko sodišče spremlja delovanje in odločanje Agencije prek revizij in inšpekcijskih pregledov. [Sprememba 153]

3.   OLAF lahko na podlagi določb in postopkov iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 ter Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (24) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi v zvezi z nepovratnimi sredstvi ali pogodbo, ki jo financira Agencija, ugotovil morebitne primere goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije.

4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 vsebujejo sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, pogodbe o nepovratnih sredstvih in odločbe Agencije o nepovratnih sredstvih določbe, ki Računskemu sodišču in OLAF dodeljujejo izrecno pooblastilo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njunimi pristojnostmi.

POGLAVJE 13

KONČNE DOLOČBE

Člen 73

Delegirani akti v zvezi s členi 12, 16, 17 in, 18
  in 41 [Sprememba 154]

1.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 74 glede pristojbin in stroškov pri uporabi členov 12, 16, 17 in 18.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 določajo zlasti zadeve, za katere se na podlagi členov 12, 16, 17 in 18 plačajo pristojbine in stroški, višino pristojbin in stroškov ter način njihovega plačila.

3.   Pristojbine in stroški se zaračunajo za:

| (a) | izdajo in podaljšanje dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, dovoljenj za dajanje vozil in tipov vozil na trg, vključno z možno navedbo združljivosti z omrežji ali linijami; |
| --- | --- |

(a)

izdajo in podaljšanje dovoljenj za začetek obratovanja podsistemov vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, dovoljenj za dajanje vozil in tipov vozil na trg, vključno z možno navedbo združljivosti z omrežji ali linijami;

| (b) | izdajo in podaljšanje varnostnih spričeval; |
| --- | --- |

(b)

izdajo in podaljšanje varnostnih spričeval;

| (c) | zagotavljanje storitev; s prikazom dejanskih stroškov za posamezno storitev; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje storitev; s prikazom dejanskih stroškov za posamezno storitev;

| (d) | obdelavo pritožb. |
| --- | --- |

(d)

obdelavo pritožb.

Vse pristojbine in stroški so izraženi in plačljivi v eurih.

4.   Pristojbine in stroški
  , ki zadevajo Agencijo,
  se določijo v takšni višini, da z njimi povezani prihodki zadostujejo za pokritje celotnih stroškov opravljenih storitev. V teh stroških se prikažejo zlasti vsi izdatki Agencije, ki se pripisujejo osebju, vključenemu v dejavnosti iz odstavka 3, vključno s sorazmernimi prispevki delodajalca v pokojninsko shemo. Če se znatna neravnovesja, ki izhajajo iz zagotavljanja storitev, kritih s pristojbinami in stroški, začnejo ponavljati, mora revizija pristojbin in stroškov postati obvezna. [Sprememba 155]

4a.
     
  Komisija je pooblaščena tudi za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 74 glede standardizacije železniških rezervnih delov pri uporabi člena 41. [Sprememba 156]

Člen 74

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz člena 73 se Komisiji podeli za nedoločen čas

  na Komisijo prenese za obdobje petih let
  od
  datuma
  začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Če je bilo to poročilo prejeto, se prenos pooblastila samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 157]

3.   Pooblastilo iz člena 73 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 73, začne veljati le, če Evropski parlament ali Svet v [dveh mesecih] po prejemu obvestila o navedenem aktu ne izrazita nasprotovanja, ali če pred iztekom navedenega obdobja oba Komisijo obvestita, da se z aktom strinjata. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za [dva meseca].

Člen 75

Postopek v odboru

Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES (25). Odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

Pri sklicevanju na ta člen se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 76

Ocena in pregled

1.   Komisija najkasneje v petih letih od začetka veljavnosti te uredbe in vsakih pet let zatem naroči ocenjevanje, da se presodijo predvsem vpliv, učinkovitost in uspešnost Agencije in njenih delovnih praks.
  Ta ocena upošteva mnenje predstavnikov železniškega sektorja, socialnih partnerjev in združenj potrošnikov.
  Ocenjevanje mora obravnavati predvsem vse potrebe po spremembi pooblastil Agencije in finančne posledice vsake takšne spremembe. [Sprememba 158]

2.   Komisija posreduje poročilo o ocenjevanju skupaj s svojimi zaključki o njem Evropskemu parlamentu, Svetu in upravnemu odboru. Ugotovitve ocenjevanja se objavijo.

3.   Ob vsakem drugem ocenjevanju se ocenijo tudi rezultati, ki jih je dosegla Agencija glede na svoje cilje, pooblastila in naloge.

Člen 77

Prehodne določbe

1.   Agencija prevzema položaj in je pravna naslednica Evropske železniške agencije, ustanovljene z Uredbo (ES) št. 881/2004, kar zadeva lastništvo, pogodbe, pravne obveznosti, pogodbe o zaposlitvi, finančne obveznosti in odgovornosti.

2.   Z odstopanjem od člena 43 ostanejo člani upravnega odbora, ki so bili imenovani na podlagi Uredbe (ES) št. 881/2004 pred začetkom veljavnosti te uredbe, na položaju, dokler jim ne poteče mandat kot članom upravnega odbora.

Z odstopanjem od člena 49 ostane izvršni direktor, ki je bil imenovan v skladu z Uredbo (ES) št. 881/2004, na položaju, dokler mu ne poteče mandat.

3.   Z odstopanjem od člena 61 se vse pogodbe o zaposlitvi, ki so veljavne na dan začetka veljavnosti te uredbe, spoštujejo do poteka njihove veljavnosti.

3a.
     
  Agencija mora v skladu s členi 12, 16, 17 in 18 v roku enega leta po začetku veljavnosti te uredbe poskrbeti, da bo opravljala svoje obveznosti v zvezi s spričevali in dovoljenji. Do tega datuma države članice še naprej uporabljajo svojo nacionalno zakonodajo. [Sprememba 159]

3b.
     
  V času tri leta po izteku enoletnega roka iz člena 77(3a) lahko prosilci prošnjo pošljejo Agenciji ali nacionalnemu varnostnemu organu. V tem času lahko nacionalni varnostni organi še naprej izdajajo spričevala in dovoljenja z odstopanjem od členov 12, 16, 17 in 18, v skladu z direktivama 2008/57/ES in 2004/49/ES. [Sprememba 160]

3c.
     
  V primerih iz člena 10(2a) Direktive ... [Direktiva o varnosti na železnicah] in člena 20(9a) Direktive [Direktiva o interoperabilnosti železniškega sistema] lahko nacionalni varnostni organi pod pogoji, določenimi v navedenih členih, izdajajo spričevala in dovoljenja tudi po izteku obdobja iz odstavka 3b tega člena. [Sprememba 161]

Člen 78

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 881/2004 se razveljavi.

Člen 79

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

3

(4)  Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

4

(5)  Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 191, 18.7.2008, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

6

(7)  Odločba št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 228, 9.9.1996, str. 1).

7

(8)  Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1).

8

(9)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

(11)  Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).

11

(12)  Sklep Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (UL L 225, 12.8.1998, str. 27).

12

(13)  Direktiva 2012/34/EU
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

13

Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

(14)  Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

14

(15)  2012/88/EU: Sklep Komisije z dne 25. januarja 2012 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenje-upravljanje in signalizacija vseevropskega železniškega sistema (UL L 51, 23.2.2012, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

16

(17)  Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

17

(18)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

18

(19)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 72).

19

(20)  UL 17, 6.10.1958, str. 385.

20

(21)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

21

(22)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

22

(23)  Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).

23

(24)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

24

(25)  Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 6).

25

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/565 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/565

---

P7_TA(2014)0152

Normalizacija kontov železniških podjetij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1192/69 o skupnih pravilih za normalizacijo kontov železniških podjetij (COM(2013)0026 – C7-0026/2013 – 2013/0013(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/57)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0026), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0026),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 91 in 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 91 in 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C7-0026/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. junija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. junija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. oktobra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0472/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0472/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92.

---

P7_TC1-COD(2013)0013

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1192/69 o skupnih pravilih za normalizacijo kontov železniških podjetij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 91 in 109 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 1192/69 (4) državam članicam omogoča, da 36 naštetim železniškim podjetjem plačujejo nadomestila za plačilo obveznosti, ki jih podjetjem drugih načinov prevoza ni treba kriti. Ob pravilni uporabi predpisov za normalizacijo so države članice oproščene obveznosti priglasitve državne pomoči. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 1192/69 (4) državam članicam omogoča, da 36 naštetim železniškim podjetjem plačujejo nadomestila za plačilo obveznosti, ki jih podjetjem drugih načinov prevoza ni treba kriti. Ob pravilni uporabi predpisov za normalizacijo so države članice oproščene obveznosti priglasitve državne pomoči.

| (2) | Na evropski ravni je bil sprejet niz zakonodajnih ukrepov, ki so odprli trge tovornega železniškega prometa in mednarodnega železniškega potniškega prometa za konkurenco in z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavili nekatera temeljna načela, vključno z načelom, da se morajo prevozniki v železniškem prometu upravljati v skladu z načeli, ki veljajo za gospodarske družbe, načelom, da morajo biti subjekti, ki so odgovorni za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti in zaračunavanje uporabnin za železniško infrastrukturo, ločeni od subjektov, ki delujejo na področju železniških storitev, in da se morajo konti ločevati, načelom, da morajo imeti vsi prevozniki v železniškem prometu, ki so pridobili licenco v skladu z merili EU, dostop do železniške infrastrukture na pošten in nediskriminatoren način, ter načelom, da lahko upravljavci infrastrukture koristijo državno financiranje.
  Rok za prenos Direktive 2012/34/EU v nacionalno pravo je 16. junij 2015. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2)

Na evropski ravni je bil sprejet niz zakonodajnih ukrepov, ki so odprli trge tovornega železniškega prometa in mednarodnega železniškega potniškega prometa za konkurenco in z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) vzpostavili nekatera temeljna načela, vključno z načelom, da se morajo prevozniki v železniškem prometu upravljati v skladu z načeli, ki veljajo za gospodarske družbe, načelom, da morajo biti subjekti, ki so odgovorni za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti in zaračunavanje uporabnin za železniško infrastrukturo, ločeni od subjektov, ki delujejo na področju železniških storitev, in da se morajo konti ločevati, načelom, da morajo imeti vsi prevozniki v železniškem prometu, ki so pridobili licenco v skladu z merili EU, dostop do železniške infrastrukture na pošten in nediskriminatoren način, ter načelom, da lahko upravljavci infrastrukture koristijo državno financiranje.
  Rok za prenos Direktive 2012/34/EU v nacionalno pravo je 16. junij 2015. [Sprememba 1]

| (3) | Uredba (EGS) št. 1192/69 je neskladna in nezdružljiva z zakonodajnimi ukrepi, ki so trenutno v veljavi. Zlasti v razmerah liberaliziranega trga, kjer prevozniki v železniškem prometu neposredno tekmujejo z naštetimi prevozniki v železniškem prometu, ni več primerno razlikovati med tema dvema skupinama različnih podjetij. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EGS) št. 1192/69 je neskladna in nezdružljiva z zakonodajnimi ukrepi, ki so trenutno v veljavi. Zlasti v razmerah liberaliziranega trga, kjer prevozniki v železniškem prometu neposredno tekmujejo z naštetimi prevozniki v železniškem prometu, ni več primerno razlikovati med tema dvema skupinama različnih podjetij.

| (4) | Zato je primerno razveljaviti Uredbo (EGS) št. 1192/69, da se odpravijo nedoslednosti v pravnem redu EU, kar bo prispevalo k poenostavitvi, z odpravo pravnega akta, ki je zdaj zastarel – |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno razveljaviti Uredbo (EGS) št. 1192/69, da se odpravijo nedoslednosti v pravnem redu EU, kar bo prispevalo k poenostavitvi, z odpravo pravnega akta, ki je zdaj zastarel –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 1192/69 se razveljavi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan

  dve leti
  po objavi v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 2]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 122.

1

(2)  UL C 356, 5.12.2013, str. 92,.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

3

(4)  Uredba (EGS) št. 1192/69 Sveta z dne 26. junija 1969 o skupnih pravilih za normalizacijo računov železniških podjetij (UL L 156, 28.6.1969, str. 8).

4

(5)  Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (prenovitev) (

  UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

5

UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/567 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/567

---

P7_TA(2014)0153

Poročanje o dogodkih v civilnem letalstvu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o dogodkih v civilnem letalstvu ter spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 in razveljavitvi Direktive 2003/42/ES, Uredbe Komisije (ES) št. 1321/2007 in Uredbe Komisije (ES) št. 1330/2007 (COM(2012)0776 – C7-0418/2012 – 2012/0361(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/58)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0776), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0776),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0418/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0418/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0317/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0317/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 198, 10.7.2013, str. 73.

---

P7_TC1-COD(2012)0361

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju, analizi in spremljanju dogodkov v civilnem letalstvu, spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 in razveljavitvi Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 1321/2007 in (ES) št. 1330/2007

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 367/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/568 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/568

---

P7_TA(2014)0154

Uvedba avtomobilskega sistema eCall ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo avtomobilskega sistema eCall in spremembi Direktive 2007/46/ES (COM(2013)0316 – C7-0174/2013 – 2013/0165(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/59)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0316),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0174/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0174/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0106/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem (A7-0106/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 47.

---

P7_TC1-COD(2013)0165

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo avtomobilskega sistema eCall na podlagi storitve številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES [Sprememba 1]

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), je bil vzpostavljen celovit sistem Unije za homologacijo motornih vozil. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), je bil vzpostavljen celovit sistem Unije za homologacijo motornih vozil.

| (2) | Na ravni Unije so bile usklajene tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil v zvezi s številnimi varnostnimi in okoljskimi elementi, da se zagotovi visoka raven prometne varnosti v celotni Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Na ravni Unije so bile usklajene tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil v zvezi s številnimi varnostnimi in okoljskimi elementi, da se zagotovi visoka raven prometne varnosti v celotni Uniji.

| (2a) | Uvedba storitve eCall v vseh vozilih v vseh državah članicah je že od leta 2003 visoko na seznamu prednostnih nalog Unije na področju varnosti v cestnem prometu. Za uresničitev tega cilja je bilo v okviru pristopa prostovoljne uvedbe začetih več pobud, ki pa še niso dosegle zadostnega napredka. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(2a)

Uvedba storitve eCall v vseh vozilih v vseh državah članicah je že od leta 2003 visoko na seznamu prednostnih nalog Unije na področju varnosti v cestnem prometu. Za uresničitev tega cilja je bilo v okviru pristopa prostovoljne uvedbe začetih več pobud, ki pa še niso dosegle zadostnega napredka. [Sprememba 2]

| (3) | Za nadaljnje izboljšanje prometne varnosti sporočilo
  Komisije z dne 21. avgusta 2009
  z naslovom „eCall: čas za uvedbo“
   (4)
  predlaga nove ukrepe za pospešitev uvedbe

  uvedbo
  storitve avtomobilskega klica v sili v Uniji. Eden izmed predlaganih ukrepov je obvezna vgradnja avtomobilskih sistemov eCall
  prek številke 112
  v vsa nova vozila, začenši s kategorijama vozil M1 in N1, kot sta opredeljeni v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3)

Za nadaljnje izboljšanje prometne varnosti sporočilo
  Komisije z dne 21. avgusta 2009
  z naslovom „eCall: čas za uvedbo“
   (4)
  predlaga nove ukrepe za pospešitev uvedbe

  uvedbo
  storitve avtomobilskega klica v sili v Uniji. Eden izmed predlaganih ukrepov je obvezna vgradnja avtomobilskih sistemov eCall
  prek številke 112
  v vsa nova vozila, začenši s kategorijama vozil M1 in N1, kot sta opredeljeni v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES. [Sprememba 3]

| (4) | 3. julija 2012 je Evropski parlament odobril Poročilo o eCall: nova storitev 112 za državljane in pozval Komisijo, naj predstavi predlog v okviru Direktive 2007/46/ES, da se do leta 2015 zagotovi obvezna uvedba javnega sistema eCall prek številke 112. |
| --- | --- |

(4)

3. julija 2012 je Evropski parlament odobril Poročilo o eCall: nova storitev 112 za državljane in pozval Komisijo, naj predstavi predlog v okviru Direktive 2007/46/ES, da se do leta 2015 zagotovi obvezna uvedba javnega sistema eCall prek številke 112.

| (4a) | Še vedno je treba izboljšati delovanje storitve klica v sili prek številke 112 v vsej Uniji, da bo zagotavljala hitro in učinkovito pomoč v sili. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(4a)

Še vedno je treba izboljšati delovanje storitve klica v sili prek številke 112 v vsej Uniji, da bo zagotavljala hitro in učinkovito pomoč v sili. [Sprememba 4]

| (5) | Pričakuje se, da bo sistem eCall zmanjšal število smrtnih žrtev prometnih nesreč v Uniji in resnost poškodb udeležencev v prometnih nesrečah
  , in sicer po zaslugi hitrega obveščanja služb za ukrepanje ob nesrečah
  . Zaradi obvezne uvedbe sistema eCall
  prek številke 112 ter obvezne in usklajene nadgradnje elektronskih komunikacijskih omrežij za prenos klicev v sili eCall in centrov za obveščanje, ki te klice sprejemajo,
  bi bila ta storitev na voljo vsem državljanom ter bi tako prispevala k zmanjšanju trpljenja ljudi in

  števila smrtnih žrtev in hudih poškodb ter
  znižanju stroškov zdravstvene oskrbe
  stroškov zaradi zastojev po nesrečah
  in drugih stroškov. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5)

Pričakuje se, da bo sistem eCall zmanjšal število smrtnih žrtev prometnih nesreč v Uniji in resnost poškodb udeležencev v prometnih nesrečah
  , in sicer po zaslugi hitrega obveščanja služb za ukrepanje ob nesrečah
  . Zaradi obvezne uvedbe sistema eCall
  prek številke 112 ter obvezne in usklajene nadgradnje elektronskih komunikacijskih omrežij za prenos klicev v sili eCall in centrov za obveščanje, ki te klice sprejemajo,
  bi bila ta storitev na voljo vsem državljanom ter bi tako prispevala k zmanjšanju trpljenja ljudi in

  števila smrtnih žrtev in hudih poškodb ter
  znižanju stroškov zdravstvene oskrbe
  stroškov zaradi zastojev po nesrečah
  in drugih stroškov. [Sprememba 5]

| (5a) | Sistem eCall bo pomembna struktura, sestavljena iz več akterjev, ki bodo delovali na področju varovanja življenj. Zato je pomembno, da je s to uredbo zajet tudi vidik odgovornosti ter s tem omogočeno popolno zaupanje uporabnikov in nemoteno delovanje sistema eCall. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(5a)

Sistem eCall bo pomembna struktura, sestavljena iz več akterjev, ki bodo delovali na področju varovanja življenj. Zato je pomembno, da je s to uredbo zajet tudi vidik odgovornosti ter s tem omogočeno popolno zaupanje uporabnikov in nemoteno delovanje sistema eCall. [Sprememba 6]

| (6) | Zagotavljanje točnih in zanesljivih informacij za določitev položaja
  v primeru nesreče
  je bistveni

  pomemben
  element učinkovitega delovanja avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  . Zato je primerno zahtevati njegovo združljivost s storitvami, ki jih zagotavljajo satelitski navigacijski programi, vključno

  predvsem
  s sistemi, vzpostavljenimi v okviru programov Galileo in EGNOS iz Uredbe (ES

  EU
  ) št. 683/2008

  1285/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo)
   (5). [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(6)

Zagotavljanje točnih in zanesljivih informacij za določitev položaja
  v primeru nesreče
  je bistveni

  pomemben
  element učinkovitega delovanja avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  . Zato je primerno zahtevati njegovo združljivost s storitvami, ki jih zagotavljajo satelitski navigacijski programi, vključno

  predvsem
  s sistemi, vzpostavljenimi v okviru programov Galileo in EGNOS iz Uredbe (ES

  EU
  ) št. 683/2008

  1285/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo)
   (5). [Sprememba 7]

| (7) | Obvezna vgradnja avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  v vozila bi morala na začetku veljati le za nove osebne avtomobile

  tipe osebnih avtomobilov
  in lahka gospodarska vozila (kategoriji M1 in N1), za katere že obstaja ustrezen sprožilni mehanizem.
  Komisija bi morala dodatno preučiti možnost, da bi v bližnji prihodnosti razširili zahtevo za uporabo avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 še na druge kategorije vozil, na primer težka tovorna vozila in avtobuse, dvokolesna vozila na motorni pogon in kmetijske traktorje, ter po potrebi predstaviti zakonodajni predlog. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(7)

Obvezna vgradnja avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  v vozila bi morala na začetku veljati le za nove osebne avtomobile

  tipe osebnih avtomobilov
  in lahka gospodarska vozila (kategoriji M1 in N1), za katere že obstaja ustrezen sprožilni mehanizem.
  Komisija bi morala dodatno preučiti možnost, da bi v bližnji prihodnosti razširili zahtevo za uporabo avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 še na druge kategorije vozil, na primer težka tovorna vozila in avtobuse, dvokolesna vozila na motorni pogon in kmetijske traktorje, ter po potrebi predstaviti zakonodajni predlog. [Sprememba 8]

| (7a) | Pri obstoječih tipih vozil, ki bodo proizvedena po 1. oktobru 2015, bi bilo treba spodbujati vgraditev avtomobilskega sistema eCall prek številke 112, da bi se sistem na trgu razširil. Pri tipih vozil, ki jim bo homologacija podeljena pred 1. oktobrom 2015, bi lahko sistem eCall prostovoljno naknadno vgradili. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(7a)

Pri obstoječih tipih vozil, ki bodo proizvedena po 1. oktobru 2015, bi bilo treba spodbujati vgraditev avtomobilskega sistema eCall prek številke 112, da bi se sistem na trgu razširil. Pri tipih vozil, ki jim bo homologacija podeljena pred 1. oktobrom 2015, bi lahko sistem eCall prostovoljno naknadno vgradili. [Sprememba 9]

| (7b) | Javna medobratovalna vseevropska storitev eCall na podlagi enotne evropske številke za klic v sili 112 in zasebne storitve eCall (sistemi eCall s podporo storitve tretje strani) lahko soobstajajo, a pod pogojem, da se sprejmejo ukrepi, s katerimi bo potrošnikom zagotovljena stalnost storitve. Da bi zagotovili stalnost javne storitve eCall prek številke 112 v vseh državah članicah v vsem življenjskem ciklu vozila ter neprekinjeno samodejno razpoložljivost te javne storitve, bi bilo treba v vsa vozila vgraditi javno storitev eCall prek številke 112, ne glede na to, ali se kupec vozila odloči za zasebno storitev eCall ali ne. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(7b)

Javna medobratovalna vseevropska storitev eCall na podlagi enotne evropske številke za klic v sili 112 in zasebne storitve eCall (sistemi eCall s podporo storitve tretje strani) lahko soobstajajo, a pod pogojem, da se sprejmejo ukrepi, s katerimi bo potrošnikom zagotovljena stalnost storitve. Da bi zagotovili stalnost javne storitve eCall prek številke 112 v vseh državah članicah v vsem življenjskem ciklu vozila ter neprekinjeno samodejno razpoložljivost te javne storitve, bi bilo treba v vsa vozila vgraditi javno storitev eCall prek številke 112, ne glede na to, ali se kupec vozila odloči za zasebno storitev eCall ali ne. [Sprememba 10]

| (7c) | Potrošnikom bi bilo treba realistično predstaviti avtomobilski sistem eCall prek številke 112 in po potrebi zasebni sistem eCall, če je vgrajen v vozilu, ter posredovati celovite in zanesljive informacije glede morebitnih dodatnih funkcij ali storitev, povezanih z zasebnimi storitvami za klic v sili ter avtomobilskimi aplikacijami za klic in pomoč v sili, ki so na voljo, ter glede pričakovane ravni storitve ob nakupu aplikacij tretjih strani in s tem povezanih stroškov. Sistem eCall prek številke 112 je javna storitev splošnega pomena, zato bi morala biti brezplačno na voljo vsem potrošnikom. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(7c)

Potrošnikom bi bilo treba realistično predstaviti avtomobilski sistem eCall prek številke 112 in po potrebi zasebni sistem eCall, če je vgrajen v vozilu, ter posredovati celovite in zanesljive informacije glede morebitnih dodatnih funkcij ali storitev, povezanih z zasebnimi storitvami za klic v sili ter avtomobilskimi aplikacijami za klic in pomoč v sili, ki so na voljo, ter glede pričakovane ravni storitve ob nakupu aplikacij tretjih strani in s tem povezanih stroškov. Sistem eCall prek številke 112 je javna storitev splošnega pomena, zato bi morala biti brezplačno na voljo vsem potrošnikom. [Sprememba 11]

| (8) | Obvezna vgradnja avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  v vozila ne sme

  bi smela
  posegati v pravico vseh deležnikov

  zainteresiranih strani
  , kot so proizvajalci avtomobilov in neodvisni izvajalci, da ponudijo dodatne storitve v sili in/ali storitve z dodano vrednostjo, in sicer hkrati z vgradnjo avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 oziroma njegovo nadgradnjo. Vendar pa morajo

  bi morale
  biti te

  vse
  dodatne storitve zasnovane tako, da ne odvračajo

  bi odvračale voznikove
  pozornosti voznika

  ali vplivale na avtomobilski sistem eCall prek številke 112 in na učinkovito delo centrov za obveščanje.


  Avtomobilski sistem eCall prek številke 112 in sistem, ki zagotavlja zasebne storitve ali storitve z dodano vrednostjo, bi morala biti zasnovana tako, da med njima ne bi bila mogoča izmenjava osebnih podatkov. Te storitve bi morale biti po možnosti skladne z veljavnimi predpisi o varnosti in varstvu podatkov in bi morale biti potrošnikom vedno na voljo kot izbirna možnost
  . [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(8)

Obvezna vgradnja avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  v vozila ne sme

  bi smela
  posegati v pravico vseh deležnikov

  zainteresiranih strani
  , kot so proizvajalci avtomobilov in neodvisni izvajalci, da ponudijo dodatne storitve v sili in/ali storitve z dodano vrednostjo, in sicer hkrati z vgradnjo avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 oziroma njegovo nadgradnjo. Vendar pa morajo

  bi morale
  biti te

  vse
  dodatne storitve zasnovane tako, da ne odvračajo

  bi odvračale voznikove
  pozornosti voznika

  ali vplivale na avtomobilski sistem eCall prek številke 112 in na učinkovito delo centrov za obveščanje.


  Avtomobilski sistem eCall prek številke 112 in sistem, ki zagotavlja zasebne storitve ali storitve z dodano vrednostjo, bi morala biti zasnovana tako, da med njima ne bi bila mogoča izmenjava osebnih podatkov. Te storitve bi morale biti po možnosti skladne z veljavnimi predpisi o varnosti in varstvu podatkov in bi morale biti potrošnikom vedno na voljo kot izbirna možnost
  . [Sprememba 12]

| (9) | Da se zagotovita možnost izbire za kupce in poštena konkurenca ter da se na globalnem trgu spodbudijo inovacije in konkurenčnost informacijske tehnologije Unije, bi moral biti avtomobilski sistem eCall brezplačno in brez razlikovanja na voljo vsem neodvisnim izvajalcem ter

  prek številke 112
  temeljiti na medobratovalni, in odprti
  zavarovani in standardizirani
  platformi za morebitne prihodnje avtomobilske aplikacije ali storitve.
  To zahteva tehnično in pravno podporo, zato bi morala Komisija brez odlašanja na podlagi posvetovanj z vsemi vključenimi zainteresiranimi stranmi, tudi s proizvajalci avtomobilov in neodvisnimi izvajalci, preučiti vse možnosti za spodbujanje in zagotovitev odprte platforme ter po potrebi predložiti ustrezen zakonodajni predlog. Dodatno bi bilo treba pojasniti, pod katerimi pogoji lahko tretje strani, ki zagotavljajo storitve z dodano vrednostjo, dostopajo do podatkov, shranjenih v avtomobilskem sistemu na podlagi številke 112. Poleg tega bi moral biti avtomobilski sistem eCall prek številke 112 brezplačno in brez diskriminacije dostopen vsem neodvisnim izvajalcem za popravilo in vzdrževanje. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(9)

Da se zagotovita možnost izbire za kupce in poštena konkurenca ter da se na globalnem trgu spodbudijo inovacije in konkurenčnost informacijske tehnologije Unije, bi moral biti avtomobilski sistem eCall brezplačno in brez razlikovanja na voljo vsem neodvisnim izvajalcem ter

  prek številke 112
  temeljiti na medobratovalni, in odprti
  zavarovani in standardizirani
  platformi za morebitne prihodnje avtomobilske aplikacije ali storitve.
  To zahteva tehnično in pravno podporo, zato bi morala Komisija brez odlašanja na podlagi posvetovanj z vsemi vključenimi zainteresiranimi stranmi, tudi s proizvajalci avtomobilov in neodvisnimi izvajalci, preučiti vse možnosti za spodbujanje in zagotovitev odprte platforme ter po potrebi predložiti ustrezen zakonodajni predlog. Dodatno bi bilo treba pojasniti, pod katerimi pogoji lahko tretje strani, ki zagotavljajo storitve z dodano vrednostjo, dostopajo do podatkov, shranjenih v avtomobilskem sistemu na podlagi številke 112. Poleg tega bi moral biti avtomobilski sistem eCall prek številke 112 brezplačno in brez diskriminacije dostopen vsem neodvisnim izvajalcem za popravilo in vzdrževanje. [Sprememba 13]

| (9a) | Uvedba morebitnih dodatnih avtomobilskih aplikacij ali storitev ne bi smela povzročati zamud pri začetku veljavnosti in uporabi te uredbe. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(9a)

Uvedba morebitnih dodatnih avtomobilskih aplikacij ali storitev ne bi smela povzročati zamud pri začetku veljavnosti in uporabi te uredbe. [Sprememba 14]

| (10) | Da se ohrani celovitost sistema homologacije, se za namene te uredbe sprejmejo le tisti avtomobilski sistemi eCall
  prek številke 112
  , ki jih je mogoče v celoti preskusiti. |
| --- | --- |

(10)

Da se ohrani celovitost sistema homologacije, se za namene te uredbe sprejmejo le tisti avtomobilski sistemi eCall
  prek številke 112
  , ki jih je mogoče v celoti preskusiti.

| (10a) | Za avtomobilski sistem eCall prek številke 112, torej sistem za klic v sili, je potrebna najvišja možna stopnja zanesljivosti. Zato bi bilo treba zagotoviti, da bo minimalni sklop podatkov točen ter bosta prenos in kakovost glasu brezhibna, razviti pa bi bilo treba tudi enotno testiranje, da bi zagotovili dolgo življenjsko dobo in zdržljivost tega sistema. Zato bi bilo treba redno izvajati redne tehnične preglede v skladu z Direktivo 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  . V ustrezni prilogi te uredbe bi bilo treba navesti tudi podrobne določbe za testiranje. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(10a)

Za avtomobilski sistem eCall prek številke 112, torej sistem za klic v sili, je potrebna najvišja možna stopnja zanesljivosti. Zato bi bilo treba zagotoviti, da bo minimalni sklop podatkov točen ter bosta prenos in kakovost glasu brezhibna, razviti pa bi bilo treba tudi enotno testiranje, da bi zagotovili dolgo življenjsko dobo in zdržljivost tega sistema. Zato bi bilo treba redno izvajati redne tehnične preglede v skladu z Direktivo 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  . V ustrezni prilogi te uredbe bi bilo treba navesti tudi podrobne določbe za testiranje. [Sprememba 15]

| (11) | V skladu z Direktivo 2007/46/ES so iz zahtev o zaščiti potnikov pri čelnem in bočnem trku izvzeta vozila, izdelana v majhnih serijah. Zato je

  bi bilo
  treba vozila, izdelana v majhnih serijah, izvzeti tudi iz obveznosti v zvezi z izpolnjevanjem zahtev za eCall
  iz te uredbe
  . [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Direktivo 2007/46/ES so iz zahtev o zaščiti potnikov pri čelnem in bočnem trku izvzeta vozila, izdelana v majhnih serijah. Zato je

  bi bilo
  treba vozila, izdelana v majhnih serijah, izvzeti tudi iz obveznosti v zvezi z izpolnjevanjem zahtev za eCall
  iz te uredbe
  . [Sprememba 16]

| (12) | Vozila za posebne namene bi morala izpolnjevati zahteve za eCall iz te uredbe, razen če pri posameznem primeru homologacijski organi odločijo, da vozilo zaradi svojega posebnega namena ne more izpolnjevati teh zahtev.
  [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(12)

Vozila za posebne namene bi morala izpolnjevati zahteve za eCall iz te uredbe, razen če pri posameznem primeru homologacijski organi odločijo, da vozilo zaradi svojega posebnega namena ne more izpolnjevati teh zahtev.
  [Sprememba 17]

| (13) | V skladu s priporočili delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29, ki jih vsebuje „delovni dokument o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall“, sprejet 26. septembra 2006, mora biti vsakršna obdelava osebnih podatkov prek avtomobilskega sistema eCall v skladu s pravili o varstvu podatkov iz Direktive

  Obdelavo osebnih podatkov v okviru te uredbe urejajo Direktiva
   95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov
   (7) in iz Direktive

  Direktiva
   2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)
   (8)

  ter člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Vso obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru avtomobilskega sistema eCall prek številke 112, bi bilo torej treba izvajati v skladu s tema direktivama ter pod nadzorom pristojnih organov držav članic, predvsem neodvisnih javnih organov, ki jih v skladu s tema direktivama imenujejo države članice,
  zlasti zaradi zagotovitve, da vozilom, opremljenim z avtomobilskimi sistemi eCall
  prek številke 112
  , v normalnem stanju delovanja sistema za klice v sili prek številke 112, ni

  ne bo
  mogoče slediti, da niso predmet stalnega sledenja

  se zanje ne bo uporabljalo stalno sledenje
  in da
  bo
  minimalni sklop podatkov, ki jih pošlje avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  , zajema

  zajemal zgolj
  minimalne podatke, potrebne za ustrezno obravnavo klicev v sili
  prek centrov za obveščanje ter da se osebni podatki po obravnavi ne bodo shranjevali
  .
  Na podlagi soglasja osebe, na katero se podatki nanašajo, ali pogodbe med obema stranema lahko veljajo drugi pogoji, če je v vozilu poleg avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 nameščen še drug sistem za klic v sili, vendar bi morai biti v skladu z navedenima direktivama
  . [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(13)

V skladu s priporočili delovne skupine za varstvo podatkov iz člena 29, ki jih vsebuje „delovni dokument o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall“, sprejet 26. septembra 2006, mora biti vsakršna obdelava osebnih podatkov prek avtomobilskega sistema eCall v skladu s pravili o varstvu podatkov iz Direktive

  Obdelavo osebnih podatkov v okviru te uredbe urejajo Direktiva
   95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov
   (7) in iz Direktive

  Direktiva
   2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah)
   (8)

  ter člena 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Vso obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru avtomobilskega sistema eCall prek številke 112, bi bilo torej treba izvajati v skladu s tema direktivama ter pod nadzorom pristojnih organov držav članic, predvsem neodvisnih javnih organov, ki jih v skladu s tema direktivama imenujejo države članice,
  zlasti zaradi zagotovitve, da vozilom, opremljenim z avtomobilskimi sistemi eCall
  prek številke 112
  , v normalnem stanju delovanja sistema za klice v sili prek številke 112, ni

  ne bo
  mogoče slediti, da niso predmet stalnega sledenja

  se zanje ne bo uporabljalo stalno sledenje
  in da
  bo
  minimalni sklop podatkov, ki jih pošlje avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  , zajema

  zajemal zgolj
  minimalne podatke, potrebne za ustrezno obravnavo klicev v sili
  prek centrov za obveščanje ter da se osebni podatki po obravnavi ne bodo shranjevali
  .
  Na podlagi soglasja osebe, na katero se podatki nanašajo, ali pogodbe med obema stranema lahko veljajo drugi pogoji, če je v vozilu poleg avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 nameščen še drug sistem za klic v sili, vendar bi morai biti v skladu z navedenima direktivama
  . [Sprememba 18]

| (13a) | V tej uredbi so upoštevana priporočila, ki jih je delovna skupina iz člena 29, ustanovljena z Direktivo 95/46/ES, objavila v svojem delovnem dokumentu o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall z dne 26. septembra 2006

   (9)
  . [Spremembi 19 in 90] |
| --- | --- |

(13a)

V tej uredbi so upoštevana priporočila, ki jih je delovna skupina iz člena 29, ustanovljena z Direktivo 95/46/ES, objavila v svojem delovnem dokumentu o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall z dne 26. septembra 2006

   (9)
  . [Spremembi 19 in 90]

| (13b) | Proizvajalci vozil bi morali pri izpolnjevanju tehničnih zahtev vključiti tehnične oblike varstva podatkov v avtomobilske sisteme in upoštevanje načela „vgrajene zasebnosti“. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(13b)

Proizvajalci vozil bi morali pri izpolnjevanju tehničnih zahtev vključiti tehnične oblike varstva podatkov v avtomobilske sisteme in upoštevanje načela „vgrajene zasebnosti“. [Sprememba 20]

| (14) | Evropski organizaciji za standardizacijo, ETSA in CEN, sta oblikovali skupne standarde za uvedbo vseevropske storitve eCall, ki bi se morali uporabljati za namene te uredbe, saj bo to pospešilo tehnološki razvoj avtomobilske storitve eCall, zagotovilo medobratovalnost in stalnost storitve po vsej Uniji ter znižalo stroške izvedbe za Unijo kot celoto. |
| --- | --- |

(14)

Evropski organizaciji za standardizacijo, ETSA in CEN, sta oblikovali skupne standarde za uvedbo vseevropske storitve eCall, ki bi se morali uporabljati za namene te uredbe, saj bo to pospešilo tehnološki razvoj avtomobilske storitve eCall, zagotovilo medobratovalnost in stalnost storitve po vsej Uniji ter znižalo stroške izvedbe za Unijo kot celoto.

| (15) | Za zagotovitev uporabe skupnih tehničnih zahtev v zvezi z avtomobilskim sistemom eCall
  prek številke 112
  bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastilo
  za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti Komisijo, in sicer v zvezi s podrobnimi pravili o uporabi zadevnih standardov, preskušanju, varstvu osebnih podatkov in zasebnosti ter o izvzetjih za nekatera vozila ali razrede vozil kategorij M1 in N1. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov
  , predvsem z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, delovno skupino iz člena 29 in organizacijami za varstvo potrošnikov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno predložitev zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev uporabe skupnih tehničnih zahtev v zvezi z avtomobilskim sistemom eCall
  prek številke 112
  bi bilo treba
  na Komisijo prenesti pooblastilo
  za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti Komisijo, in sicer v zvezi s podrobnimi pravili o uporabi zadevnih standardov, preskušanju, varstvu osebnih podatkov in zasebnosti ter o izvzetjih za nekatera vozila ali razrede vozil kategorij M1 in N1. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov
  , predvsem z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, delovno skupino iz člena 29 in organizacijami za varstvo potrošnikov
  . Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno predložitev zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 21]

| (16) | Proizvajalcem vozil bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo tehničnim zahtevam te uredbe
  in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, zato da bodo lahko izvedli potrebne študije in zahtevane preskuse v različnih okoliščinah in tako zagotovili, da bo avtomobilski sistem eCall prek številke 112 popolnoma zanesljiv
  . [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(16)

Proizvajalcem vozil bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo tehničnim zahtevam te uredbe
  in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo, zato da bodo lahko izvedli potrebne študije in zahtevane preskuse v različnih okoliščinah in tako zagotovili, da bo avtomobilski sistem eCall prek številke 112 popolnoma zanesljiv
  . [Sprememba 22]

| (17) | Ta uredba je nova, ločena uredba v okviru postopka ES-homologacije iz Direktive 2007/46/ES. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti priloge I, III, IV, VI, IX in XI k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba je nova, ločena uredba v okviru postopka ES-homologacije iz Direktive 2007/46/ES. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti priloge I, III, IV, VI, IX in XI k navedeni direktivi.

| (18) | Ker ciljev te uredbe, in sicer uresničitve notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev za nova homologirana vozila, opremljena z avtomobilskim sistemom eCall
  prek številke 112
  , države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se jih zaradi obsega lažje doseže na ravni Uniji, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(18)

Ker ciljev te uredbe, in sicer uresničitve notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev za nova homologirana vozila, opremljena z avtomobilskim sistemom eCall
  prek številke 112
  , države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se jih zaradi obsega lažje doseže na ravni Uniji, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja tehnične zahteve za ES-homologacijo vozil v zvezi z avtomobilskim sistemom eCall
  prek številke 112
  .

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za vozila kategorij M1 in N1, kot so opredeljena v točkah 1.1.1 in 1.2.1 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

Ta uredba se ne uporablja za vozila, izdelana v majhnih serijah. [Sprememba 23]

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se poleg opredelitev pojmov iz člena 3 Direktive 2007/46/ES in člena 2 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 305/2013

   (10)
  uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: [Sprememba 24]

| (1) | „avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  “ pomeni sistem
  za uporabo v sili
  , ki
  zajema v vozilo vgrajeno opremo in sredstvo za sprožitev, vodenje in izvršitev storitve eCall in ki
  se sproži bodisi samodejno s sprožitvijo avtomobilskih senzorjev bodisi ročno in ki prek
  javnih
  mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese standardiziran minimalen sklop

  oddaja signale, da se omogoči prenos standardiziranega minimalnega sklopa
  podatkov ter vzpostavi

  vzpostavitev
  avdio kanal

  kanala
  prek številke 112 med potniki v vozilu in
  ustreznim
  centrom za obveščanje; [Sprememba 25. Ta sprememba velja za celotno besedilo] |
| --- | --- |

(1)

„avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  “ pomeni sistem
  za uporabo v sili
  , ki
  zajema v vozilo vgrajeno opremo in sredstvo za sprožitev, vodenje in izvršitev storitve eCall in ki
  se sproži bodisi samodejno s sprožitvijo avtomobilskih senzorjev bodisi ročno in ki prek
  javnih
  mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese standardiziran minimalen sklop

  oddaja signale, da se omogoči prenos standardiziranega minimalnega sklopa
  podatkov ter vzpostavi

  vzpostavitev
  avdio kanal

  kanala
  prek številke 112 med potniki v vozilu in
  ustreznim
  centrom za obveščanje; [Sprememba 25. Ta sprememba velja za celotno besedilo]

| (2) | „avtomobilski sistem“ pomeni opremo v vozilu, skupaj s sredstvi za sprožitev, upravljanje in izvršitev prenosa klica v sili eCall preko javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja, ki zagotavlja povezavo med vozilom in sredstvom za izvedbo storitve eCall preko javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja.
  [Spremembi 26 in 80] |
| --- | --- |

(2)

„avtomobilski sistem“ pomeni opremo v vozilu, skupaj s sredstvi za sprožitev, upravljanje in izvršitev prenosa klica v sili eCall preko javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja, ki zagotavlja povezavo med vozilom in sredstvom za izvedbo storitve eCall preko javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja.
  [Spremembi 26 in 80]

| (2a) | „eCall“ pomeni v vozilu vgrajen klic v sili na številko na številko v sili 112, ki se opravi prek avtomobilskega sistema eCall; [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(2a)

„eCall“ pomeni v vozilu vgrajen klic v sili na številko na številko v sili 112, ki se opravi prek avtomobilskega sistema eCall; [Sprememba 27]

| (2b) | „center za obveščanje“ pomeni fizično lokacijo, ki prva sprejme klic v sili in za katero je odgovoren javni organ ali zasebna organizacija, priznana v zadevni državi članici; [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(2b)

„center za obveščanje“ pomeni fizično lokacijo, ki prva sprejme klic v sili in za katero je odgovoren javni organ ali zasebna organizacija, priznana v zadevni državi članici; [Sprememba 28]

| (2c) | „minimalni sklop podatkov“ pomeni informacije, ki jih opredeljuje standard „Cestna transportna in prometna telematika – e-Varnost – Minimalni nabor podatkov za elektronski klic v sili (MSD)“ (EN 15722) in ki se pošljejo centru za obveščanje za eCall; [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(2c)

„minimalni sklop podatkov“ pomeni informacije, ki jih opredeljuje standard „Cestna transportna in prometna telematika – e-Varnost – Minimalni nabor podatkov za elektronski klic v sili (MSD)“ (EN 15722) in ki se pošljejo centru za obveščanje za eCall; [Sprememba 29]

| (2d) | „avtomobilska oprema“ pomeni fiksno vgrajeno opremo v notranjosti vozila, ki zagotavlja ali ima dostop do podatkov v vozilu, ki so potrebni za minimalni sklop podatkov, da se lahko izvede storitev eCall prek javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(2d)

„avtomobilska oprema“ pomeni fiksno vgrajeno opremo v notranjosti vozila, ki zagotavlja ali ima dostop do podatkov v vozilu, ki so potrebni za minimalni sklop podatkov, da se lahko izvede storitev eCall prek javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja; [Sprememba 30]

| (2e) | „javno mobilno brezžično komunikacijsko omrežje“ pomeni mobilno brezžično komunikacijsko omrežje, ki je na voljo javnosti v skladu z direktivama 2002/21/ES

   (11)

  in 2002/22/ES

   (12)

  Evropskega parlamenta in Sveta; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(2e)

„javno mobilno brezžično komunikacijsko omrežje“ pomeni mobilno brezžično komunikacijsko omrežje, ki je na voljo javnosti v skladu z direktivama 2002/21/ES

   (11)

  in 2002/22/ES

   (12)

  Evropskega parlamenta in Sveta; [Sprememba 31]

Člen 4

Splošne obveznosti proizvajalcev

Proizvajalci dokažejo, da so vsa nova vozila iz člena 2 opremljena z 
  vgrajenim
  avtomobilskim sistemom eCall
  prek številke 112
  v skladu s to uredbo in delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s to uredbo. [Sprememba 32]

Člen 5

Posebne obveznosti proizvajalcev

1.   Proizvajalci zagotovijo, da so vsa njihova nova vozila izdelana in homologirana v skladu z zahtevami iz te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo.

2.   Proizvajalci dokažejo, da so vsa njihova nova vozila izdelana

  vsi njihovi novi tipi vozil izdelani
  tako, da se v primeru hude prometne nesreče na ozemlju Unije
  , ki se zazna z aktivacijo enega ali več senzorjev in/ali procesorjev v vozilu,
  samodejno sproži klic v sili eCall na enotno evropsko številko za klic v sili 112. [Sprememba 33]

Proizvajalci dokažejo, da so nova vozila izdelana

  novi tipi vozil izdelani
  tako, da je klic v sili eCall na enotno evropsko številko za klic v sili 112 mogoče sprožiti tudi ročno. [Sprememba 34]

2a.
     
  Odstavek 2 ne posega v pravico lastnika vozila, da poleg avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 uporablja drug sistem za klic v sili, ki je vgrajen v vozilo in zagotavlja podobno storitev. V tem primeru mora biti drugi sistem za klic v sili skladen s standardom EN 16102 „Inteligentni transportni sistemi – Elektronski klic v sili – Operativne zahteve za podporo tretje stranke“, proizvajalcu pa morajo zagotoviti, da je eden od sistemov vedno aktiven in da se avtomobilski sistem eCall prek številke 112 samodejno sproži, kadar drugi sistem za klic v sili ne deluje. [Sprememba 35]

3.   Proizvajalci zagotovijo, da so sprejemniki v avtomobilskih sistemih
  eCall prek številke 112
  združljivi s storitvami določanja položaja, ki jih zagotavljajo satelitski navigacijski sistemi, vključno

  predvsem
  s sistemoma Galileo in EGNOS. [Sprememba 36]

4.   V postopek homologacije se sprejmejo le tisti
  vgrajeni
  avtomobilski sistemi eCall
  prek številke 112
  , ki jih je mogoče preskusiti. [Sprememba 37]

5.   Avtomobilski sistemi eCall
  prek številke 112
  izpolnjujejo zahteve Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) in Pravilnika UN/ECE št. 10 (14).

5a.
     
  Proizvajalci dokažejo, da bodo potniki v vozilu opozorjeni, če bo med samopreskusom ali po njem zaznana kritična okvara sistema, zaradi katere ne bi bilo mogoče opraviti storitve eCall. [Sprememba 38]

6.   Avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  je brezplačno in brez razlikovanja dostopen vsem neodvisnim izvajalcem najmanj za popravilo in vzdrževanje. [Sprememba 39]

7.   Komisija je pooblaščena

  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9 za določitev podrobnih tehničnih zahtev in preskusov za homologacijo avtomobilskih sistemov eCall
  prek številke 112

  in spremembo Direktive 2007/46/ES. [Sprememba 40]

Tehnične zahteve in preskusi, navedeni v prvem pododstavku,
  se sprejmejo po posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in
  temeljijo na zahtevah iz odstavkov
  2, 2a,
  3, 4 in 6 ter
  po potrebi
  na naslednjih

  razpoložljivih
  standardih, kjer je to primerno

  povezanih s sistemom eCall in pravilniki UN/ECE, vključno z
  : [Sprememba 41]

| (a) | EN 16072 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za delovanje vseevropskega elektronskega klica v sili“; |
| --- | --- |

(a)

EN 16072 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za delovanje vseevropskega elektronskega klica v sili“;

| (b) | EN 16062 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za visoko stopnjo prednosti aplikacijskega protokola elektronskega klica v sili (HLAP)“; |
| --- | --- |

(b)

EN 16062 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za visoko stopnjo prednosti aplikacijskega protokola elektronskega klica v sili (HLAP)“;

| (c) | EN 16454 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Celovito preskušanje skladnosti eCall“ v zvezi s skladnostjo avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  z vseevropskim klicem v sili eCall; |
| --- | --- |

(c)

EN 16454 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Celovito preskušanje skladnosti eCall“ v zvezi s skladnostjo avtomobilskega sistema eCall
  prek številke 112
  z vseevropskim klicem v sili eCall;

| (ca) | EN 15722 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni nabor podatkov za elektronski klic v sili (MSD)“. [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(ca)

EN 15722 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni nabor podatkov za elektronski klic v sili (MSD)“. [Sprememba 42]

| (d) | drugi dodatni evropski standardi ali Pravilniki UN/ECE v zvezi s sistemi eCall.
  [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(d)

drugi dodatni evropski standardi ali Pravilniki UN/ECE v zvezi s sistemi eCall.
  [Sprememba 43]

Člen 6

Pravila o zasebnosti in varstvu podatkov

-1a.
     
  Ta uredba ne posega v Direktivo 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES . Vso obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru avtomobilskega sistema eCall prek številke 112, bi bilo torej treba izvajati v skladu s pravili varstva podatkov iz teh direktiv. [Sprememba 44]

1   V skladu z Direktivo 95/46/ES in Direktivo 2002/58/ES Proizvajalci zagotovijo, da vozilom, opremljenim z avtomobilskim sistemom eCall
  prek številke 112
  , ni mogoče slediti in da v normalnem

  še neaktiviranem
  stanju delovanja sistema za klice v sili eCall
  prek številke 112
  niso predmet stalnega sledenja.[Sprememba 45]

V avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  se vgradijo tehnologije za boljše varovanje zasebnosti, da se uporabnikom sistema eCall zagotovi želena raven varovanja zasebnosti ter potrebni zaščitni ukrepi za preprečevanje nadzorovanja in zlorab.

2.   Minimalni sklop podatkov, ki ga pošlje avtomobilski sistem za klice v sili eCall, mora zajemati minimalne

  prek številke 112
  ,
  zajema največ
  informacije, ki so potrebne

  jih zahteva standard iz točke 2c člena 3
  .
  Minimalni sklop podatkov se ne obdeluje dlje, kot je potrebno zaradi namena obdelave, in se ne hrani dlje, kot je potrebno
  za ustrezno obravnavo klicev v sili.
  Minimalni sklop podatkov se hrani tako, da ga je mogoče popolnoma izbrisati. [Sprememba 46]

3.   Proizvajalci zagotovijo, da imajo uporabniki sistema eCall jasne in celovite informacije o 
  obstoju brezplačnega javnega sistema eCall prek številke 112 in o
  obdelavi podatkov, ki jih prenaša avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  , zlasti kar zadeva: [Sprememba 47]

| (a) | sklic na pravno podlago za obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

sklic na pravno podlago za obdelavo;

| (b) | dejstvo, da je avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  privzeto aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  privzeto aktiviran;

| (c) | načine obdelave podatkov, ki jih izvaja avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  ; |
| --- | --- |

(c)

načine obdelave podatkov, ki jih izvaja avtomobilski sistem eCall
  prek številke 112
  ;

| (d) | izrecni
  namen obdelave klica v sili eCall
  , omejen na nesreče iz prvega pododstavka člena 5(2)
  ; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(d)

izrecni
  namen obdelave klica v sili eCall
  , omejen na nesreče iz prvega pododstavka člena 5(2)
  ; [Sprememba 48]

| (e) | vrste podatkov, ki se zbirajo in obdelujejo, ter prejemnike teh podatkov; |
| --- | --- |

(e)

vrste podatkov, ki se zbirajo in obdelujejo, ter prejemnike teh podatkov;

| (f) | časovno omejitev hrambe podatkov v avtomobilskem sistemu
  eCall prek številke 112
  ; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(f)

časovno omejitev hrambe podatkov v avtomobilskem sistemu
  eCall prek številke 112
  ; [Sprememba 49]

| (g) | dejstvo, da
  se za
  vozilo ni predmet stalnega sledenja

  ne izvaja sledenje, razen zbiranja minimalnega sklopa podatkov, ki so potrebni, da avtomobilski sistem eCall prek številke 112 določi in posreduje lokacijo in smer potovanja vozila ob poročanju o nesreči, ter dejstvo, da so podatki za sledenje na napravi shranjeni le tako dolgo, kolikor je nujno potrebno za ta namen
  ; [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(g)

dejstvo, da
  se za
  vozilo ni predmet stalnega sledenja

  ne izvaja sledenje, razen zbiranja minimalnega sklopa podatkov, ki so potrebni, da avtomobilski sistem eCall prek številke 112 določi in posreduje lokacijo in smer potovanja vozila ob poročanju o nesreči, ter dejstvo, da so podatki za sledenje na napravi shranjeni le tako dolgo, kolikor je nujno potrebno za ta namen
  ; [Sprememba 50]

| (h) | načine izvajanja pravic oseb, na katere se podatki nanašajo; |
| --- | --- |

(h)

načine izvajanja pravic oseb, na katere se podatki nanašajo;

| (ha) | dejstvo, da se podatki, ki jih centri za obveščanje pridobijo od avtomobilskega sistema eCall prek številke 112, ne smejo posredovati tretjim stranem brez izrecnega predhodnega soglasja osebe, na katero se podatki nanašajo; |
| --- | --- |

(ha)

dejstvo, da se podatki, ki jih centri za obveščanje pridobijo od avtomobilskega sistema eCall prek številke 112, ne smejo posredovati tretjim stranem brez izrecnega predhodnega soglasja osebe, na katero se podatki nanašajo;

| (i) | druge potrebne dodatne informacije glede
  sledljivosti in sledenja ter
  obdelave osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem zasebne storitve eCall in/ali drugih storitev z dodano vrednostjo
  , za kar je potrebno izrecno soglasje uporabnika in v skladu z Direktivo 95/46/ES
  .
  Posebej je treba upoštevati morebitne razlike med obdelavo podatkov prek avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 in zasebnimi sistemi eCall ali drugimi storitvami z dodano vrednostjo
  . [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(i)

druge potrebne dodatne informacije glede
  sledljivosti in sledenja ter
  obdelave osebnih podatkov v zvezi z zagotavljanjem zasebne storitve eCall in/ali drugih storitev z dodano vrednostjo
  , za kar je potrebno izrecno soglasje uporabnika in v skladu z Direktivo 95/46/ES
  .
  Posebej je treba upoštevati morebitne razlike med obdelavo podatkov prek avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 in zasebnimi sistemi eCall ali drugimi storitvami z dodano vrednostjo
  . [Sprememba 52]

3a.
     
  Proizvajalci zagotovijo informacije iz odstavka 3 kot del tehnične dokumentacije, ki se preda skupaj z vozilom. [Sprememba 53]

3b.
     
  Da se prepreči zmeda v zvezi z nameni in dodano vrednostjo obdelave, se informacije iz odstavka 3 uporabniku za avtomobilski sistem storitve eCall prek številke 112 in za druge sisteme eCall že pred uporabo zagotovijo ločeno. [Sprememba 54]

3c.
     
  Proizvajalci zagotovijo, da so avtomobilski sistem eCall prek številke 112, drug vgrajen sistem za klic v sili ter sistem za storitve z dodano vrednostjo zasnovani tako, da med njimi ni mogoča izmenjava osebnih podatkov. Neuporaba drugega sistema ali storitve z dodano vrednostjo ali če oseba, na katero se podatki nanašajo, ne da soglasja za obdelavo svojih osebnih podatkov za zasebno storitev, ne sme imeti negativnih učinkov na uporabo avtomobilskega sistema eCall in/ali uporabnika sistema eCall.[Sprememba 55]

4.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 9, s katerimi podrobneje opredeli zahtevo o odsotnosti sledljivosti in sledenja ter o tehnologijah za boljše varovanje zasebnosti iz odstavka 1
  v zvezi s sistemom eCall, predvsem varnostne zahteve, ki jih morajo ponudniki storitev eCall izpolniti, da zagotovijo zakonito obdelavo podatkov in preprečijo nepooblaščen dostop ter razkritje, spreminjanje ali izgubo obdelanih osebnih podatkov
  , pa tudi načine obdelave zasebnih

  osebnih
  podatkov in informacij o uporabnikih iz odstavka 3. [Sprememba 56]

Člen 7

Obveznosti držav članic

Z učinkom od 1. oktobra 2015
  ...
   (*1) nacionalni organi podelijo ES-homologacijo le za tiste avtomobilske sisteme eCall
  prek številke 112
  v novih vozilih, ki izpolnjujejo določbe te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo.

Člen 7a

Redni tehnični pregledi

Zahteve glede rednih tehničnih pregledov avtomobilskega sistema eCall prek številke 112 ureja Direktiva 2014/45/EU. [Sprememba 58]

Člen 8

Izjeme

1.   Komisija lahko iz obveznosti glede vgradnje avtomobilskih sistemov

  avtomobilskega sistema
  eCall
  prek številke 112
  iz člena 4 izvzame nekatera vozila ali

  nekatere
  razrede vozil kategorij M1 in N1, če se po analizi stroškov in koristi
  ter tehnični analizi
  , ki jo

  ju
  izvede oziroma naroči Komisija, in ob upoštevanju vseh ustreznih varnostnih vidikov izkaže, da uporaba teh sistemov ni primerna za zadevno vozilo ali

  namestitev sistema eCall prek številke 112 ni nujna za dodatno izboljšanje varnosti v cestnem prometu, ker je zadevni
  razred vozil
  načrtovan predvsem za terensko vožnjo in nima ustreznega sprožilnega mehanizma
  .
  Število teh izjem je omejeno
  . [Sprememba 59]

2.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9, ki določajo izjeme iz odstavka 1 tega člena. Te izjeme zajemajo vozila, kot so vozila za posebne namene in vozila brez zračnih blazin. Število izjem je omejeno.
  [Sprememba 60]

Člen 9

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, ki so določeni v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(7), člena 6(4) in člena 8(2) se prenese na Komisijo za nedoločen čas

  pet let
  od [...] (Urad za publikacije: vstaviti točen datum začetka veljavnosti)
  ...
   (*2).
  Komisija najpozneje devet mesecev pred iztekom petletnega obdobja pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja
  . [Sprememba 61]

3.   Pooblastilo iz člena 5(7), člena 6(4) in člena 8(2) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz navedenega sklepa preneha. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(7), členom 6(4) in členom 8(2), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v roku dveh

  treh
  mesecev od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi z navedenim aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom navedenega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. [Sprememba 62]

Člen 10

Kazni za kršitve

1.   Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo v primeru proizvajalčeve kršitve določb te uredbe
  in ustreznih delegiranih aktov
  , in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zagotovi njihovo izvajanje. Te Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne
  , predvsem če se ne izpolnujejo zahteve iz člena 6 te uredbe
  . Države članice Komisijo obvestijo o teh določbah in brez odlašanja tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe. [Sprememba 63]

2.   Vrste neizpolnjevanja zahtev vključujejo:

| (a) | dajanje neresničnih izjav med homologacijskimi postopki ali postopki, ki vodijo do odpoklica; |
| --- | --- |

(a)

dajanje neresničnih izjav med homologacijskimi postopki ali postopki, ki vodijo do odpoklica;

| (b) | ponarejanje rezultatov preskusa za homologacijo; |
| --- | --- |

(b)

ponarejanje rezultatov preskusa za homologacijo;

| (c) | prikrivanje podatkov ali tehničnih specifikacij, ki bi lahko vodili do odpoklica ali preklica homologacije. |
| --- | --- |

(c)

prikrivanje podatkov ali tehničnih specifikacij, ki bi lahko vodili do odpoklica ali preklica homologacije.

| (ca) | kršitve določb iz člena 6. [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(ca)

kršitve določb iz člena 6. [Sprememba 64]

Člen 10a

Poročanje in pregled

1.
     
  Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o pripravljenosti telekomunikacijske infrastrukture in infrastrukture centrov za obveščanje, potrebne za klice v sili eCall, v vseh državah članicah. Če je iz poročila razvidno, da infrastruktura za sistem eCall ne bo delovala pred datumom iz tretjega odstavka člena 12, Komisija ustrezno ukrepa.

2.
     
  Komisija najpozneje do 1. oktobra 2018 pripravi ocenjevalno poročilo o dosežkih v zvezi z avtomobilskim sistemom eCall prek številke 112 in njegovi razširjenosti, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija prouči, ali je treba področje uporabe uredbe razširiti na druge kategorije vozil, kot so motorna dvokolesa, težka tovorna vozila, avtobusi in kmetijski traktorji. Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog.

3.
     
  Komisija čim prej, vsekakor pa najkasneje ...

   (*3)

  , po širokem posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi proizvajalci avtomobilov in neodvisnimi izvajalci, ter po oceni učinka poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o tehničnih zahtevah za medobratovalno, standardizirano, zavarovano platformo z odprtim dostopom. Poročilu po potrebi priloži zakonodajni predlog o tem. Takoj ko so ti standardi vzpostavljeni, mora avtomobilski sistem eCall prek številke 112 temeljiti na njih. [Sprememba 65]

Člen 11

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Priloge I, III, IV, VI in IX k Direktivi 2007/46/ES se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5(7), člen 6(4), člen 8(2) ter člena 9 in 10a se uporabljajo od ...

   (*4)
  [Sprememba 66]

Uporablja

  Členi, ki niso navedeni v drugem odstavku tega člena,
  se
  uporabljajo
  od 1. oktobra 2015. [Sprememba 67]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 341,21.11.2013, str. 47.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

2

(3)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

3

(4)  COM(2009) 434 final.

4

COM(2009) 434 final.

(5)  
  UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

  Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta) (UL L 347, 20.12.2013, str. 1)
  .

5

UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta) (UL L 347, 20.12.2013, str. 1)

(6)  
  Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).

6

Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).

(7)  
  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

7

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (

(8)  
  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (

  UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

8

Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (

(9)  
  1609/06/EN -WP 125.

9

1609/06/EN -WP 125.

(10)  
  UL L 91, 3.4.2013, str. 1.

10

UL L 91, 3.4.2013, str. 1.

(11)  
  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

11

Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

(12)  
  Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalni storitvi) (UL L 108, 24.4.2002, str. 51).

12

Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (direktiva o univerzalni storitvi) (UL L 108, 24.4.2002, str. 51).

(13)  Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (UL L 91, 7.4.1999, str. 10).

13

(14)  Pravilnik št. 10 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil glede na elektromagnetno združljivost (UL L 254, 20.9.2012, str. 1).

14

(*1)  
  UL: prosimo, vstavite datum iz tretjega odstavka člena 12.

*1

UL: prosimo, vstavite datum iz tretjega odstavka člena 12.

(*2)  
  UL: prosimo, vastavite datum začetka veljavnosti te uredbe.

*2

UL: prosimo, vastavite datum začetka veljavnosti te uredbe.

(*3)  
  UL: prosimo, vstavite datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

*3

UL: prosimo, vstavite datum: eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

(*4)  
  UL: prosimo, vstavite datum začetka veljavnosti te uredbe.

*4

UL: prosimo, vstavite datum začetka veljavnosti te uredbe.

PRILOGA

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Direktiva 2007/46/ES se spremeni:

| (1) | V Prilogi I se dodata naslednji točki:






  „12.8 | Sistem eCall |
| --- | --- | --- |

(1)

V Prilogi I se dodata naslednji točki:

„12.8

Sistem eCall

| 12.8.1 | opis ali risbe“; |
| --- | --- |

12.8.1

opis ali risbe“;

| (2) | V Prilogi III, delu I, razdelku A se dodata naslednji točki:






  „12.8 | Sistem eCall |
| --- | --- | --- |

(2)

V Prilogi III, delu I, razdelku A se dodata naslednji točki:

„12.8

Sistem eCall

| 12.8.1 | Prisotnost: da/ne (1)“; |
| --- | --- |

12.8.1

Prisotnost: da/ne (1)“;

| (3) | Del 1 Priloge IV se spremeni:






  (a) | v preglednici se doda naslednja postavka:

















  Postavka | Predmet | Regulativni akt | Uporaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 71 | Sistem eCall | Uredba (EU) št. ... | X | | | X | | | | | | |

(3)

Del 1 Priloge IV se spremeni:

(a)

v preglednici se doda naslednja postavka:

Postavka

Predmet

Regulativni akt

Uporaba

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

71

Sistem eCall

Uredba (EU) št. ...

X

X

| (b) | Dodatek 1 se spremeni:






  (i) | v preglednici 1 se doda naslednja postavka:









  Postavka | Predmet | Regulativni akt | Posebna vprašanja | Uporaba in posebne zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71 | Sistem eCall | Uredba (EU) št. ... | | N/A |

(b)

Dodatek 1 se spremeni:

(i)

v preglednici 1 se doda naslednja postavka:

Postavka

Predmet

Regulativni akt

Posebna vprašanja

Uporaba in posebne zahteve

71

Sistem eCall

Uredba (EU) št. ...

N/A

| (ii) | v preglednici 2 se doda naslednja postavka:









  Postavka | Predmet | Regulativni akt | Posebna vprašanja | Uporaba in posebne zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71 | Sistem eCall | Uredba (EU) št. ... | | N/A |

(ii)

v preglednici 2 se doda naslednja postavka:

Postavka

Predmet

Regulativni akt

Posebna vprašanja

Uporaba in posebne zahteve

71

Sistem eCall

Uredba (EU) št. ...

N/A

| (4) | V Dodatku k vzorcu A v Prilogi VI se v preglednici doda naslednja postavka 71:









  Postavka | Predmet | Sklic na regulativni akt(1) | kakor je bil spremenjen z: | Velja za izvedenke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71. | Sistem eCall | Uredba (EU) št. ... | | |

(4)

V Dodatku k vzorcu A v Prilogi VI se v preglednici doda naslednja postavka 71:

Postavka

Predmet

Sklic na regulativni akt(1)

kakor je bil spremenjen z:

Velja za izvedenke

71.

Sistem eCall

Uredba (EU) št. ...

| (5) | Priloga IX se spremeni:






  (a) | V delu I se vzorec B spremeni:






  (i) | stran 2 „vozila kategorije M1“ se spremeni:






  — | točka 52 se nadomesti z naslednjim:







  „52. | prisotnost sistema eCall da/ne“, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(5)

Priloga IX se spremeni:

(a)

V delu I se vzorec B spremeni:

(i)

stran 2 „vozila kategorije M1“ se spremeni:

—

točka 52 se nadomesti z naslednjim:

„52.

prisotnost sistema eCall da/ne“,

| — | doda se naslednja točka:







  „53. | Opombe (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

doda se naslednja točka:

„53.

Opombe (11): ................“;

| (ii) | stran 2 „vozila kategorije N1“ se spremeni:






  — | točka 52 se nadomesti z naslednjim:







  „52. | prisotnost sistema eCall da/ne“, |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

stran 2 „vozila kategorije N1“ se spremeni:

—

točka 52 se nadomesti z naslednjim:

„52.

prisotnost sistema eCall da/ne“,

| — | doda se naslednja točka:







  „53. | Opombe (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

doda se naslednja točka:

„53.

Opombe (11): ................“;

| (b) | v delu II se vzorec C2 spremeni:






  (i) | stran 2 „vozila kategorije M1“ se spremeni:






  — | točka 52 se nadomesti z naslednjim:







  „52. | prisotnost sistema eCall da/ne“, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

v delu II se vzorec C2 spremeni:

(i)

stran 2 „vozila kategorije M1“ se spremeni:

—

točka 52 se nadomesti z naslednjim:

„52.

prisotnost sistema eCall da/ne“,

| — | doda se naslednja točka:







  „53. | Opombe (11): ................“; |
| --- | --- | --- |

—

doda se naslednja točka:

„53.

Opombe (11): ................“;

| (ii) | stran 2 „vozila kategorije N1“ se spremeni:






  — | točka 52 se nadomesti z naslednjim:







  „52. | prisotnost sistema eCall da/ne“, |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

stran 2 „vozila kategorije N1“ se spremeni:

—

točka 52 se nadomesti z naslednjim:

„52.

prisotnost sistema eCall da/ne“,

| — | doda se naslednja točka:







  „53. | Opombe (11): ................“. |
| --- | --- | --- |

—

doda se naslednja točka:

„53.

Opombe (11): ................“.

| (6) | V Dodatku 1 k Prilogi XI se v preglednici doda naslednja postavka 71:













  Postavka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M1 ≤


  2 500 (1) kg | M1 >


  2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 71 | Sistem eCall | Uredba (EU) št. ... | A | A | N/A | N/A |

(6)

(6)

V Dodatku 1 k Prilogi XI se v preglednici doda naslednja postavka 71:

V Dodatku 1 k Prilogi XI se v preglednici doda naslednja postavka 71:

Postavka

Postavka

Predmet

Predmet

Sklic na regulativni akt

Sklic na regulativni akt

M1 ≤

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M1 >

M1

2 500 (1) kg

2 500 (1

M2

M2

M3

M3

71

71

Sistem eCall

Sistem eCall

Uredba (EU) št. ...

Uredba (EU) št. ...

A

A

A

A

N/A

N/A

N/A

N/A

[Sprememba 68]

[Sprememba 68]

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/581 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/581

---

P7_TA(2014)0155

Zavarovalno posredovanje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 26. februarja 2014, k predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju (prenovitev) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2017/C 285/60)

[Sprememba 1, razen če ni drugače označeno]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A7-0085/2014).

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, črtano besedilo pa je označeno z znakom ▌.

---

DIREKTIVA 2014/.../EU

EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o zavarovalnem posredovanju

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 53(1) in člena 62 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebne so spremembe Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju (1).
  Zato se predlaga prenovitev te
  direktive. |
| --- | --- |

(1)

Potrebne so spremembe Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovalnem posredovanju (1).
  Zato se predlaga prenovitev te
  direktive.

| (2) | Ker je glavni cilj in predmet tega predloga poenotenje nacionalnih določb v zvezi z navedenimi področji, bi morala biti podlaga tega predloga člena 53(1) in 62 PDEU. Oblika direktive je primerna, da se po potrebi omogoči prilagoditev izvedbenih določb na področjih, ki jih ureja ta direktiva, posebnostim trgov in pravnih sistemov držav članic. Cilj te direktive bi morala biti tudi uskladitev nacionalnih pravil o dostopu do dejavnosti zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ▌in zato direktiva temelji na členu 53(1) PDEU. Poleg tega ta direktiva, ker gre za sektor, ki ponuja storitve po vsej Uniji, temelji tudi na členu 62 PDEU. |
| --- | --- |

(2)

Ker je glavni cilj in predmet tega predloga poenotenje nacionalnih določb v zvezi z navedenimi področji, bi morala biti podlaga tega predloga člena 53(1) in 62 PDEU. Oblika direktive je primerna, da se po potrebi omogoči prilagoditev izvedbenih določb na področjih, ki jih ureja ta direktiva, posebnostim trgov in pravnih sistemov držav članic. Cilj te direktive bi morala biti tudi uskladitev nacionalnih pravil o dostopu do dejavnosti zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ▌in zato direktiva temelji na členu 53(1) PDEU. Poleg tega ta direktiva, ker gre za sektor, ki ponuja storitve po vsej Uniji, temelji tudi na členu 62 PDEU.

| (3) | Zavarovalni in pozavarovalni posredniki igrajo osrednjo vlogo pri prodaji zavarovalnih in pozavarovalnih produktov v Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Zavarovalni in pozavarovalni posredniki igrajo osrednjo vlogo pri prodaji zavarovalnih in pozavarovalnih produktov v Uniji.

| (4) | Različne kategorije oseb ali institucij, kot so zastopniki, posredniki in „bančno-pozavarovalni“ operaterji, zavarovalnice, turistične agencije in podjetja za najem vozil, lahko prodajajo zavarovalniške produkte. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Različne kategorije oseb ali institucij, kot so zastopniki, posredniki in „bančno-pozavarovalni“ operaterji, zavarovalnice, turistične agencije in podjetja za najem vozil, lahko prodajajo zavarovalniške produkte. ▌

| (4a) | Da se zagotovi enaka raven zaščite ter za potrošnika enake koristi od primerljivih standardov, mora ta direktiva zagotavljati enake konkurenčne pogoje za vse posrednike, ne glede na to, ali so povezani z zavarovalnico. Za stranke je koristno, če posredovanje zavarovalnih produktov poteka prek različnih prodajnih poti in posrednikov z različnimi oblikami sodelovanja z zavarovalnicami, pod pogojem, da te prodajne poti in posredniki uporabljajo ista pravila o varstvu potrošnikov. Pomembno je, da države članice pri izvajanju te direktive upoštevajo te vidike. |
| --- | --- |

(4a)

Da se zagotovi enaka raven zaščite ter za potrošnika enake koristi od primerljivih standardov, mora ta direktiva zagotavljati enake konkurenčne pogoje za vse posrednike, ne glede na to, ali so povezani z zavarovalnico. Za stranke je koristno, če posredovanje zavarovalnih produktov poteka prek različnih prodajnih poti in posrednikov z različnimi oblikami sodelovanja z zavarovalnicami, pod pogojem, da te prodajne poti in posredniki uporabljajo ista pravila o varstvu potrošnikov. Pomembno je, da države članice pri izvajanju te direktive upoštevajo te vidike.

| (5) | Uporaba Direktive 2002/92/EC je pokazala, da je za številne določbe potrebna nadaljnja opredelitev, da bi se olajšalo izvajanje zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ter da je zaradi varstva potrošnikov potrebna razširitev področja uporabe zadevne direktive na vse prodaje zavarovalnih produktov
  kot glavne poklicne dejavnosti
  , ki jih opravijo bodisi zavarovalni posredniki bodisi zavarovalnice. Kar zadeva njihove postopke v zvezi s prodajo, poprodajo in zahtevki, bi morale biti zavarovalnice, ki neposredno prodajajo zavarovalne produkte, vključene v področje uporabe nove direktive na podobni podlagi kot zavarovalni zastopniki in zavarovalni posredniki. |
| --- | --- |

(5)

Uporaba Direktive 2002/92/EC je pokazala, da je za številne določbe potrebna nadaljnja opredelitev, da bi se olajšalo izvajanje zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ter da je zaradi varstva potrošnikov potrebna razširitev področja uporabe zadevne direktive na vse prodaje zavarovalnih produktov
  kot glavne poklicne dejavnosti
  , ki jih opravijo bodisi zavarovalni posredniki bodisi zavarovalnice. Kar zadeva njihove postopke v zvezi s prodajo, poprodajo in zahtevki, bi morale biti zavarovalnice, ki neposredno prodajajo zavarovalne produkte, vključene v področje uporabe nove direktive na podobni podlagi kot zavarovalni zastopniki in zavarovalni posredniki.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (8) | Še vedno obstajajo bistvene razlike med nacionalnimi predpisi, ki postavljajo ovire za začetek in opravljanje dejavnosti zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov na notranjem trgu.
  Treba je še bolj okrepiti notranji trg in vzpostaviti resnični evropski notranji trg za produkte in storitve življenjskega in neživljenjskega zavarovanja. |
| --- | --- |

(8)

Še vedno obstajajo bistvene razlike med nacionalnimi predpisi, ki postavljajo ovire za začetek in opravljanje dejavnosti zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov na notranjem trgu.
  Treba je še bolj okrepiti notranji trg in vzpostaviti resnični evropski notranji trg za produkte in storitve življenjskega in neživljenjskega zavarovanja.

| (9) | Nedavni in trenutni pretresi na finančnih trgih so izpostavili, kako pomembno je zagotoviti učinkovito varstvo potrošnikov v vseh finančnih sektorjih. Zato je ustrezno okrepiti zaupanje strank in bolj poenotiti normativno ureditev glede prodaje zavarovalnih produktov, da se zagotovi ustrezna raven varstva strank v vsej Uniji.
  Raven varstva potrošnikov bi bilo treba povečati v povezavi z Direktivo 2002/92/ES, da bi zmanjšali potrebo po različnih nacionalnih ukrepih. Pomembno je upoštevati posebno naravo zavarovalnih pogodb v primerjavi z naložbenimi produkti iz Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta [MiFID]

   (2)

  Prodajo zavarovalnih pogodb, vključno s tako imenovanimi zavarovalnimi naložbenimi produkti, bi bilo zato treba urediti v tej direktivi in jo uskladiti z Direktivo 2014/.../EU [MiFID]. Povečati je treba minimalne standarde glede pravil prodaje in vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev, ki veljajo za vse svežnje zavarovalnih naložbenih produktov.
  Ukrepi za varstvo strank bi morali biti
  večji za nepoklicne stranke kot za
  poklicne. |
| --- | --- |

(9)

Nedavni in trenutni pretresi na finančnih trgih so izpostavili, kako pomembno je zagotoviti učinkovito varstvo potrošnikov v vseh finančnih sektorjih. Zato je ustrezno okrepiti zaupanje strank in bolj poenotiti normativno ureditev glede prodaje zavarovalnih produktov, da se zagotovi ustrezna raven varstva strank v vsej Uniji.
  Raven varstva potrošnikov bi bilo treba povečati v povezavi z Direktivo 2002/92/ES, da bi zmanjšali potrebo po različnih nacionalnih ukrepih. Pomembno je upoštevati posebno naravo zavarovalnih pogodb v primerjavi z naložbenimi produkti iz Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta [MiFID]

   (2)

  Prodajo zavarovalnih pogodb, vključno s tako imenovanimi zavarovalnimi naložbenimi produkti, bi bilo zato treba urediti v tej direktivi in jo uskladiti z Direktivo 2014/.../EU [MiFID]. Povečati je treba minimalne standarde glede pravil prodaje in vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev, ki veljajo za vse svežnje zavarovalnih naložbenih produktov.
  Ukrepi za varstvo strank bi morali biti
  večji za nepoklicne stranke kot za
  poklicne.

| (10) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, katerih dejavnost je opravljanje storitev zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja tretjim osebam proti plačilu, ki je lahko denarno ali ima drugo obliko dogovorjene gospodarske koristi, ki je odvisna od učinkovitosti. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, katerih dejavnost je opravljanje storitev zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja tretjim osebam proti plačilu, ki je lahko denarno ali ima drugo obliko dogovorjene gospodarske koristi, ki je odvisna od učinkovitosti.

| (11) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, katerih dejavnost je zagotavljanje informacij o eni ali več zavarovalnih ali pozavarovalnih pogodbah na podlagi meril, ki jih je izbrala stranka prek spletne strani ali na drug način, ali zagotavljanje prednostne razvrstitve zavarovalnih ali pozavarovalnih produktov ali popusta na ceno pogodbe, kadar lahko stranka ob koncu postopka neposredno sklene zavarovalno pogodbo; ne bi se smela uporabljati za pripravljalne dejavnosti, ki obsegajo posredovanje podatkov in informacij o morebitnih zavarovalcih zavarovalnim ali pozavarovalnim posrednikom ali zavarovalnicam ali pozavarovalnicam ali informacij o zavarovalnih ali pozavarovalnih produktih ali zavarovalnem ali pozavarovalnem posredniku ali zavarovalnici ali pozavarovalnici morebitnim zavarovalcem. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za osebe, katerih dejavnost je zagotavljanje informacij o eni ali več zavarovalnih ali pozavarovalnih pogodbah na podlagi meril, ki jih je izbrala stranka prek spletne strani ali na drug način, ali zagotavljanje prednostne razvrstitve zavarovalnih ali pozavarovalnih produktov ali popusta na ceno pogodbe, kadar lahko stranka ob koncu postopka neposredno sklene zavarovalno pogodbo; ne bi se smela uporabljati za pripravljalne dejavnosti, ki obsegajo posredovanje podatkov in informacij o morebitnih zavarovalcih zavarovalnim ali pozavarovalnim posrednikom ali zavarovalnicam ali pozavarovalnicam ali informacij o zavarovalnih ali pozavarovalnih produktih ali zavarovalnem ali pozavarovalnem posredniku ali zavarovalnici ali pozavarovalnici morebitnim zavarovalcem.

| (12) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za osebe, ki opravljajo drugo poklicno dejavnost, kot so davčni izvedenci ali računovodje, ki občasno med opravljanjem te druge poklicne dejavnosti svetujejo v zvezi z zavarovalnim kritjem, niti se ne bi smela uporabljati za običajno dajanje splošnih informacij o zavarovalnih produktih, če namen te dejavnosti ni pomoč stranki, da sklene ali izpolni zavarovalno ali pozavarovalno pogodbo.
  Ne bi se smela uporabljati za poklicno vodenje zahtevkov za zavarovalnico ali pozavarovalnico, cenitev in likvidacijo škode ter izvedensko cenitev zahtevkov. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za osebe, ki opravljajo drugo poklicno dejavnost, kot so davčni izvedenci ali računovodje, ki občasno med opravljanjem te druge poklicne dejavnosti svetujejo v zvezi z zavarovalnim kritjem, niti se ne bi smela uporabljati za običajno dajanje splošnih informacij o zavarovalnih produktih, če namen te dejavnosti ni pomoč stranki, da sklene ali izpolni zavarovalno ali pozavarovalno pogodbo.
  Ne bi se smela uporabljati za poklicno vodenje zahtevkov za zavarovalnico ali pozavarovalnico, cenitev in likvidacijo škode ter izvedensko cenitev zahtevkov.

| (13) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za osebe, ki pod določenimi omejitvami glede zavarovanja, zlasti potrebnega znanja za njegovo prodajo, kritih nevarnosti in zneska premije, opravljajo zavarovalno posredovanje kot dopolnilno dejavnost. |
| --- | --- |

(13)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za osebe, ki pod določenimi omejitvami glede zavarovanja, zlasti potrebnega znanja za njegovo prodajo, kritih nevarnosti in zneska premije, opravljajo zavarovalno posredovanje kot dopolnilno dejavnost.

| (14) | Ta direktiva opredeljuje „posrednika za vezano zavarovanje“, da se upoštevajo značilnosti trgov nekaterih držav članic in vzpostavijo pogoji, ki bi veljali za te posrednike. |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva opredeljuje „posrednika za vezano zavarovanje“, da se upoštevajo značilnosti trgov nekaterih držav članic in vzpostavijo pogoji, ki bi veljali za te posrednike.

| (15) | Zavarovalni in pozavarovalni posredniki, ki so fizične osebe, bi morali biti registrirani pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo stalno prebivališče; tisti, ki so pravne osebe, bi morali biti registrirani pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo registrirani sedež (ali, če po nacionalnem pravu nimajo registriranega sedeža, glavno upravo), če izpolnjujejo stroge poklicne pogoje glede strokovnosti, ugleda, odškodninskega jamstva in finančne sposobnosti. Zavarovalnim posrednikom, ki so že registrirani v državah članicah, se ne bo treba ponovno registrirati v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(15)

Zavarovalni in pozavarovalni posredniki, ki so fizične osebe, bi morali biti registrirani pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo stalno prebivališče; tisti, ki so pravne osebe, bi morali biti registrirani pri pristojnem organu države članice, v kateri imajo registrirani sedež (ali, če po nacionalnem pravu nimajo registriranega sedeža, glavno upravo), če izpolnjujejo stroge poklicne pogoje glede strokovnosti, ugleda, odškodninskega jamstva in finančne sposobnosti. Zavarovalnim posrednikom, ki so že registrirani v državah članicah, se ne bo treba ponovno registrirati v skladu s to direktivo.

| (16) | Zavarovalni in pozavarovalni posredniki bi morali uživati svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev, ki sta vsebovani v PDEU. V skladu s tem bi morala registracija ali prijava v domači državi članici zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom omogočiti delo v drugih državah članicah iz naslova pravice do ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, če so pristojni organi upoštevali ustrezni postopek obveščanja. |
| --- | --- |

(16)

Zavarovalni in pozavarovalni posredniki bi morali uživati svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev, ki sta vsebovani v PDEU. V skladu s tem bi morala registracija ali prijava v domači državi članici zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom omogočiti delo v drugih državah članicah iz naslova pravice do ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, če so pristojni organi upoštevali ustrezni postopek obveščanja.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (18) | Da se okrepi preglednost ter spodbudi čezmejno trgovanje, bi moral Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostaviti, objaviti in redno posodabljati enotno elektronsko zbirko podatkov z evidenco o vsakem zavarovalnem ali pozavarovalnem posredniku, ki je priglasil namero za uresničevanje svobode ustanavljanja ali opravljanja storitev. Države članice bi morale EIOPA pravočasno posredovati ustrezne informacije, da bi mu omogočile opravljanje navedenega. Zadevna zbirka podatkov bi morala vsebovati spletno povezavo do vsakega ustreznega pristojnega organa v vsaki državi članici. Spletna stran vsakega pristojnega organa vsake države članice bi morala vsebovati spletno povezavo do te zbirke podatkov. |
| --- | --- |

(18)

Da se okrepi preglednost ter spodbudi čezmejno trgovanje, bi moral Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostaviti, objaviti in redno posodabljati enotno elektronsko zbirko podatkov z evidenco o vsakem zavarovalnem ali pozavarovalnem posredniku, ki je priglasil namero za uresničevanje svobode ustanavljanja ali opravljanja storitev. Države članice bi morale EIOPA pravočasno posredovati ustrezne informacije, da bi mu omogočile opravljanje navedenega. Zadevna zbirka podatkov bi morala vsebovati spletno povezavo do vsakega ustreznega pristojnega organa v vsaki državi članici. Spletna stran vsakega pristojnega organa vsake države članice bi morala vsebovati spletno povezavo do te zbirke podatkov.

| (19) | Relativne pravice in obveznosti domače države članice in države članice gostiteljice v zvezi z nadzorom zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov, ki so registrirani pri njima ali pri uresničevanju svobode ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev opravljajo zavarovalno ali pozavarovalno posredniško dejavnost na njunem ozemlju, bi morale biti jasno določene. |
| --- | --- |

(19)

Relativne pravice in obveznosti domače države članice in države članice gostiteljice v zvezi z nadzorom zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov, ki so registrirani pri njima ali pri uresničevanju svobode ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev opravljajo zavarovalno ali pozavarovalno posredniško dejavnost na njunem ozemlju, bi morale biti jasno določene.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (21) | Nezmožnost zavarovalnih posrednikov, da bi v vsej Uniji prosto poslovali, ovira pravilno delovanje enotnega zavarovalniškega trga.
  Ta direktiva je pomemben korak k večjemu varstvu potrošnikov in povezovanju trgov na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(21)

Nezmožnost zavarovalnih posrednikov, da bi v vsej Uniji prosto poslovali, ovira pravilno delovanje enotnega zavarovalniškega trga.
  Ta direktiva je pomemben korak k večjemu varstvu potrošnikov in povezovanju trgov na notranjem trgu.

| (21a) | Zavarovalni ali pozavarovalni posrednik opravlja dejavnost zavarovalnega posredovanja v okviru svobode opravljanja storitev, če opravlja zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje za zavarovalca ali potencialnega zavarovalca, ki prebiva ali ima sedež v drugi državi članici, ki ni domača država članica posrednika, in je vsako zavarovalno tveganje v drugi državi članici, ki ni domača država članica posrednika. Zavarovalni ali pozavarovalni posrednik opravlja zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje v okviru svobode ustanavljanja, če zagotavlja trajno prisotnost v drugi državi članici, ki ni njegova domača država članica. |
| --- | --- |

(21a)

Zavarovalni ali pozavarovalni posrednik opravlja dejavnost zavarovalnega posredovanja v okviru svobode opravljanja storitev, če opravlja zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje za zavarovalca ali potencialnega zavarovalca, ki prebiva ali ima sedež v drugi državi članici, ki ni domača država članica posrednika, in je vsako zavarovalno tveganje v drugi državi članici, ki ni domača država članica posrednika. Zavarovalni ali pozavarovalni posrednik opravlja zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje v okviru svobode ustanavljanja, če zagotavlja trajno prisotnost v drugi državi članici, ki ni njegova domača država članica.

| (22) | Pomembno je zagotoviti visoko raven strokovnosti in usposobljenosti zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov ter zaposlenih pri neposrednih zavarovateljih, ki so vključeni v dejavnosti v zvezi s pripravo in prodajo zavarovalnih polic ter zadevnimi poprodajnimi dejavnostmi. Torej mora strokovno znanje posrednika
  in
  zaposlenih pri neposrednih zavarovateljih ustrezati kompleksnosti teh dejavnosti. Zagotoviti bi bilo treba trajno izobraževanje.
  Obliko, vsebino in obveznosti dokazovanja naj urejajo države članice. V zvezi s tem bi bilo treba certificirati organizacije poklicnega izobraževanja, ki so povezane s panogo ali ki so v lasti združenja. |
| --- | --- |

(22)

Pomembno je zagotoviti visoko raven strokovnosti in usposobljenosti zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov ter zaposlenih pri neposrednih zavarovateljih, ki so vključeni v dejavnosti v zvezi s pripravo in prodajo zavarovalnih polic ter zadevnimi poprodajnimi dejavnostmi. Torej mora strokovno znanje posrednika
  in
  zaposlenih pri neposrednih zavarovateljih ustrezati kompleksnosti teh dejavnosti. Zagotoviti bi bilo treba trajno izobraževanje.
  Obliko, vsebino in obveznosti dokazovanja naj urejajo države članice. V zvezi s tem bi bilo treba certificirati organizacije poklicnega izobraževanja, ki so povezane s panogo ali ki so v lasti združenja.

| (22a) | Za tiste posrednikove zaposlene, ki nepoklicnim strankam svetujejo o zavarovalnih naložbenih produktih ali jih prodajajo, bi morale države članice zagotoviti, da imajo primerno raven znanja in usposobljenosti o ponujenih produktih. To je še posebej pomembno zaradi vedno večje kompleksnosti in stalnih inovacij pri oblikovanju investicijskih proizvodov. Nakup zavarovalnega naložbenega produkta spremlja tveganje in vlagatelji bi morali vedeti, da se lahko zanesejo na informacije in kakovost opravljene ocene. Poleg tega je nujno, da imajo zaposleni ustrezen čas in vire, da lahko strankam zagotovijo vse pomembne informacije o produktih, ki jih ponujajo. |
| --- | --- |

(22a)

Za tiste posrednikove zaposlene, ki nepoklicnim strankam svetujejo o zavarovalnih naložbenih produktih ali jih prodajajo, bi morale države članice zagotoviti, da imajo primerno raven znanja in usposobljenosti o ponujenih produktih. To je še posebej pomembno zaradi vedno večje kompleksnosti in stalnih inovacij pri oblikovanju investicijskih proizvodov. Nakup zavarovalnega naložbenega produkta spremlja tveganje in vlagatelji bi morali vedeti, da se lahko zanesejo na informacije in kakovost opravljene ocene. Poleg tega je nujno, da imajo zaposleni ustrezen čas in vire, da lahko strankam zagotovijo vse pomembne informacije o produktih, ki jih ponujajo.

| (23) | Uskladitev nacionalnih predpisov o pogojih za opravljanje poklica in registracijo oseb, ki sprejmejo in opravljajo dejavnost zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, lahko prispeva tako k dopolnitvi enotnega trga finančnih storitev kakor tudi k večjemu varstvu strank na tem področju. |
| --- | --- |

(23)

Uskladitev nacionalnih predpisov o pogojih za opravljanje poklica in registracijo oseb, ki sprejmejo in opravljajo dejavnost zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, lahko prispeva tako k dopolnitvi enotnega trga finančnih storitev kakor tudi k večjemu varstvu strank na tem področju.

| (24) | Da se okrepi čezmejno trgovanje, bi bilo treba uvesti načela za ureditev medsebojnega priznavanja znanja in sposobnosti posrednikov. |
| --- | --- |

(24)

Da se okrepi čezmejno trgovanje, bi bilo treba uvesti načela za ureditev medsebojnega priznavanja znanja in sposobnosti posrednikov.

| (25) | Nacionalno kvalifikacijo, ki je v skladu z evropskim ogrodjem kvalifikacij, določenim v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, uvrščena v raven 3 ali višje, bi morala država članica gostiteljica sprejeti kot dokazilo, da zavarovalni ali pozavarovalni posrednik izpolnjuje pogoje glede znanja in sposobnosti, ki so pogoj za registracijo v skladu s to direktivo. Ta okvir državam članicam, izobraževalnim ustanovam, delodajalcem in posameznikom pomaga pri primerjanju kvalifikacij med raznolikimi sistemi izobraževanja in usposabljanja v Uniji. To orodje je ključno za razvoj trga delovne sile po vsej Uniji. Navedeno ogrodje ni namenjeno nadomestitvi nacionalnih sistemov kvalifikacij, ampak dopolnitvi ukrepov držav članic, saj olajšuje njihovo medsebojno sodelovanje. |
| --- | --- |

(25)

Nacionalno kvalifikacijo, ki je v skladu z evropskim ogrodjem kvalifikacij, določenim v Priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, uvrščena v raven 3 ali višje, bi morala država članica gostiteljica sprejeti kot dokazilo, da zavarovalni ali pozavarovalni posrednik izpolnjuje pogoje glede znanja in sposobnosti, ki so pogoj za registracijo v skladu s to direktivo. Ta okvir državam članicam, izobraževalnim ustanovam, delodajalcem in posameznikom pomaga pri primerjanju kvalifikacij med raznolikimi sistemi izobraževanja in usposabljanja v Uniji. To orodje je ključno za razvoj trga delovne sile po vsej Uniji. Navedeno ogrodje ni namenjeno nadomestitvi nacionalnih sistemov kvalifikacij, ampak dopolnitvi ukrepov držav članic, saj olajšuje njihovo medsebojno sodelovanje.

| (26) | Kljub veljavnim sistemom enotne licence za zavarovatelje in posrednike je evropski zavarovalniški trg še vedno zelo razdrobljen. Da se spodbudi čezmejno poslovanje in okrepi preglednost za potrošnike, države članice zagotovijo objavo pravil o splošnih koristih, ki veljajo na njihovih ozemljih, enoten elektronski register in informacije glede pravil o splošnih koristih vseh držav članic, ki veljajo za zavarovalno in pozavarovalno posredovanje, pa bi morali biti javno dostopni. |
| --- | --- |

(26)

Kljub veljavnim sistemom enotne licence za zavarovatelje in posrednike je evropski zavarovalniški trg še vedno zelo razdrobljen. Da se spodbudi čezmejno poslovanje in okrepi preglednost za potrošnike, države članice zagotovijo objavo pravil o splošnih koristih, ki veljajo na njihovih ozemljih, enoten elektronski register in informacije glede pravil o splošnih koristih vseh držav članic, ki veljajo za zavarovalno in pozavarovalno posredovanje, pa bi morali biti javno dostopni.

| (27) | Sodelovanje in izmenjava podatkov med pristojnimi organi sta bistvena za varstvo strank in zagotavljata zdravo zavarovalno in pozavarovalno poslovanje na enotnem trgu. |
| --- | --- |

(27)

Sodelovanje in izmenjava podatkov med pristojnimi organi sta bistvena za varstvo strank in zagotavljata zdravo zavarovalno in pozavarovalno poslovanje na enotnem trgu.

| (28) | V državah članicah so potrebni primerni in učinkoviti izvensodni pritožbeni in odškodninski postopki za urejanje sporov med zavarovalnimi posredniki ali zavarovalnicami in strankami, v katerih bi po potrebi uporabljali obstoječe postopke. Za reševanje sporov med zavarovalnicami ali osebami, ki prodajajo ali ponujajo zavarovalne produkte, in strankami glede pravic in obveznosti iz te direktive bi morali biti na voljo učinkoviti izvensodni pritožbeni in odškodninski postopki.
  V primeru alternativnega reševanja sporov (ARS) bi morale biti določbe Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (4)

  zavezujoče tudi za namene te direktive.
  Da se okrepi učinkovitost postopkov izvensodnega reševanja sporov za reševanje pritožb, ki jih vložijo stranke, bi morala ta direktiva določiti, da morajo zavarovalnice ali osebe, ki prodajajo ali ponujajo zavarovalne produkte, sodelovati v postopkih reševanja sporov
  in odločitvah
  ,
  ki so lahko na izrecno zahtevo
  zavezujoče
  za posrednika in stranko
  , ki jih stranke sprožijo proti njim ter zadevajo pravice in obveznosti, določene v tej direktivi. Cilj takih postopkov izvensodnega reševanja sporov bi bil doseči hitrejšo in cenejšo poravnavo sporov med zavarovalnicami ali osebami, ki prodajajo ali ponujajo zavarovalne produkte, in strankami ter razbremenitev sodišč. ▐
  Brez poseganja v pravico stranke, da svoj primer predloži sodišču, bi države članice morale zagotoviti, da organi ARS, ki obravnavajo spore iz te direktive, sodelujejo pri reševanju čezmejnih sporov. Države članice bi morale organe ARS, ki obravnavajo zadevne spore, spodbujati k članstvu v Mreži za pritožbe v zvezi s finančnimi storitvami (FIN-NET). |
| --- | --- |

(28)

V državah članicah so potrebni primerni in učinkoviti izvensodni pritožbeni in odškodninski postopki za urejanje sporov med zavarovalnimi posredniki ali zavarovalnicami in strankami, v katerih bi po potrebi uporabljali obstoječe postopke. Za reševanje sporov med zavarovalnicami ali osebami, ki prodajajo ali ponujajo zavarovalne produkte, in strankami glede pravic in obveznosti iz te direktive bi morali biti na voljo učinkoviti izvensodni pritožbeni in odškodninski postopki.
  V primeru alternativnega reševanja sporov (ARS) bi morale biti določbe Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (4)

  zavezujoče tudi za namene te direktive.
  Da se okrepi učinkovitost postopkov izvensodnega reševanja sporov za reševanje pritožb, ki jih vložijo stranke, bi morala ta direktiva določiti, da morajo zavarovalnice ali osebe, ki prodajajo ali ponujajo zavarovalne produkte, sodelovati v postopkih reševanja sporov
  in odločitvah
  ,
  ki so lahko na izrecno zahtevo
  zavezujoče
  za posrednika in stranko
  , ki jih stranke sprožijo proti njim ter zadevajo pravice in obveznosti, določene v tej direktivi. Cilj takih postopkov izvensodnega reševanja sporov bi bil doseči hitrejšo in cenejšo poravnavo sporov med zavarovalnicami ali osebami, ki prodajajo ali ponujajo zavarovalne produkte, in strankami ter razbremenitev sodišč. ▐

Brez poseganja v pravico stranke, da svoj primer predloži sodišču, bi države članice morale zagotoviti, da organi ARS, ki obravnavajo spore iz te direktive, sodelujejo pri reševanju čezmejnih sporov. Države članice bi morale organe ARS, ki obravnavajo zadevne spore, spodbujati k članstvu v Mreži za pritožbe v zvezi s finančnimi storitvami (FIN-NET).

| (29) | Rastoč nabor dejavnosti, s katerimi se hkrati ukvarjajo številni zavarovalni posredniki in zavarovalnice, je povečal možnost nasprotja interesov med takimi različnimi dejavnostmi in interesi njihovih strank. Zato je potrebno, da države članice določijo predpise, s katerimi zagotovijo, da bodo
  obravnavani
  interesi stranke. |
| --- | --- |

(29)

Rastoč nabor dejavnosti, s katerimi se hkrati ukvarjajo številni zavarovalni posredniki in zavarovalnice, je povečal možnost nasprotja interesov med takimi različnimi dejavnostmi in interesi njihovih strank. Zato je potrebno, da države članice določijo predpise, s katerimi zagotovijo, da bodo
  obravnavani
  interesi stranke.

| (30) | Potrošnikom bi morale biti vnaprej posredovane jasne informacije glede statusa oseb, ki prodajajo zavarovalni produkt.
  Razmisliti bi bilo treba o
  uvedbi obveznega razkritja statusa za evropske zavarovalne posrednike in zavarovalnice. Te informacije bi moral potrošnik dobiti v predpogodbeni fazi. Vloga navedenega je pokazati razmerje med zavarovalnico in posrednikom (kadar je to ustrezno). |
| --- | --- |

(30)

Potrošnikom bi morale biti vnaprej posredovane jasne informacije glede statusa oseb, ki prodajajo zavarovalni produkt.
  Razmisliti bi bilo treba o
  uvedbi obveznega razkritja statusa za evropske zavarovalne posrednike in zavarovalnice. Te informacije bi moral potrošnik dobiti v predpogodbeni fazi. Vloga navedenega je pokazati razmerje med zavarovalnico in posrednikom (kadar je to ustrezno).

| (31) | Zaradi zmanjšanja nasprotja interesov med prodajalcem in kupcem zavarovalnega produkta je potrebno zagotoviti ustrezno razkritje plačil prodajalcem zavarovanja. ▌Posrednik in uslužbenec zavarovalnega posrednika ali zavarovalnica bi morala imeti obveznost, da stranko pred prodajo
  na zahtevo in brezplačno
  obvestijo o 
  vrsti in viru
  svojega plačila. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi zmanjšanja nasprotja interesov med prodajalcem in kupcem zavarovalnega produkta je potrebno zagotoviti ustrezno razkritje plačil prodajalcem zavarovanja. ▌Posrednik in uslužbenec zavarovalnega posrednika ali zavarovalnica bi morala imeti obveznost, da stranko pred prodajo
  na zahtevo in brezplačno
  obvestijo o 
  vrsti in viru
  svojega plačila.

| (32) | Da se stranki zagotovijo primerljive informacije o storitvah zavarovalnega posredovanja, ki se posredujejo ne glede na to, ali stranka kupi pri posredniku ali neposredno pri zavarovalnici, in da se prepreči izkrivljanje konkurence s spodbujanjem zavarovalnic, da raje kot prek posrednikov prodajajo neposredno strankam, da bi se izognile zahtevam glede informacij, bi bilo treba tudi od zavarovalnic zahtevati, da posredujejo informacije glede plačila stranki, s katero pri opravljanju storitev zavarovalnega posredovanja poslujejo neposredno, o plačilu, ki ga prejmejo za prodajo zavarovalnih produktov. |
| --- | --- |

(32)

Da se stranki zagotovijo primerljive informacije o storitvah zavarovalnega posredovanja, ki se posredujejo ne glede na to, ali stranka kupi pri posredniku ali neposredno pri zavarovalnici, in da se prepreči izkrivljanje konkurence s spodbujanjem zavarovalnic, da raje kot prek posrednikov prodajajo neposredno strankam, da bi se izognile zahtevam glede informacij, bi bilo treba tudi od zavarovalnic zahtevati, da posredujejo informacije glede plačila stranki, s katero pri opravljanju storitev zavarovalnega posredovanja poslujejo neposredno, o plačilu, ki ga prejmejo za prodajo zavarovalnih produktov.

| (32a) | Če stroškov pristojbin in spodbud ni mogoče zanesljivo določiti preden se opravi svetovanje, je treba v ključnem dokumentu o storitvah izčrpno, natančno in razumljivo navesti način njihovega izračuna, stranki pa se takoj potem, ko je to praktično mogoče, razkrijejo celotni stroški svetovanja in njihov vpliv na donos. Če se naložbeno svetovanje opravlja stalno, je treba stroške naložbenega svetovanja, vključno s spodbudami, razkriti redno in vsaj enkrat na leto. Redna poročila razkrijejo vse plačane ali prejete spodbude v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

(32a)

Če stroškov pristojbin in spodbud ni mogoče zanesljivo določiti preden se opravi svetovanje, je treba v ključnem dokumentu o storitvah izčrpno, natančno in razumljivo navesti način njihovega izračuna, stranki pa se takoj potem, ko je to praktično mogoče, razkrijejo celotni stroški svetovanja in njihov vpliv na donos. Če se naložbeno svetovanje opravlja stalno, je treba stroške naložbenega svetovanja, vključno s spodbudami, razkriti redno in vsaj enkrat na leto. Redna poročila razkrijejo vse plačane ali prejete spodbude v prehodnem obdobju.

| (32b) | Oseba, ki prodaja zavarovalne produkte in ni proizvajalec produkta, bi morala malemu vlagatelju v posebnem ključnem dokumentu o storitvi zagotoviti podrobnosti o stroških in storitvah v skladu s to direktivo in Direktivo 2014/.../EU [MiFID] ter dodatne pomembne informacije, ki jih mali vlagatelj potrebuje za oceno ustreznosti zavarovalnega produkta za svoje potrebe, ki jih ne more zagotoviti proizvajalec naložbenega produkta. |
| --- | --- |

(32b)

Oseba, ki prodaja zavarovalne produkte in ni proizvajalec produkta, bi morala malemu vlagatelju v posebnem ključnem dokumentu o storitvi zagotoviti podrobnosti o stroških in storitvah v skladu s to direktivo in Direktivo 2014/.../EU [MiFID] ter dodatne pomembne informacije, ki jih mali vlagatelj potrebuje za oceno ustreznosti zavarovalnega produkta za svoje potrebe, ki jih ne more zagotoviti proizvajalec naložbenega produkta.

| (32c) | Za stranke je koristno, če prodaja zavarovalnih produktov poteka prek različnih prodajnih poti in posrednikov z različnimi oblikami sodelovanja z zavarovalnicami, pod pogojem, da uporabljajo ista pravila o varstvu potrošnikov in preglednosti. |
| --- | --- |

(32c)

Za stranke je koristno, če prodaja zavarovalnih produktov poteka prek različnih prodajnih poti in posrednikov z različnimi oblikami sodelovanja z zavarovalnicami, pod pogojem, da uporabljajo ista pravila o varstvu potrošnikov in preglednosti.

| (33) | Ker je cilj obstoječega predloga okrepiti varstvo potrošnikov, se nekatere od njenih določb uporabljajo samo v razmerju med podjetjem in potrošnikom, zlasti tiste, ki urejajo pravila poslovanja zavarovalnih posrednikov ali drugih prodajalcev zavarovalnih produktov. |
| --- | --- |

(33)

Ker je cilj obstoječega predloga okrepiti varstvo potrošnikov, se nekatere od njenih določb uporabljajo samo v razmerju med podjetjem in potrošnikom, zlasti tiste, ki urejajo pravila poslovanja zavarovalnih posrednikov ali drugih prodajalcev zavarovalnih produktov.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (34a) | Države članice bi morale zahtevati, da sistemi nagrajevanja zavarovalnih posrednikov in zavarovalnic v zvezi z njihovimi zaposlenimi ali predstavniki ne ovira sposobnosti le-teh, da ravnajo v najboljšem interesu strank. Države članice bi morale za zaposlene, ki strankam svetujejo o naložbenih produktih ali jih prodajajo, od zavarovalnih posrednikov in zavarovalnic zahtevati zagotovitev, da plačilo, ki ga prejmejo od podjetja, ne vpliva na nepristranskost zaposlenih pri ustreznem svetovanju ali izvedbi primerne prodaje ali predstavitvi informacij v obliki, ki je poštena, jasna in nezavajajoča. Plačilo v takih primerih ne bi smelo biti odvisno samo od prodajnih ciljev ali dobička podjetja od določenega produkta. |
| --- | --- |

(34a)

Države članice bi morale zahtevati, da sistemi nagrajevanja zavarovalnih posrednikov in zavarovalnic v zvezi z njihovimi zaposlenimi ali predstavniki ne ovira sposobnosti le-teh, da ravnajo v najboljšem interesu strank. Države članice bi morale za zaposlene, ki strankam svetujejo o naložbenih produktih ali jih prodajajo, od zavarovalnih posrednikov in zavarovalnic zahtevati zagotovitev, da plačilo, ki ga prejmejo od podjetja, ne vpliva na nepristranskost zaposlenih pri ustreznem svetovanju ali izvedbi primerne prodaje ali predstavitvi informacij v obliki, ki je poštena, jasna in nezavajajoča. Plačilo v takih primerih ne bi smelo biti odvisno samo od prodajnih ciljev ali dobička podjetja od določenega produkta.

| (35) | Pomembno
  je, da stranka ve, ali ima opravka s posrednikom, ki ji svetuje o produktih iz širokega spektra zavarovalnic, ali o produktih, ki jih ponuja le določeno število zavarovalnic. |
| --- | --- |

(35)

Pomembno
  je, da stranka ve, ali ima opravka s posrednikom, ki ji svetuje o produktih iz širokega spektra zavarovalnic, ali o produktih, ki jih ponuja le določeno število zavarovalnic.

| (36) | Ker so stranke vse bolj odvisne od osebnih priporočil, je ustrezno vključiti opredelitev svetovanja.
  Kakovost svetovanja je bistvena in bi morala upoštevati osebne značilnosti stranke.
  Pred svetovanjem bi moral zavarovalni posrednik ali zavarovalnica oceniti strankine potrebe,
  pričakovanja
  in njeno finančno stanje. Če posrednik izjavi, da opravlja svetovanje v zvezi s produkti iz večjega števila zavarovalnic, mora opraviti pošteno in ▌obsežno analizo
  dovolj velikega števila zavarovalnih
  produktov, ki so dosegljivi na trgu. Poleg tega bi morali vsi zavarovalni posredniki in zavarovalnice pojasniti razloge, na podlagi katerih so dali določen nasvet,
  in priporočiti primerne zavarovalne produkte v skladu s prednostnimi željami, potrebami, finančnim stanjem in osebnimi okoliščinami stranke. |
| --- | --- |

(36)

Ker so stranke vse bolj odvisne od osebnih priporočil, je ustrezno vključiti opredelitev svetovanja.
  Kakovost svetovanja je bistvena in bi morala upoštevati osebne značilnosti stranke.
  Pred svetovanjem bi moral zavarovalni posrednik ali zavarovalnica oceniti strankine potrebe,
  pričakovanja
  in njeno finančno stanje. Če posrednik izjavi, da opravlja svetovanje v zvezi s produkti iz večjega števila zavarovalnic, mora opraviti pošteno in ▌obsežno analizo
  dovolj velikega števila zavarovalnih
  produktov, ki so dosegljivi na trgu. Poleg tega bi morali vsi zavarovalni posredniki in zavarovalnice pojasniti razloge, na podlagi katerih so dali določen nasvet,
  in priporočiti primerne zavarovalne produkte v skladu s prednostnimi željami, potrebami, finančnim stanjem in osebnimi okoliščinami stranke.

| (37) | Pred sklenitvijo pogodbe, vključno v primeru prodaj brez svetovanja, bi bilo treba stranki posredovati ustrezne informacije o zavarovalnem produktu, da se ji omogoči sprejem informirane odločitve. Zavarovalni posrednik bi moral stranki pojasniti ključne značilnosti zavarovalnega produkta, ki ga prodaja,
  zato bi moralo njegovo osebje imeti ustrezne vire in čas, da to lahko stori. |
| --- | --- |

(37)

Pred sklenitvijo pogodbe, vključno v primeru prodaj brez svetovanja, bi bilo treba stranki posredovati ustrezne informacije o zavarovalnem produktu, da se ji omogoči sprejem informirane odločitve. Zavarovalni posrednik bi moral stranki pojasniti ključne značilnosti zavarovalnega produkta, ki ga prodaja,
  zato bi moralo njegovo osebje imeti ustrezne vire in čas, da to lahko stori.

| (38) | Določiti bi bilo treba enotna pravila, da se
  olajša
  izbira načina posredovanja
  predpisanih
  informacij stranki in omogoči uporaba elektronskih komunikacij, kadar je to primerno ob upoštevanju okoliščin posameznega posla. Vendar bi morala biti stranki ponujena možnost, da jih prejme v papirni obliki. Zaradi dostopa potrošnikov do informacij
  bi morale biti
  vse predpogodbene informacije
  dostopne
  brezplačno. |
| --- | --- |

(38)

Določiti bi bilo treba enotna pravila, da se
  olajša
  izbira načina posredovanja
  predpisanih
  informacij stranki in omogoči uporaba elektronskih komunikacij, kadar je to primerno ob upoštevanju okoliščin posameznega posla. Vendar bi morala biti stranki ponujena možnost, da jih prejme v papirni obliki. Zaradi dostopa potrošnikov do informacij
  bi morale biti
  vse predpogodbene informacije
  dostopne
  brezplačno.

| (39) | Manjša potreba je zahtevati, da se ti podatki razkrijejo v primeru, ko stranka potrebuje pozavarovalno ali zavarovalno kritje za komercialno ali industrijsko nevarnost ali je poklicna stranka ▌. |
| --- | --- |

(39)

Manjša potreba je zahtevati, da se ti podatki razkrijejo v primeru, ko stranka potrebuje pozavarovalno ali zavarovalno kritje za komercialno ali industrijsko nevarnost ali je poklicna stranka ▌.

| (40) | Ta direktiva naj bi opredelila minimalne obveznosti, ki bi jih zavarovalnice in zavarovalni posredniki morali imeti pri posredovanju informacij strankam. Državi članici bi moralo biti omogočeno, da na tem področju ohrani ali sprejme strožje določbe, ki jih lahko naloži zavarovalnim posrednikom in zavarovalnicam neodvisno od določb njihove domače države članice, kadar opravljajo dejavnost zavarovalnega posredovanja na njenem ozemlju, če so takšne strožje določbe skladne s pravom Unije, tudi z Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Država članica, ki poleg določb iz te direktive predlaga uporabo dodatnih določb za ureditev zavarovalnih posrednikov in prodaje zavarovalnih produktov ter jih uporablja, bi morala zagotoviti, da je upravno breme, ki je posledica teh določb,
  omejeno
  . |
| --- | --- |

(40)

Ta direktiva naj bi opredelila minimalne obveznosti, ki bi jih zavarovalnice in zavarovalni posredniki morali imeti pri posredovanju informacij strankam. Državi članici bi moralo biti omogočeno, da na tem področju ohrani ali sprejme strožje določbe, ki jih lahko naloži zavarovalnim posrednikom in zavarovalnicam neodvisno od določb njihove domače države članice, kadar opravljajo dejavnost zavarovalnega posredovanja na njenem ozemlju, če so takšne strožje določbe skladne s pravom Unije, tudi z Direktivo 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). Država članica, ki poleg določb iz te direktive predlaga uporabo dodatnih določb za ureditev zavarovalnih posrednikov in prodaje zavarovalnih produktov ter jih uporablja, bi morala zagotoviti, da je upravno breme, ki je posledica teh določb,
  omejeno
  .

| (41) | Navzkrižna prodaja je pogosta
  in primerna
  strategija ponudnikov finančnih storitev na drobno v vsej Uniji. ▐ |
| --- | --- |

(41)

Navzkrižna prodaja je pogosta
  in primerna
  strategija ponudnikov finančnih storitev na drobno v vsej Uniji. ▐

| (41a) | Kadar se zavarovanje ponudi skupaj z drugo storitvijo ali produktom v paketu ali kot pogoj za sklenitev iste pogodbe ali paketa, zanj veljajo določbe Direktive 2005/29/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

   (6)

  . Ta direktiva zagotavlja vrsto zaščitnih določb za stranke, ko zavarovanje kupijo v paketu. Države članice lahko zahtevajo, da pristojni nacionalni organi sprejmejo ali ohranijo dodatne ukrepe proti navzkrižni prodaji, ki je škodljiva za potrošnike. |
| --- | --- |

(41a)

Kadar se zavarovanje ponudi skupaj z drugo storitvijo ali produktom v paketu ali kot pogoj za sklenitev iste pogodbe ali paketa, zanj veljajo določbe Direktive 2005/29/ES Evropskega Parlamenta in Sveta

   (6)

  . Ta direktiva zagotavlja vrsto zaščitnih določb za stranke, ko zavarovanje kupijo v paketu. Države članice lahko zahtevajo, da pristojni nacionalni organi sprejmejo ali ohranijo dodatne ukrepe proti navzkrižni prodaji, ki je škodljiva za potrošnike.

| (42) | Zavarovalne pogodbe, ki vključujejo naložbe, so strankam pogosto na voljo kot možne alternative ali nadomestila za naložbene produkte, ki so predmet Direktive
  2014/.../EU
  [MiFID]. Da se zagotovi dosledna zaščita vlagateljev in prepreči tveganje regulativne arbitraže, je pomembno, da za naložbene produkte za male vlagatelje (zavarovalni naložbeni produkti, kot so opredeljeni v Uredbi o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte) veljajo enaki standardi poslovanja: ti vključujejo zagotovitev ustreznih informacij, zahteve glede primernosti svetovanja in omejitve spodbud ter zahteve glede upravljanja nasprotij interesov in
  nadaljnje
  omejitve glede ▌plačila. Evropski nadzorni organ (European Securities and Markets Authority – ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7), in EIOPA bi morala sodelovati, da se s smernicami doseže največja možna raven skladnosti standardov poslovanja za naložbene produkte za male vlagatelje, za katere se uporablja Direktiva
  2014/.../EU
  [MiFID II] ali ta direktiva.
  Vendar bi bilo treba pri teh smernicah upoštevati posebnosti produktov neživljenjskega zavarovanja. V skladu s podobnim načelom iz Direktive 2014/.../EU [MIFID], bi bilo treba pri izvajanju te direktive na nacionalni ravni in pri smernicah skupnega odbora preučiti tudi analogen sistem za zavarovalnice.
  Za zavarovalne naložbene produkte
  bi morali veljati strožji standardi poslovanja, ki bi nadomestili
  standarde iz te direktive, ki veljajo za
  splošne
  zavarovalne pogodbe ▌. V skladu s tem bi morale osebe, ki opravljajo zavarovalno posredovanje v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti, spoštovati strožje standarde ▌, ki veljajo za
  te
  produkte. |
| --- | --- |

(42)

Zavarovalne pogodbe, ki vključujejo naložbe, so strankam pogosto na voljo kot možne alternative ali nadomestila za naložbene produkte, ki so predmet Direktive
  2014/.../EU
  [MiFID]. Da se zagotovi dosledna zaščita vlagateljev in prepreči tveganje regulativne arbitraže, je pomembno, da za naložbene produkte za male vlagatelje (zavarovalni naložbeni produkti, kot so opredeljeni v Uredbi o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte) veljajo enaki standardi poslovanja: ti vključujejo zagotovitev ustreznih informacij, zahteve glede primernosti svetovanja in omejitve spodbud ter zahteve glede upravljanja nasprotij interesov in
  nadaljnje
  omejitve glede ▌plačila. Evropski nadzorni organ (European Securities and Markets Authority – ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7), in EIOPA bi morala sodelovati, da se s smernicami doseže največja možna raven skladnosti standardov poslovanja za naložbene produkte za male vlagatelje, za katere se uporablja Direktiva
  2014/.../EU
  [MiFID II] ali ta direktiva.
  Vendar bi bilo treba pri teh smernicah upoštevati posebnosti produktov neživljenjskega zavarovanja. V skladu s podobnim načelom iz Direktive 2014/.../EU [MIFID], bi bilo treba pri izvajanju te direktive na nacionalni ravni in pri smernicah skupnega odbora preučiti tudi analogen sistem za zavarovalnice.
  Za zavarovalne naložbene produkte
  bi morali veljati strožji standardi poslovanja, ki bi nadomestili
  standarde iz te direktive, ki veljajo za
  splošne
  zavarovalne pogodbe ▌. V skladu s tem bi morale osebe, ki opravljajo zavarovalno posredovanje v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti, spoštovati strožje standarde ▌, ki veljajo za
  te
  produkte.

| (42a) | Evropski parlament bo v pogajanjih s Svetom poskušal zagotoviti, da bo ta direktiva skladna z Direktivo 2014/.../EU [MIFID II]. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(42a)

Evropski parlament bo v pogajanjih s Svetom poskušal zagotoviti, da bo ta direktiva skladna z Direktivo 2014/.../EU [MIFID II]. [Sprememba 5]

| (42b) | Ta direktiva določa pravila glede začetka opravljanja in opravljanja dejavnosti zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ki ga izvajajo fizične in pravne osebe, registrirane v državi članici, ali ki se želijo tam registrirati. Odstopajoče ali dopolnilne določbe v drugih aktih Unije se ne bi smele uporabljati za zavarovalno in pozavarovalno posredovanje. |
| --- | --- |

(42b)

Ta direktiva določa pravila glede začetka opravljanja in opravljanja dejavnosti zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ki ga izvajajo fizične in pravne osebe, registrirane v državi članici, ali ki se želijo tam registrirati. Odstopajoče ali dopolnilne določbe v drugih aktih Unije se ne bi smele uporabljati za zavarovalno in pozavarovalno posredovanje.

| (43) | Za zagotovitev, da zavarovalnice in osebe, ki opravljajo zavarovalno posredovanje, spoštujejo določbe iz te direktive ter da se v vsej Uniji obravnavajo na podoben način, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da določijo učinkovite, sorazmerne in odvračalne upravne kazni in druge ukrepe. Pregled obstoječih pooblastil in njihovega izvajanja v praksi je bil izveden s ciljem spodbuditi uskladitev kazni in drugih ukrepov iz sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov kazni v sektorju finančnih storitev. Zato bi morale upravne kazni in drugi ukrepi, ki jih določijo države članice, izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi kazni ali drugega ukrepa, objavo
  in
  ključnimi pristojnostmi za izrekanje kazni ▌. |
| --- | --- |

(43)

Za zagotovitev, da zavarovalnice in osebe, ki opravljajo zavarovalno posredovanje, spoštujejo določbe iz te direktive ter da se v vsej Uniji obravnavajo na podoben način, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da določijo učinkovite, sorazmerne in odvračalne upravne kazni in druge ukrepe. Pregled obstoječih pooblastil in njihovega izvajanja v praksi je bil izveden s ciljem spodbuditi uskladitev kazni in drugih ukrepov iz sporočila Komisije z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov kazni v sektorju finančnih storitev. Zato bi morale upravne kazni in drugi ukrepi, ki jih določijo države članice, izpolnjevati nekatere bistvene zahteve v zvezi z naslovniki, merili, ki jih je treba upoštevati pri uporabi kazni ali drugega ukrepa, objavo
  in
  ključnimi pristojnostmi za izrekanje kazni ▌.

| (44) | Pristojni organi morajo biti zlasti pooblaščeni za uvedbo denarnih kazni, ki so dovolj visoke, da odtehtajo koristi, ki jih je mogoče pričakovati, ter odvračilne tudi za večje institucije in njihovo vodstveno osebje. |
| --- | --- |

(44)

Pristojni organi morajo biti zlasti pooblaščeni za uvedbo denarnih kazni, ki so dovolj visoke, da odtehtajo koristi, ki jih je mogoče pričakovati, ter odvračilne tudi za večje institucije in njihovo vodstveno osebje.

| (45) | Za zagotovitev skladne uporabe kazni v državah članicah pri določanju vrste upravnih kazni ali drugih ukrepov in višine upravnih denarnih kazni bi bilo treba od držav članic zahtevati, da zagotovijo, da pristojni organi upoštevajo vse zadevne okoliščine.
  Vendar državam članicam ni treba določiti upravnih kazni, če so kazni predpisane v skladu z nacionalnim kazensko pravnim sistemom. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev skladne uporabe kazni v državah članicah pri določanju vrste upravnih kazni ali drugih ukrepov in višine upravnih denarnih kazni bi bilo treba od držav članic zahtevati, da zagotovijo, da pristojni organi upoštevajo vse zadevne okoliščine.
  Vendar državam članicam ni treba določiti upravnih kazni, če so kazni predpisane v skladu z nacionalnim kazensko pravnim sistemom.

| (46) | Za okrepitev odvračilnega vpliva na širšo javnost in obveščanje o kršenju predpisov, ki lahko negativno vplivajo na varstvo potrošnikov, bi bilo treba naložene kazni in ukrepe objaviti, razen v določenih natančno opredeljenih okoliščinah. Da se zagotovi spoštovanje načela sorazmernosti, bi bilo treba kazni in druge ukrepe, kadar bi objava vpletenim stranem povzročila nesorazmerno škodo, objaviti anonimno. |
| --- | --- |

(46)

Za okrepitev odvračilnega vpliva na širšo javnost in obveščanje o kršenju predpisov, ki lahko negativno vplivajo na varstvo potrošnikov, bi bilo treba naložene kazni in ukrepe objaviti, razen v določenih natančno opredeljenih okoliščinah. Da se zagotovi spoštovanje načela sorazmernosti, bi bilo treba kazni in druge ukrepe, kadar bi objava vpletenim stranem povzročila nesorazmerno škodo, objaviti anonimno.

| (47) | Za ugotavljanje morebitnih kršitev bi morali imeti pristojni organi potrebna preiskovalna pooblastila in vzpostaviti učinkovite mehanizme za spodbujanje poročanja o morebitnih ali dejanskih kršitvah
  , ki bodo zagotavljala ustrezno zaščito prijaviteljev kršitev. Vendar ta direktiva ne določa, da morajo države članice upravne organe pooblastiti za izvedbo kazenskih preiskav. |
| --- | --- |

(47)

Za ugotavljanje morebitnih kršitev bi morali imeti pristojni organi potrebna preiskovalna pooblastila in vzpostaviti učinkovite mehanizme za spodbujanje poročanja o morebitnih ali dejanskih kršitvah
  , ki bodo zagotavljala ustrezno zaščito prijaviteljev kršitev. Vendar ta direktiva ne določa, da morajo države članice upravne organe pooblastiti za izvedbo kazenskih preiskav.

| (48) | Ta direktiva bi se morala nanašati na upravne kazni in druge ukrepe, ne glede na to, ali so v skladu z nacionalno zakonodajo opredeljeni kot kazen ali kot drug ukrep. |
| --- | --- |

(48)

Ta direktiva bi se morala nanašati na upravne kazni in druge ukrepe, ne glede na to, ali so v skladu z nacionalno zakonodajo opredeljeni kot kazen ali kot drug ukrep.

| (49) | Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe iz zakonodaj držav članic v zvezi s kazenskimi sankcijami. |
| --- | --- |

(49)

Ta direktiva ne bi smela posegati v določbe iz zakonodaj držav članic v zvezi s kazenskimi sankcijami.

| (49a) | Prijavitelji nepravilnosti posredujejo nove informacije pristojnim organom, ki jim pomagajo pri odkrivanju in kaznovanju primerov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Vendar lahko strah pred povračilnimi ukrepi ali pomanjkanje ustreznih postopkov za prijavo kršitev odvrača od prijavljanja nepravilnosti. Zato bi morala direktiva zagotoviti ustrezne določbe, ki bodo prijavitelje nepravilnosti spodbujale, da pristojne organe opozorijo na morebitne kršitve te direktive, in jih zaščitile pred povračilnimi ukrepi. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da sistemi prijavljanja nepravilnosti, ki jih izvajajo, vključujejo mehanizme za ustrezno zaščito prijavljene osebe, zlasti kar zadeva pravico do varstva njenih osebnih podatkov, ter postopke, ki zagotavljajo pravico prijavljene osebe do obrambe in zaslišanja pred sprejetjem odločitve v zvezi z njo ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(49a)

Prijavitelji nepravilnosti posredujejo nove informacije pristojnim organom, ki jim pomagajo pri odkrivanju in kaznovanju primerov trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije. Vendar lahko strah pred povračilnimi ukrepi ali pomanjkanje ustreznih postopkov za prijavo kršitev odvrača od prijavljanja nepravilnosti. Zato bi morala direktiva zagotoviti ustrezne določbe, ki bodo prijavitelje nepravilnosti spodbujale, da pristojne organe opozorijo na morebitne kršitve te direktive, in jih zaščitile pred povračilnimi ukrepi. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da sistemi prijavljanja nepravilnosti, ki jih izvajajo, vključujejo mehanizme za ustrezno zaščito prijavljene osebe, zlasti kar zadeva pravico do varstva njenih osebnih podatkov, ter postopke, ki zagotavljajo pravico prijavljene osebe do obrambe in zaslišanja pred sprejetjem odločitve v zvezi z njo ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem zoper odločitev v zvezi z njo.

| (50) | Za dosego ciljev iz te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe glede ▌upravljanja nasprotij interesov, obveznosti glede poslovanja v zvezi s svežnji zavarovalnih naložbenih produktov za male vlagatelje in obrazcev za posredovanje informacij v zvezi s kaznimi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(50)

Za dosego ciljev iz te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe glede ▌upravljanja nasprotij interesov, obveznosti glede poslovanja v zvezi s svežnji zavarovalnih naložbenih produktov za male vlagatelje in obrazcev za posredovanje informacij v zvezi s kaznimi. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (51) | Tehnični standardi v zvezi s finančnimi storitvami bi morali zagotoviti dosledno uskladitev in ustrezno varstvo potrošnikov po vsej Uniji. Ker je EIOPA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki,
  ki ima sicer omejene zmogljivosti, bi lahko nanj prenesli izključno nalogo
  ,
  za katero ni nujno
  potrebna politična odločitev, da pripravi osnutke za predložitev
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji. |
| --- | --- |

(51)

Tehnični standardi v zvezi s finančnimi storitvami bi morali zagotoviti dosledno uskladitev in ustrezno varstvo potrošnikov po vsej Uniji. Ker je EIOPA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki,
  ki ima sicer omejene zmogljivosti, bi lahko nanj prenesli izključno nalogo
  ,
  za katero ni nujno
  potrebna politična odločitev, da pripravi osnutke za predložitev
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji.

| (52) | Z delegiranimi akti v skladu s členoma 290 in 291 PDEU in v skladu s členi od 10 do 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010 [...] bi morala Komisija sprejeti delegirane akte, kot so določeni
  v tej direktivi
  o upravljanju nasprotij interesov, o obveznostih glede poslovanja v zvezi s svežnji zavarovalnih naložbenih produktov za male vlagatelje in izvedbene tehnične standarde ter o postopkih in obrazcih za posredovanje informacij v zvezi s kaznimi. Osnutek teh delegiranih aktov in izvedbenih tehničnih standardov bi moral oblikovati EIOPA. |
| --- | --- |

(52)

Z delegiranimi akti v skladu s členoma 290 in 291 PDEU in v skladu s členi od 10 do 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010 [...] bi morala Komisija sprejeti delegirane akte, kot so določeni
  v tej direktivi
  o upravljanju nasprotij interesov, o obveznostih glede poslovanja v zvezi s svežnji zavarovalnih naložbenih produktov za male vlagatelje in izvedbene tehnične standarde ter o postopkih in obrazcih za posredovanje informacij v zvezi s kaznimi. Osnutek teh delegiranih aktov in izvedbenih tehničnih standardov bi moral oblikovati EIOPA.

| (53) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta [...] (8) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta [...] (9) urejata obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja EIOPA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(53)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta [...] (8) ter Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta [...] (9) urejata obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja EIOPA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

| (54) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so določeni v Pogodbi. |
| --- | --- |

(54)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so določeni v Pogodbi.

| (55) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (10) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 (10) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. V zvezi s to direktivo zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov upravičeno.

| (55a) | Nadzorni organi držav članic bi morali imeti na voljo vsa potrebna sredstva za zagotovitev pravilnega poslovanja zavarovalniških posrednikov in pozavarovalnic v Uniji, bodisi v skladu z uresničevanjem svobode ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev. Za zagotovitev učinkovitosti nadzora bi morali biti vsi ukrepi nadzornih organov sorazmerni z naravo, obsegom in kompleksnostjo tveganj v zavarovalništvu ali pozavarovalništvu, ne glede na pomembnost zadevnega podjetja za splošno finančno stabilnost trga. |
| --- | --- |

(55a)

Nadzorni organi držav članic bi morali imeti na voljo vsa potrebna sredstva za zagotovitev pravilnega poslovanja zavarovalniških posrednikov in pozavarovalnic v Uniji, bodisi v skladu z uresničevanjem svobode ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev. Za zagotovitev učinkovitosti nadzora bi morali biti vsi ukrepi nadzornih organov sorazmerni z naravo, obsegom in kompleksnostjo tveganj v zavarovalništvu ali pozavarovalništvu, ne glede na pomembnost zadevnega podjetja za splošno finančno stabilnost trga.

| (55b) | Ta direktiva ne bi smela preveč obremenjevati malih in srednje velikih zavarovalnic. Ta cilj se lahko doseže tudi s pravilnim izvajanjem načela sorazmernosti. To načelo bi moralo veljati tako za zahteve za zavarovalnice in pozavarovalnice kot za izvajanje nadzornih pooblastil. |
| --- | --- |

(55b)

Ta direktiva ne bi smela preveč obremenjevati malih in srednje velikih zavarovalnic. Ta cilj se lahko doseže tudi s pravilnim izvajanjem načela sorazmernosti. To načelo bi moralo veljati tako za zahteve za zavarovalnice in pozavarovalnice kot za izvajanje nadzornih pooblastil.

| (56) | Pregled te direktive bi bilo treba opraviti tri
  leta
  po datumu začetka veljavnosti te direktive, da se bi se upošteval razvoj na trgu in razvoj na drugih področjih pravnega reda Unije ali izkušnje držav članic pri izvajanju pravnega reda Unije, zlasti v zvezi s produkti, ki jih pokriva Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(56)

Pregled te direktive bi bilo treba opraviti tri
  leta
  po datumu začetka veljavnosti te direktive, da se bi se upošteval razvoj na trgu in razvoj na drugih področjih pravnega reda Unije ali izkušnje držav članic pri izvajanju pravnega reda Unije, zlasti v zvezi s produkti, ki jih pokriva Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (57) | Direktivo 2002/92/ES bi bilo treba v skladu s tem razveljaviti. |
| --- | --- |

(57)

Direktivo 2002/92/ES bi bilo treba v skladu s tem razveljaviti.

| (58) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo Direktive 2002/92/ES. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz Direktive 2002/92/ES. |
| --- | --- |

(58)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo Direktive 2002/92/ES. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz Direktive 2002/92/ES.

| (59) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos Direktive 2002/92/ES v nacionalno zakonodajo – |
| --- | --- |

(59)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos Direktive 2002/92/ES v nacionalno zakonodajo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva določa pravila o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ▌ ki jo izvajajo fizične in pravne osebe, registrirane v državi članici, ali ki se želijo tam registrirati.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za tiste osebe, ki opravljajo storitve posredovanja in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | zavarovalna pogodba terja zgolj poznavanje zavarovalnega kritja, ki je predmet pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalna pogodba terja zgolj poznavanje zavarovalnega kritja, ki je predmet pogodbe;

| (b) | pri zavarovalni pogodbi ne gre za življenjsko zavarovanje; |
| --- | --- |

(b)

pri zavarovalni pogodbi ne gre za življenjsko zavarovanje;

| (c) | zavarovalna pogodba ne krije nevarnosti kakršnih koli odgovornosti; |
| --- | --- |

(c)

zavarovalna pogodba ne krije nevarnosti kakršnih koli odgovornosti;

| (d) | glavna poklicna dejavnost teh oseb ni zavarovalno posredovanje. |
| --- | --- |

(d)

glavna poklicna dejavnost teh oseb ni zavarovalno posredovanje.

| (e) | zavarovanje dopolnjuje
  dobavo blaga
  katerega koli ponudnika, če to zavarovanje v primeru dobave blaga zajema nevarnost okvare, izgube ali poškodbe blaga, ki ga ta ponudnik dobavlja; |
| --- | --- |

(e)

zavarovanje dopolnjuje
  dobavo blaga
  katerega koli ponudnika, če to zavarovanje v primeru dobave blaga zajema nevarnost okvare, izgube ali poškodbe blaga, ki ga ta ponudnik dobavlja;

| (f) | znesek letne premije za zavarovalno pogodbo, če se preračuna na letni znesek, ni večji od 600 EUR. |
| --- | --- |

(f)

znesek letne premije za zavarovalno pogodbo, če se preračuna na letni znesek, ni večji od 600 EUR.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za tiste storitve zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja, ki se posredujejo v zvezi z nevarnostjo in obveznostmi na območjih zunaj Unije.

Ta direktiva ne sme vplivati na pravne predpise države članice na področju zavarovalnega in pozavarovalnega poslovanja, ki ga izvajajo zavarovalni in pozavarovalni posredniki ali zavarovalnice in pozavarovalnice, ki so registrirane v tretji državi in poslujejo na njenem ozemlju na podlagi načela svobode opravljanja storitev, če je zagotovljeno enako obravnavanje vsem osebam, ki opravljajo oziroma so pooblaščene za opravljanje zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja na tem trgu.

Ta direktiva ne ureja dejavnosti zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, ki se izvaja v tretjih državah.

Države članice obvestijo Komisijo o vseh splošnih težavah, s katerimi se srečujejo njihovi zavarovalni posredniki pri ustanavljanju ali opravljanju dejavnosti zavarovalnega posredovanja v kateri koli tretji državi.

3a.
     
  Ta direktiva zagotavlja, da velja enaka raven zaščite in da ima potrošnik na voljo primerljive standarde. Direktiva spodbuja enake konkurenčne pogoje med posredniki ne glede na to, ali so povezani z zavarovalnico. Za stranke je koristno, če posredovanje zavarovalnih produktov poteka prek različnih prodajnih poti in posrednikov z različnimi oblikami sodelovanja z zavarovalnicami, pod pogojem, da morajo uporabljati podobna pravila o varstvu potrošnikov. Države članice to upoštevajo pri izvajanju te direktive.

Člen 2

Opredelitve

1.
     V tej direktivi:

| (1) | „zavarovalnica“ pomeni
  zavarovalnico, kot je opredeljena v členu 13(1)
  Direktive
  2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (12); |
| --- | --- |

(1)

„zavarovalnica“ pomeni
  zavarovalnico, kot je opredeljena v členu 13(1)
  Direktive
  2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (12);

| (2) | „pozavarovalnica“ pomeni pozavarovalnico
  , kot je opredeljena v členu 13(4)
  Direktive
  2009/138/ES; |
| --- | --- |

(2)

„pozavarovalnica“ pomeni pozavarovalnico
  , kot je opredeljena v členu 13(4)
  Direktive
  2009/138/ES;

| (3) | „zavarovalno posredovanje“ je dejavnost svetovanja, predlaganja ali izvajanja drugih pripravljalnih opravil pred sklenitvijo zavarovanja, sklepanje teh pogodb ali pomoč pri vodenju in izvajanju teh pogodb ▌.
  Dejavnosti svetovanja, predlaganja ali sklepanja zavarovalnih pogodb
  se štejejo za zavarovalno posredovanje tudi, če jih opravlja
  uslužbenec
  zavarovalnice
  v neposrednem stiku z zavarovancem
  , brez vključitve zavarovalnega posrednika.

  Zagotavljanje informacij o zavarovalni pogodbi ali več pogodbah na podlagi meril, ki jih stranka izbere na spletnem mestu ali v drugih medijih, ter zagotavljanje lestvice zavarovalnih produktov, vključno s primerjavo cen in produktov, ali popust na premijo, če lahko stranka na koncu postopka neposredno sklene zavarovalno pogodbo z uporabo spletnega mesta ali drugega medija, se šteje za zavarovalno posredovanje;

  Za namene te direktive se nobena od naslednjih dejavnosti ne šteje za zavarovalno posredovanje:






  (a) | Občasno posredovanje podatkov stranki v okviru druge poklicne dejavnosti, če ponudnik ne stori nobenih nadaljnjih korakov za pomoč stranki pri sklepanju ali izvajanju zavarovalne pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(3)

„zavarovalno posredovanje“ je dejavnost svetovanja, predlaganja ali izvajanja drugih pripravljalnih opravil pred sklenitvijo zavarovanja, sklepanje teh pogodb ali pomoč pri vodenju in izvajanju teh pogodb ▌.
  Dejavnosti svetovanja, predlaganja ali sklepanja zavarovalnih pogodb
  se štejejo za zavarovalno posredovanje tudi, če jih opravlja
  uslužbenec
  zavarovalnice
  v neposrednem stiku z zavarovancem
  , brez vključitve zavarovalnega posrednika.

Za namene te direktive se nobena od naslednjih dejavnosti ne šteje za zavarovalno posredovanje:

(a)

Občasno posredovanje podatkov stranki v okviru druge poklicne dejavnosti, če ponudnik ne stori nobenih nadaljnjih korakov za pomoč stranki pri sklepanju ali izvajanju zavarovalne pogodbe;

| (b) | zgolj posredovanje podatkov in informacij o morebitnih zavarovalcih zavarovalnim posrednikom ali zavarovalnicam ali informacij o zavarovalnih produktih ali zavarovalnem posredniku ali zavarovalnici morebitnim zavarovalcem; |
| --- | --- |

(b)

zgolj posredovanje podatkov in informacij o morebitnih zavarovalcih zavarovalnim posrednikom ali zavarovalnicam ali informacij o zavarovalnih produktih ali zavarovalnem posredniku ali zavarovalnici morebitnim zavarovalcem;

| (4) | „zavarovalni
  naložbeni produkt
  “ je zavarovalni produkt, ki ponuja vrednost zapadlosti ali odkupno vrednost in kjer je ta vrednost v celoti ali deloma, posredno ali neposredno, izpostavljena tržnim nihanjem, in ne vključuje:










  (a) | produktov neživljenjskega zavarovanja, kot so navedeni v Prilogi I k Direktivi 2009/138/ES (Vrste neživljenjskega zavarovanja); |
| --- | --- | --- |

(4)

„zavarovalni
  naložbeni produkt
  “ je zavarovalni produkt, ki ponuja vrednost zapadlosti ali odkupno vrednost in kjer je ta vrednost v celoti ali deloma, posredno ali neposredno, izpostavljena tržnim nihanjem, in ne vključuje:

(a)

produktov neživljenjskega zavarovanja, kot so navedeni v Prilogi I k Direktivi 2009/138/ES (Vrste neživljenjskega zavarovanja);

| (b) | pogodb življenjskega zavarovanja, pri katerih se sredstva po pogodbi izplačajo šele ob smrti ali v primeru nezmožnosti zaradi poškodbe, bolezni ali invalidnosti; |
| --- | --- |

(b)

pogodb življenjskega zavarovanja, pri katerih se sredstva po pogodbi izplačajo šele ob smrti ali v primeru nezmožnosti zaradi poškodbe, bolezni ali invalidnosti;

| (c) | pokojninskih produktov, katerih glavni namen v skladu z nacionalno zakonodajo je zagotavljanje prihodka vlagatelju po upokojitvi in na podlagi katerih je vlagatelj upravičen do nekaterih prejemkov; |
| --- | --- |

(c)

pokojninskih produktov, katerih glavni namen v skladu z nacionalno zakonodajo je zagotavljanje prihodka vlagatelju po upokojitvi in na podlagi katerih je vlagatelj upravičen do nekaterih prejemkov;

| (d) | pokojninskih načrtov za poklicno zavarovanje, ki so uradno priznani in sodijo v področje uporabe Direktive 2003/41/ES ali Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(d)

pokojninskih načrtov za poklicno zavarovanje, ki so uradno priznani in sodijo v področje uporabe Direktive 2003/41/ES ali Direktive 2009/138/ES;

| (e) | individualnih pokojninskih produktov, pri katerih nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca in kjer delodajalec ali zaposleni ne more izbrati ponudnika pokojninskih produktov; |
| --- | --- |

(e)

individualnih pokojninskih produktov, pri katerih nacionalna zakonodaja zahteva prispevek delodajalca in kjer delodajalec ali zaposleni ne more izbrati ponudnika pokojninskih produktov;

| (5) | „zavarovalni posrednik“ je ▌fizična ali pravna oseba, razen zavarovalnice
  in njenih zaposlenih,
  ki proti plačilu sprejme ali izvaja pozavarovalno posredovanje; |
| --- | --- |

(5)

„zavarovalni posrednik“ je ▌fizična ali pravna oseba, razen zavarovalnice
  in njenih zaposlenih,
  ki proti plačilu sprejme ali izvaja pozavarovalno posredovanje;

| (6) | „pozavarovalno posredovanje“ je dejavnost svetovanja, predlaganja ali izvajanja drugih pripravljalnih opravil pred sklenitvijo
  zavarovalnih ali
  pozavarovalnih pogodb, sklepanje teh pogodb ali pomoč pri vodenju in izvajanju teh pogodb, zlasti v primeru zahtevkov, tudi če jih opravlja pozavarovalnica brez vključitve pozavarovalnega posrednika;
  Za namene te direktive se nobena od naslednjih dejavnosti ne šteje za pozavarovalno posredovanje:






  (a) | občasno posredovanje podatkov v okviru druge poklicne dejavnosti, če ta dejavnost ni pomoč stranki pri sklepanju ali izvajanju pozavarovalne pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(6)

„pozavarovalno posredovanje“ je dejavnost svetovanja, predlaganja ali izvajanja drugih pripravljalnih opravil pred sklenitvijo
  zavarovalnih ali
  pozavarovalnih pogodb, sklepanje teh pogodb ali pomoč pri vodenju in izvajanju teh pogodb, zlasti v primeru zahtevkov, tudi če jih opravlja pozavarovalnica brez vključitve pozavarovalnega posrednika;

Za namene te direktive se nobena od naslednjih dejavnosti ne šteje za pozavarovalno posredovanje:

(a)

občasno posredovanje podatkov v okviru druge poklicne dejavnosti, če ta dejavnost ni pomoč stranki pri sklepanju ali izvajanju pozavarovalne pogodbe;

| (aa) | poklicno vodenje zahtevkov pozavarovalnice, cenitev in likvidacija škode ter izvedenska cenitev zahtevkov; |
| --- | --- |

(aa)

poklicno vodenje zahtevkov pozavarovalnice, cenitev in likvidacija škode ter izvedenska cenitev zahtevkov;

| (b) | zgolj posredovanje podatkov in informacij o morebitnih zavarovalcih pozavarovalnim posrednikom ali pozavarovalnicam ali informacij o pozavarovalnih produktih ali pozavarovalnem posredniku ali pozavarovalnici morebitnim zavarovalcem; |
| --- | --- |

(b)

zgolj posredovanje podatkov in informacij o morebitnih zavarovalcih pozavarovalnim posrednikom ali pozavarovalnicam ali informacij o pozavarovalnih produktih ali pozavarovalnem posredniku ali pozavarovalnici morebitnim zavarovalcem;

| (7) | „pozavarovalni posrednik“ je vsaka fizična ali pravna oseba, razen pozavarovalnice
  ali njenih zaposlenih
  , ki proti plačilu sprejme ali izvaja pozavarovalno posredovanje; |
| --- | --- |

(7)

„pozavarovalni posrednik“ je vsaka fizična ali pravna oseba, razen pozavarovalnice
  ali njenih zaposlenih
  , ki proti plačilu sprejme ali izvaja pozavarovalno posredovanje;

| (8) | „vezani zavarovalni posrednik“ je vsaka oseba, ki izvaja dejavnost zavarovalnega posredovanja za in v imenu zavarovalnice ali zavarovalnega posrednika, ali,
  če zavarovalni produkti ne konkurirajo med seboj, več
  zavarovalnic ali zavarovalnih posrednikov,
  ki pa ne sprejema premij ali zneskov, namenjenih strankam,
  in deluje pod polno odgovornostjo teh zavarovalnic ali zavarovalnih posrednikov, če zavarovalni posredniki, pod odgovornostjo katerih oseba deluje, sami ne delujejo pod odgovornostjo druge zavarovalnice ali zavarovalnega posrednika;

  Oseba, ki dejavnost zavarovalnega posredovanja opravlja poleg svoje glavne poklicne dejavnosti in ne pobira premij ali zneskov, namenjenih strankam, se prav tako šteje kot vezani zavarovalni posrednik, ki deluje pod polno odgovornostjo ene ali več zavarovalnic za produkte, ki jih zadevajo, če zavarovanje dopolnjuje blago, dobavljeno v okviru glavne poklicne dejavnosti, ali storitev, izvedenih v okviru te dejavnosti; |
| --- | --- |

(8)

„vezani zavarovalni posrednik“ je vsaka oseba, ki izvaja dejavnost zavarovalnega posredovanja za in v imenu zavarovalnice ali zavarovalnega posrednika, ali,
  če zavarovalni produkti ne konkurirajo med seboj, več
  zavarovalnic ali zavarovalnih posrednikov,
  ki pa ne sprejema premij ali zneskov, namenjenih strankam,
  in deluje pod polno odgovornostjo teh zavarovalnic ali zavarovalnih posrednikov, če zavarovalni posredniki, pod odgovornostjo katerih oseba deluje, sami ne delujejo pod odgovornostjo druge zavarovalnice ali zavarovalnega posrednika;

| (9) | „svetovanje“ je dajanje
  osebnega
  priporočila stranki, bodisi na njeno zahtevo bodisi na pobudo zavarovalnice ali zavarovalnega posrednika; |
| --- | --- |

(9)

„svetovanje“ je dajanje
  osebnega
  priporočila stranki, bodisi na njeno zahtevo bodisi na pobudo zavarovalnice ali zavarovalnega posrednika;

| (10) | „pogojna provizija“ je plačilo v obliki provizije, ▌
  ki je
  odvisno od doseganja
  predhodno dogovorjenih
  ciljev
  ali pragov
  v zvezi s 
  obsegom
  posla, ki ga posrednik sklene
  z
  zavarovateljem; |
| --- | --- |

(10)

„pogojna provizija“ je plačilo v obliki provizije, ▌
  ki je
  odvisno od doseganja
  predhodno dogovorjenih
  ciljev
  ali pragov
  v zvezi s 
  obsegom
  posla, ki ga posrednik sklene
  z
  zavarovateljem;

| (11) | „velika nevarnost“
  pomeni veliko nevarnost
  , kot je opredeljena
  v členu 13(27)
  Direktive
  2009/138/ES; |
| --- | --- |

(11)

„velika nevarnost“
  pomeni veliko nevarnost
  , kot je opredeljena
  v členu 13(27)
  Direktive
  2009/138/ES;

| (12) | „domača država članica“ je:






  (a) | če je posrednik fizična oseba, država članica, v kateri se nahaja njegovo stalno prebivališče; |
| --- | --- | --- |

(12)

„domača država članica“ je:

(a)

če je posrednik fizična oseba, država članica, v kateri se nahaja njegovo stalno prebivališče;

| (b) | če je posrednik pravna oseba, država članica, v kateri se nahaja njegov statutarni sedež ali če po zakonodaji te države nima statutarnega sedeža, država članica, v kateri se nahaja njegova glavna uprava; |
| --- | --- |

(b)

če je posrednik pravna oseba, država članica, v kateri se nahaja njegov statutarni sedež ali če po zakonodaji te države nima statutarnega sedeža, država članica, v kateri se nahaja njegova glavna uprava;

| (13) | „država članica gostiteljica“ je država članica, v kateri je zavarovalni ali pozavarovalni posrednik stalno prisoten ali je v njej ustanovljen ali tam opravlja storitve in ni njegova domača država članica; |
| --- | --- |

(13)

„država članica gostiteljica“ je država članica, v kateri je zavarovalni ali pozavarovalni posrednik stalno prisoten ali je v njej ustanovljen ali tam opravlja storitve in ni njegova domača država članica;

| (14) | „trajni medij“ je trajni nosilec podatkov kot je opredeljen v členu 2(m) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13); |
| --- | --- |

(14)

„trajni medij“ je trajni nosilec podatkov kot je opredeljen v členu 2(m) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13);

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (16) | „tesne vezi“ pomenijo položaj iz člena 
  13(7)
  Direktive
  2009/138/ES; |
| --- | --- |

(16)

„tesne vezi“ pomenijo položaj iz člena 
  13(7)
  Direktive
  2009/138/ES;

| (17) | „primarni kraj poslovanja“ je mesto, od kjer se upravlja glavna dejavnost; |
| --- | --- |

(17)

„primarni kraj poslovanja“ je mesto, od kjer se upravlja glavna dejavnost;

| (18) | „plačilo“ je vsaka provizija, honorar, pristojbina ali drugo plačilo, vključno s katero koli ekonomsko
  ali premoženjsko koristjo ter drugo
  ugodnostjo, ki se ponudi ali plača v zvezi z dejavnostmi zavarovalnega posredovanja; |
| --- | --- |

(18)

„plačilo“ je vsaka provizija, honorar, pristojbina ali drugo plačilo, vključno s katero koli ekonomsko
  ali premoženjsko koristjo ter drugo
  ugodnostjo, ki se ponudi ali plača v zvezi z dejavnostmi zavarovalnega posredovanja;

| (19) | „vezana prodaja“ pomeni ponujanje
  ali prodajo zavarovalnega produkta
  v paketu
  skupaj z drugimi ločenimi dopolnilnimi produkti ali storitvami, pri čemer
  zavarovalni produkt potrošniku ni na voljo tudi ločeno; |
| --- | --- |

(19)

„vezana prodaja“ pomeni ponujanje
  ali prodajo zavarovalnega produkta
  v paketu
  skupaj z drugimi ločenimi dopolnilnimi produkti ali storitvami, pri čemer
  zavarovalni produkt potrošniku ni na voljo tudi ločeno;

| (20) | „prodaja svežnjev“ je ponujanje
  ali prodaja zavarovalnega produkta
  v paketu
  z drugimi
  ločenimi
  dopolnilnimi produkti
  ali storitvami,
  če je zavarovalni
  produkt potrošniku na voljo tudi ločeno, vendar ne nujno pod enakimi pogoji kot takrat, ko se ponuja v povezavi z dopolnilnimi storitvami. |
| --- | --- |

(20)

„prodaja svežnjev“ je ponujanje
  ali prodaja zavarovalnega produkta
  v paketu
  z drugimi
  ločenimi
  dopolnilnimi produkti
  ali storitvami,
  če je zavarovalni
  produkt potrošniku na voljo tudi ločeno, vendar ne nujno pod enakimi pogoji kot takrat, ko se ponuja v povezavi z dopolnilnimi storitvami.

| (20a) | „produkt“ je zavarovalna pogodba, ki pokriva nevarnost ali več nevarnosti; |
| --- | --- |

(20a)

„produkt“ je zavarovalna pogodba, ki pokriva nevarnost ali več nevarnosti;

| (20b) | „na drobno“ pomeni nepoklicno. |
| --- | --- |

(20b)

„na drobno“ pomeni nepoklicno.

2.
     
  Za zagotovitev enake ravni zaščite ter koristi od primerljivih standardov za potrošnika mora ta direktiva spodbujati enake konkurenčne pogoje za vse posrednike, neodvisno od tega, ali so povezani z zavarovalnico. Države članice pri izvajanju direktive upoštevajo pomen spodbujanja enakih konkurenčnih pogojev.

POGLAVJE II

POGOJI ZA REGISTRACIJO

Člen 3

Registracija

1.   Razen v primerih iz člena 4 se zavarovalni in pozavarovalni posredniki registrirajo pri pristojnem organu
  iz člena 10(2)
  v njihovi domači državi članici. Zavarovalnicam
  in pozavarovalnicam
  , ki so že registrirane v državah članicah v skladu z Direktivo Sveta 73/239/EGS (14), Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) in Direktivo 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter njihovim zaposlenim, se ni treba ponovno registrirati v skladu s to direktivo.

Brez poseganja v prvi pododstavek se lahko države članice odločijo, da zavarovalnice in pozavarovalnice in drugi organi lahko sodelujejo s pristojnimi organi pri registriranju zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov ter pri izvajanju zahtev po členu 8 v zvezi s temi posredniki. Zlasti v primeru vezanih zavarovalnih posrednikov lahko te registrira zavarovalnica, združenje zavarovalnic ali zavarovalni ali pozavarovalni posrednik pod nadzorom pristojnega organa.

Države članice lahko določijo, da kadar zavarovalni ali pozavarovalni posrednik deluje pod odgovornostjo zavarovalnice ali pozavarovalnice ali posrednika,
  zavarovalnemu
  posredniku
  ni treba predložiti pristojnemu organu informacij iz člena 3(7)(a) in (b), odgovorna zavarovalnica pa zagotovi, da zavarovalni posrednik izpolnjuje pogoje za registracijo in druge določbe iz te direktive.
  Države članice lahko določijo tudi, da oseba ali subjekt, ki prevzame odgovornost za posrednika, tega posrednika registrira.

Državam članicam ni treba od vseh fizičnih oseb, ki delajo v zavarovalnici ali pozavarovalnici ali pri registriranem zavarovalnem ali pozavarovalnem posredniku in opravljajo dejavnost zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, zahtevati, da izpolnjujejo pogoje iz prvega in drugega pododstavka.

Države članice zagotovijo registracijo pravnih oseb in v registru tudi navedejo imena fizičnih oseb znotraj uprave, ki so zadolžene za posredniški posel.

2.   Države članice lahko sestavijo več kot en register zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov, če opredelijo kriterije, po katerih se morajo posredniki registrirati.

Države članice vzpostavijo spletni sistem za registracijo, ki vsebuje en sam obrazec za registracijo, dostopen na internetni spletni strani, ki bi moral biti za zavarovalne posrednike in zavarovalnice enostavno dostopen, ter omogoča izpolnitev obrazca neposredno na spletu.

3.   Države članice poskrbijo za vzpostavitev enega samega informacijskega mesta, ki bo omogočil hiter in enostaven dostop do podatkov iz teh različnih registrov, ki se elektronsko vodijo in se nenehno obnavljajo. To informacijsko mesto zagotavlja tudi identifikacijske podatke o pristojnih organih vsake države članice, navedenih v prvem pododstavku odstavka 1. Ta register poleg tega vsebuje tudi podatke o državi ali državah, v katerih posrednik opravlja posel iz naslova pravice do ustanavljanja ali svobode opravljanja storitev.

4.   EIOPA vzpostavi, objavi na svoji spletni strani in posodablja enoten elektronski register z evidencami o zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikih, ki so sporočili namero za čezmejno poslovanje v skladu s poglavjem IV. Države članice organu EIOPA takoj sporočijo ustrezne informacije, da mu omogočijo opravljanje navedenega. Zadevni register vsebuje spletno povezavo do vsakega ustreznega pristojnega organa v vsaki državi članici. Zadevni register vsebuje povezave do spletnih strani pristojnih organov vseh držav članic in je z zadevnih spletnih strani do njega mogoče dostopati.
  EIOPA ima pravico dostopa do tam hranjenih podatkov. EIOPA in pristojni organi imajo pravico spreminjati shranjene podatke. Posamezniki, katerih osebni podatki se lahko hranijo in izmenjajo, imajo pravico dostopa in do ustreznih informacij.

EIOPA vzpostavi spletno mesto s spletnimi povezavami na vse informacijske točke, ki so jih države članice vzpostavile v skladu s točko 3(3).

Države članice zagotovijo, da je pogoj za registracijo zavarovalnih posrednikov tudi povezanih in pozavarovalnih posrednikov izpolnjevanje poklicnih pogojev, kakor so določeni v členu 8.

Države članice tudi zagotovijo, da se zavarovalni posredniki – tudi povezani – in pozavarovalni posredniki, ki pogojev ne izpolnjujejo več,
  nemudoma
  izbrišejo iz registra. Pristojni organi redno preverjajo veljavnost registracije. Domača država članica o morebitnem izbrisu obvesti državo članico gostiteljico.

5.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi registrirajo zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika samo, če so prepričani, da posrednik izpolnjuje pogoje iz člena 8
  ali da bo drug posrednik ali druga zavarovalnica prevzela odgovornost za to, da bo posrednik izpolnil te zahteve v skladu s pododstavkom 3 člena 3(1).

5a.
     
  Registrirani zavarovalni in pozavarovalni posredniki lahko začnejo opravljati in opravljajo dejavnost zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja v Uniji tako iz naslova svobode ustanavljanja kakor tudi svobode opravljanja storitev.

Zavarovalni posrednik deluje v skladu s svobodo opravljanja storitev, če namerava z imetnikom zavarovalne police s sedežem v državi članici, v kateri sam nima sedeža, skleniti zavarovalno polico v zvezi s tveganjem v državi članici, ki ni država članica, v kateri ima zavarovalni posrednik sedež.

Pristojni organi lahko zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom izdajo dokument, kar vsem zainteresiranim stranem omogoča, da po pregledu katerega koli registra iz odstavka 2 preveri, ali so posredniki pravilno registrirani.

Ta dokument vsebuje vsaj podatke iz člena 16 (a)
  (i) in (iii)
  in (b)
  (i) in (iii)
  ter, v primeru pravnih oseb, tudi ime(-na) fizičnih oseb, navedenih v četrtem pododstavku odstavka 1 tega člena.

Država članica zahteva vrnitev dokumenta pristojnemu organu, ki ga je izdal, ko zadevni zavarovalni ali pozavarovalni posrednik ni več registriran.

6.   Države članice zagotovijo, da se vloge posrednikov za vpis v register obravnavajo v 
  dveh
  mesecih po oddaji popolne vloge ter da se vlagatelja takoj obvesti o odločitvi.

Države članice zagotovijo, da pristojni organi izvajajo ustrezne ukrepe, ki jim omogočajo spremljanje, ali zavarovalni in pozavarovalni posredniki še naprej izpolnjujejo zahteve te direktive glede registracije v katerem koli trenutku.

7.   Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi kot pogoj za registracijo zahtevajo naslednje
  dokaze
  od zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov,
  razen od vezanih posrednikov in posrednikov, kjer druga zavarovalnica prevzame odgovornost, da bo posrednik izpolnil te zahteve v skladu s pododstavkom 3 člena 3(1).

| (a) | informacije za pristojne organe o identiteti delničarjev ali članov, ne glede na to ali so fizične ali pravne osebe, ki imajo več to 10 % lastniški delež pri posredniku ter višino teh deležev; |
| --- | --- |

(a)

informacije za pristojne organe o identiteti delničarjev ali članov, ne glede na to ali so fizične ali pravne osebe, ki imajo več to 10 % lastniški delež pri posredniku ter višino teh deležev;

| (b) | informacije za pristojne organe glede identitete oseb, ki imajo tesne vezi z zavarovalnim ali pozavarovalnim posrednikom; |
| --- | --- |

(b)

informacije za pristojne organe glede identitete oseb, ki imajo tesne vezi z zavarovalnim ali pozavarovalnim posrednikom;

| (c) | zadovoljive dokaze, da lastniški deleži ali tesne vezi ne preprečujejo učinkovitega izvajanja nadzornih funkcij pristojnega organa. |
| --- | --- |

(c)

zadovoljive dokaze, da lastniški deleži ali tesne vezi ne preprečujejo učinkovitega izvajanja nadzornih funkcij pristojnega organa.

Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi zahtevajo od zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov, za katere se uporablja člen 3(7), da jih brez odlašanja obvestijo o spremembah informacij iz člena 3(7)(a) in (b).

8.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi zavrnejo registracijo, če zakoni, predpisi ali upravne določbe tretje države, ki urejajo eno ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi ima zavarovalni ali pozavarovalni posrednik tesne vezi, ali težave pri izvajanju teh zakonov, predpisov ali upravnih določb preprečujejo učinkovito izvajanje njihovih nadzornih funkcij.

8a.
     
  Države članice lahko določijo, da se osebe, ki so opravljale dejavnost posredovanja pred 1. januarjem 2014, ki so bile vpisane v register in ki imajo podobno raven usposobljenosti in izkušenj, kot se zahteva po tej direktivi, avtomatično vnesejo v register, ki se vzpostavi takoj, ko bodo izpolnjeni pogoji iz člena 4(3) in (4).

POGLAVJE III

POENOSTAVLJEN POSTOPEK REGISTRACIJE – PRIJAVA DEJAVNOSTI

Člen 4

Postopek prijave dopolnilnega zavarovalnega posredovanja; strokovno vodenje zahtevkov ali ocenjevanje škode

1.   Zahteve glede registracije iz člena 3 ne veljajo za zavarovalnega posrednika, ki zavarovalno posredovanje opravlja kot dopolnilno dejavnost, če ta dejavnost izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | glavna poklicna dejavnost zavarovalnega posrednika ni zavarovalno posredovanje; |
| --- | --- |

(a)

glavna poklicna dejavnost zavarovalnega posrednika ni zavarovalno posredovanje;

| (b) | zavarovalni posrednik posreduje zgolj nekatere zavarovalne produkte, ki dopolnjujejo produkt ali storitev, ter jih jasno navede v prijavi; |
| --- | --- |

(b)

zavarovalni posrednik posreduje zgolj nekatere zavarovalne produkte, ki dopolnjujejo produkt ali storitev, ter jih jasno navede v prijavi;

| (c) | zadevni zavarovalni produkti ne pokrivajo tveganj življenjskega zavarovanja ali zavarovanja odgovornosti, razen če
  dopolnjujejo produkt ali storitev, ki jo posrednik ponuja v okviru glavne poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

zadevni zavarovalni produkti ne pokrivajo tveganj življenjskega zavarovanja ali zavarovanja odgovornosti, razen če
  dopolnjujejo produkt ali storitev, ki jo posrednik ponuja v okviru glavne poklicne dejavnosti;

| (ca) | posrednik deluje pod odgovornostjo registriranega posrednika. |
| --- | --- |

(ca)

posrednik deluje pod odgovornostjo registriranega posrednika.

3.   Vsak zavarovalni posrednik, za katerega veljajo določbe odstavkov 1 in 2 tega člena, predloži pristojnemu organu svoje domače države članice prijavo, s katero pristojnemu organu sporoči svojo identiteto, naslov in poklicne dejavnosti.

4.   Za posrednike, za katere veljajo določbe iz odstavkov 1 in 2 tega člena, veljajo določbe iz poglavij I, III, IV, V, VIII, IX in členov 15 in 16 te direktive.

4a.
     
  Države članice lahko za zavarovalne posrednike, ki spadajo pod člen 4, uporabljajo zahteve v zvezi z registracijo iz tega člena, če menijo, da je to potrebno zaradi varstva potrošnikov.

POGLAVJE IV

SVOBODA OPRAVLJANJA STORITEV IN SVOBODA USTANAVLJANJA

Člen 5

Uresničevanje svobode opravljanja storitev

1.   Zavarovalni ali pozavarovalni posrednik, ki namerava prvikrat opravljati posel na ozemlju druge države članice iz naslova svobode opravljanja storitev, pristojnemu organu domače države članice sporoči naslednje informacije:

| (a) | ime, naslov in registracijsko številko posrednika; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in registracijsko številko posrednika;

| (b) | državo članico, v kateri namerava posrednik delovati; |
| --- | --- |

(b)

državo članico, v kateri namerava posrednik delovati;

| (c) | kategorijo posrednika in po potrebi ime zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki jo zastopa; |
| --- | --- |

(c)

kategorijo posrednika in po potrebi ime zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki jo zastopa;

| (d) | po potrebi zadevne razrede zavarovanja; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi zadevne razrede zavarovanja;

| (e) | dokazilo o strokovnem znanju in sposobnostih. |
| --- | --- |

(e)

dokazilo o strokovnem znanju in sposobnostih.

2.   Pristojni organ domače države članice v enem mesecu po prejemu informacij iz odstavka 1 te informacije posreduje pristojnemu organu države članice gostiteljice, ki prejem takoj potrdi. Domača država članica pisno obvesti zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, da je država članica gostiteljica prejela informacije, ter da lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica v državi članici gostiteljici začne poslovati.

Pri prejemu informacij iz odstavka 1 država članica gostiteljica sprejme prejšnje izkušnje pri dejavnosti zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, ki jih dokazuje potrdilo o registraciji ali prijava v državi članici gostiteljici kot dokaz o pridobljenem znanju in sposobnostih.

3.   Dokaz o prejšnji registraciji ali prijavi se zagotovi s predložitvijo dokazila o izdani registraciji ali prejeti prijavi s strani pristojnega organa ali organa domače države članice vlagatelja, ki ga slednji predloži v podporo vlogi, ki jo vloži v državi članici gostiteljici.

4.   V primeru spremembe podatkov, ki se sporočijo v skladu z odstavkom 1, zavarovalni ali pozavarovalni posrednik obvesti pristojni organ domače države članice o teh spremembah vsaj en mesec pred uvedbo spremembe. Pristojni organ domače države članice o tej spremembi prav tako obvesti pristojni organ države članice gostiteljice, takoj ko je to izvedljivo in najpozneje en mesec po prejemu informacij od pristojnega organa domače države članice.

4a.
     
  Registrirani zavarovalni ali pozavarovalni posrednik izvaja dejavnost zavarovalnega posredovanja v okviru svobode opravljanja storitev, če:

| (a) | izvaja zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje za imetnika zavarovalne police, ki ima stalno bivališče ali sedež v državi članici, ki ni domača država članica posrednika; |
| --- | --- |

(a)

izvaja zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje za imetnika zavarovalne police, ki ima stalno bivališče ali sedež v državi članici, ki ni domača država članica posrednika;

| (b) | se nevarnost, ki je predmet zavarovanja, nahaja v državi članici, ki ni domača država članica posrednika; |
| --- | --- |

(b)

se nevarnost, ki je predmet zavarovanja, nahaja v državi članici, ki ni domača država članica posrednika;

| (c) | izpolnjuje določbe odstavkov 1 in 4. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje določbe odstavkov 1 in 4.

Člen 6

Uresničevanje svobode ustanavljanja

1.   Države članice zahtevajo, da vsak zavarovalni ali pozavarovalni posrednik, ki namerava uveljavljati svobodo ustanavljanja za ustanovitev podružnice na ozemlju druge države članice, o tem najprej obvesti pristojni organ svoje domače države članice in mu predloži naslednje podatke:

| (a) | ime, naslov in registracijsko številko (po potrebi) posrednika; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in registracijsko številko (po potrebi) posrednika;

| (b) | državo članico, na ozemlju katere namerava odpreti podružnico ali stalno predstavništvo; |
| --- | --- |

(b)

državo članico, na ozemlju katere namerava odpreti podružnico ali stalno predstavništvo;

| (c) | kategorijo posrednika in po potrebi ime zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki jo zastopa; |
| --- | --- |

(c)

kategorijo posrednika in po potrebi ime zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki jo zastopa;

| (d) | po potrebi zadevne razrede zavarovanja; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi zadevne razrede zavarovanja;

| (e) | program dejavnosti, v katerem so opredeljene dejavnosti zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, ki se bodo izvajale, ter organizacijsko strukturo podružnice; prav tako navede identiteto zastopnikov, če jih posrednik namerava uporabljati; |
| --- | --- |

(e)

program dejavnosti, v katerem so opredeljene dejavnosti zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, ki se bodo izvajale, ter organizacijsko strukturo podružnice; prav tako navede identiteto zastopnikov, če jih posrednik namerava uporabljati;

| (f) | naslov v državi članici gostiteljici, na katerem je mogoče pridobiti dokumente; |
| --- | --- |

(f)

naslov v državi članici gostiteljici, na katerem je mogoče pridobiti dokumente;

| (g) | ime vseh oseb, ki so odgovorne za upravljanje podružnice ali stalnega predstavništva. |
| --- | --- |

(g)

ime vseh oseb, ki so odgovorne za upravljanje podružnice ali stalnega predstavništva.

1a.
     
  Zavarovalni posrednik deluje v okviru svobode ustanavljanja, če v državi članici gostiteljici opravlja dejavnost za nedoločen čas ob stalni prisotnosti v tej državi članici.

2.   Razen če ima pristojni organ domače države članice razloge za mnenje, da je organizacijska struktura ali finančni položaj zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika neustrezen, ob upoštevanju predvidenih dejavnosti posredovanja, v roku enega meseca po prejemu informacij iz odstavka 1 sporoči te informacije pristojnemu organu države članice gostiteljice, ki prejem informacij takoj potrdi. Domača država članica pisno obvesti zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, da je država članica gostiteljica prejela informacije, ter da lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica v državi članici gostiteljici začne poslovati.

3.   Kadar pristojni organ domače države članice zavrne sporočanje informacij pristojnemu organu države članice gostiteljice, zavarovalnemu ali pozavarovalnemu posredniku navede razloge za zavrnitev v enem mesecu po prejemu vseh informacij iz odstavka 1.

4.   V primeru spremembe katerega koli podatka, sporočenega v skladu z odstavkom 1, zavarovalni ali pozavarovalni posrednik najmanj en mesec pred uvedbo spremembe pristojnemu organu domače države članice predloži pisno obvestilo o tej spremembi. Pristojni organ domače države članice o tej spremembi prav tako obvesti pristojni organ države članice gostiteljice, takoj ko je to izvedljivo in najpozneje en mesec po prejemu informacij od pristojnega organa domače države članice.

Člen 7

Razdelitev pristojnosti med domačo državo članico in državo članico gostiteljico

1.   Če se primarni kraj poslovanja zavarovalnega posrednika nahaja v drugi državi članici, se lahko pristojni organ te druge države članice dogovori s pristojnim organom domače države članice, da ukrepa, kot če bi bil pristojni organ domače države članice v zvezi z obveznostmi iz poglavij VI, VII in VIII te direktive. V primeru takšnega sporazuma pristojni organ domače države članice nemudoma obvesti zavarovalnega posrednika in EIOPA.

2.   Pristojni organ države članice gostiteljice prevzame odgovornost za zagotavljanje, da so storitve, ki jih podružnica opravlja na njenem ozemlju, v skladu z obveznostmi iz poglavij VI in VII ter ukrepi, sprejetimi v skladu s temi poglavji.

Pristojni organ države članice gostiteljice ima pravico, da pregleda ureditve podružnice ter zahteva takšne spremembe, ki so nujno potrebne, da se pristojnemu organu omogoči izvajanje obveznosti iz poglavij VI in VII ter ukrepov, sprejetih v skladu s temi poglavji, v zvezi s storitvami ali dejavnostmi, ki jih izvaja podružnica na ozemlju države članice gostiteljice.

3.   Kadar ima država članica gostiteljica razloge za sklepanje, da zavarovalni ali pozavarovalni posrednik, ki deluje na njenem ozemlju na podlagi določbe o svobodi opravljanja storitev ali prek podružnice, krši katero izmed obveznosti iz te direktive, posreduje te ugotovitve pristojnemu organu domače države članice, ki sprejme ustrezne ukrepe. Kadar kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ domače države članice, zavarovalni ali pozavarovalni posrednik še naprej ukrepa na način, ki očitno škodi interesom potrošnikov države članice gostiteljice ali urejenemu delovanju zavarovalniških in pozavarovalniških trgov, se v zvezi z zavarovalnim ali pozavarovalnim posrednikom sprejmejo naslednji ukrepi:

| (a) | pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko obvesti pristojni organ domače države članice, sprejme vse potrebne ukrepe, ki so potrebni za varstvo potrošnikov in zaščito pravilnega delovanja zavarovalniških in pozavarovalniških trgov med drugim tako, da zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom kršiteljem prepreči nadaljnje dejavnosti na svojem ozemlju; pristojni organ države članice gostiteljice o takih ukrepih takoj obvesti Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko obvesti pristojni organ domače države članice, sprejme vse potrebne ukrepe, ki so potrebni za varstvo potrošnikov in zaščito pravilnega delovanja zavarovalniških in pozavarovalniških trgov med drugim tako, da zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom kršiteljem prepreči nadaljnje dejavnosti na svojem ozemlju; pristojni organ države članice gostiteljice o takih ukrepih takoj obvesti Komisijo;

| (b) | pristojni organ države članice gostiteljice lahko zadevo posreduje organu EIOPA ter zaprosi za njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010; v tem primeru lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki mu jih podeljuje ta člen v primerih, ko pride do nesporazuma med pristojnimi organi države članice gostiteljice in domače države članice. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ države članice gostiteljice lahko zadevo posreduje organu EIOPA ter zaprosi za njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010; v tem primeru lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki mu jih podeljuje ta člen v primerih, ko pride do nesporazuma med pristojnimi organi države članice gostiteljice in domače države članice.

4.   Kadar pristojni organi države članice gostiteljice potrdijo, da zavarovalni ali pozavarovalni posrednik, ki ima podružnico na njenem ozemlju, krši pravne ali regulativne določbe, sprejete v tej državi članici v skladu z zadevnimi določbami te direktive, ki podeljujejo pooblastila pristojnim organom države članice gostiteljice, ti organi zahtevajo od zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, da preneha s kršitvami.

Kadar kljub ukrepom, ki jih sprejme pristojni organ države članice gostiteljice, zavarovalni ali pozavarovalni posrednik še naprej ukrepa na način, ki očitno škodi interesom potrošnikov države članice gostiteljice ali urejenemu delovanju zavarovalniških in pozavarovalniških trgov, se v zvezi z zavarovalnim ali pozavarovalnim posrednikom sprejmejo naslednji ukrepi:

| (a) | pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko obvesti pristojni organ domače države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, ki so potrebni za zaščito potrošnikov in pravilnega delovanja trgov med drugim tako, da zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom kršiteljem prepreči nadaljnje dejavnosti na svojem ozemlju; pristojni organ države članice gostiteljice o takih ukrepih takoj obvesti Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko obvesti pristojni organ domače države članice, sprejme vse ustrezne ukrepe, ki so potrebni za zaščito potrošnikov in pravilnega delovanja trgov med drugim tako, da zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom kršiteljem prepreči nadaljnje dejavnosti na svojem ozemlju; pristojni organ države članice gostiteljice o takih ukrepih takoj obvesti Komisijo;

| (b) | pristojni organ države članice gostiteljice lahko zadevo posreduje organu EIOPA ter zaprosi za njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010; v tem primeru lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki mu jih podeljuje ta člen v primerih, ko pride do nesporazuma med pristojnimi organi države članice gostiteljice in domače države članice. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ države članice gostiteljice lahko zadevo posreduje organu EIOPA ter zaprosi za njegovo pomoč v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1094/2010; v tem primeru lahko EIOPA ukrepa v skladu s pooblastili, ki mu jih podeljuje ta člen v primerih, ko pride do nesporazuma med pristojnimi organi države članice gostiteljice in domače države članice.

POGLAVJE V

DRUGE ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE

Člen 8

Pogoji za opravljanje poklica in organizacijske zahteve

1.   Zavarovalni in pozavarovalni posredniki ▌ter zaposleni zavarovalnice, ki opravljajo storitve zavarovalnega posredovanja, morajo imeti ustrezno znanje in sposobnost, kot se zahtevata v državi članici posrednika ali zavarovalnice, da ustrezno opravljajo svoje naloge in izpolnjujejo svoje obveznosti ▌.

Države članice zagotovijo, da ▌zaposleni
  pri zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikih ter
  v zavarovalnicah, ki opravljajo
  zavarovalno posredovanje kot glavno poklicno dejavnost, redno
  dopolnjujejo svoje znanje in sposobnosti,
  ki jih potrebujejo za opravljanje svoje funkcije in ki ustrezajo potrebam zadevnega trga.

Za spoštovanje teh določb je treba zagotoviti stalen poklicni razvoj ter zadostno in ustrezno usposabljanje zaposlenih v trajanju vsaj 200 ur v petletnem obdobju oz. sorazmerno število ur, kadar ne gre za njihovo glavno dejavnost. Države članice tudi objavijo merila, ki so jih določile, da bodo zaposleni izpolnjevali zahteve glede usposobljenosti. Merila vključujejo seznam kvalifikacij, ki so v državah članicah priznane.

Države članice zato vzpostavijo mehanizme, s katerimi neodvisni organi nadzorujejo, ocenjujejo in potrjujejo znanje in sposobnosti.

Države članice ▌prilagodijo potrebne pogoje glede znanja in sposobnosti v skladu s posebno dejavnostjo zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja in produktov, ki se posredujejo, zlasti če glavna poklicna dejavnost posrednika ni zavarovalno posredovanje. ▌Države članice lahko zahtevajo, da v primerih iz drugega pododstavka člena 3(1)
  in za zaposlene zavarovalnic, ki opravljajo dejavnost zavarovalnega posredovanja,
  zavarovalnica ali posrednik preveri, ali sta znanje in sposobnost posrednikov v skladu z obveznostmi, določenimi v prvem pododstavku tega odstavka, in po potrebi tem posrednikom omogočijo usposabljanje, ki ustreza zahtevam glede produktov, ki jih prodajajo posredniki.

Državam članicam ni treba od vseh fizičnih oseb, ki delajo v zavarovalnici ali pri zavarovalnem ali pozavarovalnem posredniku in opravljajo dejavnost zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, zahtevati, da izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka tega odstavka. Države članice zagotovijo, da ustrezen delež oseb znotraj upravljavske strukture teh podjetij, odgovornih za posredovanje zavarovalnih in pozavarovalnih produktov, in vse druge osebe, neposredno vključene v zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje, izkazujejo znanje in sposobnost, ki sta potrebna za opravljanje nalog.

2.   Zavarovalni in pozavarovalni posredniki ter zaposleni v zavarovalnici, ki opravljajo dejavnosti zavarovalnega posredovanja, so ugledne osebe. Minimalni pogoj za to je,
  da imajo tisti, ki so neposredno vključeni pri trženju ali prodaji produkta,
  čisto kazensko evidenco ali drug enakovreden nacionalni dokument, čisto kazensko evidenco ali drug enakovreden nacionalni dokument, kar zadeva huda kazniva dejanji zoper lastnino ali druga kazniva dejanja, povezana s finančnimi dejavnostmi.

Države članice lahko v skladu z določbami iz drugega pododstavka člena 3(1) zavarovalnicam dovolijo, da preverijo dobro ime zavarovalnih posrednikov.

Državam članicam ni treba od vseh fizičnih oseb, ki delajo v zavarovalnici ali pri zavarovalnem ali pozavarovalnem posredniku in opravljajo dejavnost zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, zahtevati, da izpolnjuje pogoje iz prvega pododstavka tega odstavka. Države članice zagotovijo, da upravljavska struktura v teh podjetjih in osebje, ki je neposredno vključeno v zavarovalno ali pozavarovalno posredovanje, izpolnjuje to zahtevo.

3.   Zavarovalni in pozavarovalni posredniki morajo imeti poklicno odškodninsko zavarovanje na celotnem ozemlju Unije ali drugo primerljivo jamstvo za odgovornost, ki izhaja iz poklicne malomarnosti, in sicer v višini najmanj 
  1 250 000 EUR
  za vsak zahtevek in skupno 
  1 850 000 EUR
  letno za vse zahtevke, razen če je to zavarovanje ali primerljivo jamstvo že zagotovila zavarovalnica, pozavarovalnica ali drugo podjetje, v čigar imenu zavarovalni ali pozavarovalni posrednik deluje, ali za katerega je zavarovalni ali pozavarovalni posrednik pooblaščen, oziroma je to podjetje prevzelo polno odgovornost za njegovo delovanje.

4.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito strank pred nezmožnostjo zavarovalnih posrednikov, da premijo prenesejo na zavarovalnico, ali pa da bi odškodninski znesek prenesli oziroma zavarovancu vrnili premijo.

Ti ukrepi se lahko izpeljejo v eni ali več spodaj naštetih oblikah:

| (a) | določbe, opredeljene v zakonu ali pogodbi, po katerih se denarna sredstva, ki jih stranka plača posredniku, štejejo, kot da jih je plačal podjetju, medtem ko se denarna sredstva, ki jih je podjetje plačalo posredniku, ne štejejo, kot da so plačane stranki, dokler jih ta dejansko ne prejme; |
| --- | --- |

(a)

določbe, opredeljene v zakonu ali pogodbi, po katerih se denarna sredstva, ki jih stranka plača posredniku, štejejo, kot da jih je plačal podjetju, medtem ko se denarna sredstva, ki jih je podjetje plačalo posredniku, ne štejejo, kot da so plačane stranki, dokler jih ta dejansko ne prejme;

| (b) | pogoj, da imajo zavarovalni posredniki stalno finančno zmogljivost v višini 4 % letne vsote prejetih premij, pri čemer je minimum 
  18 750 EUR
  ; |
| --- | --- |

(b)

pogoj, da imajo zavarovalni posredniki stalno finančno zmogljivost v višini 4 % letne vsote prejetih premij, pri čemer je minimum 
  18 750 EUR
  ;

| (c) | pogoj, da se strankina denarna sredstva prenesejo preko strogo ločenih računov strank in da se ti računi v primeru stečaja ne uporabljajo za poplačilo drugih upnikov; |
| --- | --- |

(c)

pogoj, da se strankina denarna sredstva prenesejo preko strogo ločenih računov strank in da se ti računi v primeru stečaja ne uporabljajo za poplačilo drugih upnikov;

| (d) | zahteva po oblikovanju jamstvenega sklada. |
| --- | --- |

(d)

zahteva po oblikovanju jamstvenega sklada.

5.   Za opravljanje dejavnosti zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja je potrebno stalno izpolnjevanje pogojev za opravljanje poklica iz tega člena.

6.   Države članice lahko zaostrijo pogoje, opredeljene v tem členu, ali dodajo druge pogoje za zavarovalne in pozavarovalne posrednike, ki so registrirani v okviru njihove pristojnosti.

7.   EIOPA redno pregleduje zneske, navedene v odstavkih 3 in 4, zaradi seznanitve s spremembami Evropskega indeksa cen življenjskih potrebščin, ki ga objavlja Eurostat. Prvi pregled je treba opraviti pet let po začetku veljavnosti te direktive, naslednje preglede pa vsakih pet let po datumu prejšnjega pregleda.

EIOPA razvije osnutke regulativnih standardov, ki prilagodijo osnovni znesek v evrih iz odstavkov 3 in 4 za odstotek spremembe tega indeksa v obdobju med začetkom veljavnosti te direktive in datumom prvega pregleda ali med datumom zadnjega pregleda in datumom novega pregleda ter ga zaokrožijo navzgor na najbližji znesek v evrih.

EIOPA predloži te osnutke regulativnih tehničnih standardov Komisiji pet let po začetku veljavnosti te direktive, naslednje preglede pa vsakih pet let po datumu prejšnjega pregleda.

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

8.   
  Države članice
  določijo

| (a) | pojem ustrezno znanje in sposobnost posrednika
  in zaposlenih v zavarovalnicah
  pri opravljanju zavarovalnega posredovanja s strankami, kot je določeno v odstavku 1 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

pojem ustrezno znanje in sposobnost posrednika
  in zaposlenih v zavarovalnicah
  pri opravljanju zavarovalnega posredovanja s strankami, kot je določeno v odstavku 1 tega člena;

| (b) | ustrezna merila za določanje zlasti stopnje poklicnih kvalifikacij, izkušenj in sposobnosti, ki je potrebna za opravljanje storitev zavarovalnega posredovanja; |
| --- | --- |

(b)

ustrezna merila za določanje zlasti stopnje poklicnih kvalifikacij, izkušenj in sposobnosti, ki je potrebna za opravljanje storitev zavarovalnega posredovanja;

| (c) | ukrepe, ki se jih razumno pričakuje od zavarovalnih posrednikov in
  zaposlenih v
  zavarovalnicah za posodabljanje znanja in sposobnosti zaposlenih prek stalnega poklicnega razvoja, da se ohrani primerna raven storitev. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki se jih razumno pričakuje od zavarovalnih posrednikov in
  zaposlenih v
  zavarovalnicah za posodabljanje znanja in sposobnosti zaposlenih prek stalnega poklicnega razvoja, da se ohrani primerna raven storitev.

8a.
     
  Kadar domača država članica registrira zavarovalnega posrednika, ki je poklicne kvalifikacije ali izkušnje pridobil v drugi državi članici, upošteva kvalifikacije in izkušnje, pri čemer upošteva Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (17)

  ter raven kvalifikacij, kot je opredeljena v evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, vzpostavljenem po priporočilu Evropskega parlamenta in Sveta

   (18).

Člen 9

Objava predpisov o splošnih koristih

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi pristojni organi ustrezno objavijo zadevne nacionalne pravne določbe, ki ščitijo splošne koristi in ki veljajo za opravljanje storitev zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja na njihovem ozemlju.

2.   Država članica, ki poleg določb iz te direktive predlaga uporabo dodatnih določb, ki urejajo delo zavarovalnih posrednikov in prodajo zavarovalnih produktov, ter jih uporablja, zagotovi, da je upravna obremenitev, ki izhaja iz teh določb, sorazmerna z varstvom potrošnikov. Države članice še naprej spremljajo te določbe, da zagotovijo, da ostanejo takšne.

3.   EIOPA predstavi standardiziran informacijski list za predpise o splošnih koristih, ki ga izpolnijo pristojni organi v vsaki državi članici. Vključuje spletne povezave do spletnih strani pristojnih organov, kjer so objavljene informacije o predpisih o splošnih koristih. Takšne informacije redno posodabljajo nacionalni pristojni organi, EIOPA pa te informacije redno objavlja na svoji spletni strani v angleščini, francoščini in nemščini, pri čemer so vsi nacionalni predpisi o splošnih koristih razporejeni v različna pravna področja.

4.   Države članice vzpostavijo eno kontaktno točko, ki je odgovorna za zagotavljanje informacij o predpisih o splošnih koristih v njihovih zadevnih državah. Takšna kontaktna točka je lahko ustrezen pristojni organ.

5.   EIOPA preuči poročilo in obvesti Komisijo o predpisih o splošnih koristih, ki so jih objavile države članice v skladu s tem členom v okviru ustreznega delovanja te direktive in notranjega trga pred ...[datum: tri leta po začetku veljavnosti te direktive].

Člen 10

Pristojni organi

1.   Države članice določijo pristojne organe, ki so pooblaščeni za zagotovitev izvajanja te direktive. O tem obvestijo Komisijo in navedejo morebitno razdelitev teh nalog.

2.   Organi iz odstavka 1 so bodisi javni organi ali organi, ki jih kot take priznava nacionalna zakonodaja ali javni organi, ki ga v ta namen izrecno pooblasti nacionalna zakonodaja. To ne morejo biti zavarovalnice ali pozavarovalnice
  ali združenja, katerih člani neposredno ali posredno vključujejo zavarovalnice ali pozavarovalnice oziroma zavarovalne ali pozavarovalne posrednike.

3.   Pristojni organi morajo imeti vsa potrebna pooblastila za opravljanje svojih nalog. Če je na ozemlju države članice več pristojnih organov, ta država članica zagotovi, da ti organi tesno sodelujejo, da lahko učinkovito opravljajo vsak svoje naloge.

Člen 11

Izmenjava informacij med državami članicami

1.   Pristojni organi različnih držav članic med seboj sodelujejo, da bi zagotovili ustrezno uporabo te direktive.

2.   Pristojni organi si izmenjujejo podatke o zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikih, če jim je bila izrečena kazen iz poglavja VIII in če ti podatki povzročijo izbris iz registra teh posrednikov. Pristojni organi si lahko na zahtevo organa izmenjajo tudi vse relevantne podatke.

3.   Osebe, od katerih se zahteva prejemanje ali dajanje informacij v zvezi s to direktivo, veže poklicna molčečnost, tako kot je opredeljeno v členu 16 Direktive Sveta 92/49/EGS (19) in v členu 15 Direktive Sveta 92/96/EGS (20).

Člen 12

Pritožbe

Države članice zagotovijo vzpostavitev postopkov, ki strankam in drugim zainteresiranim stranem, zlasti združenjem potrošnikov omogočajo vložitev pritožb proti zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom ter zavarovalnicam. V vseh primerih je treba na pritožbe odgovoriti.

Člen 13

Izvensodno reševanje sporov

1.   Države članice
  v skladu z Direktivo .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (21)

  in Uredbo .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (22) zagotovijo vzpostavitev ustreznih, učinkovitih, nepristranskih in neodvisnih postopkov za pritožbe in odškodnine za izvensodno reševanje sporov med zavarovalnimi posredniki in strankami ter med zavarovalnicami in strankami, po potrebi z že obstoječimi organi. Države članice nadalje zagotovijo, da vse zavarovalnice in zavarovalni posredniki sodelujejo v postopkih za izvensodno poravnavo sporov, kadar so rezultat postopka sklepi,
  ki so
  zavezujoči
  za posrednika ali, po potrebi, zavarovalnico in stranko.

▐

2.   Države članice zagotovijo, da ti organi med seboj sodelujejo pri reševanju čezmejnih sporov.

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da zavarovalni posredniki s sedežem na njihovem ozemlju potrošnike obvestijo o nazivu, naslovu in spletnem naslovu organov ARS, ki jih pokrivajo in ki so pristojni za reševanje morebitnih sporov med njimi in potrošniki.

2b.
     
  Zavarovalni posredniki v Uniji, ki se ukvarjajo s spletno in čezmejno spletno prodajo, potrošnike po potrebi obvestijo o platformi ARS in o njenem elektronskem naslovu. Ta informacija je preprosto, neposredno, vidno in trajno dostopna na spletiščih zavarovalnih posrednikov in v elektronskem sporočilu ali drugem tekstovnem sporočilu, poslanem po elektronski poti, če je ponudba poslana s temi sredstvi. Vključuje elektronsko povezavo na domačo stran platforme ARS. Zavarovalni posredniki obvestijo potrošnike o platformi ARS tudi takrat, ko potrošnik vloži pritožbo pri zavarovalnem posredniku, v sistem reševanja pritožb potrošnikov, ki ga upravlja zavarovalni posrednik, ali pri varuhu človekovih pravic v podjetju.

2c.
     
  Če stranka proti zavarovalnemu posredniku ali zavarovalnici sproži postopek za alternativno reševanje spora, določen v nacionalni zakonodaji, v zvezi s sporom, ki se nanaša na pravice in obveznosti iz te direktive, morata zavarovalni posrednik ali zavarovalnica sodelovati pri tem postopku.

2d.
     
  Za namene izvajanja te direktive pristojni organi sodelujejo med seboj in z organi, pristojnimi za zgoraj omenjene izvensodne pritožbene in odškodninske postopke iz tega člena, v obsegu, ki ga dopuščajo veljavni zakonodajni akti Unije.

Člen 14

Omejitev uporabe posrednikov

Države članice zagotovijo, da
  kadar uporabljajo storitve zavarovalnih ali pozavarovalnih posrednikov s sedežem v Uniji,
  zavarovalnice in pozavarovalnice uporabljajo storitve zavarovalnega in pozavarovalnega posredovanja samo registriranih zavarovalnih in pozavarovalnih posrednikov ali oseb, navedenih v členu 1(2), ali oseb, ki so izpolnile postopek prijave iz člena 4.

POGLAVJE VI

ZAHTEVE V ZVEZI S PODATKI IN PRAVILA POSLOVANJA

Člen 15

Splošna načela

1.   Države članice zagotovijo, da pri opravljanju zavarovalnega posredovanja s strankami ali zanje zavarovalni posrednik ali zavarovalnica
  vedno
  deluje odkrito, pošteno
  , zanesljivo, častno
  in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi svojih strank.

2.   Vse informacije, vključno s trženjskimi sporočili, ki jih zavarovalni posrednik ali zavarovalnica naslovi na stranke ali morebitne stranke, so poštene, jasne in nezavajajoče. Trženjska sporočila so
  vedno
  jasno prepoznavna kot taka.

Člen 16

Splošni podatki, ki jih posredujejo zavarovalni posredniki ali zavarovalnice

Države članice določijo pravila, ki zagotovijo, da

| (a) | pred podpisom vsake pogodbe o zavarovanju
  ali v primeru vsebinske spremembe podatkov iz razkritja strankam v zvezi s posrednikom po podpisu pogodbe o zavarovanju
  zavarovalni posrednik – tudi vezani – strankam razkrije:






  (i) | svojo identiteto in naslov ter, da je zavarovalni posrednik; |
| --- | --- | --- |

(a)

pred podpisom vsake pogodbe o zavarovanju
  ali v primeru vsebinske spremembe podatkov iz razkritja strankam v zvezi s posrednikom po podpisu pogodbe o zavarovanju
  zavarovalni posrednik – tudi vezani – strankam razkrije:

(i)

svojo identiteto in naslov ter, da je zavarovalni posrednik;

| (ii) | ali zagotavlja svetovanje glede zavarovalnega produkta, ki ga prodaja; |
| --- | --- |

(ii)

ali zagotavlja svetovanje glede zavarovalnega produkta, ki ga prodaja;

| (iii) | postopke iz člena 12, ki strankam in drugim zainteresiranim stranem omogočajo vložitev pritožb proti zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom in postopke za izvensodno reševanje pritožb in odškodnin, kot je navedeno v členu 13; |
| --- | --- |

(iii)

postopke iz člena 12, ki strankam in drugim zainteresiranim stranem omogočajo vložitev pritožb proti zavarovalnim in pozavarovalnim posrednikom in postopke za izvensodno reševanje pritožb in odškodnin, kot je navedeno v členu 13;

| (iv) | register, v katerega je vpisan, in na kakšen način je možno njegovo registracijo preveriti; ter |
| --- | --- |

(iv)

register, v katerega je vpisan, in na kakšen način je možno njegovo registracijo preveriti; ter

| (v) | ali posrednik zastopa stranko ali dela za in v imenu zavarovalnice; |
| --- | --- |

(v)

ali posrednik zastopa stranko ali dela za in v imenu zavarovalnice;

| (b) | prek podpisom vsake pogodbe o zavarovanju zavarovalnica stranki razkrije:






  (i) | svojo identiteto in naslov ter, da je zavarovalnica; |
| --- | --- | --- |

(b)

prek podpisom vsake pogodbe o zavarovanju zavarovalnica stranki razkrije:

(i)

svojo identiteto in naslov ter, da je zavarovalnica;

| (ii) | ali zagotavlja svetovanje glede zavarovalnega produkta, ki ga prodaja; |
| --- | --- |

(ii)

ali zagotavlja svetovanje glede zavarovalnega produkta, ki ga prodaja;

| (iii) | postopke iz člena 12, ki strankam in drugim zainteresiranim stranem omogočajo vložitev pritožb proti zavarovalnici, in postopke za izvensodno reševanje pritožb in odškodninskih postopkov, kot je navedeno v členu 13. |
| --- | --- |

(iii)

postopke iz člena 12, ki strankam in drugim zainteresiranim stranem omogočajo vložitev pritožb proti zavarovalnici, in postopke za izvensodno reševanje pritožb in odškodninskih postopkov, kot je navedeno v členu 13.

Člen 17

Nasprotja interesov in preglednost

1.   Pred sklenitvijo zavarovalne pogodbe mora zavarovalni posrednik ▌stranki posredovati najmanj vse spodaj naštete podatke:

| (a) | ali ima neposreden ali posreden delež, ki predstavlja več kot 10 % glasovalnih pravic ali kapitala v določeni zavarovalnici; |
| --- | --- |

(a)

ali ima neposreden ali posreden delež, ki predstavlja več kot 10 % glasovalnih pravic ali kapitala v določeni zavarovalnici;

| (b) | ali ima zadevna zavarovalnica ali matično podjetje zadevne zavarovalnice neposreden ali posreden delež, ki predstavlja več kot 10 % glasovalnih pravic ali kapitala zadevnega zavarovalnem posredniku; |
| --- | --- |

(b)

ali ima zadevna zavarovalnica ali matično podjetje zadevne zavarovalnice neposreden ali posreden delež, ki predstavlja več kot 10 % glasovalnih pravic ali kapitala zadevnega zavarovalnem posredniku;

| (c) | v zvezi s predlagano pogodbo, ali:






  (i) | opravlja svetovanje na podlagi poštene
  in osebne
  analize; oziroma |
| --- | --- | --- |

(c)

v zvezi s predlagano pogodbo, ali:

(i)

opravlja svetovanje na podlagi poštene
  in osebne
  analize; oziroma

| (ii) | ga veže pogodbena obveznost za posredovanje poslov zavarovalnega posredovanja izključno z 
  eno
  ali več zavarovalnicami. V tem primeru posreduje imena teh zavarovalnic; oziroma |
| --- | --- |

(ii)

ga veže pogodbena obveznost za posredovanje poslov zavarovalnega posredovanja izključno z 
  eno
  ali več zavarovalnicami. V tem primeru posreduje imena teh zavarovalnic; oziroma

| (iii) | ga ne veže pogodbena obveznost za posredovanje poslov zavarovalnega posredovanja izključno z 
  eno
  ali več zavarovalnicami in ne opravlja svetovanja na podlagi poštene
  in osebne
  analize. V tem primeru posreduje imena zavarovalnic, s katerimi lahko oziroma dejansko opravlja posel; |
| --- | --- |

(iii)

ga ne veže pogodbena obveznost za posredovanje poslov zavarovalnega posredovanja izključno z 
  eno
  ali več zavarovalnicami in ne opravlja svetovanja na podlagi poštene
  in osebne
  analize. V tem primeru posreduje imena zavarovalnic, s katerimi lahko oziroma dejansko opravlja posel;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (e) | ali v zvezi z pogodbo o zavarovanju deluje:






  (i) | na podlagi honorarja, to je plačila, ki ga plača neposredno stranka; ali |
| --- | --- | --- |

(e)

ali v zvezi z pogodbo o zavarovanju deluje:

(i)

na podlagi honorarja, to je plačila, ki ga plača neposredno stranka; ali

| (ii) | na podlagi kakršne koli provizije, to je plačila, ki je že zajeto v zavarovalno premijo; ali |
| --- | --- |

(ii)

na podlagi kakršne koli provizije, to je plačila, ki je že zajeto v zavarovalno premijo; ali

| (iii) | na podlagi kombinacije obojega, (i) in (ii); |
| --- | --- |

(iii)

na podlagi kombinacije obojega, (i) in (ii);

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (ea) | ali je pri zavarovalni pogodbi vir plačila:










  (i) | imetnik zavarovalne police, |
| --- | --- | --- |

(ea)

ali je pri zavarovalni pogodbi vir plačila:

(i)

imetnik zavarovalne police,

| (ii) | zavarovalnica, |
| --- | --- |

(ii)

zavarovalnica,

| (iii) | drug zavarovalni posrednik, |
| --- | --- |

(iii)

drug zavarovalni posrednik,

| (iv) | kombinacija točk (i), (ii) in (iii). |
| --- | --- |

(iv)

kombinacija točk (i), (ii) in (iii).

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

2.   
  Potrošnik ima pravico zahtevati dodatne podrobne podatke iz odstavka 1(e a).

3.   Zavarovalnica
  pri neposredni prodaji zavarovanj strankam
  obvesti stranko
  , če
  zaposleni prejme
  variabilno plačilo
  za prodajo in vodenje zadevnega zavarovalnega produkta.

▐

5a.
     
  V primeru navzkrižja interesov in za spodbujanje poštene konkurence so stranki na voljo podatki o zadevnih količinskih elementih, kar zadeva koncepte iz odstavka 1(e a) in odstavka 3 tega člena in pod enakimi pogoji. V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1094/2010 EIOPA do 31. decembra 2015 oblikuje smernice za zagotovitev usklajene uporabe tega člena in jih redno posodablja.

Člen 17 a

Razkritje informacij

Države članice lahko določijo ali ohranijo dodatne zahteve za razkritje informacij za zavarovalne posrednike in zavarovalnice v zvezi z višino plačila, honorarja, provizije ali nedenarnih koristi za opravljanje posredovanja, če država članica podpira enake konkurenčne pogoje za vse prodajne poti, ne ogroža konkurenčnosti in je v skladu z zakonodajo Unije, ter če je nastalo upravno breme sorazmerno z načrtovanim varstvom potrošnikov.

Člen 18

Svetovanje in standardi za prodajo▐

1.   
  Če je
  pred sklenitvijo kakršne koli posebne pogodbe
  opravljeno svetovanje,
  mora zavarovalni posrednik – tudi vezani posrednik ali zavarovalnica – ▌na podlagi informacij, ki jih posreduje stranka
  , določiti
  :

| (a) | kakšne so zahteve in potrebe te stranke; |
| --- | --- |

(a)

kakšne so zahteve in potrebe te stranke;

| (b) | ▌razloge za kakršen koli ▌nasvet, ki ga o določenem zavarovalnem produktu posreduje stranki. |
| --- | --- |

(b)

▌razloge za kakršen koli ▌nasvet, ki ga o določenem zavarovalnem produktu posreduje stranki.

2.   Podrobnosti iz točk (a) in (b) odstavka 1 se oblikujejo glede na kompleksnost predlaganega zavarovalnega produkta in stopnjo finančnega tveganja za stranko
  , ne glede na izbrano prodajno pot
  .

3.   Kadar zavarovalni posrednik ali zavarovalnica ▌opravlja svetovanje na podlagi poštene analize, je dolžan to svetovanje utemeljiti s 
  pošteno
  analizo dovolj velikega števila zavarovalnih pogodb, ki so na trgu na voljo, da lahko na podlagi tega da
  osebno
  priporočilo v 
  največjo korist stranke
  v skladu s strokovnimi merili glede tega, katera zavarovalna pogodba bi bila
  najustreznejša
  za zadovoljitev strankinih potreb.

4.   Pred sklenitvijo pogodbe zavarovalni posrednik ali zavarovalnica, ne glede na to, ali je zagotovila svetovanje ali ne, stranki posreduje zadevne informacije o zavarovalnem produktu v razumljivi obliki, da ji omogoči sprejetje informirane odločitve, pri čemer upošteva kompleksnost zavarovalnega produkta in vrsto stranke.
  Omenjene informacije so v obliki standardiziranega informacijskega lista prek dokumenta z informacijami o izdelku (PID), spisanega v preprostem jeziku. Vsebuje najmanj naslednje podatke:

| (a) | podatke o vrsti zavarovanja; |
| --- | --- |

(a)

podatke o vrsti zavarovanja;

| (b) | opis zavarovanih in izključenih tveganj; |
| --- | --- |

(b)

opis zavarovanih in izključenih tveganj;

| (c) | način plačila premij in trajanje plačil; |
| --- | --- |

(c)

način plačila premij in trajanje plačil;

| (d) | Izključitve; |
| --- | --- |

(d)

Izključitve;

| (e) | obveznosti na začetku pogodbe; |
| --- | --- |

(e)

obveznosti na začetku pogodbe;

| (f) | obveznosti med trajanjem pogodbe; |
| --- | --- |

(f)

obveznosti med trajanjem pogodbe;

| (g) | obveznosti v primeru vložitve zahtevka za izplačilo; |
| --- | --- |

(g)

obveznosti v primeru vložitve zahtevka za izplačilo;

| (h) | čas trajanja pogodbe, vključno z datumom začetka in konca veljavnosti pogodbe; |
| --- | --- |

(h)

čas trajanja pogodbe, vključno z datumom začetka in konca veljavnosti pogodbe;

| (i) | sredstvo za odstop od pogodbe. |
| --- | --- |

(i)

sredstvo za odstop od pogodbe.

4a.
     
  Odstavek 4 se ne uporablja za:

| (a) | naložbene produkte, kot so opredeljeni v členu 4a Direktive Evropskega parlamenta in Sveta .../.../EU

   (23)

  ; ali |
| --- | --- |

(a)

naložbene produkte, kot so opredeljeni v členu 4a Direktive Evropskega parlamenta in Sveta .../.../EU

   (23)

  ; ali

| (b) | prodajo zavarovalnih naložbenih produktov iz poglavja VII te direktive. |
| --- | --- |

(b)

prodajo zavarovalnih naložbenih produktov iz poglavja VII te direktive.

Člen 19

Klavzula o izjemah glede informacij in fleksibilnosti

1.   Podatkov iz členov 16, 17 in 18 ni treba posredovati, če zavarovalni posrednik opravlja posredniške posle za zavarovanje velikih nevarnosti, v primeru posredovanja pozavarovalnih posrednikov ali pozavarovalnic ali v zvezi s poklicnimi strankami, kot je določeno v Prilogi.

2.   Države članice lahko ohranijo ali sprejmejo strožje določbe glede posredovanja podatkov iz členov 16, 17 in 18 , če so takšne določbe skladne s pravom Unije. Države članice obvestijo EIOPA in Komisijo o takšnih nacionalnih določbah.

2a.
     
  Države članice, ki ohranijo ali sprejmejo strožje določbe v zvezi z zavarovalnimi posredniki, zagotovijo, da te določbe upoštevajo načela enakih konkurenčnih pogojev in da je upravna obremenitev, ki izhaja iz teh določb, sorazmerna s koristmi z vidika varstva potrošnikov.

3.   Za vzpostavitev visoke stopnje preglednosti z vsemi ustreznimi sredstvi EIOPA zagotovi, da se podatki, ki jih prejme v zvezi z nacionalnimi določbami, posredujejo tudi strankam, zavarovalnim posrednikom in zavarovalnicam.

Člen 20

Pogoji obveščanja

1.   Vse podatke, ki jih je treba posredovati v skladu s členi 16, 17 in 18 , se sporočijo strankam:

| (a) | na papirju; |
| --- | --- |

(a)

na papirju;

| (b) | jasno
  in natančno, na način, ki ga stranka razume; ter |
| --- | --- |

(b)

jasno
  in natančno, na način, ki ga stranka razume; ter

| (c) | v uradnem jeziku države članice, kjer obstaja tveganje, ali države članice, kjer je nastala obveznost, ali v drugem jeziku, o katerem se stranki dogovorita. Podatki se zagotovijo brezplačno. |
| --- | --- |

(c)

v uradnem jeziku države članice, kjer obstaja tveganje, ali države članice, kjer je nastala obveznost, ali v drugem jeziku, o katerem se stranki dogovorita. Podatki se zagotovijo brezplačno.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1(a) se lahko podatki iz členov 16, 17 in 18 posredujejo stranki prek enega od naslednjih medijev:

| (a) | na trajnem mediju, ki ni papir, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4; or |
| --- | --- |

(a)

na trajnem mediju, ki ni papir, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4; or

| (b) | prek spletne strani, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 5; |
| --- | --- |

(b)

prek spletne strani, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 5;

3.   Vendar, kadar se informacije iz členov 16, 17 in 18 zagotovijo z uporabo trajnega medija, ki ni papir, ali prek spletne strani, se na zahtevo stranke kopija na papirju stranki zagotovi brezplačno.

4.   Informacije iz členov 16, 17 in 18 se zagotovijo z uporabo trajnega medija, ki ni papir, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | uporaba trajnega medija je primerna pri poslih med posrednikom ali zavarovalnico ter stranko; in |
| --- | --- |

(a)

uporaba trajnega medija je primerna pri poslih med posrednikom ali zavarovalnico ter stranko; in

| (b) | stranka je lahko izbirala med informacijami na papirju in na trajnem mediju ter je izbrala slednjega. |
| --- | --- |

(b)

stranka je lahko izbirala med informacijami na papirju in na trajnem mediju ter je izbrala slednjega.

5.   Informacije iz členov 16, 17 in 18 se lahko zagotovijo prek spletne strani, če se naslovijo osebno na stranko ali če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | zagotavljanje informacij iz členov 16, 17 in 18 prek spletne strani je primerno pri poslih med posrednikom ali zavarovalnico ter stranko; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje informacij iz členov 16, 17 in 18 prek spletne strani je primerno pri poslih med posrednikom ali zavarovalnico ter stranko;

| (b) | stranka je privolila k zagotovitvi informacij iz členov 16, 17 in 18 prek spletne strani; |
| --- | --- |

(b)

stranka je privolila k zagotovitvi informacij iz členov 16, 17 in 18 prek spletne strani;

| (c) | stranka je prek elektronskih medijev prejela naslov spletne strani ter mesto na spletni strani, kjer so na voljo informacije iz členov 16, 17 in 18; |
| --- | --- |

(c)

stranka je prek elektronskih medijev prejela naslov spletne strani ter mesto na spletni strani, kjer so na voljo informacije iz členov 16, 17 in 18;

| (d) | zagotovljeno je, da informacije iz členov 16, 17 in 18 ostanejo dostopne na spletni strani tako dolgo, kot jih stranke razumno potrebujejo. |
| --- | --- |

(d)

zagotovljeno je, da informacije iz členov 16, 17 in 18 ostanejo dostopne na spletni strani tako dolgo, kot jih stranke razumno potrebujejo.

6.   Za namene odstavkov 4 in 5 se zagotavljanje informacij na trajnem mediju, ki ni papir, ali prek spletnih strani šteje za primerno pri poslih, sklenjenih med posrednikom ali zavarovalnico in stranko, če obstaja dokaz, da ima stranka reden dostop do interneta. Za tak dokaz se šteje elektronski poštni naslov stranke za namene tega posla.

7.   V primeru telefonske prodaje morajo biti predhodne informacije, ki se posredujejo stranki, v skladu s pravili Unije, ki veljajo za trženje finančnih potrošniških storitev na daljavo. Poleg tega je treba
  , potem ko je stranka v skladu z odstavkom 4 izbrala, da bo informacije pridobila prek medija, ki ni papir,
  v skladu z odstavkom 1 ali 2 stranki posredovati podatke takoj po sklenitvi zavarovalne pogodbe.

▌

Člen 21a

Praksa vezanja in združevanja

1.
     
  Kadar se zavarovanje ponudi skupaj z drugo storitvijo ali dopolnilnim produktom v paketu ali v isti pogodbe ali paketu, zavarovalni posrednik ali zavarovalnica stranko seznani z možnostjo nakupa posameznih delov skupaj ali ločeno in ji to tudi ponudi, ter zagotovi ločene informacije o premiji ali o stroških za vsako komponento. To ne preprečuje posredovanja zavarovalniških produktov z različno ravnjo zavarovalnega kritja ali polic z zavarovanjem več tveganj.

2.
     
  Če je verjetno, da bodo tveganja pri takšni pogodbi ali paketu, ponujenem stranki, različna od tveganj, povezanih z ločenimi komponentami, zavarovalni posrednik ali zavarovalnica na zahtevo stranke ponudi ustrezen opis različnih komponent pogodbe ali paketa in načina, kako skupek teh komponent spremeni tveganja.

3.
     
  EIOPA v sodelovanju z Evropskim nadzornim organom (Evropski bančni organ) in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge prek skupnega odbora evropskih nadzornih organov do ... [datum: 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] pripravi in redno posodablja smernice za oceno in nadzor navzkrižne prodaje, v katerih navede zlasti okoliščine, v katerih navzkrižna prodaja ni v skladu s členom 15(1).

4.
     
  Države članice zagotovijo, da zavarovalni posrednik ali zavarovalnica pri opravljanju svetovanja zagotovi, da splošni paket zavarovalnih produktov izpolnjuje zahteve in potrebe stranke.

5.
     
  Države članice lahko ohranijo ali sprejmejo dodatne strožje določbe ali ukrepajo v posameznih primerih, da bi preprečile prodajo zavarovanj skupaj z drugo storitvijo ali produktom kot del paketa ali kot pogoj za isto pogodbo ali paket, kjer lahko dokažejo, da je takšna praksa v škodo potrošnikom.

POGLAVJE VII

DODATNE ZAHTEVE ZA VARSTVO POTROŠNIKOV V ZVEZI Z ZAVAROVALNIMI NALOŽBENIMI PRODUKTI

Člen 22

Področje uporabe

Za to poglavje veljajo dodatne zahteve
  poleg zahtev iz členov 15, 16, 17 in 18
  za
  dejavnosti zavarovalnega posredovanja
  , kadar se
  izvajajo
  v zvezi s prodajo zavarovalnih naložbenih produktov prek:

| (a) | zavarovalnega posrednika; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalnega posrednika;

| (b) | zavarovalnice. |
| --- | --- |

(b)

zavarovalnice.

Člen 23

Navzkrižja interesov

1.   Države članice zahtevajo, da zavarovalni posredniki in zavarovalnice sprejmejo ustrezne ukrepe za ugotavljanje medsebojnih navzkrižij interesov, vključno med njihovimi vodilnimi, zaposlenimi in vezanimi zavarovalnimi posredniki ali katero koli osebo, ki je posredno ali neposredno povezana z njimi prek nadzora in njihovih strank, ali med dvema strankama, ki nastanejo med opravljanjem
  kakršnih koli dejavnosti
  zavarovalnega posredovanja.

2.   Kadar
  organizacijski ali upravni
  ukrepi, ki jih sprejme zavarovalni posrednik ali zavarovalnica v skladu s členi 15, 16 in 17 niso dovolj za razumno zagotovitev, da je mogoče tveganja za interese strank ▌preprečiti, zavarovalni posrednik ali zavarovalnica
  po potrebi
  strankam nedvoumno razkrije splošno naravo
  in
  vire
  navzkrižja
  interesov, preden sprejme posel v 
  njihovem
  imenu ▌.

2a.
     
  Razkritje iz odstavka 2:

| (a) | se posreduje na trajnem mediju in |
| --- | --- |

(a)

se posreduje na trajnem mediju in

| (b) | vsebuje dovolj podrobnosti, pri čemer se upošteva vrsta stranke, da lahko slednja sprejme premišljene odločitve glede dejavnosti zavarovalnega posredovanja, v okviru katere je prišlo do navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(b)

vsebuje dovolj podrobnosti, pri čemer se upošteva vrsta stranke, da lahko slednja sprejme premišljene odločitve glede dejavnosti zavarovalnega posredovanja, v okviru katere je prišlo do navzkrižja interesov.

3.   Komisija je
  v skladu s členom 33
  pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov ▌, da ▌:

| (a) | opredeli
  ukrepe ▌, za katere je mogoče razumno pričakovati, da jih sprejmejo zavarovalni posredniki
  ali
  zavarovalnice za ugotavljanje, preprečevanje, upravljanje in razkrivanje
  navzkrižij
  interesov pri
  opravljanju dejavnosti
  zavarovalnega posredovanja; |
| --- | --- |

(a)

opredeli
  ukrepe ▌, za katere je mogoče razumno pričakovati, da jih sprejmejo zavarovalni posredniki
  ali
  zavarovalnice za ugotavljanje, preprečevanje, upravljanje in razkrivanje
  navzkrižij
  interesov pri
  opravljanju dejavnosti
  zavarovalnega posredovanja;

| (b) | določi
  ustrezna merila za določanje vrst
  navzkrižij
  interesov, ki bi lahko škodovala interesom strank ali potencialnih strank zavarovalnega posrednika ali zavarovalnice. |
| --- | --- |

(b)

določi
  ustrezna merila za določanje vrst
  navzkrižij
  interesov, ki bi lahko škodovala interesom strank ali potencialnih strank zavarovalnega posrednika ali zavarovalnice.

Člen 24

Splošna načela in informacije za stranke

1.   Države članice zagotovijo, da pri opravljanju
  dejavnosti
  zavarovalnega posredovanja ▌ zavarovalni posrednik ali zavarovalnica deluje odkrito, pošteno in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi svojih strank ter predvsem upošteva načela iz tega člena in člena 25.

2.   Vse informacije, vključno s trženjskimi sporočili, ki jih zavarovalni posrednik ali zavarovalnica naslovi na stranke ali morebitne stranke, so poštene, jasne in nezavajajoče. Tržna sporočila so jasno prepoznavna kot taka.

3.   Strankam ali potencialnim strankam se zagotovijo ustrezne informacije o 
  naslednjem
  :

| (a) | zavarovalnem posredniku ali zavarovalnici in njenih storitvah: kadar se zagotovi svetovanje, informacije vsebujejo podatke, ali se svetovanje zagotavlja neodvisno in ali temelji na širši ali bolj omejeni analizi trga, ter ali je zavarovalni posrednik ali zavarovalnica strankam zagotovila tekočo oceno primernosti zavarovalnega
  naložbenega
  produkta, ki se priporoči
  strankam
  ; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalnem posredniku ali zavarovalnici in njenih storitvah: kadar se zagotovi svetovanje, informacije vsebujejo podatke, ali se svetovanje zagotavlja neodvisno in ali temelji na širši ali bolj omejeni analizi trga, ter ali je zavarovalni posrednik ali zavarovalnica strankam zagotovila tekočo oceno primernosti zavarovalnega
  naložbenega
  produkta, ki se priporoči
  strankam
  ;

| (b) | zavarovalnem
  naložbenem
  produktu in predlaganih investicijskih strategijah
  : kar bi moralo
  vključevati ustrezne smernice ▌ in opozorila glede tveganj, povezanih z naložbami v tiste
  instrumente
  ali v zvezi s 
  posameznimi
  investicijskimi strategijami; ▐ |
| --- | --- |

(b)

zavarovalnem
  naložbenem
  produktu in predlaganih investicijskih strategijah
  : kar bi moralo
  vključevati ustrezne smernice ▌ in opozorila glede tveganj, povezanih z naložbami v tiste
  instrumente
  ali v zvezi s 
  posameznimi
  investicijskimi strategijami; ▐

| (ba) | vseh stroških in dajatvah v zvezi z zavarovalnim posredovanjem ali pomožnimi storitvami, kar mora zajemati stroške svetovanja, če je to ustrezno, stroške finančnega instrumenta, ki se stranki priporoči ali prodaja, in informacije o možnih načinih plačila s strani stranke, vključno z morebitnimi plačili tretjih oseb; [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(ba)

vseh stroških in dajatvah v zvezi z zavarovalnim posredovanjem ali pomožnimi storitvami, kar mora zajemati stroške svetovanja, če je to ustrezno, stroške finančnega instrumenta, ki se stranki priporoči ali prodaja, in informacije o možnih načinih plačila s strani stranke, vključno z morebitnimi plačili tretjih oseb; [Sprememba 8]

3a.
     
  Informacije o vseh stroških in dajatvah, tudi tistih v zvezi z storitvijo posredovanja in zavarovalnim produktom, ki niso posledica uresničitve povezanih tržnih tveganj, se predstavijo v zbirni obliki, da bi lahko stranka razumela celoten strošek, pa tudi kumulativni učinek na donos investicije, na zahtevo stranke pa se predloži tudi razčlemba po postavkah. Te informacije se po potrebi predložijo stranki redno vsaj vsako leto v času trajanja investicije.

Informacije iz prvega pododstavka in odstavka 6a se predložijo v razumljivi obliki na način, da so stranke ali potencialne stranke v razumni meri sposobne razumeti naravo in tveganja investicijske storitve in posamezne vrste zavarovalnega naložbenega produkta, ki se ponuja, ter tako sprejemati investicijske odločitve na podlagi prejetih informacij. Države članice lahko dovolijo, da se te informacije predložijo v standardizirani obliki. [Sprememba 9]

4.   Informacije iz
  odstavkov 2 in 3
  je treba zagotoviti v razumljivi obliki na način, ki strankam ali potencialnim strankam omogoča, da razumejo naravo in tveganja specifičnih
  vrst
  zavarovalnih
  naložbenih
  produktov, ki se ponudijo, ter da posledično odločajo o naložbi na podlagi informacij. Te informacije se lahko posredujejo v standardizirani obliki
  v skladu s členom 18(4)
  .

5.   
  Države članice zahtevajo, da
  kadar zavarovalni posrednik ali zavarovalnica obvesti stranko, da se svetovanje o zavarovanju izvaja neodvisno, zavarovalni posrednik ali zavarovalnica
  razkrije stranki naravo plačila, prejetega v zvezi z zavarovalno pogodbo
  :

| (a) | obseg zavarovalnih produktov, na katerih bo temeljilo priporočilo, in zlasti, ali bo obseg omejen na zavarovalne produkte, ki jih izdajo ali zagotovijo subjekti, ki so tesno povezani s posrednikom, ki zastopa stranko; |
| --- | --- |

(a)

obseg zavarovalnih produktov, na katerih bo temeljilo priporočilo, in zlasti, ali bo obseg omejen na zavarovalne produkte, ki jih izdajo ali zagotovijo subjekti, ki so tesno povezani s posrednikom, ki zastopa stranko;

5a.
     
  Države članice lahko poleg tega prepovedo ali nadalje omejijo ponujanje ali sprejemanje honorarjev, provizij ali nedenarnih koristi od tretjih strani v zvezi z zagotavljanjem zavarovalnega svetovanja. To lahko zajema zahtevo, da se vse te honorarje, provizije ali nedenarne koristi vrnejo stranki ali pobotajo s pristojbinami, ki jih mora plačati stranka.

Države članice lahko tudi zahtevajo, da zavarovalni posrednik, ko stranko obvesti, da opravlja neodvisno svetovanje,
  oceni dovolj zavarovalnih produktov, ki so na voljo na trgu
  , ki so
  dovolj raznoliki glede na vrsto in izdajatelja ali ponudnika produkta
  , da bodo lahko strankini cilji zagotovo ustrezno izpolnjeni,
  in
  ki
  ne
  bodo
  omejeni na zavarovalne produkte, ki jih
  izdajajo
  ali
  ponujajo
  subjekti, ki so tesno povezani s posrednikom ▌.

5b.
     
  Zavarovalni posrednik vzdržuje in vodi učinkovito organizacijsko in administrativno ureditev s ciljem sprejeti vse razumne ukrepe za preprečitev, da bi nasprotje interesov, kakor je opredeljeno v členu 23, škodljivo vplivalo na interese strank.

Zavarovalnica, ki pripravlja finančne instrumente za prodajo strankam, ima vzpostavljene, vodi in pregleduje postopke za odobritev vsakega zavarovalnega produkta ali pomembnih prilagoditev obstoječih zavarovalnih produktov pred njihovim trženjem ali distribucijo strankam.

V postopku za odobritev produkta se določi opredeljeni ciljni trg končnih strank v okviru zadevne kategorije strank za vsak produkt ter zagotovi oceno vseh tveganj, povezanih s tem trgom, in skladnost načrtovane distribucijske strategije z njim.

Zavarovalnica redno pregleduje finančne instrumente, ki jih ponuja ali trži, da bi ocenila vsaj, ali je produkt še skladen s potrebami opredeljenega ciljnega trga in ali je načrtovana prodajna strategija še ustrezna. [Sprememba 11]

6.   EIOPA do ... [datum: 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] pripravi in redno posodablja smernice za oceno in nadzor navzkrižne prodaje, v katerih navede zlasti okoliščine, v katerih navzkrižna prodaja ni v skladu z odstavkom 1.

▐

7.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 33 za
  opredelitev načel, ki jih morajo
  zavarovalni posredniki in zavarovalnice
  upoštevati
  pri opravljanju
  dejavnosti
  zavarovalnega posredovanja svojim strankam. Navedeni delegirani akti
  upoštevajo
  :

| (a) | naravo ▌storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, namena, obsega in pogostosti poslov; |
| --- | --- |

(a)

naravo ▌storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, namena, obsega in pogostosti poslov;

| (b) | naravo produktov, ki se ponujajo ali o katerih se odloča, vključno z različnimi vrstami zavarovalnih
  naložbenih
  produktov. |
| --- | --- |

(b)

naravo produktov, ki se ponujajo ali o katerih se odloča, vključno z različnimi vrstami zavarovalnih
  naložbenih
  produktov.

Člen 25

Ocena primernosti in ustreznosti ter poročanje strankam

1.   Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica pri svetovanju pridobi potrebne informacije v zvezi z znanjem in izkušnjami stranke ali potencialne stranke
  z naložbenega
  področja, povezanega s specifično vrsto produkta ▌, ter v zvezi s finančnim položajem stranke ali potencialne stranke ter cilji ▌naložbe
  , na podlagi katerih
  zavarovalni posrednik ali zavarovalnica
  stranki ali potencialni stranki
  priporoči
  dejavnosti zavarovalnega posredovanja ali
  zavarovalne
  naložbene
  produkte, ki so najprimernejši za stranko ali potencialno stranko.

2.   Države članice zagotovijo, da zavarovalni posredniki in zavarovalnice pri opravljanju
  dejavnosti
  zavarovalnega posredovanja
  poleg tistih iz odstavka 1
  od stranke ali potencialne stranke
  zahtevajo
  , da predloži informacije glede svojega znanja in izkušenj
  z naložbenega
  področja, povezanih s 
  specifično
  vrsto
  zavarovalnega naložbenega
  produkta ▌, da zavarovalnemu posredniku ali zavarovalnici omogočijo, da oceni, ali je predvidena
  dejavnost zavarovalnega posredovanja
  ali
  zavarovalni naložbeni
  produkt primeren za stranko.

Če zavarovalni posrednik ali zavarovalnica na podlagi informacij, prejetih v skladu s prejšnjim odstavkom, meni, da
  zavarovalni naložbeni
  produkt ▌ni
  primeren
  za stranko ali potencialno stranko, zavarovalni posrednik ali zavarovalnica stranko ali potencialno stranko na to opozori. To opozorilo se lahko zagotovi v standardizirani obliki.

Kadar stranke ali potencialne stranke ne zagotovijo informacij iz prvega pododstavka ali kadar zagotovijo nezadostne informacije v zvezi z njihovim znanjem in izkušnjami, jih zavarovalni posrednik ali zavarovalnica opozori, da ne more ugotoviti, ali je
  predviden zavarovalni naložbeni
  produkt zanje primeren. To opozorilo se lahko zagotovi v standardizirani obliki.

2a
  .   
  Države članice omogočijo, da zavarovalni posredniki ali zavarovalnice pri opravljanju dejavnosti zavarovalnega posredovanja, ki jih sestavlja samo izvajanje naročil stranke, za stranko opravljajo te dejavnosti, ne da bi jim bilo pri tem treba pridobiti informacije ali opraviti določitev iz odstavka 2, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | dejavnosti se nanašajo na enega od naslednjih zavarovalnih naložbenih produktov:










  (i) | pogodbe, pri katerih gre samo za izpostavljenost naložbenemu tveganju v zvezi s finančnimi instrumenti, ki se v skladu z Direktivo .../.../ES [MiFID] štejejo za nekompleksne in katerih struktura ni takšna, da bi bila zadevna tveganja za stranko težko razumljiva; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

dejavnosti se nanašajo na enega od naslednjih zavarovalnih naložbenih produktov:

(i)

pogodbe, pri katerih gre samo za izpostavljenost naložbenemu tveganju v zvezi s finančnimi instrumenti, ki se v skladu z Direktivo .../.../ES [MiFID] štejejo za nekompleksne in katerih struktura ni takšna, da bi bila zadevna tveganja za stranko težko razumljiva; ali

| (ii) | druge nekompleksne zavarovalne naložbe za namene tega odstavka; |
| --- | --- |

(ii)

druge nekompleksne zavarovalne naložbe za namene tega odstavka;

| (b) | dejavnosti zavarovalnega posredovanja se opravljajo na pobudo stranke ali potencialne stranke; |
| --- | --- |

(b)

dejavnosti zavarovalnega posredovanja se opravljajo na pobudo stranke ali potencialne stranke;

| (c) | stranka ali potencialna stranka je jasno obveščena, v standardizirani ali nestandardizirani obliki, da pri opravljanju te dejavnosti zavarovalnega posredovanja zavarovalni posrednik ali zavarovalnica nista dolžna oceniti primernosti ponujenega ali zagotovljenega zavarovalnega naložbenega produkta ali dejavnosti zavarovalnega posredovanja in da stranka ali potencialna stranka ni deležna ustrezne zaščite v zvezi z zadevnimi pravili o poslovanju; |
| --- | --- |

(c)

stranka ali potencialna stranka je jasno obveščena, v standardizirani ali nestandardizirani obliki, da pri opravljanju te dejavnosti zavarovalnega posredovanja zavarovalni posrednik ali zavarovalnica nista dolžna oceniti primernosti ponujenega ali zagotovljenega zavarovalnega naložbenega produkta ali dejavnosti zavarovalnega posredovanja in da stranka ali potencialna stranka ni deležna ustrezne zaščite v zvezi z zadevnimi pravili o poslovanju;

| (d) | zavarovalni posrednik ali zavarovalnica spoštuje veljavne zahteve iz člena 23. |
| --- | --- |

(d)

zavarovalni posrednik ali zavarovalnica spoštuje veljavne zahteve iz člena 23.

3.   Zavarovalni posrednik ali zavarovalnica pripravi evidenco, ki vključuje dokument ali dokumente,
  sklenjene
  med
  seboj
  ter stranko, v katerih so določene pravice in obveznosti podpisnikov ter drugi pogoji, pod katerimi bo zavarovalni posrednik ali zavarovalnica
  opravljala dejavnosti zavarovalnega posredovanja za stranko
  . Pravice in dolžnosti podpisnikov pogodbe so lahko vključene s sklici na druge dokumente ali pravna besedila.

4.   Stranka ▌od zavarovalnega posrednika ali zavarovalnice
  prejme
  primerna poročila o 
  dejavnostih zavarovalnega posredovanja
  , ki jih
  opravlja
  . Ta poročila vključujejo redna sporočila strankam ob upoštevanju vrste in kompleksnosti zadevnih zavarovalnih
  naložbenih
  produktov in narave
  dejavnosti zavarovalnega posredovanja
  , ki se zagotavljajo stranki, ter, kadar je ustrezno, vključujejo stroške v zvezi z 
  dejavnostmi
  v imenu stranke. ▐

Preden se zavarovalni posrednik ali zavarovalnica dogovori s stranko o zavarovalnem naložbenem produktu, pri svetovanju stranki na trajnem mediju zagotovi izjavo o ustreznosti, v kateri navede podrobnosti svetovanja in kako ta nasvet ustreza prednostnim željam, ciljem in drugim osebnim značilnostim stranke.

Če se sporazum sklene s sredstvi komuniciranja na daljavo, kar onemogoča predhodno predložitev izjave o ustreznosti, lahko zavarovalni posrednik ali zavarovalnica pisno izjavo o ustreznosti posreduje na trajnem mediju takoj, ko se stranka zaveže s sporazumom.

5.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 33 za
  opredelitev načel, ki jih morajo
  zavarovalni posredniki in zavarovalnice
  upoštevati
  pri opravljanju
  dejavnosti
  zavarovalnega posredovanja svojim strankam. Navedeni delegirani akti
  upoštevajo
  :

| (a) | naravo ▌storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, namena, obsega in pogostosti poslov; |
| --- | --- |

(a)

naravo ▌storitev, ponujenih ali zagotovljenih stranki ali potencialni stranki, ob upoštevanju vrste, namena, obsega in pogostosti poslov;

| (b) | naravo produktov, ki se ponujajo ali o katerih se odloča, vključno z različnimi vrstami
  finančnih instrumentov in bančnih vlog iz člena 1(2) direktive .../.../EU [MiFID]; |
| --- | --- |

(b)

naravo produktov, ki se ponujajo ali o katerih se odloča, vključno z različnimi vrstami
  finančnih instrumentov in bančnih vlog iz člena 1(2) direktive .../.../EU [MiFID];

| (ba) | dejstvo, ali je stranka ali potencialna stranka nepoklicna ali poklicna stranka
  . |
| --- | --- |

(ba)

dejstvo, ali je stranka ali potencialna stranka nepoklicna ali poklicna stranka
  .

5a.
     
  EIOPA do ... [datum: 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive] pripravi in redno posodablja smernice za oceno zavarovalnih naložbenih produktov, katerih struktura je takšna, da bi bila zadevna tveganja za stranko težko razumljiva, v skladu z odstavkom 3(a).

POGLAVJE VIII

KAZNI IN DRUGI UKREPI

Člen 26

Upravne kazni in drugi ukrepi

1.   Države članice zagotovijo, da so njihove upravne
  kazni
  in
  drugi
  ukrepi učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

2.   Države članice zagotovijo, da se v primerih, ko obveznosti veljajo za zavarovalnice ali pozavarovalnice ali za zavarovalne ali pozavarovalne posrednike, upravne
  kazni
  in
  drugi
  ukrepi uporabljajo za člane njihove uprave ter vse druge fizične ali pravne osebe, ki so v skladu z nacionalnim pravom odgovorni za kršitev.

3.   Pristojnim organom se podelijo vsa potrebna pooblastila za opravljanje njihovih nalog. Pri izvajanju pooblastil za
  izrekanje kazni
  pristojni organi tesno sodelujejo za zagotovitev, da
  kazni
  ali
  drugi
  ukrepi dajo želene rezultate ter usklajujejo svoje ukrepe pri obravnavi čezmejnih primerov
  , ob upoštevanju pogojev za zakonito obdelavo podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES in Uredbo (ES) št. 45/2001
  .
  Pristojni organi lahko zahtevajo dokumente ali druge informacije na podlagi uradne odločbe, v katerem so navedeni pravna podlaga za zahtevo po informacijah, rok, do katerega je treba poslati omenjene informacije, in pravica prejemnika, da zahteva sodni preskus odločbe.

Člen 27

Objava kazni

Države članice zagotovijo, da pristojni organ objavi vse
  kazni
  ali
  druge
  ukrepe, ki jih je naložil za kršitve določb nacionalne zakonodaje, sprejete v okviru izvajanja te direktive, ▌vključno z informacijami o vrsti in naravi kršitve ter identiteti oseb, ki so zanjo odgovorne,
  le če je odločba o kazni ali drugem ukrepu pravnomočna in ni predmet pritožbe ali sodnega preskusa
  . Kadar bi objava vpletenim stranem povzročila nesorazmerno škodo, pristojni organi
  kazni
  objavijo anonimno.

Člen 28

Kršitve

1.   Ta člen velja za naslednje:

| (a) | zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki ni registriran v državi članici in ki ne spada na področje člena 1(2) ali člena 4; |
| --- | --- |

(a)

zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki ni registriran v državi članici in ki ne spada na področje člena 1(2) ali člena 4;

| (b) | osebo, ki opravlja dopolnilne zavarovalniške dejavnosti, ne da bi predložila izjavo iz člena 4, ali ki je predložila takšno izjavo, vendar ta ne izpolnjuje zahtev iz člena 4; |
| --- | --- |

(b)

osebo, ki opravlja dopolnilne zavarovalniške dejavnosti, ne da bi predložila izjavo iz člena 4, ali ki je predložila takšno izjavo, vendar ta ne izpolnjuje zahtev iz člena 4;

| (c) | zavarovalnico ali pozavarovalnico ali zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki se poslužuje storitev zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, ki ga opravljajo osebe, ki niso registrirane v državi članici niti niso navedene v členu 1(2) ter ki niso predložile izjave v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(c)

zavarovalnico ali pozavarovalnico ali zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki se poslužuje storitev zavarovalnega ali pozavarovalnega posredovanja, ki ga opravljajo osebe, ki niso registrirane v državi članici niti niso navedene v členu 1(2) ter ki niso predložile izjave v skladu s členom 4;

| (d) | zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki je pridobil registracijo zaradi lažne izjave ali na drug nepravilen način ob kršitvi člena 3; |
| --- | --- |

(d)

zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki je pridobil registracijo zaradi lažne izjave ali na drug nepravilen način ob kršitvi člena 3;

| (e) | zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika ali zavarovalnico, ki ne izpolnjuje določb člena 8; |
| --- | --- |

(e)

zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika ali zavarovalnico, ki ne izpolnjuje določb člena 8;

| (f) | zavarovalnico ali zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki ne upošteva zahtev glede pravil poslovanja v skladu s poglavjema VI in VII. |
| --- | --- |

(f)

zavarovalnico ali zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, ki ne upošteva zahtev glede pravil poslovanja v skladu s poglavjema VI in VII.

2.   Države članice zagotovijo, da v primerih iz odstavka 1 upravne
  kazni
  in
  drugi
  ukrepi, ki se lahko uporabijo, vključujejo vsaj:

| (a) | javno izjavo, ki navaja fizično ali pravno osebo ter naravo kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, ki navaja fizično ali pravno osebo ter naravo kršitve;

| (b) | odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, ki od fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem in da tega ravnanja več ne ponovi;

| (c) | v primeru zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, odvzem registracije v skladu s členom 3; |
| --- | --- |

(c)

v primeru zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika, odvzem registracije v skladu s členom 3;

| (d) | začasno
  prepoved opravljanja nalog zavarovalnih ali pozavarovalnih posrednikov ali zavarovalnic ali pozavarovalnic za
  odgovornega
  člana uprave zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika ali zavarovalnice ali pozavarovalnice ▌; |
| --- | --- |

(d)

začasno
  prepoved opravljanja nalog zavarovalnih ali pozavarovalnih posrednikov ali zavarovalnic ali pozavarovalnic za
  odgovornega
  člana uprave zavarovalnega ali pozavarovalnega posrednika ali zavarovalnice ali pozavarovalnice ▌;

| (e) | v primeru pravnih oseb upravne denarne kazni do 10 % skupnega letnega prometa pravne osebe v predhodnem poslovnem letu; če je pravna oseba odvisno podjetje matičnega podjetja, je zadevni skupni letni promet skupni letni promet, ki je razviden iz konsolidiranih računovodskih izkazov končnega matičnega podjetja v predhodnem poslovnem letu; |
| --- | --- |

(e)

v primeru pravnih oseb upravne denarne kazni do 10 % skupnega letnega prometa pravne osebe v predhodnem poslovnem letu; če je pravna oseba odvisno podjetje matičnega podjetja, je zadevni skupni letni promet skupni letni promet, ki je razviden iz konsolidiranih računovodskih izkazov končnega matičnega podjetja v predhodnem poslovnem letu;

| (f) | v primeru fizičnih oseb upravne denarne sankcije v višini do 5 000 000 EUR ali ustrezne vrednosti v nacionalni valuti države članice, v kateri euro ni uradna valuta, na datum začetka veljavnosti te direktive; in |
| --- | --- |

(f)

v primeru fizičnih oseb upravne denarne sankcije v višini do 5 000 000 EUR ali ustrezne vrednosti v nacionalni valuti države članice, v kateri euro ni uradna valuta, na datum začetka veljavnosti te direktive; in

Če je mogoče določiti korist, pridobljeno s kršitvijo, države članice zagotovijo, da najvišja kazen ni nižja od dvakratnega zneska te koristi.

Člen 29

Učinkovita uporaba kazni

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih
  kazni
  ali
  drugih
  upravnih ukrepov in višine upravnih denarnih
  kazni
  upoštevajo vse ustrezne okoliščine,
  po potrebi
  vključno z:

| (a) | resnostjo in trajanjem kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnostjo in trajanjem kršitve;

| (b) | stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(b)

stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe;

| (c) | finančno trdnostjo odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

finančno trdnostjo odgovorne fizične ali pravne osebe, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim prihodkom odgovorne fizične osebe;

| (d) | pomenom pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(d)

pomenom pridobljenih dobičkov ali preprečenih izgub s strani odgovorne fizične ali pravne osebe, če jih je mogoče opredeliti;

| (e) | izgubami, ki so jih zaradi kršitve imele tretje osebe, če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(e)

izgubami, ki so jih zaradi kršitve imele tretje osebe, če jih je mogoče opredeliti;

| (f) | stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe; in |
| --- | --- |

(f)

stopnjo odgovornosti odgovorne fizične ali pravne osebe; in

| (g) | prejšnjimi kršitvami odgovorne fizične ali pravne osebe. |
| --- | --- |

(g)

prejšnjimi kršitvami odgovorne fizične ali pravne osebe.

▐

3.   Ta direktiva ne vpliva na pristojnost države članice gostiteljice, da sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje ali kaznovanje nepravilnosti, storjenih na njenem ozemlju, ki so v nasprotju z zakoni in predpisi, sprejetimi v splošnem interesu. Ta vključuje možnost, da se zavarovalnim ali pozavarovalnim posrednikom – kršiteljem – prepreči, da bi nadaljevali opravljanje dejavnosti na njihovem ozemlju.

Člen 30

Prijava kršitev

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organi vzpostavijo učinkovite mehanizme za spodbujanje prijavljanja kršitev nacionalnih določb za izvajanje te direktive pristojnim organom.

2.   Te ureditve vključujejo vsaj:

| (a) | specifične postopke za sprejem prijav in njihovo nadaljnje spremljanje; |
| --- | --- |

(a)

specifične postopke za sprejem prijav in njihovo nadaljnje spremljanje;

| (b) | ustrezno zaščito za
  tiste
  , ki prijavijo nastale kršitve,
  po potrebi vključno z anonimnostjo
  ; in |
| --- | --- |

(b)

ustrezno zaščito za
  tiste
  , ki prijavijo nastale kršitve,
  po potrebi vključno z anonimnostjo
  ; in

| (c) | varstvo osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v skladu z načeli iz Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(c)

varstvo osebnih podatkov osebe, ki prijavi kršitve, in fizične osebe, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v skladu z načeli iz Direktive 95/46/ES.

Identiteto oseb, ki prijavijo kršitev oziroma ki so domnevno odgovorne za kršitev, je treba varovati v vseh fazah postopka, razen če nacionalna zakonodaja zahteva njihovo razkritje za nadaljnje preiskave ali za sledeč sodni postopek.

Člen 31

Predložitev informacij v zvezi s kaznimi organu EIOPA

1.   Države članice organu EIOPA letno posredujejo informacije v zbirni obliki o vseh upravnih ukrepih ali upravnih
  kaznih
  , naloženih v skladu s členom 26.

Pristojni organ
  organu EIOPA letno posreduje informacije v zbirni obliki o vseh upravnih ukrepih ali upravnih
  kaznih
  , naloženih v skladu s členom 26.

2.   Če je pristojni organ javno objavil upravni ukrep ali
  kazen
  , o tem istočasno obvesti EIOPA.

3.   EIOPA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov o postopkih in obrazcih za predložitev informacij, kot je navedeno v tem členu.

EIOPA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji do ... [datum: 18 mesecev po
  datumu začetka
  veljavnosti te direktive].

Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1094/2010.

POGLAVJE IX

KONČNE DOLOČBE

Člen 32

Varstvo podatkov

1.   Države članice za obdelavo osebnih podatkov v državah članicah v skladu s to direktivo uporabljajo Direktivo 95/46/ES.

2.   Uredba (ES) št. 45/2001 se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov s strani EIOPA v skladu s to direktivo.

Člen 33

Delegirani akti

Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 34 glede členov ▌23, 24 in 25.

Člen 34

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov iz členov ▌23, 24 in 25 se podeli Komisiji za nedoločen čas od začetka veljavnosti te direktive.

3.   Pooblastilo iz členov ▌23, 24 in 25 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, določen v sklepu. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi ▌23, 24 in 25, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne ugovarjata delegiranemu aktu v roku
  treh
  mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da aktu ne bosta ugovarjala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za
  tri mesece
  .

Člen 34a

Dodatne določbe za osnutke regulativnih tehničnih standardov

1.
     
  Ne glede na rok, določen za predložitev osnutkov regulativnih tehničnih standardov Komisiji, ta svoje osnutke predloži v intervalih po 12, 18 in 24 mesecev.

2.
     
  Komisija ne sprejme regulativnih tehničnih standardov, če bi imel Parlament zaradi počitnic na voljo manj kot dva meseca časa za nadzorni pregled, vključno s podaljšanjem.

3.
     
  Evropski nadzorni organi se lahko med pripravo osnutka regulativnih tehničnih standardov posvetujejo z Evropskim parlamentom, zlasti glede pomislekov, povezanih z obsegom delovanja te direktive.

4.
     
  Če pristojni odbor Evropskega parlamenta zavrne regulativne tehnične standarde in je manj kot dva tedna do naslednjega plenarnega delnega zasedanja, lahko Evropski parlament podaljša čas za nadzorni pregled do drugega naslednjega plenarnega delnega zasedanja.

5.
     
  Če so regulativni tehnični standardi zavrnjeni in je ugotovljena problematika dovolj omejena, lahko Komisija sprejme pospešen urnik za pripravo revidiranega osnutka regulativnega tehničnega standarda.

6.
     
  Komisija nemudoma zagotovi odgovore na vsa vprašanja, ki jih je Evropski parlament uradno postavil prek predsednika pristojnega odbora, in sicer pred sprejetjem osnutka regulativnega tehničnega standarda.

Člen 35

Revidiranje in ocenjevanje

1.   
  ... [datum: pet let po datumu začetka veljavnosti te direktive]
  Komisija revidira
  praktično uporabo
  pravil iz te direktive ob upoštevanju razvoja trgov naložbenih produktov za male vlagatelje ter izkušenj, pridobljenih pri praktični uporabi te direktive in uredbe
  .../.../EU [
  o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte] ter
  direktive .../.../EU
  [MIFID II]. ▌Ta
  pregled
  prav tako vključuje specifično analizo učinka člena 17(2), ob upoštevanju položaja glede konkurence na trgu storitev posredovanja za pogodbe, ki niso pogodbe iz katerega koli od razredov iz Priloge I Direktive 2002/83/ES, ter učinka obveznosti iz člena 17(2) na zavarovalne posrednike, ki so mala ali srednja podjetja.

2.   Po posvetovanju s skupnim odborom evropskih nadzornih organov Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži
  svoje ugotovitve
  .

▐

5.   
  Komisija
  oceni, ali imajo pristojni organi iz člena 10(1) zadostna pooblastila in ustrezna sredstva za opravljanje svojih nalog.

▐

Člen 36

Prenos

1.   Države članice
  do ...[datum: 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive]
  sprejmejo
  in objavijo
  zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s 
  to direktivo
  . Besedilo teh ukrepov takoj sporočijo Komisiji.

Če dokumenti, priloženi obvestilu o ukrepih za prenos, ki ga predložijo države članice, ne zadostujejo za celovito oceno usklajenosti teh ukrepov z nekaterimi določbami te direktive, lahko Komisija na zahtevo organa EIOPA za namene izvajanja svojih nalog v skladu z Uredbo (EU) št. 1094/2010 ali na lastno pobudo zahteva od držav članic, da predložijo podrobnejše informacije v zvezi s prenosom te direktive in izvajanjem teh ukrepov.

1a.
     
  Države članice začnejo ukrepe iz odstavka 1 izvajati od ... [datum: 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive].

Ko države članice sprejmejo te
  ukrepe
  , morajo
  le-ti
  vsebovati sklicevanje na to direktivo, oziroma biti opremljene s tem sklicevanjem ob uradni objavi. Vključevati morajo tudi izjavo, da se sklicevanja v obstoječih zakonih in drugih predpisih na direktivo, ki se razveljavlja s to direktivo, upoštevajo kot sklicevanja na to direktivo. Države članice same določijo, kako se bo sklicevanje izvajalo in kako bo izjava oblikovana.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja pokriva ta direktiva.

Člen 37

Razveljavitev

Direktiva 2002/92/ES se razveljavi z datumom 
  ... [datum: 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te direktive]
   brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi s časovno omejitvijo za prenos te direktive v nacionalno zakonodajo.

Sklicevanje na razveljavljene direktive pomeni sklicevanje na to direktivo.

Člen 38

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati na dvajseti dan njene objave v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 39

Naslovljenci

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Za Svet

---

(1)  Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (UL L 9, 15.1.2003, str. 3).

1

(2)  Direktiva 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o trgih finančnih instrumentov in razveljavitvi Direktive 2004/39/ES (UL ...).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES, UL L 331, 15.12.2010, str. 48.

3

(4)  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

4

(5)  Direktiva 2000/31/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).

5

(6)  
  Direktiva 2005/29/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

6

Direktiva 2005/29/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

(7)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

7

(8)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti neodvisnih javnih organov, ki jih imenujejo države članice (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

8

(9)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih EU in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

9

(10)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

10

(11)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/41/ES z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 235, 23.9.2003, str. 10).

11

(12)  
  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

12

Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

(13)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

13

(14)  Prva Direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (UL L 228, 16.8.1973, str. 3).

14

(15)  Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (UL L 345, 19.12.2002, str. 1).

15

(16)  Direktiva 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju in o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 92/49/EGS ter direktiv 98/78/ES in 2002/83/ES (UL L 323, 9.12.2005, str. 1).

16

(17)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

17

(18)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (UL C 111, 6.5.2008, str. 1).

18

(19)  Direktiva Sveta (92/49/EGS), z dne 18. junija 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju, ki spreminja Direktivi 73/239/EGS in 88/357/EGS (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju) (UL L 228, 11.8.1992, str. 1).

19

(20)  Direktiva Sveta 92/96/EGS z dne 10. novembra 1992 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem življenjskem zavarovanju in direktivi 79/267/EGS in 90/619/EGS, ki jo spreminjata (tretja direktiva o življenjskem zavarovanju) (UL L 360, 9.12.1992, str. 1).

20

(21)  Direktiva .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL ...).

21

(22)  Uredba .../.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spletnem reševanju potrošniških sporov (Uredba o spletnem reševanju potrošniških sporov) (UL ...).

22

(23)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta .../.../EU o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte (UL ...).

23

PRILOGA I

POKLICNE STRANKE

Poklicna stranka je stranka, ki ima izkušnje, znanje in strokovnost, da lahko sama sprejema odločitve in pravilno oceni zadevna tveganja. Za namene te direktive bi se morali za poklicne subjekte pri vseh zavarovalnih storitvah in dejavnostih ter zavarovalnih produktih šteti vsi naslednji subjekti.

| 1. | Zavarovalnice in pozavarovalnice,


  ▐ |
| --- | --- |

1.

Zavarovalnice in pozavarovalnice,

▐

| 1a. | zavarovalni in pozavarovalni posredniki. |
| --- | --- |

1a.

zavarovalni in pozavarovalni posredniki.

| 2. | Velika podjetja, ki na ravni podjetja izpolnjujejo dve od naslednjih zahtev glede velikosti:






  — | bilančna vsota: 20 000 000 EUR |
| --- | --- | --- |

2.

Velika podjetja, ki na ravni podjetja izpolnjujejo dve od naslednjih zahtev glede velikosti:

—

bilančna vsota: 20 000 000 EUR

| — | neto promet: 40 000 000 EUR |
| --- | --- |

—

neto promet: 40 000 000 EUR

| — | lastna sredstva: 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

lastna sredstva: 2 000 000 EUR.

| 3. | Nacionalne ▌vlade ▌. |
| --- | --- |

3.

Nacionalne ▌vlade ▌.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

PRILOGA II

OBRAZLOŽITVENI DOKUMENTI

Države članice so se v skladu s skupno politično deklaracijo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 zavezale, da bodo v utemeljenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos.

V zvezi s to direktivo Komisija meni, da je prenos takih dokumentov upravičen iz naslednjih razlogov:

Kompleksnost direktive in zadevnega sektorja:

Področje zavarovanja in prodaje zavarovalnih produktov je še posebej zapleteno in je lahko tehnično zelo zahtevno z vidika poklicnih subjektov, ki zanj niso specializirani. Če dobro strukturirani obrazložitveni dokumenti ne bi bili na voljo, bi bilo za nadzor nad prenosom potrebno nesorazmerno veliko časa. Trenutni predlog predstavlja pregled, med katerim je bilo besedilo direktive o zavarovalnem (IMD) posredovanju prenovljeno. Čeprav se veliko določb vsebinsko ni spremenilo, je bila uvedena vrsta novih določb, številne obstoječe določbe pa so bile revidirane ali izbrisane. Struktura, oblika in predstavitev besedila so povsem nove. Nova struktura je bila potrebna zaradi jasnejše in bolj logične razporeditve pravnih določb, vendar bo privedla do potrebe po strukturiranem pristopu pri nadzoru nad prenosom.

Nekatere določbe predlagane direktive lahko potencialno vplivajo na vrsto področij nacionalnega pravnega reda, kot so zakonodaja o gospodarskih družbah, gospodarsko pravo, davčna zakonodaja in druga zakonodajna področja v državah članicah. Vpliva lahko tudi na sekundarno nacionalno zakonodajo, vključno z akti in splošnimi pravili o poslovanju za finančne ali zavarovalne posrednike. Medsebojna povezanost vsebin z vsemi temi sosednjimi področji lahko pomeni, odvisno od sistema v državah članicah, da se bodo nekatere določbe izvajale s pomočjo novih ali že obstoječih predpisov s teh področij, v katere bi moral biti omogočen jasen vpogled.

Skladnost in medsebojna povezanost z drugimi pobudami:

Trenutni predlog je skupaj s predlogom PNPMV glede razkritij produktov (Uredba o dokumentih s ključnimi informacijami za naložbene produkte in o spremembi Direktiv 2003/71/ES ter 2009/65/ES) in KNPVP V del predlaganega „paketa za male vlagatelje“. Pobuda PNPMV si prizadeva zagotoviti celosten horizontalen pristop k razkrivanju informacij o naložbenih produktih in zavarovalnih produktih z elementi naložb (t.i. zavarovalne naložbe), določbe o prodajnih praksah pa bodo vključene v revizije direktiv IMD in MiFID (Direktiva o trgih finančnih instrumentov). Predlog dopolnjuje in je skladen z drugo zakonodajo in politikami EU, predvsem tistimi na področju varstva potrošnikov, zaščite vlagateljev in bonitetnega nadzora, kot so Solventnost II (Direktiva 2009/138/ES), MiFID II (prenovitev MiFID) in zgoraj omenjena pobuda PNPMV.

Nova IMD bo še naprej vsebovala značilnosti pravnega instrumenta s ciljem „minimalne uskladitve“. To pomeni, da lahko države članice po potrebi sprejmejo nadaljnje ukrepe za varstvo potrošnikov. Kljub temu pa se bodo minimalni standardi IMD bistveno povečali. ▌Poleg tega se preučuje vključitev revizijske klavzule v direktivo in zato bo, da bo lahko zbrala vse relevantne informacije o delovanju navedenih pravil, Komisija morala biti sposobna spremljati njihovo izvajanje od samega začetka.

Poglavje o zavarovalnih naložbah: Besedilo predloga vsebuje poglavje, ki uvaja dodatne zahteve glede varstva potrošnikov v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti.

Za uvedbo takšnih določb obstaja močna politična volja, hkrati pa so izkušnje s tem področjem zelo skope. Zato je izjemno pomembno, da Komisija prejme dokumentacijo o prenosu, ki opisuje, kako so države članice uveljavile takšne določbe.

Vendar je treba pri smernicah druge stopnje upoštevati posebnosti produktov neživljenjskega zavarovanja. V skladu s podobnim načelom iz člena 3 direktive MiFID II bi bilo treba pri izvajanju direktive na nacionalni ravni in pri smernicah skupnega odbora preučiti tudi analogen sistem za zavarovanja. Osebe, ki opravljajo zavarovalno posredovanje v zvezi z zavarovalnimi naložbenimi produkti, bi morale spoštovati standarde poslovanja, ki veljajo za vse zavarovalne pogodbe, in tudi strožje standarde, ki veljajo za zavarovalne naložbene produkte. Vsakdo, ki posreduje zavarovalne naložbene produkte, mora biti registriran kot zavarovalni posrednik.

Nizko ocenjeno dodatno upravno breme, ki izhaja iz zahtev po obrazložitvenih dokumentih držav članic: Kot je omenjeno zgoraj, je trenutno besedilo v veljavi od leta 2002 (ko je bila sprejeta prvotna direktiva). Zato za države članice ne bo veliko breme poročati o izvedbenih določbah, saj o večini le-teh običajno poročajo že dlje časa. Nizko ocenjeno dodatno upravno breme, povezano z zahtevami po obrazložitvenih dokumentih držav članic v zvezi z novimi deli direktive, je sorazmerno in potrebno za to, da lahko Komisija opravlja nalogo nadzora nad izvajanjem zakonodaje Unije.

Na podlagi zgornjega Komisija meni, da je zahteva po predložitvi obrazložitvenih dokumentov v primeru predlagane direktive sorazmerna in ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje cilja učinkovitega nadzora natančnosti prenosa.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/620 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/620

---

P7_TA(2014)0156

Tretji program ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014-2020 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26 februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Zdravje za rast, tretjega večletnega programa ukrepov EU na področju zdravja za obdobje 2014–2020 (COM(2011)0709 – C7-0399/2011 – 2011/0339(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/61)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0709), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0709),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0399/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 168(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0399/2011),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 35 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 35 Listine,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008„Skupaj za zdravje: strateški pristop za EU za obdobje 2008–2013“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008„Skupaj za zdravje: strateški pristop za EU za obdobje 2008–2013“ (1),

| — | ob upoštevanju bele knjige z naslovom Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013 (COM(2007)0630), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige z naslovom Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013 (COM(2007)0630),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. februarja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. februarja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (4),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za proračun ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0224/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za proračun ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0224/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 56.

(2)  UL C 143, 12.5.2012, str. 102.

(3)  UL C 225, 27.7.2012, str. 223 .

(4)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 25.

---

P7_TC1-COD(2011)0339

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 282/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/622 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/622

---

P7_TA(2014)0157

Vseevropska telekomunikacijska omrežja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska telekomunikacijska omrežja in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES (COM(2013)0329 – C7-0149/2013 – 2011/0299(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/62)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0657) in spremenjenih predlogov (COM(2013)0329), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0657) in spremenjenih predlogov (COM(2013)0329),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0149/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0149/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. februarja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. novembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0272/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0272/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 143, 22.5.2012, str. 120.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 211.

---

P7_TC1-COD(2011)0299

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o smernicah za vseevropska omrežja na področju telekomunikacijske infrastrukture in razveljavitvi Odločbe št. 1336/97/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 283/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/623 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/623

---

P7_TA(2014)0158

Dostopnost spletišč organov javnega sektorja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja (COM(2012)0721 – C7-0394/2012 – 2012/0340(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/63)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0721), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0721),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0394/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0394/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. maja 2013 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0460/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0460/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 271, 19.9.2013, str. 116.

---

P7_TC1-COD(2012)0340

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopnosti spletišč organov javnega sektorja in spletišč, s katerimi upravljajo subjekti, ki izvajajo javne naloge [Sprememba 1]

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 114(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naravnanost k digitalni družbi uporabnikom zagotavlja nove načine za dostop do informacij in storitev. Ponudniki informacij in storitev, kot so javni organi, za ustvarjanje, zbiranje in zagotavljanje širokega niza spletnih informacij in storitev, ki so bistvene za javnost, čedalje pogosteje uporabljajo internet.
  V zvezi s tem sta varnost prenosa informacij in varstvo osebnih podatkov zelo pomembna. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(1)

Naravnanost k digitalni družbi uporabnikom zagotavlja nove načine za dostop do informacij in storitev. Ponudniki informacij in storitev, kot so javni organi, za ustvarjanje, zbiranje in zagotavljanje širokega niza spletnih informacij in storitev, ki so bistvene za javnost, čedalje pogosteje uporabljajo internet.
  V zvezi s tem sta varnost prenosa informacij in varstvo osebnih podatkov zelo pomembna. [Sprememba 2]

| (2) | Spletna dostopnost se nanaša na načela in tehnike, ki jih je treba upoštevati pri izdelavi spletišč, da se zagotovi dostopnost vsebin na teh straneh vsem uporabnikom, zlasti osebam s funkcijskimi omejitvami, vključno z invalidi. Vsebine spletišč vsebujejo besedilne in nebesedilne informacije kot tudi prenašanje obrazcev in dvostransko interakcijo, npr. obdelavo digitalnih obrazcev, avtentikacijo in transakcije, kot so obravnavanje primerov in plačila.
  [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(2)

Spletna dostopnost se nanaša na načela in tehnike, ki jih je treba upoštevati pri izdelavi spletišč, da se zagotovi dostopnost vsebin na teh straneh vsem uporabnikom, zlasti osebam s funkcijskimi omejitvami, vključno z invalidi. Vsebine spletišč vsebujejo besedilne in nebesedilne informacije kot tudi prenašanje obrazcev in dvostransko interakcijo, npr. obdelavo digitalnih obrazcev, avtentikacijo in transakcije, kot so obravnavanje primerov in plačila.
  [Sprememba 3]

| (2a) | Spletna dostopnost, zlasti pa zaveza glede zagotavljanja dostopa do vseh spletišč javnega sektorja do leta 2010, je bila vključena v ministrsko deklaracijo iz Rige z dne 11. junija 2006 o e-vključevanju. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(2a)

Spletna dostopnost, zlasti pa zaveza glede zagotavljanja dostopa do vseh spletišč javnega sektorja do leta 2010, je bila vključena v ministrsko deklaracijo iz Rige z dne 11. junija 2006 o e-vključevanju. [Sprememba 4]

| (2b) | Čeprav ta direktiva ne velja za spletišča institucij Unije, bi morale te institucije izpolniti zahteve iz nje in biti zgled dobre prakse. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(2b)

Čeprav ta direktiva ne velja za spletišča institucij Unije, bi morale te institucije izpolniti zahteve iz nje in biti zgled dobre prakse. [Sprememba 5]

| (3) | Komisija je v akcijskem načrtu

  sporočilu z dne 15. decembra 2010 z naslovom „Evropski akcijski načrt
  za e-upravo za obdobje 2011–2015
   (3)

  poziva

  : Uporaba IKT za spodbujanje pametne, trajnostne in inovativne uprave“ pozvala
  k ukrepom za razvoj storitev e-uprave, ki bodo zagotavljale vključenost in dostopnost.
  Obenem si je treba bolj prizadevati za učinkovito izvajanje politike e-vključevanja, katere namen je zmanjšati vrzeli pri uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in spodbujati njeno uporabo ter tako odpraviti izključenost in izboljšati gospodarsko uspešnost, zaposlitvene možnosti, kakovost življenja, družbeno udeležbo in socialno kohezijo, vključno z demokratičnim posvetovanjem. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v akcijskem načrtu

  sporočilu z dne 15. decembra 2010 z naslovom „Evropski akcijski načrt
  za e-upravo za obdobje 2011–2015
   (3)

  poziva

  : Uporaba IKT za spodbujanje pametne, trajnostne in inovativne uprave“ pozvala
  k ukrepom za razvoj storitev e-uprave, ki bodo zagotavljale vključenost in dostopnost.
  Obenem si je treba bolj prizadevati za učinkovito izvajanje politike e-vključevanja, katere namen je zmanjšati vrzeli pri uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in spodbujati njeno uporabo ter tako odpraviti izključenost in izboljšati gospodarsko uspešnost, zaposlitvene možnosti, kakovost življenja, družbeno udeležbo in socialno kohezijo, vključno z demokratičnim posvetovanjem. [Sprememba 6]

| (4) | Komisija je v sporočilu
  z dne 19. maja 2010
  z naslovom „Evropska digitalna agenda“
   (4)


  , pobuda v okviru strategije Evropa 2020,
  napovedala, da bi
  morala biti
  spletišča javnega sektorja morala biti

  (in spletišča, ki državljanom zagotavljajo osnovne storitve)
  v celoti dostopna do leta 2015. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v sporočilu
  z dne 19. maja 2010
  z naslovom „Evropska digitalna agenda“
   (4)


  , pobuda v okviru strategije Evropa 2020,
  napovedala, da bi
  morala biti
  spletišča javnega sektorja morala biti

  (in spletišča, ki državljanom zagotavljajo osnovne storitve)
  v celoti dostopna do leta 2015. [Sprememba 7]

| (4a) | Starejšim grozi digitalna izključenost, ker ne znajo uporabljati IKT in nimajo dostopa do interneta. Sporočilo Komisije z dne 8. novembra 2011 z naslovom „Evropska pobuda i2010 o e-vključenosti, ‚Biti del informacijske družbe‘“, naj bi vsem skupinam uporabnikov ponudila čim boljše možnosti za uporabo interneta ter jih seznanila z IKT. Digitalna agenda za Evropo predvideva sklop ukrepov za spodbujanje uporabe IKT v prikrajšanih skupinah, kot so starejši. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(4a)

Starejšim grozi digitalna izključenost, ker ne znajo uporabljati IKT in nimajo dostopa do interneta. Sporočilo Komisije z dne 8. novembra 2011 z naslovom „Evropska pobuda i2010 o e-vključenosti, ‚Biti del informacijske družbe‘“, naj bi vsem skupinam uporabnikov ponudila čim boljše možnosti za uporabo interneta ter jih seznanila z IKT. Digitalna agenda za Evropo predvideva sklop ukrepov za spodbujanje uporabe IKT v prikrajšanih skupinah, kot so starejši. [Sprememba 8]

| (5) | Z okvirnim programom za raziskave in inovacije (Obzorje 2020) (5) ter programom za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjeta (COSME) (6) se podpirajo raziskave na področju tehnoloških rešitev za dostopnost in njihov razvoj. |
| --- | --- |

(5)

Z okvirnim programom za raziskave in inovacije (Obzorje 2020) (5) ter programom za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjeta (COSME) (6) se podpirajo raziskave na področju tehnoloških rešitev za dostopnost in njihov razvoj.

| (6) | Z ratifikacijo Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija ZN) sta večina držav članic in Unija s sklenitvijo sprejeli zavezo, „da bodo invalidom zagotovile, da imajo enako kot drugi dostop tudi do informacijskih in komunikacijskih tehnologij“, in „da bodo sprejele ustrezne ukrepe [...] za spodbujanje dostopa invalidov do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij in sistemov, vključno z internetom“. |
| --- | --- |

(6)

Z ratifikacijo Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija ZN) sta večina držav članic in Unija s sklenitvijo sprejeli zavezo, „da bodo invalidom zagotovile, da imajo enako kot drugi dostop tudi do informacijskih in komunikacijskih tehnologij“, in „da bodo sprejele ustrezne ukrepe [...] za spodbujanje dostopa invalidov do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij in sistemov, vključno z internetom“.

| (6a) | V skladu s konvencijo ZN bi moral biti pristop univerzalnega oblikovanja podlaga za razvoj novih tehnologij. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(6a)

V skladu s konvencijo ZN bi moral biti pristop univerzalnega oblikovanja podlaga za razvoj novih tehnologij. [Sprememba 9]

| (7) | Sporočilo Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom „
  Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020
   (7)


  : obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“, katere namen je odstraniti ovire, ki invalidom preprečujejo enakopravno družbeno udeležbo,
  se navezuje na konvencijo ZN in vsebuje ukrepe na več prednostnih področjih, vključno s spletno dostopnostjo, njen cilj pa je invalidom zagotoviti dostop do blaga in storitev, vključno z javnimi storitvami in podpornimi sredstvi. [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(7)

Sporočilo Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom „
  Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020
   (7)


  : obnovljena zaveza za Evropo brez ovir“, katere namen je odstraniti ovire, ki invalidom preprečujejo enakopravno družbeno udeležbo,
  se navezuje na konvencijo ZN in vsebuje ukrepe na več prednostnih področjih, vključno s spletno dostopnostjo, njen cilj pa je invalidom zagotoviti dostop do blaga in storitev, vključno z javnimi storitvami in podpornimi sredstvi. [Sprememba 10]

| (8) | Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vsebuje določbe o dostopnosti IKT, vendar pa ne upošteva posebnosti spletne dostopnosti. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) vsebuje določbe o dostopnosti IKT, vendar pa ne upošteva posebnosti spletne dostopnosti.

| (8a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2011

   (9)

  poudaril, da se inovativna gospodarstva, ki temeljijo na znanju, ne morejo razviti brez invalidom dostopnih vsebin in oblik, na primer slepim dostopnih spletišč ter podnaslovljenih vsebin za naglušne, tudi storitev javnih občil, in spletnih storitev, dostopnih uporabnikom znakovnih jezikov, uporabnih programov za pametne telefone, zvočnih in taktilnih pripomočkov na javnih prevoznih sredstvih, za kar so potrebni zavezujoči predpisi. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(8a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2011

   (9)

  poudaril, da se inovativna gospodarstva, ki temeljijo na znanju, ne morejo razviti brez invalidom dostopnih vsebin in oblik, na primer slepim dostopnih spletišč ter podnaslovljenih vsebin za naglušne, tudi storitev javnih občil, in spletnih storitev, dostopnih uporabnikom znakovnih jezikov, uporabnih programov za pametne telefone, zvočnih in taktilnih pripomočkov na javnih prevoznih sredstvih, za kar so potrebni zavezujoči predpisi. [Sprememba 11]

| (8b) | V evropski digitalni agendi je poudarjena potreba po pozitivnem ukrepanju, da bi invalidom olajšali dostop do kulturnih vsebin kot temeljnega elementa polnega državljanstva Unije, poziva pa tudi k celovitemu uresničevanju načel, določenih v memorandumu o soglasju o digitalnem dostopu za invalide. V celoti dostopni dokumenti, ki so na razpolago na javnih spletiščih, kot so poročila, knjige in zakonodajni akti, lahko pomembno prispevajo k temu cilju tudi prek razvijanja znanj in spretnosti ter priložnosti za ponudnike storitev v Uniji in zaželenih ukrepov podpore zasebnemu sektorju za spodbujanje naložb v tej smeri. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(8b)

V evropski digitalni agendi je poudarjena potreba po pozitivnem ukrepanju, da bi invalidom olajšali dostop do kulturnih vsebin kot temeljnega elementa polnega državljanstva Unije, poziva pa tudi k celovitemu uresničevanju načel, določenih v memorandumu o soglasju o digitalnem dostopu za invalide. V celoti dostopni dokumenti, ki so na razpolago na javnih spletiščih, kot so poročila, knjige in zakonodajni akti, lahko pomembno prispevajo k temu cilju tudi prek razvijanja znanj in spretnosti ter priložnosti za ponudnike storitev v Uniji in zaželenih ukrepov podpore zasebnemu sektorju za spodbujanje naložb v tej smeri. [Sprememba 12]

| (9) | Na hitro rastočem trgu spletne dostopnosti je aktivna vrsta gospodarskih subjektov, kot so razvijalci spletišč ali programskih orodij za razvijanje, upravljanje in preskušanje spletnih strani, razvijalci uporabniških agentov, kot so spletni brskalniki in sorodne podporne tehnologije, izvajalci storitev certificiranja ter, ponudniki usposabljanj
  ter kanali družbenih medijev, vdelani v spletišča
  .
  V zvezi s tem so zelo pomembna prizadevanja v okviru velike koalicije za digitalna delovna mesta, pobude, ki sledi svežnju za zaposlovanje in je namenjena strokovnjakom IKT, njen cilj pa je odpraviti vrzeli v znanju in spretnostih v sektorju IKT, kar vključuje tudi pismenost in delovne spretnosti. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(9)

Na hitro rastočem trgu spletne dostopnosti je aktivna vrsta gospodarskih subjektov, kot so razvijalci spletišč ali programskih orodij za razvijanje, upravljanje in preskušanje spletnih strani, razvijalci uporabniških agentov, kot so spletni brskalniki in sorodne podporne tehnologije, izvajalci storitev certificiranja ter, ponudniki usposabljanj
  ter kanali družbenih medijev, vdelani v spletišča
  .
  V zvezi s tem so zelo pomembna prizadevanja v okviru velike koalicije za digitalna delovna mesta, pobude, ki sledi svežnju za zaposlovanje in je namenjena strokovnjakom IKT, njen cilj pa je odpraviti vrzeli v znanju in spretnostih v sektorju IKT, kar vključuje tudi pismenost in delovne spretnosti. [Sprememba 13]

| (10) | Več držav članic je sprejelo ukrepe na podlagi mednarodnih smernic za oblikovanje dostopnih spletišč, vendar pripravljena navodila obstajajo pogosto v več različicah ali z več ravnmi skladnosti ali pa so bile na nacionalni ravni uvedene tehnične različice. |
| --- | --- |

(10)

Več držav članic je sprejelo ukrepe na podlagi mednarodnih smernic za oblikovanje dostopnih spletišč, vendar pripravljena navodila obstajajo pogosto v več različicah ali z več ravnmi skladnosti ali pa so bile na nacionalni ravni uvedene tehnične različice.

| (11) | Med ponudnike spletne dostopnosti spadajo številna mala in srednje velika podjetja (MSP). Zaradi različnih specifikacij in predpisov o spletni dostopnosti ponudniki, zlasti MSP, niso pripravljeni sklepati poslov zunaj svojega nacionalnega trga. Njihovo konkurenčnost in rast ovirajo tudi dodatni stroški, ki bi nastali pri razvoju in trženju čezmejnih proizvodov in storitev spletne dostopnosti. |
| --- | --- |

(11)

Med ponudnike spletne dostopnosti spadajo številna mala in srednje velika podjetja (MSP). Zaradi različnih specifikacij in predpisov o spletni dostopnosti ponudniki, zlasti MSP, niso pripravljeni sklepati poslov zunaj svojega nacionalnega trga. Njihovo konkurenčnost in rast ovirajo tudi dodatni stroški, ki bi nastali pri razvoju in trženju čezmejnih proizvodov in storitev spletne dostopnosti.

| (11a) | Zagotavljanje spletne nevtralnosti je bistvenega pomena, da bodo spletišča organov javnega sektorja ostala dostopna zdaj in v prihodnje ter da bo internet ostal odprt. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(11a)

Zagotavljanje spletne nevtralnosti je bistvenega pomena, da bodo spletišča organov javnega sektorja ostala dostopna zdaj in v prihodnje ter da bo internet ostal odprt. [Sprememba 14]

| (12) | Kupci spletišč ter sorodnih proizvodov in storitev se zaradi omejene konkurence srečujejo z visokimi cenami zagotavljanja storitev ali odvisnostjo od enega ponudnika. Ponudniki pogosto dajejo prednost različicam lastniških „standardov“, s čimer omejujejo interoperabilnost uporabniških agentov in vseprisotni dostop do spletnih vsebin v Uniji. Razdrobljenost nacionalnih predpisov zmanjšuje koristi, ki bi jih lahko pri odzivanju na družbene in tehnološke dosežke ustvarila izmenjava izkušenj na nacionalni in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(12)

Kupci spletišč ter sorodnih proizvodov in storitev se zaradi omejene konkurence srečujejo z visokimi cenami zagotavljanja storitev ali odvisnostjo od enega ponudnika. Ponudniki pogosto dajejo prednost različicam lastniških „standardov“, s čimer omejujejo interoperabilnost uporabniških agentov in vseprisotni dostop do spletnih vsebin v Uniji. Razdrobljenost nacionalnih predpisov zmanjšuje koristi, ki bi jih lahko pri odzivanju na družbene in tehnološke dosežke ustvarila izmenjava izkušenj na nacionalni in mednarodni ravni.

| (13) | Da bi se ta razdrobljenost odpravila, je treba nacionalne ukrepe približati na ravni Unije na podlagi sporazuma o zahtevah glede dostopnosti do spletišč organov javnega sektorja
  in spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge
  . S tem bi se zmanjšala negotovost za razvijalce spletišč in spodbudila interoperabilnost.
  Države članice bi morale pri pripravi javnih razpisov za spletne vsebine spodbujati uporabo ustreznih in interoperabilnih zahtev glede spletne dostopnosti.
  Tehnološko nevtralne zahteve glede dostopnosti ne bodo ovirale inovacij, ampak bi jih verjetno celo spodbujale. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(13)

Da bi se ta razdrobljenost odpravila, je treba nacionalne ukrepe približati na ravni Unije na podlagi sporazuma o zahtevah glede dostopnosti do spletišč organov javnega sektorja
  in spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge
  . S tem bi se zmanjšala negotovost za razvijalce spletišč in spodbudila interoperabilnost.
  Države članice bi morale pri pripravi javnih razpisov za spletne vsebine spodbujati uporabo ustreznih in interoperabilnih zahtev glede spletne dostopnosti.
  Tehnološko nevtralne zahteve glede dostopnosti ne bodo ovirale inovacij, ampak bi jih verjetno celo spodbujale. [Sprememba 15]

| (14) | Harmoniziran pristop bi moral organom javnega sektorja v Uniji in podjetjem med drugim omogočiti, da z zagotavljanjem spletnih storitev ustvarijo gospodarske in socialne koristi za večje število državljanov in potrošnikov. Te bi morale povečati potencial notranjega trga proizvodov in storitev spletne dostopnosti
  ter spodbuditi dokončanje digitalnega enotnega trga
  . Posledična rast trga bi morala podjetjem omogočiti, da prispevajo h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest v Uniji. Okrepitev notranjega trga bi morala še bolj pritegniti naložbe v Uniji. Cenejše zagotavljanje spletne dostopnosti bi moralo zagotoviti koristi

  koristiti
  javnim organ

  organom
  . [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(14)

Harmoniziran pristop bi moral organom javnega sektorja v Uniji in podjetjem med drugim omogočiti, da z zagotavljanjem spletnih storitev ustvarijo gospodarske in socialne koristi za večje število državljanov in potrošnikov. Te bi morale povečati potencial notranjega trga proizvodov in storitev spletne dostopnosti
  ter spodbuditi dokončanje digitalnega enotnega trga
  . Posledična rast trga bi morala podjetjem omogočiti, da prispevajo h gospodarski rasti in ustvarjanju delovnih mest v Uniji. Okrepitev notranjega trga bi morala še bolj pritegniti naložbe v Uniji. Cenejše zagotavljanje spletne dostopnosti bi moralo zagotoviti koristi

  koristiti
  javnim organ

  organom
  . [Sprememba 16]

| (15) | Državljani bi morali imeti širši dostop do spletnih storitev javnega sektorja
  in do informativnih, kulturnih in razvedrilnih vsebin, ki jim omogočajo celovito vključevanje na družbeni in poklicni ravni,
  ter razpolagati s storitvami in informacije

  informacijami
  ,
  ki bi jim olajšale vsakdanje življenje in
  s katerimi bi lažje uveljavljali
  svoje
  pravice v Uniji, zlasti pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju Unije
  , pravico do obveščenosti
  ter pravico do svobode ustanavljanja in zagotavljanja storitev. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(15)

Državljani bi morali imeti širši dostop do spletnih storitev javnega sektorja
  in do informativnih, kulturnih in razvedrilnih vsebin, ki jim omogočajo celovito vključevanje na družbeni in poklicni ravni,
  ter razpolagati s storitvami in informacije

  informacijami
  ,
  ki bi jim olajšale vsakdanje življenje in
  s katerimi bi lažje uveljavljali
  svoje
  pravice v Uniji, zlasti pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju Unije
  , pravico do obveščenosti
  ter pravico do svobode ustanavljanja in zagotavljanja storitev. [Sprememba 17]

| (15a) | Spletne storitve imajo v naši družbi vedno večjo vlogo. Internet je bistveno orodje za dostop do informacij in izobraževanja ter za družbeno udeležbo. Zaradi socialne vključenosti bi bilo treba zato vsem ljudem zagotoviti neoviran dostop do spletišč javnih organov kot tudi do spletišč, ki zagotavljajo storitve, bistvene za javnost, na primer do pomembnih strani z novicami in multimedijskih knjižnic, bančnih storitev (spletnega bančništva) ter informacij in storitev interesnih skupin. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(15a)

Spletne storitve imajo v naši družbi vedno večjo vlogo. Internet je bistveno orodje za dostop do informacij in izobraževanja ter za družbeno udeležbo. Zaradi socialne vključenosti bi bilo treba zato vsem ljudem zagotoviti neoviran dostop do spletišč javnih organov kot tudi do spletišč, ki zagotavljajo storitve, bistvene za javnost, na primer do pomembnih strani z novicami in multimedijskih knjižnic, bančnih storitev (spletnega bančništva) ter informacij in storitev interesnih skupin. [Sprememba 18]

| (16) | Zahteve glede spletne dostopnosti iz te direktive so tehnološko nevtralne. Določajo zgolj, katere osnovne funkcije mora izpolniti uporabnik, da samostojno zazna, navigira, uporablja, bere ali razume spletišče in njegovo vsebino oziroma se ju poslužuje interaktivno. Ne določajo, kako je to treba doseči ali katero tehnologijo je treba izbrati za določeno spletišče, spletne informacije ali aplikacijo. Kot take ne ovirajo inovacij. |
| --- | --- |

(16)

Zahteve glede spletne dostopnosti iz te direktive so tehnološko nevtralne. Določajo zgolj, katere osnovne funkcije mora izpolniti uporabnik, da samostojno zazna, navigira, uporablja, bere ali razume spletišče in njegovo vsebino oziroma se ju poslužuje interaktivno. Ne določajo, kako je to treba doseči ali katero tehnologijo je treba izbrati za določeno spletišče, spletne informacije ali aplikacijo. Kot take ne ovirajo inovacij.

| (17) | Interoperabilnost, ki je povezana s spletno dostopnostjo, bi morala temeljiti na splošno sprejetih in uporabljenih specifikacijah, ki zagotavljajo čim večjo skladnost spletnih vsebin s sedanjimi in prihodnjimi uporabniškimi agenti in podpornimi tehnologijami. Pri zagotavljanju spletnih vsebin uporabniškim agentom bi moralo biti omogočeno skupno notranje kodiranje naravnega jezika, struktur, razmerij in nizov, ter tudi podatkov vseh vdelanih sestavnih delov uporabniških vmesnikov. Interoperabilnost tako koristi uporabnikom, ki jim omogoča, da uporabniške agente za dostop do spletišč uporabljajo kjerkoli: koristi pa jim lahko prinesejo tudi večja izbira in nižje cene v Uniji. Interoperabilnost bi koristila tudi ponudnikom ter kupcem proizvodov in storitev spletne dostopnosti. |
| --- | --- |

(17)

Interoperabilnost, ki je povezana s spletno dostopnostjo, bi morala temeljiti na splošno sprejetih in uporabljenih specifikacijah, ki zagotavljajo čim večjo skladnost spletnih vsebin s sedanjimi in prihodnjimi uporabniškimi agenti in podpornimi tehnologijami. Pri zagotavljanju spletnih vsebin uporabniškim agentom bi moralo biti omogočeno skupno notranje kodiranje naravnega jezika, struktur, razmerij in nizov, ter tudi podatkov vseh vdelanih sestavnih delov uporabniških vmesnikov. Interoperabilnost tako koristi uporabnikom, ki jim omogoča, da uporabniške agente za dostop do spletišč uporabljajo kjerkoli: koristi pa jim lahko prinesejo tudi večja izbira in nižje cene v Uniji. Interoperabilnost bi koristila tudi ponudnikom ter kupcem proizvodov in storitev spletne dostopnosti.

| (18) | Kot je poudarjeno v Evropski digitalni agendi, bi javni organi prispevali k spodbujanju trgov spletnih vsebin. Vlade lahko trge vsebin spodbudijo tako, da informacije javnega značaja zagotovijo pod preglednimi, učinkovitimi in nediskriminacijskimi pogoji. To je pomemben vir potencialne rasti inovativnih spletnih storitev. |
| --- | --- |

(18)

Kot je poudarjeno v Evropski digitalni agendi, bi javni organi prispevali k spodbujanju trgov spletnih vsebin. Vlade lahko trge vsebin spodbudijo tako, da informacije javnega značaja zagotovijo pod preglednimi, učinkovitimi in nediskriminacijskimi pogoji. To je pomemben vir potencialne rasti inovativnih spletnih storitev.

| (18a) | Javni organi držav članic bi morali imeti možnost zahtevati, da se določena spletišča nahajajo na strežnikih znotraj Unije, da bi preprečili vohunjenje strank izven Unije ali razkritja informacij in zagotovili, da stranke izven Unije ne bodo mogle onemogočiti storitev, pomembnih za varnost. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(18a)

Javni organi držav članic bi morali imeti možnost zahtevati, da se določena spletišča nahajajo na strežnikih znotraj Unije, da bi preprečili vohunjenje strank izven Unije ali razkritja informacij in zagotovili, da stranke izven Unije ne bodo mogle onemogočiti storitev, pomembnih za varnost. [Sprememba 19]

| (19) | Direktiva naj bi
  invalidom
  zagotovila dostop nekaterih

  celostno dostopnost
  za javnost bistvenih vrst spletišč organov javnega sektorja v skladu s skupnimi zahtevami

  in spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge, da bi jim omogočila neodvisno življenje in polno udeležbo v vseh vidikih življenja, kot to določa konvencija ZN
  . Takšne vrste so opredeljene v primerjalni analizi e-uprave iz leta 2001

   (10)

  in so bile uporabljene kot podlaga za

  Vrste spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge, vključene v to direktivo, bi bilo treba uvrstiti na
  seznam iz Priloge.
  Roki za izpolnitev zahtev iz te direktive bi morali obsegali več faz, da se omogoči razširitev področja uporabe na vsa spletišča organov javnega sektorja, ki državljanom neposredno zagotavljajo storitve. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(19)

Direktiva naj bi
  invalidom
  zagotovila dostop nekaterih

  celostno dostopnost
  za javnost bistvenih vrst spletišč organov javnega sektorja v skladu s skupnimi zahtevami

  in spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge, da bi jim omogočila neodvisno življenje in polno udeležbo v vseh vidikih življenja, kot to določa konvencija ZN
  . Takšne vrste so opredeljene v primerjalni analizi e-uprave iz leta 2001

   (10)

  in so bile uporabljene kot podlaga za

  Vrste spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge, vključene v to direktivo, bi bilo treba uvrstiti na
  seznam iz Priloge.
  Roki za izpolnitev zahtev iz te direktive bi morali obsegali več faz, da se omogoči razširitev področja uporabe na vsa spletišča organov javnega sektorja, ki državljanom neposredno zagotavljajo storitve. [Sprememba 20]

| (20) | Ta direktiva določa zahteve glede spletne dostopnosti za določene vrste spletišč

  vsa spletišča
  organov javnega sektorja
  in spletišča subjektov, ki izvajajo javne naloge
  . Da se olajša zagotavljanje skladnosti zadevnih spletišč z navedenemimi

  navedenimi
  zahtevami, je treba zagotoviti domnevo o skladnosti zadevnih spletišč, ki izpolnjujejo harmonizirane standarde, ki se pripravijo in objavijo v Uradnem listu Evropske unije v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Sklepa 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES
   (11), da se za navedene zahteve določijo podrobne tehnične specifikacije. V skladu s to uredbo lahko države članice in Evropski parlament ugovarjajo harmoniziranim standardom, za katere menijo, da zahtev glede spletne dostopnosti iz te direktive ne izpolnjujejo zadostno. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(20)

Ta direktiva določa zahteve glede spletne dostopnosti za določene vrste spletišč

  vsa spletišča
  organov javnega sektorja
  in spletišča subjektov, ki izvajajo javne naloge
  . Da se olajša zagotavljanje skladnosti zadevnih spletišč z navedenemimi

  navedenimi
  zahtevami, je treba zagotoviti domnevo o skladnosti zadevnih spletišč, ki izpolnjujejo harmonizirane standarde, ki se pripravijo in objavijo v Uradnem listu Evropske unije v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Sklepa 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES
   (11), da se za navedene zahteve določijo podrobne tehnične specifikacije. V skladu s to uredbo lahko države članice in Evropski parlament ugovarjajo harmoniziranim standardom, za katere menijo, da zahtev glede spletne dostopnosti iz te direktive ne izpolnjujejo zadostno. [Sprememba 21]

| (21) | Komisija je evropske organizacije za standardizacijo že pooblastila (pooblastilo M/376 (12)), da pripravijo evropski standard, v katerem bodo opredeljene zahteve za funkcijsko dostopnost proizvodov in storitev IKT, vključno s spletnimi vsebinami, ki bi se lahko uporabile pri javnem naročanju ali za druge namene, kot je naročanje v zasebnem sektorju. Zato se od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da tesno sodeluje z ustreznimi forumi in konzorciji za industrijske standarde, vključno s Konzorcijem za svetovni splet (W3C/WAI). Pri harmoniziranem standardu, ki bi zagotovil domnevo o skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti iz te direktive, bi bilo treba upoštevati rezultate tega dela. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je evropske organizacije za standardizacijo že pooblastila (pooblastilo M/376 (12)), da pripravijo evropski standard, v katerem bodo opredeljene zahteve za funkcijsko dostopnost proizvodov in storitev IKT, vključno s spletnimi vsebinami, ki bi se lahko uporabile pri javnem naročanju ali za druge namene, kot je naročanje v zasebnem sektorju. Zato se od evropskih organizacij za standardizacijo zahteva, da tesno sodeluje z ustreznimi forumi in konzorciji za industrijske standarde, vključno s Konzorcijem za svetovni splet (W3C/WAI). Pri harmoniziranem standardu, ki bi zagotovil domnevo o skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti iz te direktive, bi bilo treba upoštevati rezultate tega dela.

| (21a) | Pri pripravi in morebitnem prihodnjem pregledu ustreznih evropskih in harmoniziranih standardov bi bilo treba pristojne evropske organizacije za standardizacijo odločno spodbuditi k zagotavljanju skladnosti z ustreznimi mednarodnimi standardi (trenutno ISO/IEC 40500), da bi se izognili vsakršni razdrobljenosti ali pravni negotovosti. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(21a)

Pri pripravi in morebitnem prihodnjem pregledu ustreznih evropskih in harmoniziranih standardov bi bilo treba pristojne evropske organizacije za standardizacijo odločno spodbuditi k zagotavljanju skladnosti z ustreznimi mednarodnimi standardi (trenutno ISO/IEC 40500), da bi se izognili vsakršni razdrobljenosti ali pravni negotovosti. [Sprememba 22]

| (22) | Dokler se sklici na tak harmonizirani standard ali njegove dele ne objavijo v Uradnem listu Evropske unije, bi bilo treba za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo evropske standarde ali njihove dele, ki jih je Komisija določila z delegiranimi akti, domnevati, da so skladna z zahtevami glede spletne dostopnosti, ki jih ti standardi ali njihovi deli zajemajo. Kandidat za takšen harmoniziran standard bi bil lahko evropski standard, ki naj bi bil sprejet na podlagi pooblastila M/376. |
| --- | --- |

(22)

Dokler se sklici na tak harmonizirani standard ali njegove dele ne objavijo v Uradnem listu Evropske unije, bi bilo treba za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo evropske standarde ali njihove dele, ki jih je Komisija določila z delegiranimi akti, domnevati, da so skladna z zahtevami glede spletne dostopnosti, ki jih ti standardi ali njihovi deli zajemajo. Kandidat za takšen harmoniziran standard bi bil lahko evropski standard, ki naj bi bil sprejet na podlagi pooblastila M/376.

| (23) | Zaradi odsotnosti takega evropskega standarda bi bilo treba zagotoviti domnevo o skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo tiste dele mednarodnega standarda ISO/IEC 40500:2012, ki vsebujejo merila uspešnosti in zahteve za raven skladnosti AA. Mednarodni standard ISO/IEC 40500:2012 je povsem enak izvirnim Smernicam za dostopnost spletnih vsebin WCAG 2.0. Merila uspešnosti in zahteve za raven skladnosti AA, ki so v različici 2.0 Smernic za dostopnost spletnih vsebin (WCAG 2.0) konzorcija W3C določene za spletne strani, so priznane med zainteresiranimi stranmi tako na mednarodni kot evropski ravni, da zagotavljajo podlago za primerne specifikacije za spletno dostopnost. To je poudaril tudi Svet v sklepih z dne 31. marca 2009 o dostopni informacijski družbi. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi odsotnosti takega evropskega standarda bi bilo treba zagotoviti domnevo o skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo tiste dele mednarodnega standarda ISO/IEC 40500:2012, ki vsebujejo merila uspešnosti in zahteve za raven skladnosti AA. Mednarodni standard ISO/IEC 40500:2012 je povsem enak izvirnim Smernicam za dostopnost spletnih vsebin WCAG 2.0. Merila uspešnosti in zahteve za raven skladnosti AA, ki so v različici 2.0 Smernic za dostopnost spletnih vsebin (WCAG 2.0) konzorcija W3C določene za spletne strani, so priznane med zainteresiranimi stranmi tako na mednarodni kot evropski ravni, da zagotavljajo podlago za primerne specifikacije za spletno dostopnost. To je poudaril tudi Svet v sklepih z dne 31. marca 2009 o dostopni informacijski družbi.

| (24) | Skladnost z zahtevami glede spletne dostopnosti bi bile

  bilo
  treba nenehno spremljati vse od prve vzpostavitve
  ustreznih
  spletišč organov javnega sektorja do vseh naknadnih posodobitev njihovih vsebin.
  Določitev pristojnega organa v vsaki državi članici kot izvršnega organa bi bila primeren način zagotavljanja spremljanja in strogega uveljavljanja skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti, pri čemer bi bilo treba tesno sodelovati z zainteresiranimi stranmi, in sicer z vzpostavitvijo pritožbenega mehanizma v ugotovljenih primerih neskladnosti.
  Določiti bi bilo treba harmonizirano metodologija

  metodologijo
  za spremljanje, s katero bi se enotno v vseh državah članicah preverjala raven skladnosti
  ustreznega
  spletišča z zahtevami glede spletne dostopnosti, zbirali reprezentativni vzorci in redno izvajalo spremljanje. Države članice bi morale vsako leto

  vsaki dve leti
  pripraviti poročilo, v katerem bi navedle rezultate spremljanja in splošno seznam ukrepov, sprejetih za uporabo te direktive. [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(24)

Skladnost z zahtevami glede spletne dostopnosti bi bile

  bilo
  treba nenehno spremljati vse od prve vzpostavitve
  ustreznih
  spletišč organov javnega sektorja do vseh naknadnih posodobitev njihovih vsebin.
  Določitev pristojnega organa v vsaki državi članici kot izvršnega organa bi bila primeren način zagotavljanja spremljanja in strogega uveljavljanja skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti, pri čemer bi bilo treba tesno sodelovati z zainteresiranimi stranmi, in sicer z vzpostavitvijo pritožbenega mehanizma v ugotovljenih primerih neskladnosti.
  Določiti bi bilo treba harmonizirano metodologija

  metodologijo
  za spremljanje, s katero bi se enotno v vseh državah članicah preverjala raven skladnosti
  ustreznega
  spletišča z zahtevami glede spletne dostopnosti, zbirali reprezentativni vzorci in redno izvajalo spremljanje. Države članice bi morale vsako leto

  vsaki dve leti
  pripraviti poročilo, v katerem bi navedle rezultate spremljanja in splošno seznam ukrepov, sprejetih za uporabo te direktive. [Sprememba 23]

| (24a) | Prva metodologija, ki se bo uporabljala za nenehno spremljanje skladnosti ustreznih spletišč z zahtevami glede spletne dostopnosti, bi morala biti sprejeta z izvedbenimi akti najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te direktive. [Sprememba 24] |
| --- | --- |

(24a)

Prva metodologija, ki se bo uporabljala za nenehno spremljanje skladnosti ustreznih spletišč z zahtevami glede spletne dostopnosti, bi morala biti sprejeta z izvedbenimi akti najpozneje dve leti po začetku veljavnosti te direktive. [Sprememba 24]

| (25) | Z določitvijo harmoniziranega okvira bi se na notranjem trgu morale odpraviti ovire za sektor izdelave spletišč ter zmanjšati stroški za javne organe in druge subjekte, ki naročajo proizvode in storitve spletne dostopnosti
  , kar bi prispevalo h gospodarski rasti in zaposlovanju
  . [Sprememba 25] |
| --- | --- |

(25)

Z določitvijo harmoniziranega okvira bi se na notranjem trgu morale odpraviti ovire za sektor izdelave spletišč ter zmanjšati stroški za javne organe in druge subjekte, ki naročajo proizvode in storitve spletne dostopnosti
  , kar bi prispevalo h gospodarski rasti in zaposlovanju
  . [Sprememba 25]

| (26) | Da bi se dostopnost zadevnih spletišč zagotovila v skladu z zahtevami glede spletne dostopnosti iz te direktive
  ter da bi se zagotovili jasnost in razumljivost zahtev za vse zainteresirane strani, vključene v izvajanje te direktive, vključno z zunanjimi razvijalci spletnih strani in zaposlenimi organov javnega sektorja in drugih subjektov, ki izvajajo javne naloge
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerimi bi po potrebi podrobneje opredelila te zahteve
  , ne da bi jih spreminjala,
  ter določila evropski standard

  evropske standarde
  ali njegove

  njihove
  dele, ki bi v odsotnosti harmoniziranih standardov zagotovili domnevo o skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo take standarde ali njihove dele, ter da bi spremenila Prilogo 1a, da bi upoštevala tehnološki napredek. Še posebej pomembno je, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti istočasno, pravočasno in na ustrezen način predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 26] |
| --- | --- |

(26)

Da bi se dostopnost zadevnih spletišč zagotovila v skladu z zahtevami glede spletne dostopnosti iz te direktive
  ter da bi se zagotovili jasnost in razumljivost zahtev za vse zainteresirane strani, vključene v izvajanje te direktive, vključno z zunanjimi razvijalci spletnih strani in zaposlenimi organov javnega sektorja in drugih subjektov, ki izvajajo javne naloge
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, s katerimi bi po potrebi podrobneje opredelila te zahteve
  , ne da bi jih spreminjala,
  ter določila evropski standard

  evropske standarde
  ali njegove

  njihove
  dele, ki bi v odsotnosti harmoniziranih standardov zagotovili domnevo o skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo take standarde ali njihove dele, ter da bi spremenila Prilogo 1a, da bi upoštevala tehnološki napredek. Še posebej pomembno je, da Komisija med pripravami opravi ustrezna posvetovanja, med drugim s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti istočasno, pravočasno in na ustrezen način predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu. [Sprememba 26]

| (27) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje ustreznih določb te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Pri določitvi metodologije, ki bi jo države članice morale uporabiti pri spremljanju skladnosti zadevnih spletišč z navedenimi zahtevami, bi bilo treba uporabiti postopek pregleda. Pri določanju predloge izjave o dostopnosti in načinov poročanja s strani držav članic Komisiji bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(27)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje ustreznih določb te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Pri določitvi metodologije, ki bi jo države članice morale uporabiti pri spremljanju skladnosti zadevnih spletišč z navedenimi zahtevami, bi bilo treba uporabiti postopek pregleda. Pri določanju predloge izjave o dostopnosti in načinov poročanja s strani držav članic Komisiji bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (28) | Ker ciljev te direktive, tj. vzpostavitve harmoniziranega trga dostopnosti spletišč organov javnega sektorja
  in spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge
  , države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj zahteva

  zahtevajo
  harmonizacijo številnih različnih pravil, ki trenutno veljajo v pravnih redih različnih držav članic, in ker se

  temveč
  se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme potrebne ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, potrebnih

  tistega, kar je potrebno
  za doseganje tega

  navedenega
  cilja
  . Sprejetje harmoniziranega pristopa k dostopnosti spletišč po vsej Uniji bi znižalo stroške podjetij, ki razvijajo spletne strani, in s tem posledično stroške javnih organov, ki uporabljajo njihove storitve. V prihodnosti bo dostop do informacij in storitev, ki jih ponujajo spletišča, za javnost vedno pomembnejši za uveljavljanje njihovih osnovnih pravic, vključno z dostopom do zaposlitve
   – [Sprememba 27] |
| --- | --- |

(28)

Ker ciljev te direktive, tj. vzpostavitve harmoniziranega trga dostopnosti spletišč organov javnega sektorja
  in spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge
  , države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj zahteva

  zahtevajo
  harmonizacijo številnih različnih pravil, ki trenutno veljajo v pravnih redih različnih držav članic, in ker se

  temveč
  se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme potrebne ukrepe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, potrebnih

  tistega, kar je potrebno
  za doseganje tega

  navedenega
  cilja
  . Sprejetje harmoniziranega pristopa k dostopnosti spletišč po vsej Uniji bi znižalo stroške podjetij, ki razvijajo spletne strani, in s tem posledično stroške javnih organov, ki uporabljajo njihove storitve. V prihodnosti bo dostop do informacij in storitev, ki jih ponujajo spletišča, za javnost vedno pomembnejši za uveljavljanje njihovih osnovnih pravic, vključno z dostopom do zaposlitve
   – [Sprememba 27]

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Cilj te direktive je približevanje zakonov

  približati zakone
  in drugih predpisov

  druge predpise
  držav članic o dostopnosti vsebin spletišč organov javnega sektorja vsem uporabnikom
  in spletišč subjektov, ki izvajajo javne naloge, javnosti
  , zlasti osebam s funkcijskimi omejitvami, vključno z invalidi

  invalidom in starejšim
  . [Sprememba 28]

1a.
     
  V skladu s Konvencijo ZN so invalidi ljudje z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z drugimi ovirami lahko omejujejo, da bi enako kot drugi polno in učinkovito sodelovali v družbi. [Sprememba 29]

2.   Ta direktiva določa predpise, v skladu s katerimi države članice zagotovijo dostopnost funkcij in vsebin:

| (a) | spletišč, ki so last organov javnega sektorja
  ; ter |
| --- | --- |

(a)

spletišč, ki so last organov javnega sektorja
  ; ter

| (b) | spletišč subjektov, ki izvajajo
  vrste so opredeljene

  javnih nalog, določene
  v Prilogi
  Ia
  . |
| --- | --- |

(b)

spletišč subjektov, ki izvajajo
  vrste so opredeljene

  javnih nalog, določene
  v Prilogi
  Ia
  .

Države članice lahko v uporabo te direktive vključijo tudi vrste javnih nalog, ki niso navedene v Prilogi Ia. [Sprememba 30]

3.   Države članice lahko

  se spodbuja, da
  v uporabo te direktive razen spletišč iz odstavka 2 vključijo tudi druge vrste spletišč organov javnega sektorja. [Sprememba 31]

3a.
     
  Države članice se lahko odločijo, da te direktive ne bodo uporabljale za mikropodjetja, kakor so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES

   (14)

  , če izvajajo vrste javnih nalog, opredeljene v Prilogi Ia te direktive. [Sprememba 32]

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (-1) | „organ javnega sektorja“ pomeni državo, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava, kakor so opredeljeni v točki 4 člena 2(1) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (15)

  ter združenja, ki so jih ustanovili eden ali več navedenih organov ali oseb javnega prava; [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(-1)

„organ javnega sektorja“ pomeni državo, regionalne ali lokalne organe, osebe javnega prava, kakor so opredeljeni v točki 4 člena 2(1) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (15)

  ter združenja, ki so jih ustanovili eden ali več navedenih organov ali oseb javnega prava; [Sprememba 3]

| (-1a) | „spletišča, ki so last organov javnega sektorja“, pomeni spletišča, ki jih razvijajo, dobavljajo, vzdržujejo ali sofinancirajo organi javnega sektorja ali jih sofinancirajo skladi Unije; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(-1a)

„spletišča, ki so last organov javnega sektorja“, pomeni spletišča, ki jih razvijajo, dobavljajo, vzdržujejo ali sofinancirajo organi javnega sektorja ali jih sofinancirajo skladi Unije; [Sprememba 34]

| (-1b) | „spletišča subjektov, ki izvajajo javne naloge“, pomeni spletišča, s katerimi upravljajo subjekti, ki izvajajo vrste javnih nalog, opredeljene v Prilogi Ia. [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(-1b)

„spletišča subjektov, ki izvajajo javne naloge“, pomeni spletišča, s katerimi upravljajo subjekti, ki izvajajo vrste javnih nalog, opredeljene v Prilogi Ia. [Sprememba 35]

| (1) | „zadevna spletišča“pomenijo spletišča

  pomeni vse različice spletišč
  iz člena 1(2) te direktive

  , vključno s spletišči, ki so oblikovana tako, da omogočajo dostop z mobilno ali drugo napravo. Če aplikacija, ki jo oblikujejo lastniki spletišča, nudi storitve, ki so povezane s spletiščem, opredelitev velja tudi za takšno aplikacijo
  ; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(1)

„zadevna spletišča“pomenijo spletišča

  pomeni vse različice spletišč
  iz člena 1(2) te direktive

  , vključno s spletišči, ki so oblikovana tako, da omogočajo dostop z mobilno ali drugo napravo. Če aplikacija, ki jo oblikujejo lastniki spletišča, nudi storitve, ki so povezane s spletiščem, opredelitev velja tudi za takšno aplikacijo
  ; [Sprememba 36]

| (2) | „vsebine spletišč“ pomeni informacije
  in dele uporabniškega vmesnika
  , ki se uporabniku sporočajo prek uporabniških agentov, vključno s kodami ali oznakami, ki določajo strukturo, predstavitev in interakcije vsebin
  . Vsebina spletišč vsebuje besedilne in nebesedilne informacije, omogoča prenašanje dokumentov in obrazcev ter dvostransko interakcijo, kot je obdelava digitalnih obrazcev in izvedba avtentikacije, identifikacije in plačilnih postopkov. Vključuje tudi funkcije, ki jih zagotavljajo spletišča zunaj zadevnih spletišč, na primer z uporabo spletnih povezav, pod pogojem, da je zunanje spletišče edini način za zagotavljanje informacij in storitev uporabnikom. Vsebina spletišč vključuje tudi vsebino, ki jo ustvarijo uporabniki, in družbene medije, kadar je to tehnično izvedljivo in vdelano v spletišče. To ne vključuje zgolj delov zadevnega spletišča, ki nudijo določeno storitev, ampak celotno s tem povezano spletišče
  ; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(2)

„vsebine spletišč“ pomeni informacije
  in dele uporabniškega vmesnika
  , ki se uporabniku sporočajo prek uporabniških agentov, vključno s kodami ali oznakami, ki določajo strukturo, predstavitev in interakcije vsebin
  . Vsebina spletišč vsebuje besedilne in nebesedilne informacije, omogoča prenašanje dokumentov in obrazcev ter dvostransko interakcijo, kot je obdelava digitalnih obrazcev in izvedba avtentikacije, identifikacije in plačilnih postopkov. Vključuje tudi funkcije, ki jih zagotavljajo spletišča zunaj zadevnih spletišč, na primer z uporabo spletnih povezav, pod pogojem, da je zunanje spletišče edini način za zagotavljanje informacij in storitev uporabnikom. Vsebina spletišč vključuje tudi vsebino, ki jo ustvarijo uporabniki, in družbene medije, kadar je to tehnično izvedljivo in vdelano v spletišče. To ne vključuje zgolj delov zadevnega spletišča, ki nudijo določeno storitev, ampak celotno s tem povezano spletišče
  ; [Sprememba 37]

| (2a) | „avtorsko orodje“ pomeni vsako spletno ali nespletno aplikacijo, ki jo lahko avtorji (samostojno ali v sodelovanju) uporabijo za ustvarjanje ali spreminjanje spletne vsebine, ki jo bodo uporabljali drugi avtorji ali končni uporabniki; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(2a)

„avtorsko orodje“ pomeni vsako spletno ali nespletno aplikacijo, ki jo lahko avtorji (samostojno ali v sodelovanju) uporabijo za ustvarjanje ali spreminjanje spletne vsebine, ki jo bodo uporabljali drugi avtorji ali končni uporabniki; [Sprememba 38]

| (3) | „uporabniški agent“ pomeni katero koli programsko opremo, ki išče in predstavlja spletne vsebine za uporabnike, vključno s spletnimi brskalniki, medijski predvajalniki, vtičniki in drugimi programi, ki omogočajo iskanje in prikazovanje spletnih vsebin ter interakcije z njimi
  , ne glede na napravo, ki se uporablja za interakcijo z vsebino, vključno z mobilnimi napravami
  ; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(3)

„uporabniški agent“ pomeni katero koli programsko opremo, ki išče in predstavlja spletne vsebine za uporabnike, vključno s spletnimi brskalniki, medijski predvajalniki, vtičniki in drugimi programi, ki omogočajo iskanje in prikazovanje spletnih vsebin ter interakcije z njimi
  , ne glede na napravo, ki se uporablja za interakcijo z vsebino, vključno z mobilnimi napravami
  ; [Sprememba 39]

| (3a) | „spletna dostopnost“ pomeni načela in tehnike, ki jih je treba upoštevati pri izdelavi zadevnih spletišč, da so njihove vsebine dostopne za vse uporabnike, zlasti invalide in starejše. Spletna dostopnost se nanaša zlasti na načela in tehnike, ki povečujejo uporabnikovo zaznavanje in izboljšujejo navigacijo, uporabo, interakcijo in razumevanje, ter vključuje uporabo podporne tehnologije ali prilagojene in alternativne načine komunikacije; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(3a)

„spletna dostopnost“ pomeni načela in tehnike, ki jih je treba upoštevati pri izdelavi zadevnih spletišč, da so njihove vsebine dostopne za vse uporabnike, zlasti invalide in starejše. Spletna dostopnost se nanaša zlasti na načela in tehnike, ki povečujejo uporabnikovo zaznavanje in izboljšujejo navigacijo, uporabo, interakcijo in razumevanje, ter vključuje uporabo podporne tehnologije ali prilagojene in alternativne načine komunikacije; [Sprememba 40]

| (3b) | „podporna tehnologija“ pomeni vsako strojno ali programsko opremo, ki deluje kot uporabniški agent ali skupaj z glavnim uporabniškim agentom, da zagotovi funkcije za izpolnitev zahtev invalidnih uporabnikov, ki presegajo tiste, ki jih nudijo glavni uporabniški agenti. To vključuje alternativne predstavitve, alternativne načine vnosa, dodatne mehanizme navigacije ali orientacije ter preoblikovanje vsebine; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(3b)

„podporna tehnologija“ pomeni vsako strojno ali programsko opremo, ki deluje kot uporabniški agent ali skupaj z glavnim uporabniškim agentom, da zagotovi funkcije za izpolnitev zahtev invalidnih uporabnikov, ki presegajo tiste, ki jih nudijo glavni uporabniški agenti. To vključuje alternativne predstavitve, alternativne načine vnosa, dodatne mehanizme navigacije ali orientacije ter preoblikovanje vsebine; [Sprememba 41]

| (3c) | „univerzalno oblikovanje“ pomeni oblikovanje proizvodov, okolja, programov in storitev, ki je čim bolj uporabno za vse ljudi, ne da bi ga bilo treba prilagajati ali posebej načrtovati, kot je opredeljeno v Konvenciji ZN. To oblikovanje ne izključuje podpornih naprav za posamezne skupine invalidov, kadar je to potrebno; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(3c)

„univerzalno oblikovanje“ pomeni oblikovanje proizvodov, okolja, programov in storitev, ki je čim bolj uporabno za vse ljudi, ne da bi ga bilo treba prilagajati ali posebej načrtovati, kot je opredeljeno v Konvenciji ZN. To oblikovanje ne izključuje podpornih naprav za posamezne skupine invalidov, kadar je to potrebno; [Sprememba 42]

| (4) | „standard“ pomeni standard, kakor je opredeljen v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(4)

„standard“ pomeni standard, kakor je opredeljen v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (5) | „mednarodni standard“ pomeni mednarodni standard, kakor je opredeljen v točki (a) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(5)

„mednarodni standard“ pomeni mednarodni standard, kakor je opredeljen v točki (a) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (6) | „evropski standard“ pomeni evropski standard, kakor je opredeljen v točki (b) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(6)

„evropski standard“ pomeni evropski standard, kakor je opredeljen v točki (b) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (7) | „harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012; |
| --- | --- |

(7)

„harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;

| (8) | „organ javnega sektorja“ pomeni državo, območne ali krajevne organe, osebe javnega prava po členu 1(9) Direktive 2004/18/ES ter združenja, ki so jih ustanovile ena ali več takšnih oblasti ali oseb javnega prava.
  [Sprememba 43] |
| --- | --- |

(8)

„organ javnega sektorja“ pomeni državo, območne ali krajevne organe, osebe javnega prava po členu 1(9) Direktive 2004/18/ES ter združenja, ki so jih ustanovile ena ali več takšnih oblasti ali oseb javnega prava.
  [Sprememba 43]

Člen 3

Zahteve glede spletne dostopnosti

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo dostopnost zadevnih spletišč.

| (a) | na dosleden in primeren način, ki uporabniku omogoča njihovo razumevanje in

  samostojno zaznavanje, navigacijo,
  uporabo,
  berljivost in razumevanje ter interakcijo z njimi,
  vključno s prilagodljivostjo predstavitve vsebin in interakcije z njimi, pri čemer se po potrebi zagotovi alternativna elektronska dostopnost; [Sprememba 44] |
| --- | --- |

(a)

na dosleden in primeren način, ki uporabniku omogoča njihovo razumevanje in

  samostojno zaznavanje, navigacijo,
  uporabo,
  berljivost in razumevanje ter interakcijo z njimi,
  vključno s prilagodljivostjo predstavitve vsebin in interakcije z njimi, pri čemer se po potrebi zagotovi alternativna elektronska dostopnost; [Sprememba 44]

| (b) | na način, ki omogoča

  zagotavlja
  lažjo interoperabilnost z različnimi

  najrazličnejšimi
  uporabniškimi agenti in podpornimi tehnologijami na ravni Unije in mednarodni ravni.; [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(b)

na način, ki omogoča

  zagotavlja
  lažjo interoperabilnost z različnimi

  najrazličnejšimi
  uporabniškimi agenti in podpornimi tehnologijami na ravni Unije in mednarodni ravni.; [Sprememba 45]

| (ba) | z uporabo pristopa univerzalnega oblikovanja. [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(ba)

z uporabo pristopa univerzalnega oblikovanja. [Sprememba 46]

2.   Države članice določbe iz odstavka 1 uporabljajo najpozneje do 31. decembra 2015.
  [Sprememba 47]

3.   Komisija se pooblasti

  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8, s katerimi
  po potrebi
  podrobneje opredeli zahteve glede spletne dostopnosti iz odstavka 1
  , ne da bi jih spreminjala
  . [Sprememba 48]

Člen 4

Domneva o skladnosti s harmoniziranimi standardi

Za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo harmonizirane standarde ali njihove dele, ki jih je Komisija pripravila in katerih sklice je objavila v Uradnem listu Evropske unije v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012, se šteje, da so v skladu z zahtevami glede spletne dostopnosti, ki jih vsebujejo navedenimi standardi ali njihovi deli iz člena 3(1).

Člen 5

Domneva o skladnosti z mednarodnimi standardi

1.   Dokler harmonizirani standardi iz člena 4 niso objavljeni, se za zadevna spletišča, ki izpolnjujejo evropske standarde ali njihove dele, ki so bili določeni v skladu z odstavkom 2 tega člena, šteje, da izpolnjujejo zahteve glede spletne dostopnosti, ki jih vsebujejo navedenimi standardi ali njihovi deli iz člena 3(1).

2.   Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8, s katerimi določi evropske standarde iz odstavka 1 tega člena ali njihove dele.

3.   Dokler sklici na evropske standarde iz odstavka 1
  tega člena
  niso določeni, se šteje, da zadevna spletišča, ki izpolnjujejo dele ISO/IEC 40500:2012

  mednarodni tehnični standard Smernic za dostopnost spletnih vsebin WCAG 2.0
  , ki vsebujejo

  vsebuje
  merila uspešnosti in zahteve za raven skladnosti AA, izpolnjujejo zahteve glede spletne dostopnosti iz člena 3
  (1)
  . [Sprememba 49]

Člen 6

Dodatni ukrepi

1.   Države članice si prizadevajo, da zadevna spletišča vsebujejo
  jasno in jedrnato
  izjavo o dostopnosti, zlasti o skladnosti s to direktivo,
  vključno z informacijami o stopnji skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti v zvezi z zvočno vsebino v živo,
  ter morebitne dodatne informacije o dostopnosti, ki so
  uporabnikom v
  pomoč uporabnikom

  pri ocenjevanju stopnje dostopnosti zadevnega spletišča
  .
  Te informacije se zagotovijo v dostopni obliki.

1a.
     
  Komisija z izvedbenimi akti pripravi predlogo izjave o dostopnosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9(2). [Sprememba 50]

2.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi spodbujajo uporabo zahtev glede spletne dostopnosti iz člena 3
  (1)
  pri vseh spletiščih organov javnega sektorja, ne samo pri zadevnih spletiščih, zlasti
  pa
  pri spletiščih organov javnega sektorja

  tistih
  , ki jih ureja veljavna nacionalna zakonodaja ali ustrezni ukrepi za spletno dostopnost. [Sprememba 51]

2a.
     
  Države članice spodbujajo in podpirajo programe za usposabljanje glede spletne dostopnosti za ustrezne zainteresirane strani, vključno z osebjem organov javnega sektorja in subjekti, ki izvajajo javne naloge, za ustvarjanje, upravljanje in posodabljanje spletišč, vključno z njihovo vsebino. [Sprememba 52]

2b.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za ozaveščanje o zahtevah glede spletne dostopnosti iz člena 3(1), njihovih prednostih za uporabnike in lastnike spletišč ter možnosti vložitve pritožbe v primerih neskladnosti z zahtevami te direktive, kot je določeno v členu 7a. [Sprememba 53]

2c.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za spodbujanje uporabe avtorskih orodij, ki podpirajo doseganje ciljev te direktive. [Sprememba 54]

3.   Države članice podpirajo ustrezne mehanizme za posvetovanja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi
  in organizacijami, ki zastopajo interese invalidov in starejših,
  o spletni dostopnosti ter za objavo vseh informacij

  objavijo vse informacije
  o razvoju politike spletne dostopnosti ter izkušenj in ugotovitev

  izkušnje in ugotovitve
  , zbranih

  zbrane
  med izvajanjem skladnosti z zahtevami glede spletne dostopnosti. [Sprememba 55]

4.   Države članice s pomočjo Komisije na
  nacionalni ravni in na
  ravni Unije sodelujejo z 
  ustreznimi socialnimi partnerji,
  zainteresiranimi stranmi iz stroke in civilne družbe, da bi za namene letnega poročanja iz člena 7(4)

  7b
  pregledale tržne in tehnološke dosežke in napredek na področju spletne dostopnosti ter da bi izmenjale najboljše prakse. [Sprememba 56]

4a.
     
  Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ustrezni socialni partnerji sodelujejo pri razvoju in uporabi programov usposabljanja in ozaveščanja iz odstavka 2a oziroma 2b. [Sprememba 57]

Člen 7

Spremljanje in poročanje
  [Sprememba 58]

1.   Države članice nenehno spremljajo skladnost zadevnih spletišč z zahtevami glede spletne dostopnosti z metodologijo iz odstavka 4.

1a.
     
  Komisija ustanovi strokovno skupino, ki se sestaja vsaj vsaki dve leti na povabilo Komisije, da bi razpravljala o rezultatih spremljanja, izmenjevala najboljše prakse glede izvajanja te direktive in ocenjevala potrebo po dodatnih specifikacijah zahtev glede spletne dostopnosti, kot je opredeljeno v členu 3(1). To skupino sestavljajo vladni in zasebni strokovnjaki ter zainteresirane strani, vključno s starejšimi, invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami. [Sprememba 59]

2.   Države članice vsako leto poročajo o rezultatih spremljanja, ki so ga opravile v skladu z odstavkom 4, vključno z merilnimi podatki in po potrebi seznamom spletišč iz člena 1(3).
  [Sprememba 60]

3.   To poročilo vsebuje tudi ukrepe, izvedene v skladu s členom 6.
  [Sprememba 61]

4.   Komisija z izvedbenimi akti določi metodologijo za spremljanje skladnosti zadevnih spletišč z zahtevami glede spletne dostopnosti iz člena 3
  (1)
  .
  Ta metodologija je pregledna, prenosljiva, primerljiva in ponovljiva ter se pripravi na podlagi tesnega posvetovanja z zadevnimi zainteresiranimi stranmi iz panoge in civilne družbe, zlasti predstavniškimi organizacijami invalidov.

  Te izvedbene akte sprejme po postopku

  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom
  pregleda iz člena 9(3).
  Prva metodologija se sprejme do ...

   (*1). Metodologijo

  Metodologija se
  objavi v Uradnem listu Evropske unije. [Sprememba 62]

5.   Metodologija iz odstavka 4 vsebuje:

| (a) | podatke o pogostosti spremljanja in zbiranju vzorcev zadevnih spletišč, ki se jih spremlja, |
| --- | --- |

(a)

podatke o pogostosti spremljanja in zbiranju vzorcev zadevnih spletišč, ki se jih spremlja,

| (b) | na ravni spletišč, opis, kako je treba dokazati skladnost z zahtevami glede spletne dostopnosti iz člena 3(1), pri čemer je treba – če je mogoče – navesti neposreden sklic na ustrezne opise v harmoniziranem standardu ali, če tega ni, v evropskem ali mednarodnem standardu iz člena 4 oziroma 5.
  ; in |
| --- | --- |

(b)

na ravni spletišč, opis, kako je treba dokazati skladnost z zahtevami glede spletne dostopnosti iz člena 3(1), pri čemer je treba – če je mogoče – navesti neposreden sklic na ustrezne opise v harmoniziranem standardu ali, če tega ni, v evropskem ali mednarodnem standardu iz člena 4 oziroma 5.
  ; in

| (ba) | v skladu z metodologijo raziskav, ki strokovno analizo združuje z uporabniško izkušnjo, vključno z izkušnjo invalidov. [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(ba)

v skladu z metodologijo raziskav, ki strokovno analizo združuje z uporabniško izkušnjo, vključno z izkušnjo invalidov. [Sprememba 63]

6.   Načine poročanja držav članic Komisiji določi Komisija z izvedbenimi akti. Te izvedbene akte sprejme po svetovalnem postopku iz člena 9(2).
  [Sprememba 64]

Člen 7a

Izvršni organ

1.
     
  Države članice imenujejo pristojni organ (izvršni organ), odgovoren za uveljavljanje skladnosti zadevnih spletišč z zahtevami glede spletne dostopnosti iz člena 3(1). Države članice zagotovijo, da izvršni organ v največji možni meri tesno sodeluje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, vključno s starejšimi, invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami.

2.
     
  Države članice zagotovijo, da ima izvršni organ potrebne človeške in finančne vire za opravljanje naslednjih nalog:

| (a) | spremljanje skladnosti zadevnih spletišč z zahtevami glede spletne dostopnosti, kot je določeno v členu 7; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje skladnosti zadevnih spletišč z zahtevami glede spletne dostopnosti, kot je določeno v členu 7;

| (b) | vzpostavitev pritožbenega mehanizma, s katerim bi fizičnim in pravnim osebam omogočili sporočanje primerov, ko zadevna spletišča ne upoštevajo zahtev glede spletne dostopnosti; ter |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev pritožbenega mehanizma, s katerim bi fizičnim in pravnim osebam omogočili sporočanje primerov, ko zadevna spletišča ne upoštevajo zahtev glede spletne dostopnosti; ter

| (c) | obravnava vseh vloženih pritožb. |
| --- | --- |

(c)

obravnava vseh vloženih pritožb.

3.
     
  Države članice lahko odgovornost za izvajanje dodatnih ukrepov, opredeljenih v členu 6, dodelijo izvršnemu organu.

4.
     
  Države članice Komisijo obvestijo o imenovanju izvršnega organa do ...

   (*2)
  . [Sprememba 65]

Člen 7b

Poročanje

1.
     
  Države članice Komisiji vsaki dve leti poročajo o rezultatih spremljanja, ki so ga opravile v skladu s členom 7, pri čemer vključijo podatke meritev in po potrebi seznam spletišč iz člena 1(3).

2.
     
  Ta poročila vsebujejo tudi ukrepe, sprejete v skladu s členom 6, vključno z morebitnimi splošnimi ugotovitvami, ki jih na podlagi spremljanja pripravijo ustrezni izvršni organi.

3.
     
  Ta poročila se objavijo v lahko dostopnih oblikah.

4.
     
  Načini poročanja držav članic Komisiji se določijo z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9(2). [Sprememba 66]

Člen 7c

Sprememba Priloge Ia

Da bi upoštevali tehnološki napredek, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 za spremembo Priloge Ia. [Sprememba 67]

Člen 7d

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev izvrševanja kazni. Predvidene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice uradno obvestijo Komisijo o teh pravilih do ...

   (*3)

  in jo nemudoma uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah, ki vplivajo nanje. [Sprememba 74]

Člen 8

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(3), člena 5(2) in člena 7c se na Komisijo prenese za nedoločen čas od ... (*4).

3.   Prenos pooblastila iz člena 3(3), člena 5(2) in člena 7c lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Pooblastilo preneha veljati s sklepom o preklicu pooblastila, določenega v navedenem sklepu. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 3(3), člena 5(2) in člena 7c, začnejo veljati samo, če mu Evropski parlament ali Svet ne nasprotujeta v dveh mesecih od uradnega obvestila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet seznanita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 9

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor po Uredbi (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 10

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 30. junija 2014 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Države članice določijo način sklicevanja.

1a.
     
  Države članice ukrepe iz člena 3(1) uporabljajo za vso novo vsebino zadevnih spletišč od ...

   (*5)

  , za vso obstoječo vsebino zadevnih spletišč pa od ...

   (*6)

  . [Sprememba 75]

1b.
     
  Roki uporabe iz odstavka 1a se podaljšajo za dve leti v zvezi z zahtevami za spletno dostopnost glede zvočne vsebine v živo. [Sprememba 70]

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 11

Pregled

Komisija v treh letih po začetku veljavnosti te direktive

  na podlagi poročil držav članic iz člena 7b v roku ...

   (*7) opravi pregled njene uporabe

  te direktive, zlasti Priloge Ia, in ugotovitve pregleda objavi
  . [Sprememba 71]

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 13

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 271, 19.9.2013, str. 116.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

2

(3)  COM(2010) 743 final – ni objavljeno v Uradnem listu.

3

COM(2010) 743 final – ni objavljeno v Uradnem listu.

(4)  COM(2010) 245 final/2

4

COM(2010) 245 final/2

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

5

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 33.

6

(7)  COM(2010) 636 final – ni objavljeno v Uradnem listu.

7

COM(2010) 636 final – ni objavljeno v Uradnem listu.

(8)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

8

(9)  
  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9).

9

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9).

(10)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

10

http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/egovernment-indicators-benchmarking-eeurope

(11)  
  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

11

Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

(12)  http://www.mandate376.eu/

12

(13)  Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

13

(14)  
  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 136).

14

Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 136).

(15)  
  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnih naročilih in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

15

Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnih naročilih in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(*1)  
  UL: prosimo, vstavite datum: eno leto po začetku veljavnosti te direktive.

*1

UL: prosimo, vstavite datum: eno leto po začetku veljavnosti te direktive.

(*2)  
  UL: prosimo, vstavite datum: datum prenosa te direktive.

*2

UL: prosimo, vstavite datum: datum prenosa te direktive.

(*3)  
  UL: Prosimo, vstavite datum: šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

*3

UL: Prosimo, vstavite datum: šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(*4)  UL: prosimo, vstavite datum začetka veljavnosti te direktive.

*4

(*5)  
  UL: Prosimo, vstavite datum: eno leto po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

*5

UL: Prosimo, vstavite datum: eno leto po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

(*6)  
  UL: Prosimo, vstavite datum: tri leta od datuma začetka veljavnosti te direktive.

*6

UL: Prosimo, vstavite datum: tri leta od datuma začetka veljavnosti te direktive.

(*7)  
  UL: prosimo, vstavite datum: dve leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

*7

UL: prosimo, vstavite datum: dve leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

PRILOGA

Vrste spletišč organov javnega sektorja

(iz člena 1(2))

| (1) | Davki na dohodek: davčna napoved, odmerna odločba |
| --- | --- |

(1)

Davki na dohodek: davčna napoved, odmerna odločba

| (2) | Storitve iskanja zaposlitve uradov za zaposlovanje |
| --- | --- |

(2)

Storitve iskanja zaposlitve uradov za zaposlovanje

| (3) | Dajatve iz naslova socialne varnosti: dodatek za brezposelnost, otroški dodatki, zdravstveni stroški (povračila ali neposredna poravnava), štipendije za dijake in študente |
| --- | --- |

(3)

Dajatve iz naslova socialne varnosti: dodatek za brezposelnost, otroški dodatki, zdravstveni stroški (povračila ali neposredna poravnava), štipendije za dijake in študente

| (4) | Osebni dokumenti: potni list ali vozniško dovoljenje |
| --- | --- |

(4)

Osebni dokumenti: potni list ali vozniško dovoljenje

| (5) | Registracija vozila |
| --- | --- |

(5)

Registracija vozila

| (6) | Prošnja za gradbeno dovoljenje |
| --- | --- |

(6)

Prošnja za gradbeno dovoljenje

| (7) | Prijava policiji, npr. v primeru kraje |
| --- | --- |

(7)

Prijava policiji, npr. v primeru kraje

| (8) | Javne knjižnice, npr. katalogi in iskalniki |
| --- | --- |

(8)

Javne knjižnice, npr. katalogi in iskalniki

| (9) | Zahteva in izdaja rojstnih in poročnih listov |
| --- | --- |

(9)

Zahteva in izdaja rojstnih in poročnih listov

| (10) | Vpis v višje izobraževanje ali na univerzo |
| --- | --- |

(10)

Vpis v višje izobraževanje ali na univerzo

| (11) | Obvestila o spremembi stalnega prebivališča |
| --- | --- |

(11)

Obvestila o spremembi stalnega prebivališča

| (12) | Zdravstvene storitve: interaktivni nasveti o razpoložljivosti storitev, spletne storitve za paciente, naročanje.
  [Sprememba 72] |
| --- | --- |

(12)

Zdravstvene storitve: interaktivni nasveti o razpoložljivosti storitev, spletne storitve za paciente, naročanje.
  [Sprememba 72]

Priloga Ia

Vrste javnih nalog iz točke (b) člena 1(2)

| (1) | Omrežne storitve: oskrba s plinom, toplotno energijo, elektriko in vodo; poštne storitve; omrežja in storitve elektronskega komuniciranja; |
| --- | --- |

(1)

Omrežne storitve: oskrba s plinom, toplotno energijo, elektriko in vodo; poštne storitve; omrežja in storitve elektronskega komuniciranja;

| (2) | storitve na področju prometa; |
| --- | --- |

(2)

storitve na področju prometa;

| (3) | osnovne bančne in zavarovalniške storitve (kar vključuje vsaj naslednje: osnovne plačilne račune, zavarovanje stanovanja in stanovanjske opreme, življenjsko zavarovanje in zdravstveno zavarovanje); |
| --- | --- |

(3)

osnovne bančne in zavarovalniške storitve (kar vključuje vsaj naslednje: osnovne plačilne račune, zavarovanje stanovanja in stanovanjske opreme, življenjsko zavarovanje in zdravstveno zavarovanje);

| (4) | osnovno, srednje in višje izobraževanje ter izobraževanje odraslih; |
| --- | --- |

(4)

osnovno, srednje in višje izobraževanje ter izobraževanje odraslih;

| (5) | zakonsko določeni in dopolnilni sistemi socialne varnosti, ki krijejo temeljna življenjska tveganja (kar vključuje vsaj tista, povezana z zdravjem, staranjem, nesrečami pri delu, brezposelnostjo, upokojitvijo in invalidnostjo); |
| --- | --- |

(5)

zakonsko določeni in dopolnilni sistemi socialne varnosti, ki krijejo temeljna življenjska tveganja (kar vključuje vsaj tista, povezana z zdravjem, staranjem, nesrečami pri delu, brezposelnostjo, upokojitvijo in invalidnostjo);

| (6) | zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

(6)

zdravstvene storitve;

| (7) | storitve nege in varstva otrok; |
| --- | --- |

(7)

storitve nege in varstva otrok;

| (8) | druge bistvene storitve, ki se javnosti zagotovijo neposredno za lažje vključevanje v družbo in zaščito temeljnih pravic; |
| --- | --- |

(8)

druge bistvene storitve, ki se javnosti zagotovijo neposredno za lažje vključevanje v družbo in zaščito temeljnih pravic;

| (9) | kulturne dejavnosti in turistične informacije. |
| --- | --- |

(9)

kulturne dejavnosti in turistične informacije.

[Sprememba 73]

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/638 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/638

---

P7_TA(2014)0159

Skupno evropsko prodajno pravo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu (COM(2011)0635 – C7-0329/2011 – 2011/0284(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/64)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0635), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0635),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0329/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0329/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj belgijskega senata, nemškega zveznega parlamenta, avstrijskega zveznega sveta, in zgornjega doma parlamenta Združenega kraljestva v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj belgijskega senata, nemškega zveznega parlamenta, avstrijskega zveznega sveta, in zgornjega doma parlamenta Združenega kraljestva v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0301/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0301/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 75.

---

P7_TC1-COD(2011)0284

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem evropskem prodajnem pravu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V čezmejni gospodarski dejavnosti je še vedno precej omejitev, ki preprečujejo koriščenje vseh možnosti notranjega trga za rast in ustvarjanje delovnih mest. Na splošno le eden od desetih trgovcev v Uniji izvaža blago znotraj Unije in večina teh izvaža le v nekaj držav članic. Glede na vrsto ovir čezmejne trgovine, vključno z davčnimi predpisi, upravnimi zahtevami, težavami z dobavo, jezikom in kulturo, trgovci štejejo težavo v zvezi z iskanjem določb tujega pogodbenega prava med najpomembnejše ovire v pravnih poslih med podjetji in potrošniki ter v pravnih poslih med podjetji. To tudi potrošnike postavlja v slabši položaj, saj imajo omejen dostop do blaga. Različni nacionalni pogodbeni predpisi zato preprečujejo izvrševanje temeljnih svoboščin, kot je prost pretok blaga in storitev, ter pomenijo oviro pri delovanju in trajni uveljavitvi notranjega trga. Njihov učinek je tudi omejevanje konkurence, zlasti na trgih manjših držav članic. |
| --- | --- |

(1)

V čezmejni gospodarski dejavnosti je še vedno precej omejitev, ki preprečujejo koriščenje vseh možnosti notranjega trga za rast in ustvarjanje delovnih mest. Na splošno le eden od desetih trgovcev v Uniji izvaža blago znotraj Unije in večina teh izvaža le v nekaj držav članic. Glede na vrsto ovir čezmejne trgovine, vključno z davčnimi predpisi, upravnimi zahtevami, težavami z dobavo, jezikom in kulturo, trgovci štejejo težavo v zvezi z iskanjem določb tujega pogodbenega prava med najpomembnejše ovire v pravnih poslih med podjetji in potrošniki ter v pravnih poslih med podjetji. To tudi potrošnike postavlja v slabši položaj, saj imajo omejen dostop do blaga. Različni nacionalni pogodbeni predpisi zato preprečujejo izvrševanje temeljnih svoboščin, kot je prost pretok blaga in storitev, ter pomenijo oviro pri delovanju in trajni uveljavitvi notranjega trga. Njihov učinek je tudi omejevanje konkurence, zlasti na trgih manjših držav članic.

| (2) | Pogodbe so nujno potreben pravni instrument za vsak gospodarski pravni posel. Potrebe trgovcev po opredelitvi prava, ki se uporabi, ali po pogajanjih o njem, ugotavljanju vsebine določb veljavnega tujega prava, kar pogosto vključuje prevajanje, po pridobivanju pravnih nasvetov zaradi seznanitve s pravnimi zahtevami ter po prilagajanju pogodb različnim nacionalnim predpisom, ki lahko veljajo v čezmejnem poslovanju, povečujejo zapletenost čezmejne trgovine in zvišujejo njene stroške v primerjavi z domačo trgovino. Ovire v zvezi s pogodbenim pravom so zato dejavnik, ki precejšnje število k izvozu usmerjenih trgovcev najbolj odvrača od vstopa na področje čezmejne trgovine ali širitve njihovega poslovanja v več držav članic. Njihov odvračilni učinek je zlasti velik za mala in srednja podjetja (MSP), za katera so stroški vstopa na več tujih trgov glede na njihov promet še posebej visoki. Posledično so trgovci prikrajšani za priložnost prihranka stroškov, ki bi jo lahko izkoristili, če bi bilo blago in storitve mogoče tržiti na podlagi enotnega pogodbenega prava za vse njihove čezmejne pravne posle, v spletnem okolju pa na eni enotni spletni strani. |
| --- | --- |

(2)

Pogodbe so nujno potreben pravni instrument za vsak gospodarski pravni posel. Potrebe trgovcev po opredelitvi prava, ki se uporabi, ali po pogajanjih o njem, ugotavljanju vsebine določb veljavnega tujega prava, kar pogosto vključuje prevajanje, po pridobivanju pravnih nasvetov zaradi seznanitve s pravnimi zahtevami ter po prilagajanju pogodb različnim nacionalnim predpisom, ki lahko veljajo v čezmejnem poslovanju, povečujejo zapletenost čezmejne trgovine in zvišujejo njene stroške v primerjavi z domačo trgovino. Ovire v zvezi s pogodbenim pravom so zato dejavnik, ki precejšnje število k izvozu usmerjenih trgovcev najbolj odvrača od vstopa na področje čezmejne trgovine ali širitve njihovega poslovanja v več držav članic. Njihov odvračilni učinek je zlasti velik za mala in srednja podjetja (MSP), za katera so stroški vstopa na več tujih trgov glede na njihov promet še posebej visoki. Posledično so trgovci prikrajšani za priložnost prihranka stroškov, ki bi jo lahko izkoristili, če bi bilo blago in storitve mogoče tržiti na podlagi enotnega pogodbenega prava za vse njihove čezmejne pravne posle, v spletnem okolju pa na eni enotni spletni strani.

| (3) | S pogodbenim pravom povezani stroški pravnih poslov, za katere se je izkazalo, da so precej visoki, in pravne ovire, ki izhajajo iz razlik med nacionalnimi prisilnimi predpisi o varstvu potrošnikov, neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga v zvezi s pravnimi posli med podjetji in potrošniki. V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3), se bodo vsakokrat, ko trgovec usmeri svoje dejavnosti k potrošnikom v drugi državi članici, uporabile določbe varstva potrošnikov države članice običajnega prebivališča potrošnika, ki zagotavljajo višjo raven varstva in jih v skladu z navedenim pravom z dogovorom ni mogoče izključiti, tudi če sta stranki izbrali drugo pravo, ki naj se uporabi. Zato se morajo trgovci vnaprej seznaniti s tem, ali potrošniško pravo zagotavlja višjo raven varstva, in zagotoviti, da njihova pogodba izpolnjuje njegove zahteve. Poleg tega na področju spletne trgovine prilagoditve spletne strani, ki mora ustrezati obveznim zahtevam veljavnih tujih predpisov na področju potrošniških pogodb, vključujejo dodatne stroške. Dosedanje usklajevanje potrošniškega prava na ravni Unije je sicer privedlo do določenega zbližanja na nekaterih področjih. Vendar pa so razlike v zakonodajah držav članic še naprej bistvene; obstoječa raven usklajenosti državam članicam omogoča širok nabor možnosti glede načina izpolnitve zakonodajnih zahtev Unije in ravni varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

(3)

S pogodbenim pravom povezani stroški pravnih poslov, za katere se je izkazalo, da so precej visoki, in pravne ovire, ki izhajajo iz razlik med nacionalnimi prisilnimi predpisi o varstvu potrošnikov, neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga v zvezi s pravnimi posli med podjetji in potrošniki. V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3), se bodo vsakokrat, ko trgovec usmeri svoje dejavnosti k potrošnikom v drugi državi članici, uporabile določbe varstva potrošnikov države članice običajnega prebivališča potrošnika, ki zagotavljajo višjo raven varstva in jih v skladu z navedenim pravom z dogovorom ni mogoče izključiti, tudi če sta stranki izbrali drugo pravo, ki naj se uporabi. Zato se morajo trgovci vnaprej seznaniti s tem, ali potrošniško pravo zagotavlja višjo raven varstva, in zagotoviti, da njihova pogodba izpolnjuje njegove zahteve. Poleg tega na področju spletne trgovine prilagoditve spletne strani, ki mora ustrezati obveznim zahtevam veljavnih tujih predpisov na področju potrošniških pogodb, vključujejo dodatne stroške. Dosedanje usklajevanje potrošniškega prava na ravni Unije je sicer privedlo do določenega zbližanja na nekaterih področjih. Vendar pa so razlike v zakonodajah držav članic še naprej bistvene; obstoječa raven usklajenosti državam članicam omogoča širok nabor možnosti glede načina izpolnitve zakonodajnih zahtev Unije in ravni varstva potrošnikov.

| (4) | Ovire v zvezi s pogodbenim pravom, ki trgovcem preprečujejo, da bi v celoti izkoristili možnosti notranjega trga, škodujejo tudi potrošnikom. Posledica manjšega obsega čezmejne trgovine sta manjši obseg uvoza in manjša konkurenca. Manjša izbira blaga po višjih cenah lahko pomeni slabši položaj potrošnikov, ker jim manj tujih trgovcev neposredno ponuja svoje proizvode in storitve, posredno pa tudi zaradi omejene čezmejne trgovine na debelo med podjetji. Medtem ko bi čezmejno nakupovanje lahko omogočilo pomembne gospodarske prednosti večjega števila in boljših ponudb, pa veliko potrošnikov tudi okleva pri čezmejnem nakupovanju, saj niso prepričani o svojih pravicah. Nekateri od glavnih pomislekov potrošnikov so povezani s pogodbenim pravom, na primer, ali bi uživali ustrezno varstvo v primeru nakupa proizvodov z napako. Zato znatno število potrošnikov raje kupuje na domačem trgu, tudi če to pomeni manjšo izbiro ali višje cene. |
| --- | --- |

(4)

Ovire v zvezi s pogodbenim pravom, ki trgovcem preprečujejo, da bi v celoti izkoristili možnosti notranjega trga, škodujejo tudi potrošnikom. Posledica manjšega obsega čezmejne trgovine sta manjši obseg uvoza in manjša konkurenca. Manjša izbira blaga po višjih cenah lahko pomeni slabši položaj potrošnikov, ker jim manj tujih trgovcev neposredno ponuja svoje proizvode in storitve, posredno pa tudi zaradi omejene čezmejne trgovine na debelo med podjetji. Medtem ko bi čezmejno nakupovanje lahko omogočilo pomembne gospodarske prednosti večjega števila in boljših ponudb, pa veliko potrošnikov tudi okleva pri čezmejnem nakupovanju, saj niso prepričani o svojih pravicah. Nekateri od glavnih pomislekov potrošnikov so povezani s pogodbenim pravom, na primer, ali bi uživali ustrezno varstvo v primeru nakupa proizvodov z napako. Zato znatno število potrošnikov raje kupuje na domačem trgu, tudi če to pomeni manjšo izbiro ali višje cene.

| (5) | Poleg tega je tistim potrošnikom, ki želijo izkoristiti razlike v cenah med državami članicami s kupovanjem pri trgovcu iz druge države članice, zaradi odklonitve trgovca to pogosto onemogočeno. Spletno trgovanje je sicer zelo olajšalo iskanje ponudb ter primerjavo cen in drugih pogojev ne glede na sedež trgovca, vendar pa naročila potrošnikov iz tujine zelo pogosto odklonijo trgovci, ki ne sklepajo čezmejnih pravnih poslov. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je tistim potrošnikom, ki želijo izkoristiti razlike v cenah med državami članicami s kupovanjem pri trgovcu iz druge države članice, zaradi odklonitve trgovca to pogosto onemogočeno. Spletno trgovanje je sicer zelo olajšalo iskanje ponudb ter primerjavo cen in drugih pogojev ne glede na sedež trgovca, vendar pa naročila potrošnikov iz tujine zelo pogosto odklonijo trgovci, ki ne sklepajo čezmejnih pravnih poslov.

| (6) | Razlike v nacionalnih pogodbenih predpisih zato pomenijo ovire, ki potrošnikom in trgovcem preprečujejo koriščenje ugodnosti notranjega trga. Navedene ovire v zvezi s pogodbenim pravom bi bile občutno manjše, če bi pogodbe temeljile na enotnem sklopu določb pogodbenega prava ne glede na sedež oziroma stalno prebivališče strank. Takšen enotni sklop določb pogodbenega prava bi moral obsegati vse pogodbene faze in zajemati področja, ki so najpomembnejša pri sklepanju pogodb. Vsebovati bi moral tudi popolnoma usklajene določbe o varstvu potrošnikov. |
| --- | --- |

(6)

Razlike v nacionalnih pogodbenih predpisih zato pomenijo ovire, ki potrošnikom in trgovcem preprečujejo koriščenje ugodnosti notranjega trga. Navedene ovire v zvezi s pogodbenim pravom bi bile občutno manjše, če bi pogodbe temeljile na enotnem sklopu določb pogodbenega prava ne glede na sedež oziroma stalno prebivališče strank. Takšen enotni sklop določb pogodbenega prava bi moral obsegati vse pogodbene faze in zajemati področja, ki so najpomembnejša pri sklepanju pogodb. Vsebovati bi moral tudi popolnoma usklajene določbe o varstvu potrošnikov.

| (7) | Tudi razlike v nacionalnih pogodbenih predpisih in njihov vpliv na čezmejno trgovino omejujejo konkurenco. Majhen obseg čezmejne trgovine pomeni manjšo konkurenco in manj spodbud trgovcem k večji inovativnosti in izboljšanju kakovosti njihovih proizvodov ali znižanju cen. Zlasti v manjših državah članicah z omejenim številom domačih konkurentov lahko odločitev tujih trgovcev, da ne bodo vstopili na njihove trge zaradi stroškov in zapletenosti, omeji konkurenco, kar vidno vpliva na izbiro in raven cen razpoložljivih proizvodov. Poleg tega lahko ovire čezmejnega trgovanja ogrozijo konkurenco med MSP in večjimi podjetji. Zaradi pomembnega vpliva stroškov pravnih poslov glede na promet je precej verjetneje, da bo na tuji trg vstopil večji konkurent in ne MSP. |
| --- | --- |

(7)

Tudi razlike v nacionalnih pogodbenih predpisih in njihov vpliv na čezmejno trgovino omejujejo konkurenco. Majhen obseg čezmejne trgovine pomeni manjšo konkurenco in manj spodbud trgovcem k večji inovativnosti in izboljšanju kakovosti njihovih proizvodov ali znižanju cen. Zlasti v manjših državah članicah z omejenim številom domačih konkurentov lahko odločitev tujih trgovcev, da ne bodo vstopili na njihove trge zaradi stroškov in zapletenosti, omeji konkurenco, kar vidno vpliva na izbiro in raven cen razpoložljivih proizvodov. Poleg tega lahko ovire čezmejnega trgovanja ogrozijo konkurenco med MSP in večjimi podjetji. Zaradi pomembnega vpliva stroškov pravnih poslov glede na promet je precej verjetneje, da bo na tuji trg vstopil večji konkurent in ne MSP.

| (8) | Za

  Ovire v zvezi s pogodbenim pravom potrošnikom in trgovcem onemogočajo celovito izkoriščanje možnosti notranjega trga, zlasti na področju prodaje na daljavo, ki bi moralo biti eno od oprijemljivih rezultatov notranjega trga. Digitalna razsežnost notranjega trga postaja še zlasti pomembna za potrošnike in trgovce, saj potrošniki vse pogosteje kupujejo prek interneta, vse več trgovcev pa prodaja na spletu. Ker se komunikacijska in informacijska tehnologija nenehno razvija in postaja vse bolj dostopna, ima internetna prodaja zelo velike možnosti za rast. Glede na to in za
  premagovanje navedenih

  tovrstnih
  ovir v zvezi s pogodbenim pravom bi morali stranki imeti možnost dogovora, da pogodbe med njima

  , ki jih skleneta na daljavo, zlasti na spletu,
  ureja enotni sklop določb pogodbenega prava z enakim pomenom in razlago v vseh državah članicah, tj. skupno evropsko prodajno pravo.
  To
  skupno evropsko prodajno pravo bi moralo biti dodatna možnost, ki bi povečala

  za prodajo na daljavo
  ,
  zlasti na internetu, saj bi povečalo
  razpoložljive možnosti izbire strank in bila

  bilo
  na voljo za uporabo, kadar koli bi stranki soglašali o njegovi koristnosti za lajšanje čezmejne trgovine ter v izogib stroškom pravnih poslov in oportunitetnim stroškom, pa tudi drugim oviram čezmejne trgovine v zvezi s pogodbenim pravom. Podlaga pogodbenega razmerja bi moralo postati le takrat, kadar stranki soglašata o njegovi uporabi. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(8)

Za

  Ovire v zvezi s pogodbenim pravom potrošnikom in trgovcem onemogočajo celovito izkoriščanje možnosti notranjega trga, zlasti na področju prodaje na daljavo, ki bi moralo biti eno od oprijemljivih rezultatov notranjega trga. Digitalna razsežnost notranjega trga postaja še zlasti pomembna za potrošnike in trgovce, saj potrošniki vse pogosteje kupujejo prek interneta, vse več trgovcev pa prodaja na spletu. Ker se komunikacijska in informacijska tehnologija nenehno razvija in postaja vse bolj dostopna, ima internetna prodaja zelo velike možnosti za rast. Glede na to in za
  premagovanje navedenih

  tovrstnih
  ovir v zvezi s pogodbenim pravom bi morali stranki imeti možnost dogovora, da pogodbe med njima

  , ki jih skleneta na daljavo, zlasti na spletu,
  ureja enotni sklop določb pogodbenega prava z enakim pomenom in razlago v vseh državah članicah, tj. skupno evropsko prodajno pravo.
  To
  skupno evropsko prodajno pravo bi moralo biti dodatna možnost, ki bi povečala

  za prodajo na daljavo
  ,
  zlasti na internetu, saj bi povečalo
  razpoložljive možnosti izbire strank in bila

  bilo
  na voljo za uporabo, kadar koli bi stranki soglašali o njegovi koristnosti za lajšanje čezmejne trgovine ter v izogib stroškom pravnih poslov in oportunitetnim stroškom, pa tudi drugim oviram čezmejne trgovine v zvezi s pogodbenim pravom. Podlaga pogodbenega razmerja bi moralo postati le takrat, kadar stranki soglašata o njegovi uporabi. [Sprememba 1]

| (9) | Ta uredba določa skupno evropsko prodajno pravo. Usklajuje

  za pogodbe na daljavo, zlasti za spletne pogodbe
  .
  Približuje
  pogodbene predpise držav članic, in sicer ne z zahtevo po spremembah sicer veljavnega

  prvega
  nacionalnega
  režima
  pogodbenega prava, temveč z oblikovanjem drugega režima pogodbenega prava v vsaki državi članici, ki velja za pogodbe na njegovem področju uporabe. Ta drugi režim
  , ki se neposredno uporablja,
  bi moral biti
  sestavni del pravnega reda, ki se uporablja na ozemlju držav članic. Če to omogoča področje njegove uporabe in so stranke sklenile veljaven dogovor o njegovi uporabi, bi se moralo v okviru tega pravnega reda namesto prvega nacionalnega režima pogodbenega prava uporabljati skupno evropsko prodajno pravo. Moral bi biti
  enak po vsej Uniji in veljati poleg sicer veljavnih določb nacionalnega pogodbenega prava. Skupno evropsko prodajno pravo bi bilo treba za čezmejno pogodbo uporabljati prostovoljno, na podlagi izrecnega soglasja strank. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba določa skupno evropsko prodajno pravo. Usklajuje

  za pogodbe na daljavo, zlasti za spletne pogodbe
  .
  Približuje
  pogodbene predpise držav članic, in sicer ne z zahtevo po spremembah sicer veljavnega

  prvega
  nacionalnega
  režima
  pogodbenega prava, temveč z oblikovanjem drugega režima pogodbenega prava v vsaki državi članici, ki velja za pogodbe na njegovem področju uporabe. Ta drugi režim
  , ki se neposredno uporablja,
  bi moral biti
  sestavni del pravnega reda, ki se uporablja na ozemlju držav članic. Če to omogoča področje njegove uporabe in so stranke sklenile veljaven dogovor o njegovi uporabi, bi se moralo v okviru tega pravnega reda namesto prvega nacionalnega režima pogodbenega prava uporabljati skupno evropsko prodajno pravo. Moral bi biti
  enak po vsej Uniji in veljati poleg sicer veljavnih določb nacionalnega pogodbenega prava. Skupno evropsko prodajno pravo bi bilo treba za čezmejno pogodbo uporabljati prostovoljno, na podlagi izrecnega soglasja strank. [Sprememba 2]

| (10) | Dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava bi moral biti izbira, opravljena na področju uporabe

  v okviru
  zadevnega nacionalnega prava

  pravnega reda
  , ki
  je opredeljen kot pravo
  , ki se uporabi bodisi v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 bodisi v zvezi z dolžnostmi obveščanja pred sklenitvijo pogodbe v skladu z Uredbo (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4), oziroma na podlagi katere koli druge ustrezne kolizijske določbe. Dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava zato ne bi smel pomeniti

  je rezultat
  izbire prava, ki se uporabi,

  med dvema različnima režimoma v istem nacionalnem pravnem redu. Ta izbira torej ne pomeni izbire med dvema nacionalnima pravnima redoma
  v smislu kolizijskih določb, ne bi se smel z njimi

  smela
  z 
  njim
  zamenjevati in ne bi smel

  smela
  posegati vanje. Ta uredba zato ne vpliva na veljavne kolizijske določbe
  , kot so tiste v Uredbi (ES) št. 593/2008
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(10)

Dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava bi moral biti izbira, opravljena na področju uporabe

  v okviru
  zadevnega nacionalnega prava

  pravnega reda
  , ki
  je opredeljen kot pravo
  , ki se uporabi bodisi v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 bodisi v zvezi z dolžnostmi obveščanja pred sklenitvijo pogodbe v skladu z Uredbo (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4), oziroma na podlagi katere koli druge ustrezne kolizijske določbe. Dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava zato ne bi smel pomeniti

  je rezultat
  izbire prava, ki se uporabi,

  med dvema različnima režimoma v istem nacionalnem pravnem redu. Ta izbira torej ne pomeni izbire med dvema nacionalnima pravnima redoma
  v smislu kolizijskih določb, ne bi se smel z njimi

  smela
  z 
  njim
  zamenjevati in ne bi smel

  smela
  posegati vanje. Ta uredba zato ne vpliva na veljavne kolizijske določbe
  , kot so tiste v Uredbi (ES) št. 593/2008
  . [Sprememba 3]

| (11) | Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo obsegati popoln

  celovit
  sklop popolnoma usklajenih

  enotnih
  prisilnih določb o varstvu potrošnikov. Navedene določbe bi morale v skladu s členom 114(3) Pogodbe zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov z namenom okrepitve zaupanja potrošnikov v skupno evropsko prodajno pravo in tako potrošnikom zagotoviti spodbudo za sklepanje čezmejnih pogodb na navedeni podlagi. Določbe bi morale ohraniti ali zvišati raven varstva, ki ga potrošniki uživajo na podlagi potrošniškega prava Unije.
  Poleg tega sprejetje te uredbe ne bi smelo preprečiti pregleda direktive o pravicah potrošnikov, da bi se varstvo potrošnikov v državah članicah v celoti uskladilo na visoki ravni.[Sprememba 4] |
| --- | --- |

(11)

Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo obsegati popoln

  celovit
  sklop popolnoma usklajenih

  enotnih
  prisilnih določb o varstvu potrošnikov. Navedene določbe bi morale v skladu s členom 114(3) Pogodbe zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov z namenom okrepitve zaupanja potrošnikov v skupno evropsko prodajno pravo in tako potrošnikom zagotoviti spodbudo za sklepanje čezmejnih pogodb na navedeni podlagi. Določbe bi morale ohraniti ali zvišati raven varstva, ki ga potrošniki uživajo na podlagi potrošniškega prava Unije.
  Poleg tega sprejetje te uredbe ne bi smelo preprečiti pregleda direktive o pravicah potrošnikov, da bi se varstvo potrošnikov v državah članicah v celoti uskladilo na visoki ravni.[Sprememba 4]

| (11a) | Opredelitev pojma potrošnik bi morala zajeti fizične osebe, ki delujejo zunaj svoje trgovske, poslovne ali obrtne dejavnosti ali poklica. Vendar bi morala v primeru pogodb z dvojnim namenom oseba veljati za potrošnika tudi, kadar je pogodba sklenjena deloma za namene njene trgovske dejavnosti in deloma zunaj okvira te dejavnosti, pri čemer je namen trgovske dejavnosti tako omejen, da ne prevladuje v celotnem kontekstu pogodbe. Ocena, ali fizična oseba v celoti ali deloma ravna za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno ali poklicno dejavnostjo, bi morala biti odvisna od tega, kako ta oseba nastopa proti pogodbeni stranki. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(11a)

Opredelitev pojma potrošnik bi morala zajeti fizične osebe, ki delujejo zunaj svoje trgovske, poslovne ali obrtne dejavnosti ali poklica. Vendar bi morala v primeru pogodb z dvojnim namenom oseba veljati za potrošnika tudi, kadar je pogodba sklenjena deloma za namene njene trgovske dejavnosti in deloma zunaj okvira te dejavnosti, pri čemer je namen trgovske dejavnosti tako omejen, da ne prevladuje v celotnem kontekstu pogodbe. Ocena, ali fizična oseba v celoti ali deloma ravna za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno ali poklicno dejavnostjo, bi morala biti odvisna od tega, kako ta oseba nastopa proti pogodbeni stranki. [Sprememba 5]

| (12) | Če sta se stranki veljavno dogovorili o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, bi moralo le skupno evropsko prodajno pravo urejati zadeve z njegovega področja uporabe.
  Ker skupno evropsko prodajno pravo obsega popoln

  celovit
  sklop popolnoma usklajenih

  enotnih
  prisilnih določb o varstvu potrošnikov, na tem področju ne bo neskladij med predpisi držav članic, kadar se bosta stranki dogovorili o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava. Zato člen 6(2) Uredbe (ES) št. 593/2008, ki temelji na različnih ravneh varstva potrošnikov v državah članicah, nima praktičnega pomena za vprašanja, ki jih ureja skupno evropsko prodajno pravo
  , saj bi pomenilo primerjavo med prisilnimi določbami dveh enakih drugih režimov pogodbenega prava
  . [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(12)

Če sta se stranki veljavno dogovorili o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, bi moralo le skupno evropsko prodajno pravo urejati zadeve z njegovega področja uporabe.
  Ker skupno evropsko prodajno pravo obsega popoln

  celovit
  sklop popolnoma usklajenih

  enotnih
  prisilnih določb o varstvu potrošnikov, na tem področju ne bo neskladij med predpisi držav članic, kadar se bosta stranki dogovorili o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava. Zato člen 6(2) Uredbe (ES) št. 593/2008, ki temelji na različnih ravneh varstva potrošnikov v državah članicah, nima praktičnega pomena za vprašanja, ki jih ureja skupno evropsko prodajno pravo
  , saj bi pomenilo primerjavo med prisilnimi določbami dveh enakih drugih režimov pogodbenega prava
  . [Sprememba 6]

| (13) | Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo biti na voljo za čezmejne pogodbe, saj so na tem področju razlike v nacionalnih predpisih vzrok za zapletenost in dodatne stroške ter odvračajo stranke od sklepanja pogodbenih razmerij
  , hkrati pa trgovina na daljavo, zlasti spletna trgovina, prinaša velike možnosti
  . Čezmejno naravo pogodbe bi bilo treba oceniti na podlagi običajnega sedeža strank v pogodbah med podjetji. V pogodbi med podjetjem in potrošnikom bi bil čezmejni element podan, če je splošni naslov, ki ga navede potrošnik, naslov dobave blaga ali naslov za izstavitev računa, ki ga navede potrošnik, v državi članici, v kateri trgovec nima običajnega sedeža. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(13)

Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo biti na voljo za čezmejne pogodbe, saj so na tem področju razlike v nacionalnih predpisih vzrok za zapletenost in dodatne stroške ter odvračajo stranke od sklepanja pogodbenih razmerij
  , hkrati pa trgovina na daljavo, zlasti spletna trgovina, prinaša velike možnosti
  . Čezmejno naravo pogodbe bi bilo treba oceniti na podlagi običajnega sedeža strank v pogodbah med podjetji. V pogodbi med podjetjem in potrošnikom bi bil čezmejni element podan, če je splošni naslov, ki ga navede potrošnik, naslov dobave blaga ali naslov za izstavitev računa, ki ga navede potrošnik, v državi članici, v kateri trgovec nima običajnega sedeža. [Sprememba 7]

| (14) | Uporaba skupnega evropskega prodajnega prava ne bi smela biti omejena na čezmejne primere v državah članicah, ampak bi morala biti na voljo tudi za lajšanje trgovine med državami članicami in tretjimi državami. Kadar gre za potrošnike iz tretjih držav, se za dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, ki bi za potrošnika pomenil izbiro zanj tujega prava, uporabijo veljavne kolizijske določbe. |
| --- | --- |

(14)

Uporaba skupnega evropskega prodajnega prava ne bi smela biti omejena na čezmejne primere v državah članicah, ampak bi morala biti na voljo tudi za lajšanje trgovine med državami članicami in tretjimi državami. Kadar gre za potrošnike iz tretjih držav, se za dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, ki bi za potrošnika pomenil izbiro zanj tujega prava, uporabijo veljavne kolizijske določbe.

| (15) | Tudi trgovcem, ki trgujejo na domačem in tujem trgu, bi se lahko zdelo koristno uporabiti enotno pogodbo za vse njihove pravne posle. Zato bi morale imeti države članice svobodo pri tem, da uporabo skupnega evropskega prodajnega prava omogočijo tudi strankam, ki pravne posle sklepajo izključno na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(15)

Tudi trgovcem, ki trgujejo na domačem in tujem trgu, bi se lahko zdelo koristno uporabiti enotno pogodbo za vse njihove pravne posle. Zato bi morale imeti države članice svobodo pri tem, da uporabo skupnega evropskega prodajnega prava omogočijo tudi strankam, ki pravne posle sklepajo izključno na nacionalni ravni.

| (16) | Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo biti na voljo zlasti za pogodbo o prodaji premičnin, vključno z izdelavo ali proizvodnjo takega blaga, saj je to z gospodarskega vidika najpomembnejša vrsta pogodbe, ki bi lahko pomenila posebno priložnost za povečanje obsega čezmejne trgovine, zlasti na področju spletnega trgovanja. |
| --- | --- |

(16)

Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo biti na voljo zlasti za pogodbo o prodaji premičnin, vključno z izdelavo ali proizvodnjo takega blaga, saj je to z gospodarskega vidika najpomembnejša vrsta pogodbe, ki bi lahko pomenila posebno priložnost za povečanje obsega čezmejne trgovine, zlasti na področju spletnega trgovanja.

| (17) | Zaradi naraščajočega pomena digitalnega gospodarstva bi moralo področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava zajemati tudi pogodbe o dobavi digitalne vsebine. Število prenosov digitalne vsebine v hrambo, obdelavo, dostop do nje in večkratno uporabo, kot je prenos glasbe z interneta, se hitro povečuje in ima velike možnosti za nadaljnje povečevanje, vendar pa ga še vedno ovirata precejšnja raznolikost pravnih sistemov in pravna negotovost. Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo zato zajemati dobavo digitalne vsebine ne glede na to, ali je digitalna vsebina dobavljena na snovnem nosilcu. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi naraščajočega pomena digitalnega gospodarstva bi moralo področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava zajemati tudi pogodbe o dobavi digitalne vsebine. Število prenosov digitalne vsebine v hrambo, obdelavo, dostop do nje in večkratno uporabo, kot je prenos glasbe z interneta, se hitro povečuje in ima velike možnosti za nadaljnje povečevanje, vendar pa ga še vedno ovirata precejšnja raznolikost pravnih sistemov in pravna negotovost. Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo zato zajemati dobavo digitalne vsebine ne glede na to, ali je digitalna vsebina dobavljena na snovnem nosilcu.

| (17a) | Računalništvo v oblaku se hitro razvija in ima velike možnosti za rast. Skupno evropsko prodajno pravo zagotavlja usklajen sklop pravil, prilagojenih dobavi na daljavo, zlasti spletni dobavi digitalne vsebine in povezanih storitev. Ta pravila bi moralo biti možno uporabljati tudi, kadar se digitalna vsebina ali povezane storitve zagotavljajo z uporabo oblaka, zlasti kadar je mogoče digitalno vsebino naložiti z oblaka prodajalca ali je začasno shranjena na oblaku izvajalca storitve. [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(17a)

Računalništvo v oblaku se hitro razvija in ima velike možnosti za rast. Skupno evropsko prodajno pravo zagotavlja usklajen sklop pravil, prilagojenih dobavi na daljavo, zlasti spletni dobavi digitalne vsebine in povezanih storitev. Ta pravila bi moralo biti možno uporabljati tudi, kadar se digitalna vsebina ali povezane storitve zagotavljajo z uporabo oblaka, zlasti kadar je mogoče digitalno vsebino naložiti z oblaka prodajalca ali je začasno shranjena na oblaku izvajalca storitve. [Sprememba 8]

| (18) | Trgovci digitalno vsebino pogosto dobavljajo ne le proti plačilu, ampak tudi v kombinaciji z ločeno plačanim blagom in storitvami, vključno z nedenarnim nadomestilom, kot je omogočanje dostopa do osebnih podatkov, ali brezplačno v okviru strategije trženja na podlagi pričakovanja, da bo potrošnik pozneje kupil dodatne ali bolj prefinjene proizvode digitalne vsebine. Zaradi te posebne tržne strukture in dejstva, da lahko napake v dobavljeni digitalni vsebini škodujejo gospodarskim interesom potrošnika ne glede na pogoje, pod katerimi je bila dobavljena, možnost uporabe skupnega evropskega prodajnega prava ne bi smela biti odvisna od tega, ali se za zadevno posebno digitalno vsebino plača cena ali ne.
  Vendar bi morala biti v teh primerih pravna sredstva kupca omejena na odškodnino. Po drugi strani bi moral imeti kupec možnost uporabe vseh pravnih sredstev razen znižanja cene, tudi če ni dolžan plačati cene dobave digitalne vsebine, pod pogojem, da je njegova nasprotna dajatev, kot je zagotavljanje osebnih podatkov ali drugih storitev, ki imajo za dobavitelja tržno vrednost, enakovredno plačilu cene, glede na to, da v teh primerih digitalna vsebina dejansko ni dobavljena brezplačno. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(18)

Trgovci digitalno vsebino pogosto dobavljajo ne le proti plačilu, ampak tudi v kombinaciji z ločeno plačanim blagom in storitvami, vključno z nedenarnim nadomestilom, kot je omogočanje dostopa do osebnih podatkov, ali brezplačno v okviru strategije trženja na podlagi pričakovanja, da bo potrošnik pozneje kupil dodatne ali bolj prefinjene proizvode digitalne vsebine. Zaradi te posebne tržne strukture in dejstva, da lahko napake v dobavljeni digitalni vsebini škodujejo gospodarskim interesom potrošnika ne glede na pogoje, pod katerimi je bila dobavljena, možnost uporabe skupnega evropskega prodajnega prava ne bi smela biti odvisna od tega, ali se za zadevno posebno digitalno vsebino plača cena ali ne.
  Vendar bi morala biti v teh primerih pravna sredstva kupca omejena na odškodnino. Po drugi strani bi moral imeti kupec možnost uporabe vseh pravnih sredstev razen znižanja cene, tudi če ni dolžan plačati cene dobave digitalne vsebine, pod pogojem, da je njegova nasprotna dajatev, kot je zagotavljanje osebnih podatkov ali drugih storitev, ki imajo za dobavitelja tržno vrednost, enakovredno plačilu cene, glede na to, da v teh primerih digitalna vsebina dejansko ni dobavljena brezplačno. [Sprememba 9]

| (19) | Zaradi doseganja najvišje možne dodane vrednosti skupnega evropskega prodajnega prava bi moralo njegovo materialno področje uporabe vključevati tudi posebne storitve, ki jih nudi prodajalec ter so neposredno in tesno povezane s posebnim blagom ali posebno digitalno vsebino, dobavljenima na podlagi skupnega evropskega prodajnega prava, v praksi pa so pogosto hkrati del iste ali povezane pogodbe; te posebne storitve so zlasti popravilo, vzdrževanje ali montaža blaga ali popravilo, vzdrževanje ali namestitev digitalne vsebine
  ali začasno shranjevanje digitalne vsebine v oblaku ponudnika
  . [Sprememba 10] |
| --- | --- |

(19)

Zaradi doseganja najvišje možne dodane vrednosti skupnega evropskega prodajnega prava bi moralo njegovo materialno področje uporabe vključevati tudi posebne storitve, ki jih nudi prodajalec ter so neposredno in tesno povezane s posebnim blagom ali posebno digitalno vsebino, dobavljenima na podlagi skupnega evropskega prodajnega prava, v praksi pa so pogosto hkrati del iste ali povezane pogodbe; te posebne storitve so zlasti popravilo, vzdrževanje ali montaža blaga ali popravilo, vzdrževanje ali namestitev digitalne vsebine
  ali začasno shranjevanje digitalne vsebine v oblaku ponudnika
  . [Sprememba 10]

| (19a) | Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi tudi za pogodbo, ki je povezana z drugo pogodbo med istima pogodbenima strankama, če ne gre za prodajno pogodbo, pogodbo o dobavi digitalne vsebine ali pogodbo o povezanih storitvah. Povezano pogodbo ureja ustrezno nacionalno pravo, ki se uporablja v skladu z ustrezno kolizijsko določbo. Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi tudi za pogodbo, ki poleg prodaje blaga, dobave digitalne vsebine in izvajanja povezanih storitev obsega še druge elemente, če je te elemente mogoče razdeliti in se lahko določi njihov delež cene. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(19a)

Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi tudi za pogodbo, ki je povezana z drugo pogodbo med istima pogodbenima strankama, če ne gre za prodajno pogodbo, pogodbo o dobavi digitalne vsebine ali pogodbo o povezanih storitvah. Povezano pogodbo ureja ustrezno nacionalno pravo, ki se uporablja v skladu z ustrezno kolizijsko določbo. Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi tudi za pogodbo, ki poleg prodaje blaga, dobave digitalne vsebine in izvajanja povezanih storitev obsega še druge elemente, če je te elemente mogoče razdeliti in se lahko določi njihov delež cene. [Sprememba 11]

| (20) | Skupno evropsko prodajno pravo ne bi smelo zajemati povezanih pogodb, s katerimi kupec pridobi blago od tretje osebe ali ta zanj opravi storitev. To ne bi bilo primerno, ker tretja oseba ni stranka v dogovoru med pogodbenima strankama o uporabi določb skupnega evropskega prodajnega prava. Povezane pogodbe s tretjimi osebami bi moralo urejati zadevno nacionalno pravo, ki se uporabi v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in Uredbo (ES) št. 864/2007 ali v skladu s katero koli drugo ustrezno kolizijsko določbo. |
| --- | --- |

(20)

Skupno evropsko prodajno pravo ne bi smelo zajemati povezanih pogodb, s katerimi kupec pridobi blago od tretje osebe ali ta zanj opravi storitev. To ne bi bilo primerno, ker tretja oseba ni stranka v dogovoru med pogodbenima strankama o uporabi določb skupnega evropskega prodajnega prava. Povezane pogodbe s tretjimi osebami bi moralo urejati zadevno nacionalno pravo, ki se uporabi v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in Uredbo (ES) št. 864/2007 ali v skladu s katero koli drugo ustrezno kolizijsko določbo.

| (21) | Zaradi osredotočenega in sorazmernega reševanja obstoječih težav notranjega trga in konkurence bi se moralo osebno področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava osredotočiti na stranke, ki jih različnost nacionalnih pogodbenih predpisov odvrača od poslovanja v tujini, kar občutno neugodno vpliva na čezmejno trgovino. Zato bi moralo zajemati vse pravne posle med podjetji in potrošniki ter pogodbe med trgovci, kadar je vsaj ena od strank MSP v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (5). Vendar pa to ne bi smelo posegati v možnost držav članic, da sprejmejo zakonodajo, ki bi v področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava vključila pogodbe med trgovci, ki niso MSP. V vsakem primeru trgovci v pogodbah med podjetji uživajo popolno svobodo sklepanja pogodb, spodbuja pa se jih, da pri pripravi pogodbenih pogojev iščejo navdih v skupnem evropskem prodajnem pravu. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi osredotočenega in sorazmernega reševanja obstoječih težav notranjega trga in konkurence bi se moralo osebno področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava osredotočiti na stranke, ki jih različnost nacionalnih pogodbenih predpisov odvrača od poslovanja v tujini, kar občutno neugodno vpliva na čezmejno trgovino. Zato bi moralo zajemati vse pravne posle med podjetji in potrošniki ter pogodbe med trgovci, kadar je vsaj ena od strank MSP v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES (5). Vendar pa to ne bi smelo posegati v možnost držav članic, da sprejmejo zakonodajo, ki bi v področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava vključila pogodbe med trgovci, ki niso MSP. V vsakem primeru trgovci v pogodbah med podjetji uživajo popolno svobodo sklepanja pogodb, spodbuja pa se jih, da pri pripravi pogodbenih pogojev iščejo navdih v skupnem evropskem prodajnem pravu.

| (22) | Dogovor med pogodbenima strankama
  o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava
  je nepogrešljiv za
  njegovo
  uporabo. Za navedeni dogovor bi morale v pravnih poslih med podjetjem in potrošnikom veljati stroge zahteve. Ker bo v praksi ponavadi trgovec tisti, ki bo predlagal uporabo skupnega evropskega prodajnega prava, se morajo potrošniki popolnoma zavedati dejstva, da soglašajo z uporabo določb, ki se razlikujejo od sicer veljavnega nacionalnega prava. Zato bi moralo biti soglasje potrošnika k uporabi skupnega evropskega prodajnega prava dopustno le v obliki izrecne izjave, ločene od izjave o dogovoru o sklenitvi pogodbe. Zato ne bi smelo biti mogoče ponuditi uporabe skupnega evropskega prodajnega prava v določbi pogodbe, ki se sklepa, še zlasti ne v splošnih pogojih poslovanja trgovca. Trgovec bi moral potrošniku zagotoviti potrdilo o dogovoru o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava na trajnem nosilcu podatkov. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(22)

Dogovor med pogodbenima strankama
  o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava
  je nepogrešljiv za
  njegovo
  uporabo. Za navedeni dogovor bi morale v pravnih poslih med podjetjem in potrošnikom veljati stroge zahteve. Ker bo v praksi ponavadi trgovec tisti, ki bo predlagal uporabo skupnega evropskega prodajnega prava, se morajo potrošniki popolnoma zavedati dejstva, da soglašajo z uporabo določb, ki se razlikujejo od sicer veljavnega nacionalnega prava. Zato bi moralo biti soglasje potrošnika k uporabi skupnega evropskega prodajnega prava dopustno le v obliki izrecne izjave, ločene od izjave o dogovoru o sklenitvi pogodbe. Zato ne bi smelo biti mogoče ponuditi uporabe skupnega evropskega prodajnega prava v določbi pogodbe, ki se sklepa, še zlasti ne v splošnih pogojih poslovanja trgovca. Trgovec bi moral potrošniku zagotoviti potrdilo o dogovoru o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava na trajnem nosilcu podatkov. [Sprememba 12]

| (23) | Soglasje potrošnika k uporabi skupnega evropskega prodajnega prava bi moralo biti ne le zavestna, ampak tudi premišljena izbira. Trgovec bi moral zato ne le poučiti potrošnika o nameravani uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, ampak bi moral tudi zagotoviti podatke o njegovih posebnostih in njegovih bistvenih značilnostih. Zaradi lajšanja naloge trgovcev in s tem izogibanja nepotrebnim upravnim bremenom ter v zagotovitev doslednosti ravni in kakovosti podatkov, sporočenih potrošniku, bi morali trgovci potrošnikom zagotoviti standardno obvestilo iz te uredbe, ki je brez težav dostopno v vseh uradnih jezikih v Uniji. Če potrošniku ni mogoče zagotoviti obvestila, na primer v okviru telefonskega klica, ali če trgovec ni zagotovil obvestila, dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava potrošnika ne bi smel zavezovati, dokler ne bi prejel obvestila skupaj s potrdilom o dogovoru in na njegovi podlagi izrazil svojega soglasja. |
| --- | --- |

(23)

Soglasje potrošnika k uporabi skupnega evropskega prodajnega prava bi moralo biti ne le zavestna, ampak tudi premišljena izbira. Trgovec bi moral zato ne le poučiti potrošnika o nameravani uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, ampak bi moral tudi zagotoviti podatke o njegovih posebnostih in njegovih bistvenih značilnostih. Zaradi lajšanja naloge trgovcev in s tem izogibanja nepotrebnim upravnim bremenom ter v zagotovitev doslednosti ravni in kakovosti podatkov, sporočenih potrošniku, bi morali trgovci potrošnikom zagotoviti standardno obvestilo iz te uredbe, ki je brez težav dostopno v vseh uradnih jezikih v Uniji. Če potrošniku ni mogoče zagotoviti obvestila, na primer v okviru telefonskega klica, ali če trgovec ni zagotovil obvestila, dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava potrošnika ne bi smel zavezovati, dokler ne bi prejel obvestila skupaj s potrdilom o dogovoru in na njegovi podlagi izrazil svojega soglasja.

| (23a) | Kadar dogovor med pogodbenima strankama o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava ni veljaven ali zahteva o posredovanju standardnih obvestil ni izpolnjena, potem bi moral biti odgovor na vprašanje, ali je pogodba sklenjena in pod kakšnimi pogoji je sklenjena, opredeljen z ustreznim nacionalnim pravom, ki se uporablja v skladu z ustreznimi kolizijskimi določbami. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(23a)

Kadar dogovor med pogodbenima strankama o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava ni veljaven ali zahteva o posredovanju standardnih obvestil ni izpolnjena, potem bi moral biti odgovor na vprašanje, ali je pogodba sklenjena in pod kakšnimi pogoji je sklenjena, opredeljen z ustreznim nacionalnim pravom, ki se uporablja v skladu z ustreznimi kolizijskimi določbami. [Sprememba 13]

| (24) | Da bi se izognili izbirni uporabi določenih elementov skupnega evropskega prodajnega prava, ki bi lahko zamajali ravnovesje med pravicami in obveznostmi strank ter škodljivo vplivali na raven varstva potrošnikov, bi morala izbira zajemati skupno evropsko prodajno pravo kot celoto in ne le določenih njegovih delov. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se izognili izbirni uporabi določenih elementov skupnega evropskega prodajnega prava, ki bi lahko zamajali ravnovesje med pravicami in obveznostmi strank ter škodljivo vplivali na raven varstva potrošnikov, bi morala izbira zajemati skupno evropsko prodajno pravo kot celoto in ne le določenih njegovih delov.

| (25) | Če bi za zadevno pogodbo sicer veljala konvencija Združenih narodov o pogodbah o mednarodni prodaji blaga, bi morala izbira skupnega evropskega prodajnega prava pomeniti dogovor pogodbenih strank o izključitvi uporabe navedene konvencije. |
| --- | --- |

(25)

Če bi za zadevno pogodbo sicer veljala konvencija Združenih narodov o pogodbah o mednarodni prodaji blaga, bi morala izbira skupnega evropskega prodajnega prava pomeniti dogovor pogodbenih strank o izključitvi uporabe navedene konvencije.

| (26) | Določbe skupnega evropskega prodajnega prava bi morale zajemati vprašanja pogodbenega prava, ki so praktičnega pomena v vseh pogodbenih fazah vrste pogodb z materialnega in osebnega področja uporabe, zlasti pogodb, sklenjenih na spletu. Ne glede na pravice in obveznosti strank ter zahtevke zaradi neizpolnitve bi moralo zato skupno evropsko prodajno pravo urejati dolžnosti obveščanja pred sklenitvijo pogodbe, sklenitev pogodbe, vključno s formalnimi zahtevami, pravico do odstopa od pogodbe in njene posledice, izpodbojnost pogodbe zaradi zmote, prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja ter posledice takšne izpodbojnosti, razlago, vsebino in učinke pogodbe, ugotavljanje in posledice nepoštenosti pogodbenih pogojev, vračilo po razveljavitvi pogodbe, razdor pogodbe ter zastaranje in prekluzijo pravic. Določiti bi moralo sankcije, ki so na voljo v primeru kršitve vseh obveznosti in dolžnosti, ki izhajajo iz uporabe skupnega evropskega prodajnega prava. |
| --- | --- |

(26)

Določbe skupnega evropskega prodajnega prava bi morale zajemati vprašanja pogodbenega prava, ki so praktičnega pomena v vseh pogodbenih fazah vrste pogodb z materialnega in osebnega področja uporabe, zlasti pogodb, sklenjenih na spletu. Ne glede na pravice in obveznosti strank ter zahtevke zaradi neizpolnitve bi moralo zato skupno evropsko prodajno pravo urejati dolžnosti obveščanja pred sklenitvijo pogodbe, sklenitev pogodbe, vključno s formalnimi zahtevami, pravico do odstopa od pogodbe in njene posledice, izpodbojnost pogodbe zaradi zmote, prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja ter posledice takšne izpodbojnosti, razlago, vsebino in učinke pogodbe, ugotavljanje in posledice nepoštenosti pogodbenih pogojev, vračilo po razveljavitvi pogodbe, razdor pogodbe ter zastaranje in prekluzijo pravic. Določiti bi moralo sankcije, ki so na voljo v primeru kršitve vseh obveznosti in dolžnosti, ki izhajajo iz uporabe skupnega evropskega prodajnega prava.

| (27) | Vsa vprašanja pogodbene ali nepogodbene narave, ki jih skupno evropsko prodajno pravo ne obravnava, urejajo sicer veljavne določbe nacionalnega prava zunaj okvira skupnega evropskega prodajnega prava, ki se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in Uredbo (ES) št. 864/2007 ali katero koli drugo ustrezno kolizijsko določbo. Ta vprašanja vključujejo pravno osebnost, neveljavnost pogodbe zaradi poslovne nesposobnosti, protipravnosti ali nemoralnosti,
  razen če evropsko skupno prodajno pravo obravnava vzroke za takšno protipravnost ali nemoralnost,
  določitev jezika pogodbe, vprašanja nediskriminacije, zastopanje, večje število dolžnikov in upnikov, spremembo strank, vključno z odstopom, pobotom in združitvijo, stvarno pravo, vključno s prenosom lastninske pravice, pravo intelektualne lastnine in nepogodbeno odškodninsko pravo. Skupno evropsko prodajno pravo prav tako ne obravnava vprašanja

  in vprašanje
  , ali je mogoče hkrati uveljavljati odškodninske zahtevke v zvezi s pogodbeno in nepogodbeno odgovornostjo.
  Za zagotovitev jasnosti in pravne varnosti bi moralo biti v skupnem evropskem prodajnem pravu jasno navedeno, katera vprašanja obravnava in katerih ne. [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(27)

Vsa vprašanja pogodbene ali nepogodbene narave, ki jih skupno evropsko prodajno pravo ne obravnava, urejajo sicer veljavne določbe nacionalnega prava zunaj okvira skupnega evropskega prodajnega prava, ki se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in Uredbo (ES) št. 864/2007 ali katero koli drugo ustrezno kolizijsko določbo. Ta vprašanja vključujejo pravno osebnost, neveljavnost pogodbe zaradi poslovne nesposobnosti, protipravnosti ali nemoralnosti,
  razen če evropsko skupno prodajno pravo obravnava vzroke za takšno protipravnost ali nemoralnost,
  določitev jezika pogodbe, vprašanja nediskriminacije, zastopanje, večje število dolžnikov in upnikov, spremembo strank, vključno z odstopom, pobotom in združitvijo, stvarno pravo, vključno s prenosom lastninske pravice, pravo intelektualne lastnine in nepogodbeno odškodninsko pravo. Skupno evropsko prodajno pravo prav tako ne obravnava vprašanja

  in vprašanje
  , ali je mogoče hkrati uveljavljati odškodninske zahtevke v zvezi s pogodbeno in nepogodbeno odgovornostjo.
  Za zagotovitev jasnosti in pravne varnosti bi moralo biti v skupnem evropskem prodajnem pravu jasno navedeno, katera vprašanja obravnava in katerih ne. [Sprememba 14]

| (27a) | Nepoštene poslovne prakse iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES

   (6)

  bi bile zajete v skupnem evropskem prodajnem pravu, vkolikor se prekrivajo z določbami pogodbenega prava, vključno zlasti s tistimi, ki se nanašajo na nepoštene poslovne prakse, ki lahko vodijo v razveljavitev pogodbe zaradi zmote, prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja ali uporabo pravnih sredstev zaradi kršitve obveznosti obveščanja. Nepoštene poslovne prakse z izjemo tistih, ki se prekrivajo z določbami pogodbenega prava, ne spadajo v področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(27a)

Nepoštene poslovne prakse iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES

   (6)

  bi bile zajete v skupnem evropskem prodajnem pravu, vkolikor se prekrivajo z določbami pogodbenega prava, vključno zlasti s tistimi, ki se nanašajo na nepoštene poslovne prakse, ki lahko vodijo v razveljavitev pogodbe zaradi zmote, prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja ali uporabo pravnih sredstev zaradi kršitve obveznosti obveščanja. Nepoštene poslovne prakse z izjemo tistih, ki se prekrivajo z določbami pogodbenega prava, ne spadajo v področje uporabe skupnega evropskega prodajnega prava. [Sprememba 15]

| (28) | Skupno evropsko prodajno pravo ne bi smelo urejati zadev, ki ne spadajo na področje pogodbenega prava. Ta uredba ne bi smela posegati v pravo Unije ali nacionalno pravo v zvezi z navedenimi zadevami. Na primer, dolžnosti obveščanja, ki so naložene zaradi varstva zdravja in varnosti ali razlogov varovanja okolja, bi morale ostati zunaj področja uporabe skupnega evropskega prodajnega prava. Poleg tega ta uredba ne bi smela posegati v zahteve po obveščenosti iz Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(28)

Skupno evropsko prodajno pravo ne bi smelo urejati zadev, ki ne spadajo na področje pogodbenega prava. Ta uredba ne bi smela posegati v pravo Unije ali nacionalno pravo v zvezi z navedenimi zadevami. Na primer, dolžnosti obveščanja, ki so naložene zaradi varstva zdravja in varnosti ali razlogov varovanja okolja, bi morale ostati zunaj področja uporabe skupnega evropskega prodajnega prava. Poleg tega ta uredba ne bi smela posegati v zahteve po obveščenosti iz Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (29) | Če sta se stranki veljavno dogovorili o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, bi moralo le skupno evropsko prodajno pravo urejati zadeve z njegovega področja uporabe. Določbe skupnega evropskega prodajnega prava bi bilo treba razlagati samostojno ter v skladu z uveljavljenimi načeli razlage zakonodaje Unije. Vprašanja v zvezi z zadevami s področja uporabe skupnega evropskega prodajnega prava, ki jih to pravo izrecno ne ureja, bi bilo treba reševati samo z razlago njegovih določb brez uporabe katerega koli drugega prava. Določbe skupnega evropskega prodajnega prava bi bilo treba razlagati na podlagi načel, na katerih temelji, ciljev in vseh njegovih določb. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(29)

Če sta se stranki veljavno dogovorili o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava, bi moralo le skupno evropsko prodajno pravo urejati zadeve z njegovega področja uporabe. Določbe skupnega evropskega prodajnega prava bi bilo treba razlagati samostojno ter v skladu z uveljavljenimi načeli razlage zakonodaje Unije. Vprašanja v zvezi z zadevami s področja uporabe skupnega evropskega prodajnega prava, ki jih to pravo izrecno ne ureja, bi bilo treba reševati samo z razlago njegovih določb brez uporabe katerega koli drugega prava. Določbe skupnega evropskega prodajnega prava bi bilo treba razlagati na podlagi načel, na katerih temelji, ciljev in vseh njegovih določb. [Sprememba 16]

| (30) | Svoboda sklepanja pogodb bi morala biti vodilno načelo, na katerem temelji skupno evropsko prodajno pravo. Avtonomijo strank bi bilo treba omejiti le takrat in v takšnem obsegu, kot je neizogibno potrebno, zlasti iz razlogov varstva potrošnikov. V primeru takšne potrebe bi bilo treba prisilno naravo zadevnih določb jasno navesti. |
| --- | --- |

(30)

Svoboda sklepanja pogodb bi morala biti vodilno načelo, na katerem temelji skupno evropsko prodajno pravo. Avtonomijo strank bi bilo treba omejiti le takrat in v takšnem obsegu, kot je neizogibno potrebno, zlasti iz razlogov varstva potrošnikov. V primeru takšne potrebe bi bilo treba prisilno naravo zadevnih določb jasno navesti.

| (31) | Splošno
  načelo vestnosti in poštenja bi moralo zagotoviti usmeritve v zvezi z obveznim načinom sodelovanja strank. Ker so nekatere določbe konkreten odraz splošnega načela vestnosti in poštenja, bi morale te prevladati nad splošnim načelom. Splošno načelo se zato ne bi smelo uporabiti kot orodje za spreminjanje posebnih pravic in obveznosti strank, določenih s specialnimi določbami. Konkretne zahteve, ki izhajajo iz
  splošnega
  načela vestnosti in poštenja, bi morale biti med drugim odvisne tudi od relativne ravni strokovnega znanja strank in bi morale biti v pravnih poslih med podjetji in potrošniki drugačne kot v pravnih poslih med podjetji samimi. V pravnih poslih med trgovci bi morala imeti dobra gospodarska praksa v zadevnem posebnem primeru ustrezen pomen v tem okviru.
  Splošno načelo vestnosti in poštenja bi moralo vzpostaviti standard ravnanja, ki zagotavlja odkrit, pregleden in pošten odnos. Medtem ko stranki onemogoči uveljavljanje pravice, pravnega sredstva ali obrambe ali sklicevanje nanje, ki bi jih ta stranka sicer uveljavljala ali se nanje sklicevala, načelo samo po sebi ne bi smelo omogočiti splošne pravice do odškodnine. Določbe splošnega evropskega prodajnega prava so konkreten odraz splošnega načela vestnosti in poštenja, kot je razveljavitev zaradi prevare ali neizpolnitve obveznosti, ustvarjene z molče dogovorjenim pogojem, kar lahko privede do pravice do odškodnine, vendar samo v zelo posebnih primerih. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(31)

Splošno
  načelo vestnosti in poštenja bi moralo zagotoviti usmeritve v zvezi z obveznim načinom sodelovanja strank. Ker so nekatere določbe konkreten odraz splošnega načela vestnosti in poštenja, bi morale te prevladati nad splošnim načelom. Splošno načelo se zato ne bi smelo uporabiti kot orodje za spreminjanje posebnih pravic in obveznosti strank, določenih s specialnimi določbami. Konkretne zahteve, ki izhajajo iz
  splošnega
  načela vestnosti in poštenja, bi morale biti med drugim odvisne tudi od relativne ravni strokovnega znanja strank in bi morale biti v pravnih poslih med podjetji in potrošniki drugačne kot v pravnih poslih med podjetji samimi. V pravnih poslih med trgovci bi morala imeti dobra gospodarska praksa v zadevnem posebnem primeru ustrezen pomen v tem okviru.
  Splošno načelo vestnosti in poštenja bi moralo vzpostaviti standard ravnanja, ki zagotavlja odkrit, pregleden in pošten odnos. Medtem ko stranki onemogoči uveljavljanje pravice, pravnega sredstva ali obrambe ali sklicevanje nanje, ki bi jih ta stranka sicer uveljavljala ali se nanje sklicevala, načelo samo po sebi ne bi smelo omogočiti splošne pravice do odškodnine. Določbe splošnega evropskega prodajnega prava so konkreten odraz splošnega načela vestnosti in poštenja, kot je razveljavitev zaradi prevare ali neizpolnitve obveznosti, ustvarjene z molče dogovorjenim pogojem, kar lahko privede do pravice do odškodnine, vendar samo v zelo posebnih primerih. [Sprememba 17]

| (32) | Namen skupnega evropskega prodajnega prava bi moral biti ohranitev veljavnih pogodb, kadar je to mogoče in primerno glede na upravičene interese strank. |
| --- | --- |

(32)

Namen skupnega evropskega prodajnega prava bi moral biti ohranitev veljavnih pogodb, kadar je to mogoče in primerno glede na upravičene interese strank.

| (33) | Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo opredeliti dobro uravnotežene rešitve, ki bi pri določanju vsebine razpoložljivih zahtevkov in njihovem uveljavljanju v primeru neizpolnitve pogodbenih obveznosti upoštevale upravičene interese strank. V pogodbah med podjetji in potrošniki bi moral sistem zahtevkov odražati dejstvo, da za napake blaga, digitalne vsebine ali storitev nosi odgovornost trgovec. |
| --- | --- |

(33)

Skupno evropsko prodajno pravo bi moralo opredeliti dobro uravnotežene rešitve, ki bi pri določanju vsebine razpoložljivih zahtevkov in njihovem uveljavljanju v primeru neizpolnitve pogodbenih obveznosti upoštevale upravičene interese strank. V pogodbah med podjetji in potrošniki bi moral sistem zahtevkov odražati dejstvo, da za napake blaga, digitalne vsebine ali storitev nosi odgovornost trgovec.

| (34) | Komisija bi morala za okrepitev pravne varnosti z omogočanjem dostopa javnosti do sodne prakse Sodišča Evropske unije in nacionalnih sodišč o razlagi skupnega evropskega prodajnega prava ali katere koli druge določbe te uredbe vzpostaviti podatkovno zbirko, ki bi zajemala zadevne pravnomočne sodne odločbe. Države članice bi morale za omogočanje navedene naloge zagotoviti, da o takšnih sodbah nacionalnih sodišč hitro obvestijo Komisijo.
  Ustvariti bi bilo treba podatkovno bazo, ki bo lahko dostopna, popolnoma sistematizirana in bo po njej enostavni iskati. Da se premagajo težave, povezane z različnimi pristopi v Uniji, in omogoči učinkovito in gospodarno upravljanje podatkovnih baz, bi bilo treba sodbe sporočati na podlagi standardnega povzetka sodbe, ki naj bo priložen sodbi. Biti bi moral jedrnat, da bo lahko dostopen. Razdeljen bi moral biti na pet razdelkov, ki bi morali vsebovati glavne elemente posredovane sodbe, tj. zadevo in ustrezen člen skupnega evropskega prodajnega prava, kratek povzetek dejstev, kratek povzetek glavnih utemeljitev, odločitev in razloge za odločitev z jasno navedbo načela, po katerem se je odločalo. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi morala za okrepitev pravne varnosti z omogočanjem dostopa javnosti do sodne prakse Sodišča Evropske unije in nacionalnih sodišč o razlagi skupnega evropskega prodajnega prava ali katere koli druge določbe te uredbe vzpostaviti podatkovno zbirko, ki bi zajemala zadevne pravnomočne sodne odločbe. Države članice bi morale za omogočanje navedene naloge zagotoviti, da o takšnih sodbah nacionalnih sodišč hitro obvestijo Komisijo.
  Ustvariti bi bilo treba podatkovno bazo, ki bo lahko dostopna, popolnoma sistematizirana in bo po njej enostavni iskati. Da se premagajo težave, povezane z različnimi pristopi v Uniji, in omogoči učinkovito in gospodarno upravljanje podatkovnih baz, bi bilo treba sodbe sporočati na podlagi standardnega povzetka sodbe, ki naj bo priložen sodbi. Biti bi moral jedrnat, da bo lahko dostopen. Razdeljen bi moral biti na pet razdelkov, ki bi morali vsebovati glavne elemente posredovane sodbe, tj. zadevo in ustrezen člen skupnega evropskega prodajnega prava, kratek povzetek dejstev, kratek povzetek glavnih utemeljitev, odločitev in razloge za odločitev z jasno navedbo načela, po katerem se je odločalo. [Sprememba 18]

| (34a) | Komentar o skupnem evropskem prodajnem pravu bi lahko bil dragoceno orodje, saj bi zagotovil jasnost in smernice za to pravo. Tak komentar bi ponudil jasno in obsežno razlago členov skupnega evropskega prodajnega prava in po potrebi obrazložitev političnih odločitev, ki so podlaga določenim členom. Jasna obrazložitev tovrstnih odločitev bi sodiščem v vseh državah članicah omogočila pravilno razlago in uporabo skupnega evropskega prodajnega prava, pa tudi omogočila, da zapolnijo vrzeli. Kot taka bi olajšala razvoj dosledne in enotne uporabe skupnega evropskega prodajnega prava. Komisija bi morala preučiti možnosti za pripravo takega komentarja. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(34a)

Komentar o skupnem evropskem prodajnem pravu bi lahko bil dragoceno orodje, saj bi zagotovil jasnost in smernice za to pravo. Tak komentar bi ponudil jasno in obsežno razlago členov skupnega evropskega prodajnega prava in po potrebi obrazložitev političnih odločitev, ki so podlaga določenim členom. Jasna obrazložitev tovrstnih odločitev bi sodiščem v vseh državah članicah omogočila pravilno razlago in uporabo skupnega evropskega prodajnega prava, pa tudi omogočila, da zapolnijo vrzeli. Kot taka bi olajšala razvoj dosledne in enotne uporabe skupnega evropskega prodajnega prava. Komisija bi morala preučiti možnosti za pripravo takega komentarja. [Sprememba 19]

| (34b) | Dodatna ovira v čezmejni trgovini je pomanjkanje učinkovitih in poceni pravnih sredstev. Zato bi morala potrošnik in prodajalec, ki skleneta pogodbo na podlagi skupnega evropskega prodajnega prava, razmisliti o tem, da spore, ki izvirajo iz te pogodbe, predložita obstoječemu organu za alternativno reševanje sporov v smislu točke (h) člena 4(1) Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (8)

  . To bi moralo potekati brez poseganja v možnost, da stranke začnejo postopek pred pristojnim sodiščem, ne da bi se morale najprej obrniti na alternativno reševanje sporov. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(34b)

Dodatna ovira v čezmejni trgovini je pomanjkanje učinkovitih in poceni pravnih sredstev. Zato bi morala potrošnik in prodajalec, ki skleneta pogodbo na podlagi skupnega evropskega prodajnega prava, razmisliti o tem, da spore, ki izvirajo iz te pogodbe, predložita obstoječemu organu za alternativno reševanje sporov v smislu točke (h) člena 4(1) Direktive 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (8)

  . To bi moralo potekati brez poseganja v možnost, da stranke začnejo postopek pred pristojnim sodiščem, ne da bi se morale najprej obrniti na alternativno reševanje sporov. [Sprememba 20]

| (34c) | Kot spodbudo za uporabo skupnega evropskega prodajnega prava bi morala Komisija s pomočjo delovne skupine, ki bi jo sestavljale predvsem skupine, ki zastopajo potrošnike in podjetja, ob podpori akademikov in strokovnjakov iz prakse pripraviti vzorec evropskih pogodbenih pogojev. Tak vzorec pogodbenih pogojev bi lahko uporabno dopolnjeval določbe skupnega prodajnega prava pri opisu posebnih značilnosti in upošteval posebnosti ustreznega poslovnega sektorja. Ustrezati bi moral potrebam zainteresiranih strani in črpati iz izkušenj, pridobljenih pri začetni praktični uporabi skupnega evropskega prodajnega prava. Vzorec pogodbenih pogojev bi moral biti javnosti dostopen, saj bi prinesel dodano vrednost za trgovce, ki bi se odločili, da sklenejo čezmejne pogodbe z uporabo skupnega evropskega prodajnega prava. Da bodo ti vzorci pogodbenih pogojev učinkovito spremljali skupno evropsko pravo, mora Komisija čim prej začeti delo. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(34c)

Kot spodbudo za uporabo skupnega evropskega prodajnega prava bi morala Komisija s pomočjo delovne skupine, ki bi jo sestavljale predvsem skupine, ki zastopajo potrošnike in podjetja, ob podpori akademikov in strokovnjakov iz prakse pripraviti vzorec evropskih pogodbenih pogojev. Tak vzorec pogodbenih pogojev bi lahko uporabno dopolnjeval določbe skupnega prodajnega prava pri opisu posebnih značilnosti in upošteval posebnosti ustreznega poslovnega sektorja. Ustrezati bi moral potrebam zainteresiranih strani in črpati iz izkušenj, pridobljenih pri začetni praktični uporabi skupnega evropskega prodajnega prava. Vzorec pogodbenih pogojev bi moral biti javnosti dostopen, saj bi prinesel dodano vrednost za trgovce, ki bi se odločili, da sklenejo čezmejne pogodbe z uporabo skupnega evropskega prodajnega prava. Da bodo ti vzorci pogodbenih pogojev učinkovito spremljali skupno evropsko pravo, mora Komisija čim prej začeti delo. [Sprememba 21]

| (35) | Po petih letih veljavnosti je primerno oceniti ustreznost skupnega evropskega prodajnega prava ali katere koli druge določbe te uredbe. Pregled bi moral upoštevati, med drugim, potrebo po nadaljnji širitvi področja uporabe

  vključitvi dodatnih določb
  v zvezi s pogodbami med podjetji

  pridržkom lastninske pravice
  , tržnim in tehnološkim razvojem glede digitalne vsebine in prihodnjim razvojem pravnega reda Unije.
  Poleg tega bi bilo treba posebno pozornost nameniti temu, ali so omejitve za pogodbe na daljavo in zlasti spletne pogodbe še naprej ustrezne, in ali je mogoče razširiti področje uporabe, med drugim na pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih. [Sprememba 22] |
| --- | --- |

(35)

Po petih letih veljavnosti je primerno oceniti ustreznost skupnega evropskega prodajnega prava ali katere koli druge določbe te uredbe. Pregled bi moral upoštevati, med drugim, potrebo po nadaljnji širitvi področja uporabe

  vključitvi dodatnih določb
  v zvezi s pogodbami med podjetji

  pridržkom lastninske pravice
  , tržnim in tehnološkim razvojem glede digitalne vsebine in prihodnjim razvojem pravnega reda Unije.
  Poleg tega bi bilo treba posebno pozornost nameniti temu, ali so omejitve za pogodbe na daljavo in zlasti spletne pogodbe še naprej ustrezne, in ali je mogoče razširiti področje uporabe, med drugim na pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih. [Sprememba 22]

| (36) | Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga z omogočanjem razpoložljivosti enotnega sklopa določb pogodbenega prava, ki ga je mogoče uporabiti za čezmejne pravne posle po vsej Uniji, ne morejo zadovoljivo doseči države članice in se zato lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(36)

Ker cilja te uredbe, in sicer prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga z omogočanjem razpoložljivosti enotnega sklopa določb pogodbenega prava, ki ga je mogoče uporabiti za čezmejne pravne posle po vsej Uniji, ne morejo zadovoljivo doseči države članice in se zato lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (37) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih vsebuje predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členi 16, 38 in 47 Listine – |
| --- | --- |

(37)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih vsebuje predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členi 16, 38 in 47 Listine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Vsebina

   (*1)

[...] [Sprememba 23]

Naslov I

Splošne določbe [Sprememba 24]

Del - 1: Uporaba instrumenta [Sprememba 25]

Člen 1

Cilj in predmet

1.   Namen te uredbe je izboljšati pogoje za ureditev in delovanje notranjega trga, tako da bo
  v pravnem redu vsake države članice
  na voljo enoten sklop določb pogodbenega prava iz Naslova II (v nadaljnjem besedilu: skupno evropsko prodajno pravo). Te določbe se lahko uporabijo v čezmejnih pravnih poslih za prodajo blaga, dobavo digitalne vsebine in povezane storitve,
  ki se izvajajo na daljavo, zlasti prek spleta,
  če se pogodbeni stranki tako dogovorita. [Sprememba 26]

2.   Ta uredba omogoča trgovcem,
  zlasti malim in srednjim podjetjem,
  da uporabijo skupni sklop določb in enake pogodbene pogoje za vse svoje čezmejne pravne posle, kar zmanjšuje nepotrebne stroške ter zagotavlja visoko raven pravne varnosti. [Sprememba 27]

3.   V zvezi s pogodbami med trgovci in potrošniki ta uredba obsega celoten sklop določb o varstvu potrošnikov, da se zagotovi visoka raven varstva potrošnikov, poveča njihovo zaupanje v notranji trg in se jih spodbudi k čezmejnemu nakupovanju.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „pogodba“ pomeni dogovor dveh ali več strank, iz katerega izhajajo obveznosti ali drugi pravni učinki; |
| --- | --- |

(a)

„pogodba“ pomeni dogovor dveh ali več strank, iz katerega izhajajo obveznosti ali drugi pravni učinki;

| (b) | „vestnost in poštenje“ pomeni standard ravnanja, za katerega so značilni poštenost, odkritost in upoštevanje interesov druge stranke v zadevnem pravnem poslu ali razmerju;
  [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(b)

„vestnost in poštenje“ pomeni standard ravnanja, za katerega so značilni poštenost, odkritost in upoštevanje interesov druge stranke v zadevnem pravnem poslu ali razmerju;
  [Sprememba 28]

| (c) | „izguba“ pomeni premoženjsko in nepremoženjsko izgubo v obliki bolečine in trpljenja, izključuje pa druge oblike nepremoženjske izgube, kot sta poslabšanje kakovosti življenja in izguba zadovoljstva;
  [Sprememba 29] |
| --- | --- |

(c)

„izguba“ pomeni premoženjsko in nepremoženjsko izgubo v obliki bolečine in trpljenja, izključuje pa druge oblike nepremoženjske izgube, kot sta poslabšanje kakovosti življenja in izguba zadovoljstva;
  [Sprememba 29]

| (d) | izraz „splošni pogodbeni pogoji“ pomeni pogodbene pogoje, ki so bili vnaprej osnovani za več pravnih poslov z različnimi strankami in o katerih se stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7 skupnega evropskega prodajnega prava;
  [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(d)

izraz „splošni pogodbeni pogoji“ pomeni pogodbene pogoje, ki so bili vnaprej osnovani za več pravnih poslov z različnimi strankami in o katerih se stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7 skupnega evropskega prodajnega prava;
  [Sprememba 30]

| (e) | „trgovec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo,
  ne glede na to, ali je v zasebni ali javni lasti,
  ki ravna za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno ali poklicno dejavnostjo
  v povezavi s pogodbami
  ; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(e)

„trgovec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo,
  ne glede na to, ali je v zasebni ali javni lasti,
  ki ravna za namene v zvezi s svojo trgovsko, poslovno, obrtno ali poklicno dejavnostjo
  v povezavi s pogodbami
  ; [Sprememba 31]

| (f) | „potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki deluje zunaj okvira svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;
  oseba velja za potrošnika tudi, kadar je pogodba sklenjena deloma za namene njene trgovske dejavnosti in deloma zunaj okvira te dejavnosti, namen trgovske dejavnosti pa je tako omejen, da ne prevladuje v celotnem kontekstu pogodbe; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(f)

„potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki deluje zunaj okvira svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;
  oseba velja za potrošnika tudi, kadar je pogodba sklenjena deloma za namene njene trgovske dejavnosti in deloma zunaj okvira te dejavnosti, namen trgovske dejavnosti pa je tako omejen, da ne prevladuje v celotnem kontekstu pogodbe; [Sprememba 32]

| (fa) | „izvajalec storitev“ pomeni prodajalca blaga ali dobavitelja digitalne vsebine, ki se zaveže, da bo za naročnika opravil storitev, povezano z navedenim blagom ali navedeno digitalno vsebino; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(fa)

„izvajalec storitev“ pomeni prodajalca blaga ali dobavitelja digitalne vsebine, ki se zaveže, da bo za naročnika opravil storitev, povezano z navedenim blagom ali navedeno digitalno vsebino; [Sprememba 33]

| (fb) | „naročnik“ pomeni vsako osebo, ki kupi povezano storitev; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(fb)

„naročnik“ pomeni vsako osebo, ki kupi povezano storitev; [Sprememba 34]

| (fc) | „upnik“ pomeni osebo, ki ima pravico, da ji druga oseba, dolžnik, izpolni denarno ali nedenarno obveznost; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(fc)

„upnik“ pomeni osebo, ki ima pravico, da ji druga oseba, dolžnik, izpolni denarno ali nedenarno obveznost; [Sprememba 35]

| (fd) | „dolžnik“ pomeni osebo, ki ima obveznost, da drugi osebi, upniku, izpolni denarno ali nedenarno obveznost; [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(fd)

„dolžnik“ pomeni osebo, ki ima obveznost, da drugi osebi, upniku, izpolni denarno ali nedenarno obveznost; [Sprememba 36]

| (fe) | „vestnost in poštenje“ pomeni standard ravnanja, za katerega so značilni poštenost, odkritost in, kolikor je primerno, razumno upoštevanje interesov druge stranke v zadevnem pravnem poslu ali razmerju; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(fe)

„vestnost in poštenje“ pomeni standard ravnanja, za katerega so značilni poštenost, odkritost in, kolikor je primerno, razumno upoštevanje interesov druge stranke v zadevnem pravnem poslu ali razmerju; [Sprememba 37]

| (ff) | „splošni pogodbeni pogoji“ pomeni pogodbene pogoje, ki so bili vnaprej osnovani za več pravnih poslov z različnimi strankami in o katerih se stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7 skupnega evropskega prodajnega prava; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(ff)

„splošni pogodbeni pogoji“ pomeni pogodbene pogoje, ki so bili vnaprej osnovani za več pravnih poslov z različnimi strankami in o katerih se stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7 skupnega evropskega prodajnega prava; [Sprememba 38]

| (fg) | „izguba“ pomeni premoženjsko in nepremoženjsko izgubo v obliki bolečine in trpljenja, izključuje pa druge oblike nepremoženjske izgube, kot sta poslabšanje kakovosti življenja in izguba zadovoljstva; [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(fg)

„izguba“ pomeni premoženjsko in nepremoženjsko izgubo v obliki bolečine in trpljenja, izključuje pa druge oblike nepremoženjske izgube, kot sta poslabšanje kakovosti življenja in izguba zadovoljstva; [Sprememba 39]

| (g) | „odškodnina“ pomeni denarni znesek, do katerega je lahko upravičena oseba kot do nadomestila za izgubo, poškodbo ali škodo; |
| --- | --- |

(g)

„odškodnina“ pomeni denarni znesek, do katerega je lahko upravičena oseba kot do nadomestila za izgubo, poškodbo ali škodo;

| (ga) | „prisilna določba“ pomeni vsako določbo, katere uporabe stranki ne moreta izključiti, od nje odstopati ali spreminjati njenega učinka; [Sprememba 40] |
| --- | --- |

(ga)

„prisilna določba“ pomeni vsako določbo, katere uporabe stranki ne moreta izključiti, od nje odstopati ali spreminjati njenega učinka; [Sprememba 40]

| (gb) | „obveznost“ pomeni dolžnost, ki jo mora ena stranka v pravnem razmerju izpolniti drugi stranki, ki jo je kot tako upravičena uveljavljati; [Sprememba 41] |
| --- | --- |

(gb)

„obveznost“ pomeni dolžnost, ki jo mora ena stranka v pravnem razmerju izpolniti drugi stranki, ki jo je kot tako upravičena uveljavljati; [Sprememba 41]

| (gc) | „izraziti“ se uporablja v zvezi z izjavo ali dogovorom, ki je sklenjen ločeno od drugih izjav ali dogovorov, s pomočjo dejavnega in jasnega ravnanja, vključno z označevanjem okenca s kljukico ali s pritiskom na gumb ali podobnim dejanjem; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(gc)

„izraziti“ se uporablja v zvezi z izjavo ali dogovorom, ki je sklenjen ločeno od drugih izjav ali dogovorov, s pomočjo dejavnega in jasnega ravnanja, vključno z označevanjem okenca s kljukico ali s pritiskom na gumb ali podobnim dejanjem; [Sprememba 42]

| (h) | „blago“ pomeni katere koli snovne stvari; izključuje pa:






  (i) | električno energijo in zemeljski plin in |
| --- | --- | --- |

(h)

„blago“ pomeni katere koli snovne stvari; izključuje pa:

(i)

električno energijo in zemeljski plin in

| (ii) | vodo in druge vrste plinov, razen če so ponujeni v prodajo v omejenem obsegu ali določeni količini; |
| --- | --- |

(ii)

vodo in druge vrste plinov, razen če so ponujeni v prodajo v omejenem obsegu ali določeni količini;

| (i) | „cena“ pomeni denarni znesek, ki ga je treba plačati v zameno za kupljeno blago, dobavljeno digitalno vsebino ali za opravljeno povezano storitev; |
| --- | --- |

(i)

„cena“ pomeni denarni znesek, ki ga je treba plačati v zameno za kupljeno blago, dobavljeno digitalno vsebino ali za opravljeno povezano storitev;

| (j) | „digitalna vsebina“ pomeni podatke, ki so proizvedeni in dobavljeni v digitalni obliki, in sicer v skladu z navodili kupca ali v nasprotju z njimi, in vključuje video, avdio, slikovno ali pisno digitalno vsebino, digitalne igre, programsko opremo in digitalno vsebino, ki omogoča personalizacijo obstoječe strojne ali programske opreme; izključuje pa:






  (i) | finančne storitve, vključno s spletnimi bančnimi storitvami; |
| --- | --- | --- |

(j)

„digitalna vsebina“ pomeni podatke, ki so proizvedeni in dobavljeni v digitalni obliki, in sicer v skladu z navodili kupca ali v nasprotju z njimi, in vključuje video, avdio, slikovno ali pisno digitalno vsebino, digitalne igre, programsko opremo in digitalno vsebino, ki omogoča personalizacijo obstoječe strojne ali programske opreme; izključuje pa:

(i)

finančne storitve, vključno s spletnimi bančnimi storitvami;

| (ii) | pravno ali finančno svetovanje, opravljeno v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(ii)

pravno ali finančno svetovanje, opravljeno v elektronski obliki;

| (iii) | elektronske zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

(iii)

elektronske zdravstvene storitve;

| (iv) | elektronske komunikacijske storitve in omrežja ter z njimi povezane naprave in storitve; |
| --- | --- |

(iv)

elektronske komunikacijske storitve in omrežja ter z njimi povezane naprave in storitve;

| (v) | igre na srečo; |
| --- | --- |

(v)

igre na srečo;

| (vi) | potrošnikovo ustvarjanje nove digitalne vsebine in spreminjanje obstoječe digitalne vsebine ali katero koli drugo sodelovanje pri stvaritvah drugih uporabnikov; |
| --- | --- |

(vi)

potrošnikovo ustvarjanje nove digitalne vsebine in spreminjanje obstoječe digitalne vsebine ali katero koli drugo sodelovanje pri stvaritvah drugih uporabnikov;

| (k) | „prodajna pogodba“ pomeni vsako pogodbo, na podlagi katere trgovec (prodajalec) prenese ali se zaveže, da bo prenesel lastninsko pravico na blagu na drugo osebo (kupca), kupec pa plača ali se zaveže, da bo plačal ceno tega blaga; vključuje pogodbo o dobavi blaga, ki ga je treba izdelati ali proizvesti, izključuje pa prodajne pogodbe na podlagi izvršbe ali pogodbe, ki kako drugače vključujejo izvrševanje javne oblasti; |
| --- | --- |

(k)

„prodajna pogodba“ pomeni vsako pogodbo, na podlagi katere trgovec (prodajalec) prenese ali se zaveže, da bo prenesel lastninsko pravico na blagu na drugo osebo (kupca), kupec pa plača ali se zaveže, da bo plačal ceno tega blaga; vključuje pogodbo o dobavi blaga, ki ga je treba izdelati ali proizvesti, izključuje pa prodajne pogodbe na podlagi izvršbe ali pogodbe, ki kako drugače vključujejo izvrševanje javne oblasti;

| (l) | „potrošniška prodajna pogodba“ pomeni prodajno pogodbo, na podlagi katere je prodajalec trgovec in kupec potrošnik; |
| --- | --- |

(l)

„potrošniška prodajna pogodba“ pomeni prodajno pogodbo, na podlagi katere je prodajalec trgovec in kupec potrošnik;

| (m) | „povezana storitev“ pomeni vsako storitev, ki je povezana z blagom ali digitalno vsebino, kot je montaža

  shranjevanje
  ali namestitev, vzdrževanje, popravilo ali kakršna koli drugačna obdelava,
  skupaj z montažo ali namestitvijo, vzdrževanjem ali popravilom,
  ki jo nudi prodajalec blaga ali dobavitelj digitalne vsebine na podlagi prodajne pogodbe, pogodbe o dobavi digitalne vsebine ali na podlagi ločene pogodbe o povezanih storitvah, ki je bila sklenjena sočasno s prodajno pogodbo ali pogodbo o dobavi digitalne vsebine
  ali če je, čeprav le kot možnost, določena v prodajni pogodbi ali v pogodbi o dobavi digitalne vsebine
  ; izključuje pa: [Sprememba 44]







  (i) | prevozne storitve; |
| --- | --- | --- |

(m)

„povezana storitev“ pomeni vsako storitev, ki je povezana z blagom ali digitalno vsebino, kot je montaža

  shranjevanje
  ali namestitev, vzdrževanje, popravilo ali kakršna koli drugačna obdelava,
  skupaj z montažo ali namestitvijo, vzdrževanjem ali popravilom,
  ki jo nudi prodajalec blaga ali dobavitelj digitalne vsebine na podlagi prodajne pogodbe, pogodbe o dobavi digitalne vsebine ali na podlagi ločene pogodbe o povezanih storitvah, ki je bila sklenjena sočasno s prodajno pogodbo ali pogodbo o dobavi digitalne vsebine
  ali če je, čeprav le kot možnost, določena v prodajni pogodbi ali v pogodbi o dobavi digitalne vsebine
  ; izključuje pa: [Sprememba 44]

(i)

prevozne storitve;

| (ii) | storitve usposabljanja;
  [Sprememba 45] |
| --- | --- |

(ii)

storitve usposabljanja;
  [Sprememba 45]

| (iii) | storitve telekomunikacijske podpore in |
| --- | --- |

(iii)

storitve telekomunikacijske podpore in

| (iv) | finančne storitve
  , vključno s plačilnimi storitvami in izdajanjem elektronskega denarja ter kakršnim koli zavarovanjem za blago in digitalno ali drugačno vsebino
  ; [Sprememba 46] |
| --- | --- |

(iv)

finančne storitve
  , vključno s plačilnimi storitvami in izdajanjem elektronskega denarja ter kakršnim koli zavarovanjem za blago in digitalno ali drugačno vsebino
  ; [Sprememba 46]

| (n) | „izvajalec storitev“ pomeni prodajalca blaga ali dobavitelja digitalne vsebine, ki se zaveže, da bo za naročnika opravil storitev, povezano z navedenim blagom ali navedeno digitalno vsebino;
  [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(n)

„izvajalec storitev“ pomeni prodajalca blaga ali dobavitelja digitalne vsebine, ki se zaveže, da bo za naročnika opravil storitev, povezano z navedenim blagom ali navedeno digitalno vsebino;
  [Sprememba 47]

| (o) | „naročnik“ pomeni vsako osebo, ki kupi povezano storitev;
  [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(o)

„naročnik“ pomeni vsako osebo, ki kupi povezano storitev;
  [Sprememba 48]

| (p) | „pogodba, sklenjena na daljavo“ pomeni vsako pogodbo med trgovcem in potrošnikom
  ali drugim trgovcem
  v okviru organizirane sheme prodaje na daljavo, sklenjeno brez sočasne dejanske navzočnosti trgovca (ali, če je trgovec pravna oseba, fizične osebe, ki zastopa trgovca) in potrošnika
  ali drugega trgovca
  z izključno uporabo enega ali več sredstev za sporazumevanje na daljavo do trenutka sklenitve pogodbe in vključno z njim; [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(p)

„pogodba, sklenjena na daljavo“ pomeni vsako pogodbo med trgovcem in potrošnikom
  ali drugim trgovcem
  v okviru organizirane sheme prodaje na daljavo, sklenjeno brez sočasne dejanske navzočnosti trgovca (ali, če je trgovec pravna oseba, fizične osebe, ki zastopa trgovca) in potrošnika
  ali drugega trgovca
  z izključno uporabo enega ali več sredstev za sporazumevanje na daljavo do trenutka sklenitve pogodbe in vključno z njim; [Sprememba 49]

| (q) | „pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ pomeni vsako pogodbo med trgovcem in potrošnikom:








  (i) | sklenjeno v sočasni dejanski navzočnosti trgovca (ali, če je trgovec pravna oseba, fizične osebe, ki zastopa trgovca) in potrošnika na kraju, kjer ni poslovnih prostorov trgovca, ali sklenjeno na podlagi ponudbe potrošnika v enakih okoliščinah; ali |
| --- | --- | --- |

(q)

„pogodba, sklenjena zunaj poslovnih prostorov,“ pomeni vsako pogodbo med trgovcem in potrošnikom:

(i)

sklenjeno v sočasni dejanski navzočnosti trgovca (ali, če je trgovec pravna oseba, fizične osebe, ki zastopa trgovca) in potrošnika na kraju, kjer ni poslovnih prostorov trgovca, ali sklenjeno na podlagi ponudbe potrošnika v enakih okoliščinah; ali

| (ii) | sklenjeno v poslovnih prostorih trgovca ali s pomočjo katerih koli sredstev sporazumevanja na daljavo neposredno po tem, ko je bila potrošniku osebno in posamično dana ponudba na kraju, ki ni poslovni prostor trgovca, v sočasni dejanski navzočnosti trgovca (ali, če je trgovec pravna oseba, fizične osebe, ki zastopa trgovca) in potrošnika; ali |
| --- | --- |

(ii)

sklenjeno v poslovnih prostorih trgovca ali s pomočjo katerih koli sredstev sporazumevanja na daljavo neposredno po tem, ko je bila potrošniku osebno in posamično dana ponudba na kraju, ki ni poslovni prostor trgovca, v sočasni dejanski navzočnosti trgovca (ali, če je trgovec pravna oseba, fizične osebe, ki zastopa trgovca) in potrošnika; ali

| (iii) | sklenjeno v času izleta, ki ga je organiziral trgovec (ali, če je trgovec pravna oseba, fizična oseba, ki zastopa trgovca) z namenom ali učinkom oglaševanja in prodaje blaga ali dobave digitalne vsebine ali opravljanja povezanih storitev potrošniku;
  [Sprememba 50] |
| --- | --- |

(iii)

sklenjeno v času izleta, ki ga je organiziral trgovec (ali, če je trgovec pravna oseba, fizična oseba, ki zastopa trgovca) z namenom ali učinkom oglaševanja in prodaje blaga ali dobave digitalne vsebine ali opravljanja povezanih storitev potrošniku;
  [Sprememba 50]

| (r) | izraz „poslovni prostori“ pomeni:








  (i) | vsako nepremičnino za opravljanje trgovine na drobno, kjer trgovec trajno opravlja dejavnost, ali |
| --- | --- | --- |

(r)

izraz „poslovni prostori“ pomeni:

(i)

vsako nepremičnino za opravljanje trgovine na drobno, kjer trgovec trajno opravlja dejavnost, ali

| (ii) | vsako premičnino za opravljanje trgovine na drobno, kjer trgovec običajno opravlja dejavnost;
  [Sprememba 51] |
| --- | --- |

(ii)

vsako premičnino za opravljanje trgovine na drobno, kjer trgovec običajno opravlja dejavnost;
  [Sprememba 51]

| (s) | „tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku poleg
  njegovih
  pravnih obveznosti iz člena 106, če ne

  v zvezi z zagotavljanjem skladnosti, da
  povrne plačane cene

  plačano ceno
  , zamenja, popravi ali servisira blaga ali digitalne vsebine

  blago ali digitalno vsebino
  na kateri koli način, če ne izpolnjuje specifikacij ali katerih koli drugih zahtev, ki niso povezane z izpolnjevanjem obveznosti, iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(s)

„tržna garancija“ je katera koli zaveza trgovca ali proizvajalca („garanta“) potrošniku poleg
  njegovih
  pravnih obveznosti iz člena 106, če ne

  v zvezi z zagotavljanjem skladnosti, da
  povrne plačane cene

  plačano ceno
  , zamenja, popravi ali servisira blaga ali digitalne vsebine

  blago ali digitalno vsebino
  na kateri koli način, če ne izpolnjuje specifikacij ali katerih koli drugih zahtev, ki niso povezane z izpolnjevanjem obveznosti, iz garancijske izjave ali ustreznega oglasa, ki je na voljo ob sklenitvi pogodbe ali pred tem; [Sprememba 52]

| (sa) | „popravilo“ pomeni dejanje, ko se v primeru neskladnosti blago ali digitalna vsebina, ki niso skladne, obdelajo in se ponovno vzpostavi skladnost s pogodbo; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(sa)

„popravilo“ pomeni dejanje, ko se v primeru neskladnosti blago ali digitalna vsebina, ki niso skladne, obdelajo in se ponovno vzpostavi skladnost s pogodbo; [Sprememba 53]

| (t) | „trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak nosilec podatkov, ki stranki omogoča shranjevanje nanjo osebno naslovljenih podatkov tako, da so ji dostopni za poznejšo uporabo za obdobje, skladno z nameni teh podatkov, in ki ji omogoča nespremenjeno ponovno predvajanje shranjenih podatkov; |
| --- | --- |

(t)

„trajni nosilec podatkov“ pomeni vsak nosilec podatkov, ki stranki omogoča shranjevanje nanjo osebno naslovljenih podatkov tako, da so ji dostopni za poznejšo uporabo za obdobje, skladno z nameni teh podatkov, in ki ji omogoča nespremenjeno ponovno predvajanje shranjenih podatkov;

| (u) | „javna dražba“ pomeni način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago ali digitalno vsebino potrošniku, ki se dražbe osebno udeleži ali mu je dana možnost udeležbe na njej, in sicer po preglednem postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi dražitelj in pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti blago ali digitalno vsebino; |
| --- | --- |

(u)

„javna dražba“ pomeni način prodaje, pri katerem trgovec ponudi blago ali digitalno vsebino potrošniku, ki se dražbe osebno udeleži ali mu je dana možnost udeležbe na njej, in sicer po preglednem postopku konkurenčnih ponudb, ki ga vodi dražitelj in pri katerem je najvišji ponudnik zavezan kupiti blago ali digitalno vsebino;

| (v) | „prisilna določba“ pomeni vsako določbo, katere uporabe stranki ne moreta izključiti, od nje odstopati ali spreminjati njenega učinka;
  [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(v)

„prisilna določba“ pomeni vsako določbo, katere uporabe stranki ne moreta izključiti, od nje odstopati ali spreminjati njenega učinka;
  [Sprememba 54]

| (w) | „upnik“ pomeni osebo, ki ima pravico, da ji druga oseba, dolžnik, izpolni denarno ali nedenarno obveznost;
  [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(w)

„upnik“ pomeni osebo, ki ima pravico, da ji druga oseba, dolžnik, izpolni denarno ali nedenarno obveznost;
  [Sprememba 55]

| (x) | „dolžnik“ pomeni osebo, ki ima obveznost, da drugi osebi, upniku, izpolni denarno ali nedenarno obveznost;
  [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(x)

„dolžnik“ pomeni osebo, ki ima obveznost, da drugi osebi, upniku, izpolni denarno ali nedenarno obveznost;
  [Sprememba 56]

| (y) | „obveznost“ pomeni dolžnost, ki jo mora ena stranka v pravnem razmerju izpolniti drugi stranki.
  [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(y)

„obveznost“ pomeni dolžnost, ki jo mora ena stranka v pravnem razmerju izpolniti drugi stranki.
  [Sprememba 57]

| (ya) | „brezplačno“ pomeni brez plačila stroškov, ki neizogibno nastanejo pri vzpostavitvi skladnosti blaga s pogodbo, zlasti stroškov pošiljanja, dela in materiala; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(ya)

„brezplačno“ pomeni brez plačila stroškov, ki neizogibno nastanejo pri vzpostavitvi skladnosti blaga s pogodbo, zlasti stroškov pošiljanja, dela in materiala; [Sprememba 58]

Člen 3

Izbirna narava skupnega evropskega prodajnega prava

Stranki se lahko
  v skladu z zahtevami iz členov 8 in 9
  dogovorita, da skupno evropsko prodajno pravo ureja njune čezmejne pogodbe o prodaji blaga, dobavi digitalne vsebine in opravljanju povezanih storitev na teritorialnem, materialnem in osebnem področju uporabe, kot je določeno v členih od 4 do 7. [Sprememba 59]

Člen 4

Čezmejne pogodbe

1.   Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi za
  pogodbe na daljavo, ki so
  čezmejne pogodbe. [Sprememba 60]

2.   Za namene te uredbe je pogodba med trgovcema čezmejna pogodba, če imata stranki običajno prebivališče oziroma sedež v različnih državah, od katerih je vsaj ena država članica.

3.   Za namene te uredbe je pogodba med trgovcem in potrošnikom čezmejna, če:

| (a) | je naslov, ki ga navede potrošnik, naslov dobave blaga ali naslov za izstavitev računa v državi, ki ni država običajnega prebivališča oziroma sedeža trgovca, in |
| --- | --- |

(a)

je naslov, ki ga navede potrošnik, naslov dobave blaga ali naslov za izstavitev računa v državi, ki ni država običajnega prebivališča oziroma sedeža trgovca, in

| (b) | je vsaj ena od teh držav država članica. |
| --- | --- |

(b)

je vsaj ena od teh držav država članica.

4.   Za namene te uredbe je običajni sedež družb in drugih subjektov, s pravno osebnostjo ali brez nje, kraj njihove glavne uprave. Za sedež trgovca, ki je fizična oseba, šteje glavni kraj, kjer ta oseba opravlja dejavnost.

5.   Če je pogodba sklenjena v sklopu poslovanja podružnice, agencije ali katere koli druge poslovne enote trgovca, se sedež te podružnice, agencije ali katere koli druge poslovne enote šteje za sedež trgovca.

6.   Za namen ugotavljanja, ali je pogodba čezmejna pogodba, je odločilen trenutek sklenitve dogovora o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava.

Člen 5

Pogodbe, za katere se lahko uporabi skupno evropsko prodajno pravo

Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi za
  pogodbe na daljavo, vključno za spletne pogodbe, ki so
  : [Sprememba 61]

| (a) | prodajne pogodbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

prodajne pogodbe
  ;

| (b) | pogodbe
  o dobavi digitalne vsebine, ne glede na to, ali je dobavljena na snovnem nosilcu podatkov ali ne

  na druge načine
  , ki jo lahko uporabnik shrani, obdeluje, do katere lahko dostopa ali jo ponovno uporabi, in sicer ne glede na to, ali je dobavljena v zameno za plačilo;
  ali v zameno za nasprotno dajatev in ne plačilo cene, ali se ne dobavi v zameno za katero koli drugo nasprotno dajatev; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(b)

pogodbe
  o dobavi digitalne vsebine, ne glede na to, ali je dobavljena na snovnem nosilcu podatkov ali ne

  na druge načine
  , ki jo lahko uporabnik shrani, obdeluje, do katere lahko dostopa ali jo ponovno uporabi, in sicer ne glede na to, ali je dobavljena v zameno za plačilo;
  ali v zameno za nasprotno dajatev in ne plačilo cene, ali se ne dobavi v zameno za katero koli drugo nasprotno dajatev; [Sprememba 62]

| (c) | pogodbe
  o povezanih storitvah, ne glede na to, ali je bila za povezano storitev dogovorjena posebna cena. |
| --- | --- |

(c)

pogodbe
  o povezanih storitvah, ne glede na to, ali je bila za povezano storitev dogovorjena posebna cena.

Člen 6

Izključitev mešanih pogodb in pogodb, povezanih s potrošniškim posojilom

  Povezane in mešane pogodbe [Sprememba 63]

1.   Skupnega evropskega prodajnega prava ni mogoče uporabiti za mešano pogodbo, ki

  Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi tudi za:

| (a) | primere, ko je pogodba, ki jo ureja skupno evropsko prodajno pravo, povezana s pogodbo, ki ni prodajna pogodba, s pogodbo za dobavo digitalne vsebine ali pogodbo o povezanih storitvah ali |
| --- | --- |

(a)

primere, ko je pogodba, ki jo ureja skupno evropsko prodajno pravo, povezana s pogodbo, ki ni prodajna pogodba, s pogodbo za dobavo digitalne vsebine ali pogodbo o povezanih storitvah ali

| (b) | primere, kadar pogodba vključuje kateri koli drugi element
  poleg prodaje blaga, dobave digitalne vsebine in

  ali
  opravljanja povezanih storitev v smislu člena 5 obsega še druge elemente

  , pod pogojem, da so ti elementi deljivi in se lahko določi njihov delež cene
  . [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(b)

primere, kadar pogodba vključuje kateri koli drugi element
  poleg prodaje blaga, dobave digitalne vsebine in

  ali
  opravljanja povezanih storitev v smislu člena 5 obsega še druge elemente

  , pod pogojem, da so ti elementi deljivi in se lahko določi njihov delež cene
  . [Sprememba 64]

1a.
     
  V primerih iz točke (a) odstavka 1 povezane pogodbe ureja pravo, ki se sicer uporablja. [Sprememba 65]

1b.
     
  V primerih iz točke (a) odstavka 1 in:

| (a) | kadar v okviru pogodbe, ki jo ureja skupno evropsko prodajno pravo, katera koli stranka uveljavlja pravico, pravno sredstvo ali obrambo ali ta pogodba ni veljavna ali zavezujoča, se učinki na povezano pogodbo določijo z nacionalnim pravom, ki se uporablja za povezano pogodbo; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(a)

kadar v okviru pogodbe, ki jo ureja skupno evropsko prodajno pravo, katera koli stranka uveljavlja pravico, pravno sredstvo ali obrambo ali ta pogodba ni veljavna ali zavezujoča, se učinki na povezano pogodbo določijo z nacionalnim pravom, ki se uporablja za povezano pogodbo; [Sprememba 66]

| (b) | kadar v okviru povezanih pogodb katera koli stranka uveljavlja pravico, pravno sredstvo ali obrambo ali ta pogodba ni veljavna ali zavezujoča po nacionalnem pravu, ki se uporablja za to pogodbo, to ne vpliva na obveznosti strank po pogodbi, ki jo ureja skupno evropsko prodajno pravo, razen če stranka ne bi sklenila pogodbe, ki jo ureja skupno evropsko pogodbeno pravo, temveč povezano pogodbo, ali pa bi to storila samo pod bistveno drugačnimi pogodbenimi pogoji in bi bila v tem primeru upravičena razdreti pogodbo, ki jo ureja skupno evropsko pogodbeno pravo. [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(b)

kadar v okviru povezanih pogodb katera koli stranka uveljavlja pravico, pravno sredstvo ali obrambo ali ta pogodba ni veljavna ali zavezujoča po nacionalnem pravu, ki se uporablja za to pogodbo, to ne vpliva na obveznosti strank po pogodbi, ki jo ureja skupno evropsko prodajno pravo, razen če stranka ne bi sklenila pogodbe, ki jo ureja skupno evropsko pogodbeno pravo, temveč povezano pogodbo, ali pa bi to storila samo pod bistveno drugačnimi pogodbenimi pogoji in bi bila v tem primeru upravičena razdreti pogodbo, ki jo ureja skupno evropsko pogodbeno pravo. [Sprememba 67]

1c.
     
  V primerih iz točke (b) odstavka 1 se šteje, da so drugi elementi, vključeni v pogodbo, dogovorjeni s povezano pogodbo. [Sprememba 68]

2.   Skupnega evropskega prodajnega prava ni mogoče uporabiti za pogodbo med trgovcem in potrošnikom, s katero trgovec potrošniku da ali mu obljubi, da mu bo dal kredit v obliki odloženega plačila, posojila ali drugega podobnega finančnega dogovora. Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi za pogodbo med trgovcem in potrošnikom, na podlagi katere se blago, digitalna vsebina ali povezane storitve enake vrste stalno dobavljajo in potrošnik za tako blago, digitalno vsebino ali povezane storitve plačuje po obrokih v času trajanja dobave.
  [Sprememba 69]

Člen 7

Pogodbeni stranki

1.   Skupno evropsko prodajno pravo se lahko uporabi le, če je prodajalec blaga ali dobavitelj digitalne vsebine trgovec. Če sta obe pogodbeni stranki trgovca, se lahko skupno evropsko prodajno pravo uporabi, če je vsaj ena pogodbena stranka malo ali srednje podjetje (v nadaljnjem besedilu: MSP).

2.   Za namene te uredbe je MSP trgovec:

| (a) | ki zaposluje manj kot 250 oseb in |
| --- | --- |

(a)

ki zaposluje manj kot 250 oseb in

| (b) | katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega celotna letna bilanca stanja ne presega 43 milijonov EUR, ali za MSP, ki ima običajni sedež v državi članici, katere valuta ni euro, ali v tretji državi, pa ustrezna zneska v valuti navedene države članice ali tretje države.
  [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(b)

katerega letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali katerega celotna letna bilanca stanja ne presega 43 milijonov EUR, ali za MSP, ki ima običajni sedež v državi članici, katere valuta ni euro, ali v tretji državi, pa ustrezna zneska v valuti navedene države članice ali tretje države.
  [Sprememba 70]

Člen 8

Dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava

1.   Za uporabo skupnega evropskega prodajnega prava je potreben dogovor strank v ta namen. Obstoj takšnega dogovora in njegova veljavnost se ugotavljata na podlagi odstavkov 2 in 3 tega člena ter člena 9 in zadevnih določb skupnega evropskega prodajnega prava.

2.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom je dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava veljaven le, če je potrošnik izrazil soglasje v obliki izrecne izjave, ločene od izjave o soglasju za sklenitev pogodbe
  , in če so izpolnjene zahteve iz člena 9
  . Trgovec potrošniku izda potrdilo o tem dogovoru na trajnem nosilcu podatkov. [Sprememba 71]

3.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom ni mogoče izbrati le nekaterih določb skupnega evropskega prodajnega prava, temveč le skupno evropsko prodajno pravo v celoti.
  V razmerju med trgovcema je mogoče izbrati le nekatere določbe skupnega evropskega prodajnega prava, pod pogojem, da izključitev zadevnih določb ni prepovedana. [Sprememba 72]

Člen 9

Standardno obvestilo v pogodbah med trgovcem in potrošnikom

1.   Poleg dolžnosti obveščanja pred sklenitvijo pogodbe iz skupnega evropskega prodajnega prava trgovec v razmerju med trgovcem in potrošnikom potrošnika opozori na nameravano uporabo skupnega evropskega prodajnega prava, in sicer pred sklenitvijo dogovora, tako da potrošniku na viden način zagotovi obvestilo iz Priloge. Če je dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava sklenjen po telefonu ali na kak drug način, na podlagi katerega potrošniku ni mogoče predložiti obvestila, ali če trgovec ni zagotovil obvestila, potrošnika dogovor ne zavezuje, dokler ne prejme potrdila iz člena 8(2) skupaj z obvestilom in dokler naknadno izrecno ne soglaša z uporabo skupnega evropskega prodajnega prava.

2.   Obvestilo iz odstavka 1, dano v elektronski obliki, vsebuje hiperpovezavo ali, v vseh drugih primerih, navedbo spletne strani, prek katere je mogoče brezplačno dobiti besedilo skupnega evropskega prodajnega prava.

Člen 10

Kazni za kršitev posebnih zahtev

Države članice določijo kazni za kršitve trgovcev v zvezi s potrošniki glede posebnih zahtev iz členov 8 in 9 ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje izvrševanja navedenih kazni. Tako določene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice uradno sporočijo zadevne določbe Komisiji najpozneje v ... (*2) in ji uradno sporočijo vse naknadne spremembe, takoj ko je to mogoče.

Člen 11

Posledice uporabe skupnega evropskega prodajnega prava

1.
     Če sta stranki sklenili veljaven dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava za pogodbo, vprašanja v zvezi z njo urejajo le zadevne določbe skupnega evropskega prodajnega prava. Če je bila pogodba dejansko sklenjena, skupno evropsko prodajno pravo velja tudi za dolžnost obveščanja pred sklenitvijo pogodbe in zahtevke zaradi kršitve te dolžnosti

  in ne režim pogodbenega prava, ki bi, če tega dogovora ne bi bilo, urejal pogodbo v okviru pravnega reda, določenega kot pravo, ki se uporabi
  . [Sprememba 73]

1a.
     
  Kadar stranki začneta pogajanja ali se začneta kako drugače pripravljati na sklenitev pogodbe na podlagi skupnega evropskega prodajnega prava, skupno evropsko prodajno pravo velja tudi za dolžnost obveščanja pred sklenitvijo pogodbe in zahtevke zaradi kršitve te dolžnosti ter za druge zadeve, ki so pomembne pred sklenitvijo pogodbe.

Skupno evropsko prodajno pravo iz prvega pododstavka se uporablja brez poseganja v zakonodajo, ki se uporablja na podlagi ustreznih kolizijskih določb, če se je trgovec skliceval tudi na druge pravne režime. [Sprememba 74]

Člen 11a

Zadeve, ki jih zajema skupno evropsko prodajno pravo

1.
     
  Določbe skupnega evropskega prodajnega prava obravnavajo:

| (a) | dolžnosti obveščanja pred sklenitvijo pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

dolžnosti obveščanja pred sklenitvijo pogodbe;

| (b) | sklenitev pogodbe, vključno s formalnimi zahtevami; |
| --- | --- |

(b)

sklenitev pogodbe, vključno s formalnimi zahtevami;

| (c) | pravico do odstopa od pogodbe in njene posledice; |
| --- | --- |

(c)

pravico do odstopa od pogodbe in njene posledice;

| (d) | izpodbojnost pogodbe zaradi zmote, prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja ter posledice takšne izpodbojnosti; |
| --- | --- |

(d)

izpodbojnost pogodbe zaradi zmote, prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja ter posledice takšne izpodbojnosti;

| (e) | razlago; |
| --- | --- |

(e)

razlago;

| (f) | vsebino in učinke, vključno s tistimi iz zadevne pogodbe; |
| --- | --- |

(f)

vsebino in učinke, vključno s tistimi iz zadevne pogodbe;

| (g) | ugotavljanje in posledice nepoštenosti pogodbenih pogojev; |
| --- | --- |

(g)

ugotavljanje in posledice nepoštenosti pogodbenih pogojev;

| (h) | pravice in obveznosti strank; |
| --- | --- |

(h)

pravice in obveznosti strank;

| (i) | zahtevke zaradi neizpolnitve; |
| --- | --- |

(i)

zahtevke zaradi neizpolnitve;

| (j) | vračilo po razveljavitvi ali razdoru pogodbe ali v primeru nezavezujoče pogodbe; |
| --- | --- |

(j)

vračilo po razveljavitvi ali razdoru pogodbe ali v primeru nezavezujoče pogodbe;

| (k) | zastaranje in prekluzijo pravic; |
| --- | --- |

(k)

zastaranje in prekluzijo pravic;

| (l) | sankcije, ki so na voljo v primeru kršitve obveznosti in dolžnosti, ki izhajajo iz uporabe skupnega prodajnega prava. [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(l)

sankcije, ki so na voljo v primeru kršitve obveznosti in dolžnosti, ki izhajajo iz uporabe skupnega prodajnega prava. [Sprememba 75]

2.
     
  Zadeve, ki jih skupno evropsko prodajno pravo ne obravnava, urejajo ustrezne določbe nacionalnega prava, ki se uporabljajo v skladu z uredbama (ES) št. 593/2008 in (ES) št. 864/2007 ali katero koli drugo ustrezno kolizijsko določbo. Te zadeve vključujejo:

| (a) | pravno osebnost; |
| --- | --- |

(a)

pravno osebnost;

| (b) | neveljavnost pogodbe zaradi poslovne nesposobnosti, protipravnosti ali nemoralnosti, razen kjer so razlogi za protipravnost ali nemoralnost obravnavani v skupnem evropskem prodajnem pravu; |
| --- | --- |

(b)

neveljavnost pogodbe zaradi poslovne nesposobnosti, protipravnosti ali nemoralnosti, razen kjer so razlogi za protipravnost ali nemoralnost obravnavani v skupnem evropskem prodajnem pravu;

| (c) | določitev jezika pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

določitev jezika pogodbe;

| (d) | vprašanja nediskriminacije; |
| --- | --- |

(d)

vprašanja nediskriminacije;

| (e) | zastopanje; |
| --- | --- |

(e)

zastopanje;

| (f) | večje število dolžnikov in upnikov ter spremembo strank, vključno z odstopom; |
| --- | --- |

(f)

večje število dolžnikov in upnikov ter spremembo strank, vključno z odstopom;

| (g) | pobot in združitev; |
| --- | --- |

(g)

pobot in združitev;

| (h) | izgradnjo, pridobitev ali prenos nepremičnine ali pravic na nepremičnini; |
| --- | --- |

(h)

izgradnjo, pridobitev ali prenos nepremičnine ali pravic na nepremičnini;

| (i) | pravo intelektualne lastnine in |
| --- | --- |

(i)

pravo intelektualne lastnine in

| (j) | nepogodbeno odškodninsko pravo, vključno z vprašanjem, ali je mogoče hkrati uveljavljati odškodninske zahtevke v zvezi s pogodbeno in nepogodbeno odgovornostjo. [Sprememba 76] |
| --- | --- |

(j)

nepogodbeno odškodninsko pravo, vključno z vprašanjem, ali je mogoče hkrati uveljavljati odškodninske zahtevke v zvezi s pogodbeno in nepogodbeno odgovornostjo. [Sprememba 76]

3.
     
  Ta člen ne posega v prisilne določbe držav nečlanic, ki se lahko uporabljajo v skladu z zadevnimi kolizijskimi določbami. [Sprememba 77]

Člen 12

Zahteve po podatkih, ki izhajajo iz direktive o storitvah

Uredba ne posega v zahteve po podatkih, ki jih določajo nacionalni predpisi za prenos določb Direktive 2006/123/ES in dopolnitev zahtev po podatkih iz skupnega evropskega prodajnega prava.

Člen 13

Možnosti držav članic

Država članica se lahko odloči, da je skupno evropsko prodajno pravo na voljo za:

| (a) | pogodbe, v katerih so običajni sedež trgovcev ali, v primeru pogodbe med trgovcem in potrošnikom, običajni sedež trgovca, naslov, ki ga je navedel potrošnik, naslov dobave blaga in naslov za izstavitev računa v tej državi članici, in/ali |
| --- | --- |

(a)

pogodbe, v katerih so običajni sedež trgovcev ali, v primeru pogodbe med trgovcem in potrošnikom, običajni sedež trgovca, naslov, ki ga je navedel potrošnik, naslov dobave blaga in naslov za izstavitev računa v tej državi članici, in/ali

| (b) | pogodbe, katerih pogodbeni stranki sta trgovca, ki nista MSP v smislu člena 7(2). |
| --- | --- |

(b)

pogodbe, katerih pogodbeni stranki sta trgovca, ki nista MSP v smislu člena 7(2).

Člen 14

Posredovanje sodb, ki izvršujejo to uredbo

1.   Države članice zagotovijo, da se pravnomočne sodbe njihovih sodišč, ki uporabljajo določbe te uredbe, nemudoma sporočijo Komisiji.

2.   Komisija vzpostavi sistem, ki omogoča seznanitev s podatki v zvezi s sodbami iz odstavka 1 ter zadevnimi sodbami Sodišča Evropske unije. Ta sistem je javno dostopen.
  [Sprememba 78]

Člen 15

Pregled uporabe

1.   Države članice ... [štiri leta od začetka uporabe te uredbe] Komisiji predložijo podatke o uporabi te uredbe, zlasti glede stopnje sprejetosti skupnega evropskega prodajnega prava, obsega, v katerem so njegove določbe sporne, ter stanja glede razlik v ravni varstva potrošnikov med skupnim evropskim prodajnim pravom in nacionalnim pravom. Ti podatki vsebujejo obsežen pregled sodne prakse nacionalnih sodišč, ki razlagajo določbe skupnega evropskega prodajnega prava.

2.   Komisija ...[pet let od začetka uporabe te uredbe] Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži podrobno poročilo o pregledu izvajanja te uredbe ob upoštevanju, med drugim, potrebe po širitvi področja uporabe v zvezi s pogodbami med podjetji, tržnim in tehnološkim razvojem glede digitalne vsebine in prihodnjim razvojem pravnega reda Unije.
  [Sprememba 79]

Člen 16

Začetek veljavnosti in uporabe

1.   Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v

  Uradnem listu Evropske unije
  .

2.   Uporabljati se začne [

  šest mesecev po začetku veljavnosti
  ].

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.
  [Sprememba 80]

PRILOGA I

SKUPNO EVROPSKO PRODAJNO PRAVO

KAZALO

| Del I: Uvodne določbe | 36 |
| --- | --- |

| Poglavje 1: Splošna načela in uporaba | 36 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošna načela | 36 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Uporaba | 36 |
| --- | --- |

| Del II: Sklenitev veljavne pogodbe | 42 |
| --- | --- |

| Poglavje 2: Podatki pred sklenitvijo pogodbe | 42 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Podatki, s katerimi mora trgovec seznaniti potrošnika pred sklenitvijo pogodbe | 42 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Podatki, s katerimi mora trgovec pred sklenitvijo pogodbe seznaniti drugega trgovca | 48 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Pogodbe, ki se sklepajo elektronsko | 48 |
| --- | --- |

| Oddelek 4: Dolžnost zagotoviti pravilnost predloženih podatkov | 50 |
| --- | --- |

| Oddelek 5: Zahtevki v primeru kršitve dolžnosti obveščanja | 50 |
| --- | --- |

| Poglavje 3: Sklenitev pogodbe | 52 |
| --- | --- |

| Poglavje 4: Pravica do odstopa od pogodbe, sklenjene med trgovcem in potrošnikom na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov | 56 |
| --- | --- |

| Poglavje 5: Napake volje | 62 |
| --- | --- |

| Del III: Ugotavljanje vsebine pogodbe | 65 |
| --- | --- |

| Poglavje 6: Razlaga pogodb | 65 |
| --- | --- |

| Poglavje 7: Vsebina in pravni učinki | 67 |
| --- | --- |

| Poglavje 8: Nepošteni pogodbeni pogoji | 72 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošne določbe | 72 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Nepošteni pogodbeni pogoji v pogodbi med trgovcem in potrošnikom | 72 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Nepošteni pogodbeni pogoji v pogodbi med trgovcema | 76 |
| --- | --- |

| Del IV: Obveznosti in zahtevki strank prodajne pogodbe ali pogodbe o dobavi digitalne vsebine | 78 |
| --- | --- |

| Poglavje 9: Splošne določbe | 78 |
| --- | --- |

| Poglavje 10: Obveznosti prodajalca | 81 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošne določbe | 81 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Dobava | 81 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Ustreznost blaga in digitalne vsebine | 84 |
| --- | --- |

| Poglavje 11: Zahtevki kupca | 87 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošne določbe | 87 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Odprava napak s strani prodajalca | 88 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Izpolnitveni zahtevek | 89 |
| --- | --- |

| Oddelek 4: Zadržanje izpolnitve obveznosti kupca | 90 |
| --- | --- |

| Oddelek 5: Razdor pogodbe | 90 |
| --- | --- |

| Oddelek 6: Znižanje cene | 92 |
| --- | --- |

| Oddelek 7: Zahteve za pregled in obvestitev v pogodbi med trgovcema | 92 |
| --- | --- |

| Poglavje 12: Obveznosti kupca | 94 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošne določbe | 94 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Plačilo cene | 94 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Prevzem dobave | 96 |
| --- | --- |

| Poglavje 13: Zahtevki prodajalca | 98 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošne določbe | 98 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Izpolnitveni zahtevek | 98 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Zadržanje izpolnitve obveznosti prodajalca | 99 |
| --- | --- |

| Oddelek 4: Razdor pogodbe | 99 |
| --- | --- |

| Poglavje 14: Prehod nevarnosti | 101 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošne določbe | 101 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Prehod nevarnosti v potrošniški prodajni pogodbi | 101 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Prehod nevarnosti v pogodbah med trgovcema | 102 |
| --- | --- |

| Del V: Obveznosti in zahtevki strank v zvezi s pogodbami o povezanih storitvah | 104 |
| --- | --- |

| Poglavje 15: Obveznosti in zahtevki strank | 104 |
| --- | --- |

Oddelek 1: Uporaba nekaterih splošnih določb za prodajne pogodbe

| Oddelek 2: Obveznosti izvajalca storitev | 104 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Obveznosti naročnika | 106 |
| --- | --- |

| Oddelek 4: Zahtevki | 106 |
| --- | --- |

| Del VI: Odškodnina in obresti | 109 |
| --- | --- |

| Poglavje 16: Odškodnina in obresti | 109 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Odškodnina | 109 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Zamudne obresti: splošne določbe | 110 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Plačilne zamude v pravnih poslih med trgovci | 111 |
| --- | --- |

| Del VII: Vračilo | 114 |
| --- | --- |

| Poglavje: 17 Vračilo | 114 |
| --- | --- |

| Del VIII: Zastaranje | 117 |
| --- | --- |

| Poglavje 18: Zastaranje | 117 |
| --- | --- |

| Oddelek 1: Splošne določbe | 117 |
| --- | --- |

| Oddelek 2: Zastaralni roki in njihov začetek teka | 117 |
| --- | --- |

| Oddelek 3: Podaljšanje zastaralnih rokov | 118 |
| --- | --- |

| Oddelek 4: Ponovni začetek teka zastaralnih rokov | 119 |
| --- | --- |

| Oddelek 5: Učinki zastaranja | 119 |
| --- | --- |

| Oddelek 6: Sporazumna sprememba | 119 |
| --- | --- |

| Dodatek 1 | 119 |
| --- | --- |

| Dodatek 2 | 121 |
| --- | --- |

[Sprememba 81]

Naslov II

Določbe skupnega evropskega prodajnega prava [Sprememba 82]

Del I

Uvodne določbe

Poglavje 1

Splošna načela in uporaba

Oddelek 1

Splošna načela

Člen 1

Svoboda sklepanja pogodb

1.   Stranki svobodno skleneta pogodbo in določita njeno vsebino ob upoštevanju vseh veljavnih prisilnih določb.

2.   Stranki lahko izključita uporabo katere koli določbe skupnega evropskega prodajnega prava ali od nje odstopata ali spreminjata njene učinke, razen če navedene določbe ne določajo drugače.

Člen 2

Vestnost in poštenje

1.   Vsaka stranka je dolžna ravnati v skladu z načelom vestnosti in poštenja

2.   Kršitev te dolžnosti lahko stranki kršiteljici onemogoči uveljavljanje pravice, zahtevka ali obrambe ali zaupanje vanje, do katerih bi bila sicer ta stranka upravičena, ali pa je lahko zato stranka odgovorna za kakršno koli izgubo, tako povzročeno drugi stranki 
  vendar pa zahtevki zaradi neizpolnitve obveznosti ne izhajajo neposredno iz nje
  . [Sprememba 83]

3.   Stranki ne smeta izključiti uporabe tega člena, odstopati od njega ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 3

Sodelovanje

Stranki sta pri izpolnjevanju svojih pogodbenih obveznosti dolžni med seboj sodelovati v obsegu, v katerem je to mogoče pričakovati.

Oddelek 2

Uporaba

Člen 4

Razlaga pogodb

1.   Skupno evropsko prodajno pravo se razlaga samostojno ter v skladu z njegovimi cilji in načeli, na katerih temelji.

2.   Vprašanja s področja uporabe skupnega evropskega prodajnega prava, ki jih to pravo izrecno ne ureja, se rešujejo v skladu s cilji in načeli, na katerih temelji, ter z vsemi njegovimi določbami in brez uporabe nacionalnega prava, ki bi se uporabilo, če dogovor o uporabi skupnega evropskega prodajnega prava ne bi bil sklenjen, ali katerega koli drugega prava.

3.   Če določen primer s področja uporabe splošne določbe ureja tudi posebna določba, se v primeru kolizije uporabi posebna določba.

Člen 5

Primernost oziroma razumnost

1.   Primernost oziroma razumnost se objektivno ugotavlja ob upoštevanju narave in namena pogodbe, okoliščin primera ter poslovnih običajev in praks zadevnih trgovskih ali poklicnih dejavnosti.

2.   Vsako sklicevanje na to, kar se od osebe lahko pričakuje, kar oseba lahko pričakuje ali kar se lahko pričakuje v določenem primeru, je sklicevanje na to, kar se lahko razumno pričakuje.

Člen 6

Neobličnost

Če v skupnem evropskem prodajnem pravu ni drugače določeno, pogodbe, izjave ali kakršnega koli drugega dejanja, ki ga ureja to pravo, ni treba pripraviti ali njihovega obstoja izkazati v določeni obliki.

Člen 7

Pogodbeni pogoji, ki niso soglasno posamično dogovorjeni

1.   Pogodbeni pogoj ni soglasno posamično dogovorjen, če ga postavi ena stranka, druga stranka pa ne more vplivati na njegovo vsebino.

2.   Če ena stranka drugi stranki predloži izbor pogodbenih pogojev, se pogoj ne šteje za soglasno posamično dogovorjenega samo zato, ker druga stranka izbere ta pogoj iz navedenega izbora.

3.   Stranka, ki trdi, da je bil pogodbeni pogoj, ki je bil postavljen kot del splošnih pogodbenih pogojev, pozneje soglasno posamično dogovorjen, nosi dokazno breme za to.

4.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom nosi trgovec dokazno breme za to, da je bil pogodbeni pogoj, ki ga je postavil trgovec, soglasno posamično dogovorjen.

5.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom se za pogodbene pogoje, ki jih je oblikovala tretja oseba, šteje, da jih je postavil trgovec, razen če jih je v pogodbo vnesel potrošnik.

Člen 8

Razdor pogodbe

1.   „Razdreti pogodbo“ pomeni odpovedati pravice in obveznosti pogodbenih strank razen tistih, ki izhajajo iz katerega koli pogodbenega pogoja v zvezi z reševanjem sporov ali katerega koli drugega pogodbenega pogoja, ki velja tudi po razdoru pogodbe.

2.   Zapadla plačila in odškodnino za kakršno koli neizpolnitev pred razdorom pogodbe je treba plačati. Če stranka razdre pogodbo zaradi neizpolnitve ali pričakovane neizpolnitve, je upravičena tudi do odškodnine kot nadomestila za prihodnjo izpolnitev druge stranke.

3.   Učinke razdora pogodbe na vračilo zneska cene in vračilo blaga ali digitalne vsebine ter druge restitucijske učinke urejajo določbe o vračilu v poglavju 17.

Člen 9

Mešane pogodbe

  Pogodbe, ki vključujejo izvajanje povezanih storitev [Sprememba 84]

1.   Če pogodba določa prodajo blaga ali dobavo digitalne vsebine in izvedbo povezane storitve, za obveznosti in zahtevke strank kot prodajalca in kupca blaga ali digitalne vsebine veljajo določbe dela IV, za obveznosti in zahtevke strank kot izvajalca storitev in naročnika pa veljajo določbe dela V.

2.   Če gre za pogodbo iz odstavka 1 ter je treba obveznosti prodajalca in izvajalca storitev iz pogodbe izpolniti v ločenih delih ali so kako drugače deljive ter če obstaja podlaga za razdor dela pogodbe zaradi delne neizpolnitve, za katero je mogoče določiti del cene, lahko kupec in naročnik razdreta pogodbo le v zvezi s tem delom.

3.   Odstavek 2 se ne uporablja, če od kupca in naročnika ni mogoče pričakovati, da bosta sprejela izpolnitev drugih delov pogodbe, ali že sama neizpolnitev utemeljuje razdor celotne pogodbe.

4.   Če obveznosti prodajalca in izvajalca storitev po pogodbi niso deljive ali dela cene ni mogoče določiti, lahko kupec in naročnik razdreta pogodbo le, če neizpolnitev utemeljuje razdor celotne pogodbe.

Člen 10

Obvestilo

1.   Ta člen se uporablja v zvezi z obveščanjem v kakršen koli namen, in sicer v skladu z določbami skupnega evropskega prodajnega prava in pogodbe.„Obvestilo“ zajema sporočanje vsake izjave, ki naj bi imela pravni učinek ali prenesla podatke v pravni namen. [Sprememba 85]

2.   Obvestilo se lahko poda s kakršnim koli sredstvom, primernim glede na okoliščine.

3.   Obvestilo začne učinkovati, ko doseže naslovnika, razen če ima odložni učinek.

4.   Obvestilo doseže naslovnika:

| (a) | ko je naslovniku dobavljeno; |
| --- | --- |

(a)

ko je naslovniku dobavljeno;

| (b) | ko je dobavljeno na sedež naslovnika ali, če takšnega sedeža ni ali če je obvestilo naslovljeno na potrošnika, na naslovnikovo običajno prebivališče; |
| --- | --- |

(b)

ko je dobavljeno na sedež naslovnika ali, če takšnega sedeža ni ali če je obvestilo naslovljeno na potrošnika, na naslovnikovo običajno prebivališče;

| (c) | v primeru obvestila, posredovanega po elektronski pošti ali z drugimi sredstvi osebnega sporazumevanja, takrat, ko lahko naslovnik dostopi do njega; ali |
| --- | --- |

(c)

v primeru obvestila, posredovanega po elektronski pošti ali z drugimi sredstvi osebnega sporazumevanja, takrat, ko lahko naslovnik dostopi do njega; ali

| (d) | ko je kako drugače dano na voljo naslovniku na takem kraju in na tak način, da se lahko od naslovnika pričakuje, da bo pridobil dostop do njega nemudoma. |
| --- | --- |

(d)

ko je kako drugače dano na voljo naslovniku na takem kraju in na tak način, da se lahko od naslovnika pričakuje, da bo pridobil dostop do njega nemudoma.

Naslovnik prejme obvestilo, ko je izpolnjena ena od zahtev iz točk (a), (b), (c) ali (d), ki je izpolnjena prva.

5.   Obvestilo nima učinka, če njegov preklic doseže naslovnika pred obvestilom ali hkrati z njim.

6.   V razmerjih med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe odstavkov 3 in 4, od njiju odstopati ali spreminjati njunih učinkov.

Člen 11

Štetje rokov

1.   Določbe tega člena veljajo v zvezi s štetjem rokov za vse namene na podlagi skupnega evropskega prodajnega prava.
  [Sprememba 86]

1a.
     
  Kadar se rok, izražen v dnevih, tednih, mesecih ali letih, šteje od določenega dogodka, dejanja ali časa dneva, se dan dogodka, dejanja ali določenega časa dneva ne šteje v zadevno obdobje. [Sprememba 87]

2.   Ob upoštevanju odstavkov4, 5 in 7, se rok:

| (a) | določen po dnevih, šteje od začetka prve ure prvega dne in konča z iztekom zadnje ure zadnjega dne roka; |
| --- | --- |

(a)

določen po dnevih, šteje od začetka prve ure prvega dne in konča z iztekom zadnje ure zadnjega dne roka;

| (b) | določen po tednih, mesecih ali letih, šteje od začetka prve ure prvega dne roka in konča z iztekom zadnje ure tistega dne v zadnjem tednu, mesecu ali letu, ki se ujema z dnem tedna ali datumom dneva začetka roka; če bi se moral rok, določen po mesecih ali letih, končati na dan, ki ga v zadnjem mesecu ni, se konča z iztekom zadnje ure zadnjega dne v tem mesecu. |
| --- | --- |

(b)

določen po tednih, mesecih ali letih, šteje od začetka prve ure prvega dne roka in konča z iztekom zadnje ure tistega dne v zadnjem tednu, mesecu ali letu, ki se ujema z dnem tedna ali datumom dneva začetka roka; če bi se moral rok, določen po mesecih ali letih, končati na dan, ki ga v zadnjem mesecu ni, se konča z iztekom zadnje ure zadnjega dne v tem mesecu.

3.   Če se rok, določen po dnevih, tednih, mesecih ali letih, šteje od določenega dogodka, dejanja ali časa dneva, se dan dogodka, dejanja ali določenega časa dneva ne všteje v zadevni rok.
  [Sprememba 88]

4.   Zadevni roki tečejo tudi na sobote, nedelje in dela proste dni, razen če so ti izrecno izključeni ali če je rok izražen v delovnih dneh.

5.   Če je zadnji dan roka sobota, nedelja ali dela prost dan, se na kraju, kjer je treba opraviti predpisano dejanje, rok konča z iztekom zadnje ure naslednjega delovnega dne. Ta določba se ne uporablja za roke, ki se od določenega datuma ali določenega dogodka računajo za nazaj.

6.   Če oseba pošlje drugi osebi dokument, ki določa rok, v katerem mora naslovnik odgovoriti ali drugače ravnati, pa ne določi začetka roka, se rok šteje od trenutka, ko naslovnik prejme dokument, če ni navedeno drugače.
  [Sprememba 89]

7.   Za namene tega člena:

| (a) | „dela prost dan“ v državi članici ali delu države članice Evropske unije pomeni vsak dan, ki je določen kot dela prost dan za državo članico ali njen del, in sicer na seznamu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, in |
| --- | --- |

(a)

„dela prost dan“ v državi članici ali delu države članice Evropske unije pomeni vsak dan, ki je določen kot dela prost dan za državo članico ali njen del, in sicer na seznamu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, in

| (b) | izraz „delovni dnevi“ pomeni vse dneve, razen sobot, nedelj in dela prostih dni. |
| --- | --- |

(b)

izraz „delovni dnevi“ pomeni vse dneve, razen sobot, nedelj in dela prostih dni.

7a.
     
  Kadar oseba pošlje drugi osebi dokument, ki določa rok, v katerem mora naslovnik odgovoriti ali drugače ravnati, pa ne določi začetka roka, se rok šteje od trenutka, ko naslovnik prejme dokument, če ni navedeno drugače. [Sprememba 90]

Člen 12

Enostranske izjave ali enostransko ravnanje

1.   Enostranska izjava volje stranke se razlaga tako, kot bi se lahko pričakovalo, da bi jo razumela oseba, na katero je naslovljena.

2.   Če je bil namen osebe, ki je podala izjavo, da ima izraz v njej poseben pomen, in se je druga stranka tega namena zavedala ali bi se ga lahko zavedala, se izraz razlaga na način, ki ga je predvidela oseba, ki je podala izjavo.

3.   Členi 59 do 65 se z ustreznimi prilagoditvami uporabljajo za razlago enostranskih izjav volje.
  [Sprememba 91]

4.   Določbe o napakah volje v poglavju 5 se z ustreznimi prilagoditvami uporabljajo za enostranske izjave volje.
  [Sprememba 92]

5.   Vsako sklicevanje na izjavo iz tega člena vključuje sklicevanje na ravnanje, ki se lahko šteje za enakovredno izjavi.

Del II

Sklenitev veljavne pogodbe

Poglavje 2

Podatki pred sklenitvijo pogodbe

Oddelek 1

Podatki, s katerimi mora trgovec seznaniti potrošnika pred sklenitvijo pogodbe

Člen 13

Dolžnost zagotoviti podatke pri sklepanju pogodb na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov
  [Sprememba 93]

1.   Trgovec, ki s potrošnikom sklepa pogodbo na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, je dolžan potrošniku pred sklenitvijo pogodbe ali preden potrošnika zavezuje ponudba, na jasen in razumljiv način zagotoviti podatke o: [Sprememba 94]

| (a) | glavnih značilnostih blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih dobavlja ali opravlja, in sicer v obsegu, primernem za nosilec sporočila in za blago, digitalno vsebino ali povezane storitve; |
| --- | --- |

(a)

glavnih značilnostih blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih dobavlja ali opravlja, in sicer v obsegu, primernem za nosilec sporočila in za blago, digitalno vsebino ali povezane storitve;

| (b) | končni ceni ter dodatnih taksah in stroških v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

(b)

končni ceni ter dodatnih taksah in stroških v skladu s členom 14;

| (c) | istovetnosti in naslovu trgovca v skladu s členom 15; |
| --- | --- |

(c)

istovetnosti in naslovu trgovca v skladu s členom 15;

| (d) | pogodbenih pogojih v skladu s členom 16; |
| --- | --- |

(d)

pogodbenih pogojih v skladu s členom 16;

| (e) | pravici do odstopa od pogodbe v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(e)

pravici do odstopa od pogodbe v skladu s členom 17;

| (f) | po potrebi o obstoju in pogojih trgovčeve poprodajne pomoči potrošniku, poprodajnih storitev, tržnih jamstev in načina obravnave pritožb; |
| --- | --- |

(f)

po potrebi o obstoju in pogojih trgovčeve poprodajne pomoči potrošniku, poprodajnih storitev, tržnih jamstev in načina obravnave pritožb;

| (g) | po potrebi o možnosti uporabe mehanizma alternativnega reševanja sporov zoper trgovca ter metod zagotavljanja dostopa do njega; |
| --- | --- |

(g)

po potrebi o možnosti uporabe mehanizma alternativnega reševanja sporov zoper trgovca ter metod zagotavljanja dostopa do njega;

| (h) | po potrebi o delovanju digitalne vsebine, vključno z veljavnimi ukrepi tehnične zaščite, in |
| --- | --- |

(h)

po potrebi o delovanju digitalne vsebine, vključno z veljavnimi ukrepi tehnične zaščite, in

| (i) | po potrebi o kakršni koli ustrezni povezljivosti digitalne vsebine s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali se lahko pričakuje, da je bil z njo seznanjen. |
| --- | --- |

(i)

po potrebi o kakršni koli ustrezni povezljivosti digitalne vsebine s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali se lahko pričakuje, da je bil z njo seznanjen.

2.   Zagotovljeni podatki, razen naslovov iz točke (c) odstavka 1, so sestavni del pogodbe in jih ni dovoljeno spreminjati, razen če stranki s tem izrecno soglašata.

3.   Za pogodbe, sklenjene na daljavo, morajo biti p Podatki, določeni v tem členu
  , morajo biti
  : [Sprememba 95]

| (a) | dani ali dani na voljo potrošniku na način, ki je primeren za uporabljena sredstva sporazumevanja na daljavo; |
| --- | --- |

(a)

dani ali dani na voljo potrošniku na način, ki je primeren za uporabljena sredstva sporazumevanja na daljavo;

| (b) | v preprostem in razumljivem jeziku in |
| --- | --- |

(b)

v preprostem in razumljivem jeziku in

| (c) | čitljivi, če so zagotovljeni na trajnem nosilcu podatkov. |
| --- | --- |

(c)

čitljivi, če so zagotovljeni na trajnem nosilcu podatkov.

4.   Za pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, morajo biti podatki, določeni v tem členu:

| (a) | dani na papirju ali v soglasju s potrošnikom na drugem trajnem nosilcu podatkov in |
| --- | --- |

(a)

dani na papirju ali v soglasju s potrošnikom na drugem trajnem nosilcu podatkov in

| (b) | čitljivi ter v preprostem in razumljivem jeziku.
  [Sprememba 96] |
| --- | --- |

(b)

čitljivi ter v preprostem in razumljivem jeziku.
  [Sprememba 96]

5.   Ta člen se ne uporablja za pogodbe:

| (a) | o dobavi živil, pijač ali drugega blaga, ki je namenjeno tekoči potrošnji v gospodinjstvu ter ga trgovec dejansko pogosto in redno dobavlja potrošniku na dom, stalno prebivališče ali delovno mesto; |
| --- | --- |

(a)

o dobavi živil, pijač ali drugega blaga, ki je namenjeno tekoči potrošnji v gospodinjstvu ter ga trgovec dejansko pogosto in redno dobavlja potrošniku na dom, stalno prebivališče ali delovno mesto;

| (b) | sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati;
  [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(b)

sklenjene z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati;
  [Sprememba 97]

| (c) | sklenjene zunaj poslovnih prostorov, katerih cena, ali za sočasno sklenjeno večje število pogodb, katerih skupna cena ne presega 50 EUR ali ustreznega zneska v valuti, dogovorjeni za pogodbeno ceno.
  [Sprememba 98] |
| --- | --- |

(c)

sklenjene zunaj poslovnih prostorov, katerih cena, ali za sočasno sklenjeno večje število pogodb, katerih skupna cena ne presega 50 EUR ali ustreznega zneska v valuti, dogovorjeni za pogodbeno ceno.
  [Sprememba 98]

| (ca) | ki so v skladu s pravom držav članic sklenjene v sodelovanju z javnim uslužbencem, ki ga pravo zavezuje k neodvisnosti in nepristranskosti ter ki z izčrpnimi pravnimi informacijami zagotovi, da potrošnik pogodbo sklene le na podlagi temeljitega premisleka o pravnih posledicah in ob seznanjenosti z njenim pravnim obsegom. [Sprememba 99] |
| --- | --- |

(ca)

ki so v skladu s pravom držav članic sklenjene v sodelovanju z javnim uslužbencem, ki ga pravo zavezuje k neodvisnosti in nepristranskosti ter ki z izčrpnimi pravnimi informacijami zagotovi, da potrošnik pogodbo sklene le na podlagi temeljitega premisleka o pravnih posledicah in ob seznanjenosti z njenim pravnim obsegom. [Sprememba 99]

Člen 14

Podatki o ceni, dodatnih taksah in stroških

1.   Podatki, ki se zagotovijo v skladu s točko (b) člena 13(1), morajo vključevati:

| (a) | končno ceno blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev skupaj z davki ali način izračuna cene, kadar zaradi narave blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev cene ni mogoče razumno vnaprej izračunati, in |
| --- | --- |

(a)

končno ceno blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev skupaj z davki ali način izračuna cene, kadar zaradi narave blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev cene ni mogoče razumno vnaprej izračunati, in

| (b) | po potrebi kakršne koli dodatne tovornine ali takse za dobavo ali poštne storitve in katere koli druge stroške ali, kadar teh ni mogoče razumno vnaprej izračunati, dejstvo, da bo morebiti treba plačati takšne dodatne takse in stroške. |
| --- | --- |

(b)

po potrebi kakršne koli dodatne tovornine ali takse za dobavo ali poštne storitve in katere koli druge stroške ali, kadar teh ni mogoče razumno vnaprej izračunati, dejstvo, da bo morebiti treba plačati takšne dodatne takse in stroške.

2.   V primeru pogodbe za nedoločen čas ali naročniške pogodbe mora končna cena zajemati končno ceno za obračunsko obdobje. Kadar se takšne pogodbe obračunajo po fiksni stopnji, mora končna cena vključevati končno mesečno ceno. Kadar končne cene ni mogoče razumno vnaprej izračunati, je treba zagotoviti podatke o načinu izračuna cene.

3.   Trgovec mora po potrebi obvestiti potrošnika o stroških uporabe sporazumevanja na daljavo za sklenitev pogodbe, če se ti stroški izračunajo drugače kot po osnovni stopnji.

Člen 15

Podatki o istovetnosti in naslovu trgovca

Podatki, ki se zagotovijo v skladu s točko (c) člena 13(1), morajo vključevati:

| (a) | istovetnost trgovca, kot je ime, s katerim posluje; |
| --- | --- |

(a)

istovetnost trgovca, kot je ime, s katerim posluje;

| (b) | krajevni naslov sedeža trgovca; |
| --- | --- |

(b)

krajevni naslov sedeža trgovca;

| (c) | telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov trgovca, če so na voljo, da se potrošniku omogoči hitra navezava stikov s trgovcem in učinkovito sporazumevanje z njim; |
| --- | --- |

(c)

telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov trgovca, če so na voljo, da se potrošniku omogoči hitra navezava stikov s trgovcem in učinkovito sporazumevanje z njim;

| (d) | po potrebi istovetnost in krajevni naslov katerega koli drugega trgovca, za račun katerega trgovec deluje, in |
| --- | --- |

(d)

po potrebi istovetnost in krajevni naslov katerega koli drugega trgovca, za račun katerega trgovec deluje, in

| (e) | krajevni naslov trgovca, če se razlikuje od naslova iz točk (b) in (d) tega člena, in po potrebi krajevni naslov trgovca, za račun katerega trgovec deluje, na katerega lahko potrošnik naslovi svoje pritožbe. |
| --- | --- |

(e)

krajevni naslov trgovca, če se razlikuje od naslova iz točk (b) in (d) tega člena, in po potrebi krajevni naslov trgovca, za račun katerega trgovec deluje, na katerega lahko potrošnik naslovi svoje pritožbe.

Člen 16

Podatki o pogodbenih pogojih

Podatki, ki se zagotovijo v skladu s točko (d) člena 13(1), morajo vključevati:

| (a) | ureditev plačila, dobave blaga, dobave digitalne vsebine ali izvedbe povezanih storitev in rok, v katerem naj bi trgovec dobavil blago, dobavil digitalno vsebino ali opravil povezano storitev; |
| --- | --- |

(a)

ureditev plačila, dobave blaga, dobave digitalne vsebine ali izvedbe povezanih storitev in rok, v katerem naj bi trgovec dobavil blago, dobavil digitalno vsebino ali opravil povezano storitev;

| (b) | po potrebi čas veljavnosti pogodbe, najkrajši čas trajanja potrošnikovih obveznosti ali, če je pogodba sklenjena za nedoločen čas ali če se njena veljavnost samodejno podaljša, pogoje za razdor pogodbe, in |
| --- | --- |

(b)

po potrebi čas veljavnosti pogodbe, najkrajši čas trajanja potrošnikovih obveznosti ali, če je pogodba sklenjena za nedoločen čas ali če se njena veljavnost samodejno podaljša, pogoje za razdor pogodbe, in

| (c) | po potrebi dejstvo o obstoju depozitov ali drugih finančnih jamstev, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca, in pogoje zanje; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi dejstvo o obstoju depozitov ali drugih finančnih jamstev, ki jih plača ali zagotovi potrošnik na zahtevo trgovca, in pogoje zanje;

| (d) | po potrebi obstoj zadevnih kodeksov ravnanja in kako je mogoče dobiti izvod teh kodeksov. |
| --- | --- |

(d)

po potrebi obstoj zadevnih kodeksov ravnanja in kako je mogoče dobiti izvod teh kodeksov.

Člen 17

Podatki o pravici do odstopa od pogodbe pri sklepanju pogodbe na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov
  [Sprememba 100]

1.   Če je potrošnik upravičen do odstopa od pogodbe v skladu s poglavjem 4, morajo podatki, ki jih je treba zagotoviti na podlagi točke (e) člena 13(1), vključevati pogoje, rok in postopke za izvrševanje takšne pravice v skladu z Dodatkom 1 ter vzorec obrazca za odstop od pogodbe iz Dodatka 2.

2.   Po potrebi morajo podatki, ki jih je treba zagotoviti na podlagi točke (e) člena 13(1), vključevati dejstvo, da bo moral potrošnik v primeru odstopa od pogodbe nositi stroške vračila blaga, v primeru pogodbe, sklenjene na daljavo, pa stroške vračila blaga, če ga zaradi njegove narave ni mogoče vrniti z običajno pošto.

3.   Če lahko potrošnik izvrši pravico do odstopa od pogodbe po naročilu povezanih storitev, ki se začnejo opravljati v roku za odstop od pogodbe, morajo podatki, ki jih je treba zagotoviti v skladu s točko (e) člena 13(1), vključevati tudi dejstvo, da bi bil potrošnik zavezan plačati trgovcu znesek iz člena 45(5).

4.   Dolžnost zagotoviti podatke, določene v odstavkih 1, 2 in 3, se lahko izpolni tako, da se potrošniku pošlje vzorec navodil v zvezi z odstopom od pogodbe iz Dodatka 1. Štelo se bo, da je trgovec izpolnil te zahteve po podatkih, če je potrošniku poslal ta navodila pravilno izpolnjena.

5.   Če pravica do odstopa od pogodbe ni zagotovljena v skladu s točkami (c) do (i) člena 40(2) in (3) navedenega člena, morajo podatki, ki jih je treba zagotoviti na podlagi točke (e) člena 13(1), vključevati izjavo, da potrošnik ne bo imel koristi od pravice do odstopa od pogodbe, ali po potrebi okoliščine, v katerih potrošnik izgubi pravico do odstopa od pogodbe.

Člen 18

Pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov: zahteve po dodatnih podatkih in potrdilo

1.   Trgovec mora potrošniku zagotoviti izvod podpisane pogodbe ali potrdilo o obstoju pogodbe, vključno po potrebi s potrdilom o potrošnikovem soglasju in njegovo potrditvijo izgube pravice v skladu s točko (d) člena 40(3), na papirju ali, če se potrošnik strinja, na drugem trajnem nosilcu podatkov.

2.   Če potrošnik želi, da se povezane storitve začnejo opravljati v roku za odstop od pogodbe iz člena 42(2), mora trgovec od potrošnika zahtevati takšno izrecno naročilo na trajnem nosilcu podatkov.
  [Sprememba 101]

Člen 19

Pogodbe, sklenjene na daljavo: d Dodatni podatki in druge zahteve [Sprememba 102]

1.   Kadar trgovec po telefonu pokliče potrošnika zaradi sklenitve pogodbe na daljavo, mora na začetku pogovora s potrošnikom razkriti svojo istovetnost in po potrebi istovetnost osebe, za račun katere kliče, ter poslovni namen klica.

2.   Če je pogodba na daljavo sklenjena s pomočjo sredstva sporazumevanja na daljavo, ki omogoča omejen prostor ali čas prikazovanja podatkov, mora trgovec s točno tem sredstvom pred sklenitvijo takšne pogodbe zagotoviti vsaj podatke iz odstavka 3 tega člena. Trgovec na primeren način zagotovi potrošniku druge podatke iz člena 13 v skladu s členom 13(3).

3.   Podatki, ki se zahtevajo v skladu z odstavkom 2, so:

| (a) | glavne značilnosti blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, kot jih določa točka (a) člena 13(1); |
| --- | --- |

(a)

glavne značilnosti blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, kot jih določa točka (a) člena 13(1);

| (b) | istovetnost trgovca, kot določa točka (a) člena 15; |
| --- | --- |

(b)

istovetnost trgovca, kot določa točka (a) člena 15;

| (c) | končna cena, vključno z vsemi sestavinami iz točke (b) člena 13(1) ter člena 14(1) in (2); |
| --- | --- |

(c)

končna cena, vključno z vsemi sestavinami iz točke (b) člena 13(1) ter člena 14(1) in (2);

| (d) | pravica do odstopa od pogodbe, in |
| --- | --- |

(d)

pravica do odstopa od pogodbe, in

| (e) | po potrebi čas veljavnosti pogodbe, če je pogodba sklenjena za nedoločen čas, pa zahteve za razdor pogodbe iz točke (b) člena 16. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi čas veljavnosti pogodbe, če je pogodba sklenjena za nedoločen čas, pa zahteve za razdor pogodbe iz točke (b) člena 16.

4.   Pogodba na daljavo, sklenjena po telefonu, je veljavna samo, če potrošnik podpiše ponudbo ali pošlje pisno soglasje z navedbo dogovora o sklenitvi pogodbe. Trgovec mora potrošniku zagotoviti potrdilo o tem dogovoru na trajnem nosilcu podatkov.

5.   Trgovec mora potrošniku na trajnem nosilcu podatkov dati potrdilo o sklenjeni pogodbi, vključno po potrebi s potrdilom o soglasju potrošnika in njegovo potrditvijo izgube pravice v zvezi s točko (d) člena 40(3), ter vse podatke iz člena 13. Trgovec mora potrošniku navedene podatke dati v razumnem času po sklenitvi pogodbe na daljavo in najpozneje ob dobavi blaga ali pred dobavo digitalne vsebine ali začetkom opravljanja povezane storitve, razen če so bili podatki potrošniku na trajnem nosilcu podatkov dani pred sklenitvijo pogodbe na daljavo.

6.   Če potrošnik želi, da se povezane storitve začnejo opravljati v roku za odstop od pogodbe iz člena 42(2), mora trgovec od potrošnika zahtevati izrecno naročilo v ta namen na trajnem nosilcu podatkov.

Člen 20

Dolžnost zagotoviti podatke pri sklepanju pogodb, ki se ne sklepajo na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov

1.   V pogodbah, ki se ne sklepajo na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, je trgovec dolžan potrošniku pred sklenitvijo pogodbe ali preden potrošnika zavezuje ponudba, če ti podatki še niso očitno navedeni v besedilu, na jasen in razumljiv način zagotoviti naslednje podatke o:

| (a) | glavnih značilnostih blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih dobavlja ali opravlja, in sicer v obsegu, primernem za nosilec sporočila in za blago, digitalno vsebino ali povezane storitve; |
| --- | --- |

(a)

glavnih značilnostih blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih dobavlja ali opravlja, in sicer v obsegu, primernem za nosilec sporočila in za blago, digitalno vsebino ali povezane storitve;

| (b) | končni ceni ter dodatnih taksah in stroških v skladu s členom 14(1); |
| --- | --- |

(b)

končni ceni ter dodatnih taksah in stroških v skladu s členom 14(1);

| (c) | istovetnosti trgovca, kot so ime, s katerim posluje, krajevni naslov njegovega sedeža in njegova telefonska številka; |
| --- | --- |

(c)

istovetnosti trgovca, kot so ime, s katerim posluje, krajevni naslov njegovega sedeža in njegova telefonska številka;

| (d) | pogodbenih pogojih v skladu s točkama (a) in (b) člena 16; |
| --- | --- |

(d)

pogodbenih pogojih v skladu s točkama (a) in (b) člena 16;

| (e) | po potrebi o obstoju in pogojih trgovčevih poprodajnih storitev, tržnih jamstev in načina obravnave pritožb; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi o obstoju in pogojih trgovčevih poprodajnih storitev, tržnih jamstev in načina obravnave pritožb;

| (f) | po potrebi o delovanju digitalne vsebine, vključno z veljavnimi ukrepi tehnične zaščite, in |
| --- | --- |

(f)

po potrebi o delovanju digitalne vsebine, vključno z veljavnimi ukrepi tehnične zaščite, in

| (g) | po potrebi o kakršni koli ustrezni povezljivosti digitalne vsebine s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali se lahko pričakuje, da je bil z njo seznanjen. |
| --- | --- |

(g)

po potrebi o kakršni koli ustrezni povezljivosti digitalne vsebine s strojno in programsko opremo, s katero je trgovec seznanjen ali se lahko pričakuje, da je bil z njo seznanjen.

2.   Ta člen se ne uporablja, če pogodba vključuje vsakodnevni pravni posel in se pogodbene obveznosti izpolnijo takoj ob sklenitvi pogodbe.
  [Sprememba 103]

Člen 21

Dokazno breme

Trgovec nosi dokazno breme, da je zagotovil podatke iz tega oddelka.

Člen 22

Prisilna narava

Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe določb tega oddelka, od njih odstopati ali spreminjati njihovih učinkov.

Oddelek 2

Podatki, s katerimi mora trgovec pred sklenitvijo pogodbe seznaniti drugega trgovca

Člen 23

Dolžnost razkritja podatkov o blagu in povezanih storitvah

1.   Pred sklenitvijo pogodbe o prodaji blaga, dobavi digitalne vsebine ali izvedbi povezanih storitev enega trgovca drugemu trgovcu je dobavitelj drugemu trgovcu dolžan na primeren način razkriti vse podatke v zvezi z glavnimi značilnostmi blaga ali digitalne vsebine, ki ju dobavi, ali povezanih storitev, ki jih opravi, ter so na voljo dobavitelju ali se lahko pričakuje, da so mu na voljo, in za katere bi bilo v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja, če jih ne bi razkril drugi stranki.

2.   Pri ugotavljanju, ali bi moral dobavitelj v skladu z odstavkom 1 razkriti kakršne koli podatke, je treba upoštevati vse okoliščine, tudi:

| (a) | ali je imel dobavitelj posebno strokovno znanje; |
| --- | --- |

(a)

ali je imel dobavitelj posebno strokovno znanje;

| (b) | stroške dobavitelja v zvezi s pridobitvijo pomembnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

stroške dobavitelja v zvezi s pridobitvijo pomembnih podatkov;

| (c) | stopnjo zahtevnosti, v skladu s katero bi lahko drugi trgovec pridobil podatke na drug način; |
| --- | --- |

(c)

stopnjo zahtevnosti, v skladu s katero bi lahko drugi trgovec pridobil podatke na drug način;

| (d) | vrsto podatkov; |
| --- | --- |

(d)

vrsto podatkov;

| (e) | verjetni pomen podatkov za drugega trgovca in |
| --- | --- |

(e)

verjetni pomen podatkov za drugega trgovca in

| (f) | dobro poslovno prakso v zadevnem primeru. |
| --- | --- |

(f)

dobro poslovno prakso v zadevnem primeru.

Oddelek 3

Pogodbe, ki se sklepajo elektronsko

Člen 24

Dodatne obveznosti zagotovitve podatkov v pogodbah, ki se na daljavo sklepajo elektronsko

1.   Ta člen se uporablja, kadar trgovec zagotovi sredstva za sklenitev pogodbe, ki so elektronska in ne zajemajo izključne izmenjave elektronske pošte ali drugih sredstev osebnega sporazumevanja.

2.   Trgovec mora dati drugi stranki na voljo ustrezna, učinkovita in dostopna tehnična sredstva za odkrivanje in popravljanje vnesenih napak, preden druga stranka da ali sprejme ponudbo.

3.   Preden druga stranka da ali sprejme ponudbo, mora trgovec zagotoviti podatke o naslednjih zadevah:

| (a) | tehničnih ukrepih, ki jih je treba izvesti za sklenitev pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

tehničnih ukrepih, ki jih je treba izvesti za sklenitev pogodbe;

| (b) | ali bo pogodbeno listino izpolnil trgovec ali ne in ali bo dostopna; |
| --- | --- |

(b)

ali bo pogodbeno listino izpolnil trgovec ali ne in ali bo dostopna;

| (c) | tehničnih ukrepih za odkrivanje in popravljanje vnesenih napak, preden druga stranka da ali sprejme ponudbo; |
| --- | --- |

(c)

tehničnih ukrepih za odkrivanje in popravljanje vnesenih napak, preden druga stranka da ali sprejme ponudbo;

| (d) | jezikih, ki so na voljo za sklenitev pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

jezikih, ki so na voljo za sklenitev pogodbe;

| (e) | pogodbenih pogojih
  , na podlagi katerih je trgovec pripravljen skleniti pogodbo
  . [Sprememba 104] |
| --- | --- |

(e)

pogodbenih pogojih
  , na podlagi katerih je trgovec pripravljen skleniti pogodbo
  . [Sprememba 104]

4.   
  Brez poseganja v kakršne koli strožje zahteve za trgovca, ki posluje s potrošnikom, iz oddelka 1, mora
  trgovec mora zagotoviti, da so pogodbeni pogoji iz točke (e) odstavka (3) dani na voljo v črkah ali drugih razumljivih znakih in na trajnem nosilcu podatkov s sredstvi kakršne koli podpore, ki omogoča branje, snemanje podatkov iz besedila in njihovo obnavljanje v snovni obliki. [Sprememba 105]

5.   Trgovec mora elektronsko in nemudoma potrditi prejem ponudbe ali sprejem ponudbe, ki ga je poslala druga stranka.
  V takšni potrditvi se navede vsebina ponudbe ali vsebina sprejema. [Sprememba 106]

Člen 25

Dodatne zahteve v pogodbah, ki se na daljavo sklepajo elektronsko

1.   Če bi pogodba na daljavo, sklenjena elektronsko, potrošnika obvezala k plačilu, mora trgovec potrošnika neposredno in preden ta odda naročilo, na jasen in očiten način seznaniti s podatki, določenimi v točki (a) člena 13(1), členu 14(1) in (2) ter točki (b) člena 16.

2.   Trgovec mora zagotoviti, da potrošnik pri oddaji naročila izrecno potrdi, da iz naročila izhaja obveznost plačila. Če je za oddajo naročila treba vključiti gumb ali podobno funkcijo, morata biti gumb ali podobna funkcija označena na lahko čitljiv način samo z besedami „naročilo, ki ga je treba plačati“ ali s podobnim nedvoumnim besedilom, ki kaže na to, da oddaja naročila zajema obveznost plačila trgovcu. Če trgovec ne ravna v skladu s tem odstavkom, potrošnika pogodba ali naročilo ne zavezuje.

3.   Trgovec mora na strani svoje spletne trgovine najpozneje na začetku postopka naročila jasno in čitljivo navesti, ali veljajo kakršne koli omejitve dobave in katere vrste plačila so sprejemljive.

Člen 26

Dokazno breme

V razmerju med trgovcem in potrošnikom trgovec nosi dokazno breme, da je zagotovil podatke iz tega oddelka.

Člen 27

Prisilna narava

V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega oddelka, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Oddelek 4

Dolžnost zagotoviti pravilnost predloženih podatkov

Člen 28

Dolžnost zagotoviti pravilnost predloženih podatkov

1.   Stranka, ki pred sklenitvijo pogodbe ali ob njeni sklenitvi predloži podatke, da bi izpolnila obveznosti iz tega poglavja ali kako drugače, je dolžna s primerno skrbjo zagotoviti, da so predloženi podatki pravilni in niso zavajajoči.

2.   Stranka, ki so ji bili predloženi nepravilni ali zavajajoči podatki kot kršitev dolžnosti iz odstavka 1 in ki se razumno zanese na navedene podatke pri sklenitvi pogodbe s stranko, ki jih je predložila, lahko uveljavlja zahtevke iz člena 29.

3.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Oddelek 5

Zahtevki v primeru kršitve dolžnosti obveščanja

Člen 29

Zahtevki v primeru kršitve dolžnosti obveščanja

1.   Stranka, ki ni izpolnila dolžnosti iz tega poglavja, je
  v skladu s poglavjem 16
  odgovorna za kakršno koli izgubo, povzročeno drugi stranki zaradi take neizpolnitve dolžnosti. [Sprememba 107]

2.   Če trgovec ni upošteval zahtev po podatkih v zvezi z dodatnimi taksami ali drugimi stroški iz člena 14 ali v zvezi s stroški vračila blaga iz člena 17(2), potrošnik ni dolžan plačati dodatnih taks in drugih stroškov.

3.   Zahtevki iz tega člena ne posegajo v zahtevke, ki jih lahko zagotavljajo člen 42(2) ali člena 48 ali 49.

4.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Poglavje 3

Sklenitev pogodbe

Člen 30

Pogoji za sklenitev pogodbe

1.   Pogodba je sklenjena, če:

| (a) | stranki dosežeta dogovor; |
| --- | --- |

(a)

stranki dosežeta dogovor;

| (b) | je namen strank, da ima dogovor pravni učinek, in |
| --- | --- |

(b)

je namen strank, da ima dogovor pravni učinek, in

| (c) | ima dogovor, po potrebi dopolnjen z določbami skupnega evropskega prodajnega prava, ustrezno vsebino in je dovolj nedvoumen, da bo imel pravni učinek. |
| --- | --- |

(c)

ima dogovor, po potrebi dopolnjen z določbami skupnega evropskega prodajnega prava, ustrezno vsebino in je dovolj nedvoumen, da bo imel pravni učinek.

2.   Dogovor je sklenjen s sprejemom ponudbe. Sprejem je lahko izrecen ali z drugačno izjavo volje ali ravnanjem.
  [Sprememba 108]

3.   Na obstoj volje strank, da bo imel dogovor pravni učinek, se sklepa iz njunih izjav in ravnanja.

4.   Če ena od strank sklenitev pogodbe pogojuje z dogovorom o določeni sestavini pogodbe, pogodba ni sklenjena, razen če stranki dosežeta dogovor o navedeni sestavini pogodbe.

Člen 31

Ponudba

1.   Predlog je ponudba, če:

| (a) | je njegov namen sklenitev pogodbe, pod pogojem, da ga druga stranka sprejme, in |
| --- | --- |

(a)

je njegov namen sklenitev pogodbe, pod pogojem, da ga druga stranka sprejme, in

| (b) | ima ustrezno vsebino in je dovolj nedvoumen, da bo pogodba sklenjena.
  V razmerjih med trgovcem in potrošnikom se šteje, da ima ponudba ustrezno vsebino in je dovolj nedvoumna le, če vsebuje predmet, količino ali trajanje ter ceno. [Sprememba 109] |
| --- | --- |

(b)

ima ustrezno vsebino in je dovolj nedvoumen, da bo pogodba sklenjena.
  V razmerjih med trgovcem in potrošnikom se šteje, da ima ponudba ustrezno vsebino in je dovolj nedvoumna le, če vsebuje predmet, količino ali trajanje ter ceno. [Sprememba 109]

2.   Ponudba se lahko da določeni osebi ali več določenim osebam.

3.   Predlog, dan javnosti, ni ponudba, če iz okoliščin ne izhaja drugače.

Člen 32

Umik ponudbe

1.   Ponudba se lahko umakne, če naslovnik prejme izjavo o umiku, preden je sporočil, da ponudbo sprejema, v primeru sprejema ponudbe z določenim ravnanjem pa, preden je bila pogodba sklenjena.

2.   Če je predlog, dan javnosti, ponudba, se lahko umakne na enak način, kot je bil uporabljen za njegovo objavo.

3.   Umik ponudbe je neučinkovit, če:

| (a) | je v ponudbi navedeno, da je nepreklicna; |
| --- | --- |

(a)

je v ponudbi navedeno, da je nepreklicna;

| (b) | je v ponudbi določen rok, do katerega mora biti sprejeta; ali |
| --- | --- |

(b)

je v ponudbi določen rok, do katerega mora biti sprejeta; ali

| (c) | je bilo sicer za naslovnika razumno, da se zanese na ponudbo kot nepreklicno, in je zaupal v ponudbo. |
| --- | --- |

(c)

je bilo sicer za naslovnika razumno, da se zanese na ponudbo kot nepreklicno, in je zaupal v ponudbo.

Člen 33

Zavrnitev ponudbe

Ko ponudnik prejme izjavo o zavrnitvi ponudbe, ponudba preneha veljati.

Člen 34

Sprejem ponudbe

1.   Kakršna koli izjava ali ravnanje naslovnika pomenita sprejem ponudbe, če izražata njegovo soglasje s pogoji ponudbe.

2.   Molk ali druga opustitev naslovnika ne pomeni, da sprejema ponudbo.
  Odsotnost odgovora potrošnika ne pomeni, da sprejema ponudbo zlasti v primerih nezaželene dobave blaga, digitalne vsebine ali opravljanja povezanih storitev. [Sprememba 110]

Člen 35

Čas sklenitve pogodbe

1.   Če naslovnik pošlje izjavo o sprejemu ponudbe, je pogodba sklenjena, ko ponudnik prejme izjavo o sprejemu ponudbe.

2.   Če naslovnik sprejme ponudbo z določenim ravnanjem, je pogodba sklenjena, ko ponudnik prejme obvestilo o ravnanju naslovnika.

3.   Ne glede na odstavek 2 je pogodba sklenjena z začetkom ravnanja naslovnika, če lahko v skladu s ponudbo, obstoječo poslovno prakso strank ali poslovnimi običaji naslovnik sprejme ponudbo z določenim ravnanjem tudi brez obvestila ponudniku.

Člen 36

Rok za sprejem ponudbe

1.   Sprejem ponudbe učinkuje le, če ga ponudnik prejme v roku, ki ga je v ponudbi določil za sprejem ponudbe.

2.   Če ponudnik ni določil roka za sprejem ponudbe, sprejem ponudbe učinkuje le, če ga ponudnik prejme v razumnem času po dani ponudbi.

3.   Če se lahko ponudba sprejme z ravnanjem brez obvestila ponudniku, sprejem ponudbe učinkuje le, če naslovnik ravna v roku za sprejem ponudbe, ki ga je določil ponudnik, če rok ni določen, pa v razumnem času.

Člen 37

Zapozneli sprejem ponudbe

1.   Zapozneli sprejem ponudbe učinkuje kot sprejem ponudbe, če ponudnik nemudoma obvesti naslovnika, da sprejem ponudbe šteje za učinkovit.

2.   Če iz dopisa ali drugega sporočila o zapoznelem sprejemu ponudbe izhaja, da sta bila poslana v okoliščinah, v katerih bi ju, če bi bile običajne, ponudnik prejel pravočasno, zapozneli sprejem ponudbe učinkuje kot sprejem ponudbe, razen če ponudnik naslovnika nemudoma obvesti, da je ponudba prenehala veljati.

Člen 38

Sprejem ponudbe s predlogom, naj se spremeni

1.   Odgovor naslovnika, v katerem so navedeni ali iz katerega izhajajo dodatni ali drugačni pogodbeni pogoji, ki bistveno spreminjajo pogoje ponudbe, pomeni zavrnitev ponudbe in novo ponudbo.

2.   Šteje se, da dodatni ali drugačni pogodbeni pogoji v zvezi, med drugim, s ceno, plačilom, kakovostjo in količino blaga, krajem in časom dobave, obsegom odgovornosti ene stranke do druge stranke ali reševanjem sporov bistveno spreminjajo pogoje ponudbe.

3.   Odgovor naslovnika, s katerim ta nedvoumno soglaša s ponudbo, pomeni sprejem ponudbe, tudi če vsebuje dodatne ali drugačne pogodbene pogoje ali če iz njega izhajajo dodatni ali drugačni pogodbeni pogoji, in sicer če ti pogoji bistveno ne spreminjajo pogojev ponudbe. Dodatni ali drugačni pogoji s tem postanejo del pogodbe.

4.   Odgovor naslovnika, ki vsebuje dodatne ali drugačne pogodbene pogoje ali ti iz njega izhajajo, vedno pomeni zavrnitev ponudbe, če:

| (a) | je v ponudbi sprejem ponudbe izrecno omejen na pogoje ponudbe; |
| --- | --- |

(a)

je v ponudbi sprejem ponudbe izrecno omejen na pogoje ponudbe;

| (b) | ponudnik nemudoma nasprotuje dodatnim ali drugačnim pogojem; ali |
| --- | --- |

(b)

ponudnik nemudoma nasprotuje dodatnim ali drugačnim pogojem; ali

| (c) | naslovnik pogojuje sprejem ponudbe s ponudnikovim soglasjem v zvezi z dodatnimi ali drugačnimi pogoji in če naslovnik takšnega soglasja ponudnika ne prejme v razumnem času. |
| --- | --- |

(c)

naslovnik pogojuje sprejem ponudbe s ponudnikovim soglasjem v zvezi z dodatnimi ali drugačnimi pogoji in če naslovnik takšnega soglasja ponudnika ne prejme v razumnem času.

4a.
     
  V odnosih med trgovcem in potrošnikom odgovor naslovnika, ki vsebuje dodatne ali drugačne pogodbene pogoje ali ti iz njega izhajajo, vedno pomeni zavrnitev ponudbe in novo ponudbo. [Sprememba 111]

Člen 39

Nasprotujoči si splošni pogodbeni pogoji

1.   Če sta se stranki dogovorili o vsem, vendar za ponudbo in njen sprejem veljajo nasprotujoči si splošni pogodbeni pogoji, je pogodba kljub temu sklenjena. Splošni pogodbeni pogoji so del pogodbe, če imajo enako vsebino.

2.   Ne glede na odstavek 1 pogodba ni sklenjena, če stranka:

| (a) | vnaprej, izrecno in brez uporabe splošnih pogodbenih pogojev izrazi voljo, da je pogodba iz odstavka 1 ne zavezuje; ali |
| --- | --- |

(a)

vnaprej, izrecno in brez uporabe splošnih pogodbenih pogojev izrazi voljo, da je pogodba iz odstavka 1 ne zavezuje; ali

| (b) | drugo stranko nemudoma obvesti, da je pogodba iz odstavka 1 ne zavezuje. |
| --- | --- |

(b)

drugo stranko nemudoma obvesti, da je pogodba iz odstavka 1 ne zavezuje.

Poglavje 4

Pravica do odstopa od pogodbe, sklenjene med trgovcem in potrošnikom na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov
  [Sprememba 112]

Člen 40

Pravica do odstopa

1.   Potrošnik ima pravico do odstopa od pogodbe v roku iz člena 42 brez navedbe razloga in brez stroškov zanj, razen kot je določeno v členu 45, in sicer do odstopa:

| (a) | od pogodbe, sklenjene na daljavo; |
| --- | --- |

(a)

od pogodbe, sklenjene na daljavo;

| (b) | od pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, katere cena, ali od sočasno sklenjenega večjega števila pogodb, katerih skupna cena presega 50 EUR ali ustrezni znesek v valuti, dogovorjeni za pogodbeno ceno ob sklenitvi pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

od pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, katere cena, ali od sočasno sklenjenega večjega števila pogodb, katerih skupna cena presega 50 EUR ali ustrezni znesek v valuti, dogovorjeni za pogodbeno ceno ob sklenitvi pogodbe.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za:

| (a) | pogodbo, sklenjeno z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati; |
| --- | --- |

(a)

pogodbo, sklenjeno z uporabo prodajnih avtomatov ali v trgovskih lokalih, opremljenih z avtomati;

| (b) | pogodbo o dobavi živil, pijač ali drugega blaga, ki je namenjeno tekoči potrošnji v gospodinjstvu ter ki ga trgovec dejansko pogosto in redno dobavlja potrošniku na dom, stalno prebivališče ali delovno mesto; |
| --- | --- |

(b)

pogodbo o dobavi živil, pijač ali drugega blaga, ki je namenjeno tekoči potrošnji v gospodinjstvu ter ki ga trgovec dejansko pogosto in redno dobavlja potrošniku na dom, stalno prebivališče ali delovno mesto;

| (c) | pogodbo o dobavi blaga ali izvedbi povezanih storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora in ki se lahko pojavijo v roku za odstop od pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

pogodbo o dobavi blaga ali izvedbi povezanih storitev, katerih cena je odvisna od nihanj na finančnem trgu, nad katerimi trgovec nima nobenega nadzora in ki se lahko pojavijo v roku za odstop od pogodbe;

| (d) | pogodbo o dobavi blaga ali digitalne vsebine, ki sta izdelana po potrošnikovih navodilih ali sta očitno izdelana za določeno osebo; |
| --- | --- |

(d)

pogodbo o dobavi blaga ali digitalne vsebine, ki sta izdelana po potrošnikovih navodilih ali sta očitno izdelana za določeno osebo;

| (e) | pogodbo o dobavi blaga, ki se hitro pokvari ali mu hitro poteče rok uporabe; |
| --- | --- |

(e)

pogodbo o dobavi blaga, ki se hitro pokvari ali mu hitro poteče rok uporabe;

| (f) | pogodbo o dobavi alkoholnih pijač, za katere je bila cena dogovorjena ob sklenitvi prodajne pogodbe, ki se lahko dobavijo šele po 30 dneh od sklenitve pogodbe in katerih dejanska vrednost je odvisna od tržnih nihanj, nad katerimi trgovec nima nadzora; |
| --- | --- |

(f)

pogodbo o dobavi alkoholnih pijač, za katere je bila cena dogovorjena ob sklenitvi prodajne pogodbe, ki se lahko dobavijo šele po 30 dneh od sklenitve pogodbe in katerih dejanska vrednost je odvisna od tržnih nihanj, nad katerimi trgovec nima nadzora;

| (g) | pogodbo o prodaji časopisov, periodičnega tiska ali revij, razen naročniških pogodb za dobavo takšnih tiskovin; |
| --- | --- |

(g)

pogodbo o prodaji časopisov, periodičnega tiska ali revij, razen naročniških pogodb za dobavo takšnih tiskovin;

| (h) | pogodbo, sklenjeno na javni dražbi, in |
| --- | --- |

(h)

pogodbo, sklenjeno na javni dražbi, in

| (i) | pogodbo o pripravi in dobavi hrane ali opravljanju storitev v zvezi z dejavnostmi za prosti čas, če je v pogodbi predviden točno določen datum ali čas izvedbe. |
| --- | --- |

(i)

pogodbo o pripravi in dobavi hrane ali opravljanju storitev v zvezi z dejavnostmi za prosti čas, če je v pogodbi predviden točno določen datum ali čas izvedbe.

| (ia) | pogodbo, ki se v skladu s pravom države članice sklene v sodelovanju z javnim uslužbencem, ki ga pravo zavezuje k neodvisnosti in nepristranskosti ter ki z izčrpnimi pravnimi informacijami zagotovi, da potrošnik pogodbo sklene le na podlagi temeljitega premisleka o pravnih posledicah in ob seznanjenosti z njenim pravnim obsegom. [Sprememba 113] |
| --- | --- |

(ia)

pogodbo, ki se v skladu s pravom države članice sklene v sodelovanju z javnim uslužbencem, ki ga pravo zavezuje k neodvisnosti in nepristranskosti ter ki z izčrpnimi pravnimi informacijami zagotovi, da potrošnik pogodbo sklene le na podlagi temeljitega premisleka o pravnih posledicah in ob seznanjenosti z njenim pravnim obsegom. [Sprememba 113]

3.   Odstavek 1 se ne uporablja v naslednjih primerih:

| (a) | če je bilo dobavljeno blago zapečateno in je potrošnik pečat odstranil ter nato blago ni primerno za vračilo zaradi varovanja zdravja ali iz higienskih razlogov; |
| --- | --- |

(a)

če je bilo dobavljeno blago zapečateno in je potrošnik pečat odstranil ter nato blago ni primerno za vračilo zaradi varovanja zdravja ali iz higienskih razlogov;

| (b) | če je bilo dobavljeno blago v skladu s svojo naravo po dobavi nerazdružljivo pomešano z drugimi stvarmi; |
| --- | --- |

(b)

če je bilo dobavljeno blago v skladu s svojo naravo po dobavi nerazdružljivo pomešano z drugimi stvarmi;

| (c) | če so bili dobavljeno blago zapečateni avdio ali video posnetki ali računalniška programska oprema in je bil po dobavi pečat odstranjen; |
| --- | --- |

(c)

če so bili dobavljeno blago zapečateni avdio ali video posnetki ali računalniška programska oprema in je bil po dobavi pečat odstranjen;

| (d) | če se je dobava digitalne vsebine, ki ni dobavljena na snovnem nosilcu, začela z vnaprejšnjim izrecnim soglasjem potrošnika in z njegovo potrditvijo, da s tem izgubi pravico do odstopa od pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

če se je dobava digitalne vsebine, ki ni dobavljena na snovnem nosilcu, začela z vnaprejšnjim izrecnim soglasjem potrošnika in z njegovo potrditvijo, da s tem izgubi pravico do odstopa od pogodbe;

| (e) | če je potrošnik posebej naročil trgovcu, naj ga obišče na domu zaradi izvedbe nujnih popravil ali vzdrževanja. Če trgovec ob takšnem obisku opravi povezane storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik posebej naročil, ali dobavi blago, ki ni nadomestni del, nujno uporabljen pri vzdrževanju ali popravilih, ima potrošnik pravico do odstopa od pogodbe v zvezi z navedenimi dodatnimi povezanimi storitvami ali blagom. |
| --- | --- |

(e)

če je potrošnik posebej naročil trgovcu, naj ga obišče na domu zaradi izvedbe nujnih popravil ali vzdrževanja. Če trgovec ob takšnem obisku opravi povezane storitve poleg tistih, ki jih je potrošnik posebej naročil, ali dobavi blago, ki ni nadomestni del, nujno uporabljen pri vzdrževanju ali popravilih, ima potrošnik pravico do odstopa od pogodbe v zvezi z navedenimi dodatnimi povezanimi storitvami ali blagom.

4.   Če je potrošnik dal ponudbo, na podlagi katere bi bila, če bi jo trgovec sprejel, sklenjena pogodba, od katere bi imel potrošnik pravico odstopiti v skladu s tem poglavjem, lahko potrošnik umakne ponudbo, tudi če bi bila sicer nepreklicna.

Člen 41

Uveljavljanje pravice do odstopa od pogodbe

1.   Potrošnik lahko uveljavlja pravico do odstopa od pogodbe kadar koli pred iztekom roka za odstop od pogodbe, določenega v členu 42.

2.   Potrošnik uveljavi pravico do odstopa od pogodbe z obvestilom trgovcu. Potrošnik lahko v ta namen uporabi vzorec obrazca za odstop od pogodbe iz Dodatka 2 ali poda kakršno koli drugo nedvoumno izjavo, ki vsebuje odločitev o odstopu od pogodbe.

3.   Če da trgovec potrošniku možnost, da od pogodbe odstopi elektronsko na spletni strani trgovca, in potrošnik to stori, je trgovec dolžan potrošniku na trajnem nosilcu podatkov nemudoma poslati potrdilo o prejemu takšne izjave o odstopu od pogodbe. Trgovec je odgovoren za izgubo, ki jo drugi stranki povzroči zaradi kršitve te dolžnosti.

4.   Sporočilo o odstopu od pogodbe je pravočasno, če je poslano pred iztekom roka za odstop od pogodbe.

5.   Potrošnik nosi dokazno breme, da je pravico do odstopa od pogodbe uveljavljal v skladu s tem členom.

Člen 42

Rok za odstop od pogodbe

1.   Rok za odstop od pogodbe se izteče v 14 dneh od:

| (a) | dneva, na katerega je potrošnik prevzel dobavljeno blago, v primeru prodajne pogodbe, vključno s prodajno pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev; |
| --- | --- |

(a)

dneva, na katerega je potrošnik prevzel dobavljeno blago, v primeru prodajne pogodbe, vključno s prodajno pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev;

| (b) | dneva, na katerega je potrošnik prevzel zadnjo dobavljeno stvar, v primeru pogodbe o prodaji več kosov blaga po enotnem naročilu potrošnika, dobavljenih ločeno, vključno s pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev; |
| --- | --- |

(b)

dneva, na katerega je potrošnik prevzel zadnjo dobavljeno stvar, v primeru pogodbe o prodaji več kosov blaga po enotnem naročilu potrošnika, dobavljenih ločeno, vključno s pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev;

| (c) | dneva, na katerega je potrošnik prevzel zadnjo pošiljko ali kos, v primeru pogodbe o prodaji blaga, sestavljenega iz več pošiljk ali kosov, vključno s pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev; |
| --- | --- |

(c)

dneva, na katerega je potrošnik prevzel zadnjo pošiljko ali kos, v primeru pogodbe o prodaji blaga, sestavljenega iz več pošiljk ali kosov, vključno s pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev;

| (d) | dneva, na katerega je potrošnik prevzel prvo stvar, v primeru pogodbe o redni dobavi blaga v določenem obdobju, vključno s pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev; |
| --- | --- |

(d)

dneva, na katerega je potrošnik prevzel prvo stvar, v primeru pogodbe o redni dobavi blaga v določenem obdobju, vključno s pogodbo, na podlagi katere prodajalec soglaša tudi z izvedbo povezanih storitev;

| (e) | dneva sklenitve pogodbe v primeru pogodbe o povezanih storitvah, sklenjene po dobavi blaga; |
| --- | --- |

(e)

dneva sklenitve pogodbe v primeru pogodbe o povezanih storitvah, sklenjene po dobavi blaga;

| (f) | dneva, na katerega je potrošnik prevzel dobavljeni snovni nosilec v skladu s točko (a) v primeru pogodbe o dobavi digitalne vsebine, če je digitalna vsebina dobavljena na snovnem nosilcu; |
| --- | --- |

(f)

dneva, na katerega je potrošnik prevzel dobavljeni snovni nosilec v skladu s točko (a) v primeru pogodbe o dobavi digitalne vsebine, če je digitalna vsebina dobavljena na snovnem nosilcu;

| (g) | dneva sklenitve pogodbe, če digitalna vsebina ni dobavljena na snovnem nosilcu. |
| --- | --- |

(g)

dneva sklenitve pogodbe, če digitalna vsebina ni dobavljena na snovnem nosilcu.

2.   Če trgovec potrošniku ni zagotovil podatkov iz člena 17(1), se rok za odstop od pogodbe izteče:

| (a) | v enem letu od izteka prvotnega roka za odstop od pogodbe, kot je določeno v skladu z odstavkom 1; ali |
| --- | --- |

(a)

v enem letu od izteka prvotnega roka za odstop od pogodbe, kot je določeno v skladu z odstavkom 1; ali

| (b) | če trgovec potrošniku zagotovi podatke v enem letu od izteka roka za odstop od pogodbe, kot je določeno v skladu z odstavkom 1, se rok za odstop od pogodbe izteče v 14 dneh od dneva, na katerega je potrošnik prejel podatke. |
| --- | --- |

(b)

če trgovec potrošniku zagotovi podatke v enem letu od izteka roka za odstop od pogodbe, kot je določeno v skladu z odstavkom 1, se rok za odstop od pogodbe izteče v 14 dneh od dneva, na katerega je potrošnik prejel podatke.

Člen 43

Učinki odstopa od pogodbe

Z odstopom od pogodbe prenehajo pogodbene obveznosti obeh strank:

| (a) | izpolniti pogodbo; ali |
| --- | --- |

(a)

izpolniti pogodbo; ali

| (b) | skleniti pogodbo, kadar je ponudbo dal potrošnik. |
| --- | --- |

(b)

skleniti pogodbo, kadar je ponudbo dal potrošnik.

Člen 44

Obveznosti trgovca v primeru odstopa od pogodbe

1.   Trgovec mora povrniti vsa plačila, ki jih je prejel od potrošnika, vključno po potrebi s stroški dobave, in sicer nemudoma ter vsekakor najpozneje 14 dni od dneva, na katerega je trgovec obveščen o odločitvi potrošnika, da odstopi od pogodbe v skladu s členom 41. Trgovec mora opraviti takšno vračilo z uporabo istih plačilnih sredstev, kot jih je uporabil potrošnik za prvi pravni posel, razen če je potrošnik izrecno soglašal z drugimi plačilnimi sredstvi in če takšno vračilo potrošniku ne povzroči nobenih stroškov.

2.   Ne glede na odstavek 1 trgovcu ni treba povrniti dodatnih stroškov, če se je potrošnik izrecno odločil za način dobave, ki ni najcenejši način standardne dobave iz ponudbe trgovca.

3.   V primeru pogodbe o prodaji blaga lahko trgovec zadrži vračilo, dokler mu ni blago vrnjeno ali dokler potrošnik ne zagotovi dokazov o tem, da je blago poslal trgovcu nazaj, kar koli nastopi prej, razen če je trgovec ponudil, da bo prevzel blago pri potrošniku.

4.   V primeru pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, ko je bilo blago dobavljeno potrošniku na dom ob sklenitvi pogodbe, mora trgovec na lastne stroške prevzeti blago pri potrošniku, če blaga zaradi njegove narave ni mogoče vrniti z običajno pošto.

Člen 45

Obveznosti potrošnika v primeru odstopa od pogodbe

1.   Potrošnik mora blago poslati nazaj ali ga predati trgovcu ali osebi, ki jo je trgovec pooblastil, in sicer nemudoma, najpozneje pa v 14 dneh od dne, ko je obvestil trgovca o odstopu od pogodbe v skladu s členom 41, razen če je trgovec ponudil, da bo prevzel blago pri potrošniku. Potrošnik pravočasno vrne blago, če ga pošlje trgovcu pred iztekom 14-dnevnega roka.

2.   Potrošnik mora nositi neposredne stroške vračila blaga, razen če se je trgovec strinjal, da bo nosil navedene stroške, ali če ni obvestil potrošnika, da mora ta nositi navedene stroške.

3.   Potrošnik je odgovoren za kakršno koli zmanjšano vrednost blaga le, če je ta posledica njegovega ravnanja z blagom v nasprotju s tem, kar je nujno potrebno za omogočanje narave, značilnosti in delovanja blaga. Potrošnik ni odgovoren za zmanjšano vrednost blaga, kadar trgovec ni zagotovil vseh podatkov o pravici do odstopa od pogodbe v skladu s členom 17(1).

4.   Ne glede na odstavek 3 potrošnik ni dolžan plačati nobenega nadomestila za uporabo blaga v roku za odstop od pogodbe.

5.   Če potrošnik uveljavlja pravico do odstopa od pogodbe po tem, ko je izrecno zahteval, da se začnejo povezane storitve opravljati v roku za odstop od pogodbe, mora trgovcu plačati znesek, ki je sorazmeren obsegu storitev, opravljenih preden je potrošnik uveljavljal pravico do odstopa od pogodbe, in sicer v primerjavi s celotnim obsegom pogodbe. Sorazmerni znesek, ki ga potrošnik plača trgovcu, je treba izračunati na podlagi v pogodbi dogovorjene končne cene. Če je končna cena pretirana, je treba sorazmerni znesek izračunati na podlagi tržne vrednosti tega, kar je bilo zagotovljeno.

6.   Potrošnik ne odgovarja za stroške:

| (a) | povezanih storitev, opravljenih v celoti ali delno v roku za odstop od pogodbe, če:






  (i) | trgovec ni zagotovil podatkov v skladu s členom 17(1) in (3); ali |
| --- | --- | --- |

(a)

povezanih storitev, opravljenih v celoti ali delno v roku za odstop od pogodbe, če:

(i)

trgovec ni zagotovil podatkov v skladu s členom 17(1) in (3); ali

| (ii) | potrošnik ni izrecno zahteval, da se povezane storitve začnejo opravljati v roku za odstop od pogodbe v skladu s členoma 18(2) in 19(6); |
| --- | --- |

(ii)

potrošnik ni izrecno zahteval, da se povezane storitve začnejo opravljati v roku za odstop od pogodbe v skladu s členoma 18(2) in 19(6);

| (b) | dobave celote ali dela digitalne vsebine, ki ni dobavljena na snovnem nosilcu, če:






  (i) | potrošnik vnaprej ni izrecno soglašal z začetkom dobave digitalne vsebine pred iztekom roka za odstop od pogodbe iz člena 42(1); |
| --- | --- | --- |

(b)

dobave celote ali dela digitalne vsebine, ki ni dobavljena na snovnem nosilcu, če:

(i)

potrošnik vnaprej ni izrecno soglašal z začetkom dobave digitalne vsebine pred iztekom roka za odstop od pogodbe iz člena 42(1);

| (ii) | potrošnik ni potrdil, da z danim soglasjem izgubi pravico do odstopa od pogodbe; ali |
| --- | --- |

(ii)

potrošnik ni potrdil, da z danim soglasjem izgubi pravico do odstopa od pogodbe; ali

| (iii) | trgovec ni zagotovil potrdila v skladu s členoma 18(1) in 19(5). |
| --- | --- |

(iii)

trgovec ni zagotovil potrdila v skladu s členoma 18(1) in 19(5).

7.   Potrošnik z uveljavljanjem pravice do odstopa od pogodbe ne prevzame nobene odgovornosti, razen v skladu z določbami tega člena.

Člen 46

Povezane pogodbe

1.   Če potrošnik v skladu s členi 41 do 45 uveljavlja pravico do odstopa od pogodbe, sklenjene na daljavo, ali pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, povezane pogodbe prenehajo veljati same po sebi brez stroškov za potrošnika, razen če je v odstavkih 2 in 3 drugače določeno. Za namen tega člena pojem „povezana pogodba“ pomeni pogodbo, na podlagi katere potrošnik pridobi blago, digitalno vsebino ali povezane storitve v zvezi s pogodbo, sklenjeno s trgovcem na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, to blago, digitalno vsebino ali povezane storitve pa zagotovi trgovec ali tretja oseba na podlagi dogovora med to tretjo osebo in trgovcem.

2.   Določbe členov 43, 44 in 45 se smiselno uporabljajo za povezane pogodbe, če za navedene pogodbe velja skupno evropsko prodajno pravo.

3.   Za povezane pogodbe, za katere skupno evropsko prodajno pravo ne velja, obveznosti strank v primeru odstopa od pogodbe ureja sicer veljavno pravo.

Člen 47

Prisilna narava

Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe določb tega poglavja, od njih odstopati ali spreminjati njihovih učinkov.

Poglavje 5

Napake volje

Člen - 48

Področje uporabe

1.
     
  To poglavje se uporablja za razveljavitev pogodbe zaradi napak volje in podobnih napak.

2.
     
  Določbe v tem poglavju se z ustreznimi prilagoditvami uporabljajo za razveljavitev ponudbe, sprejema ali druge enostranske izjave volje ali enakovrednega ravnanja. [Sprememba 114]

Člen 48

Zmota

1.   Stranka lahko zahteva razveljavitev pogodbe zaradi dejanske ali pravne zmote, ki je obstajala v času sklenitve pogodbe, če:

| (a) | stranka, ki je v zmoti, pogodbe s tako vsebino ne bi sklenila ali bi jo sklenila samo v skladu z bistveno drugačnimi pogodbenimi pogoji, in je druga stranka za to vedela ali bi to lahko vedela, in
  [Sprememba 115] |
| --- | --- |

(a)

stranka, ki je v zmoti, pogodbe s tako vsebino ne bi sklenila ali bi jo sklenila samo v skladu z bistveno drugačnimi pogodbenimi pogoji, in je druga stranka za to vedela ali bi to lahko vedela, in
  [Sprememba 115]

| (b) | je druga stranka:






  (i) | povzročila zmoto;
  ali [Sprememba 116] |
| --- | --- | --- |

(b)

je druga stranka:

(i)

povzročila zmoto;
  ali [Sprememba 116]

| (ii) | povzročila, da je bila pogodba sklenjena v zmoti, ker ni izpolnila dolžnosti obveščanja pred sklenitvijo pogodbe v skladu z oddelki 1 do 4 poglavja 2;
  ali [Sprememba 117] |
| --- | --- |

(ii)

povzročila, da je bila pogodba sklenjena v zmoti, ker ni izpolnila dolžnosti obveščanja pred sklenitvijo pogodbe v skladu z oddelki 1 do 4 poglavja 2;
  ali [Sprememba 117]

| (iii) | vedela ali bi lahko vedela za zmoto in je povzročila, da je bila pogodba sklenjena v zmoti, ker ni opozorila na pomembne podatke, če bi v skladu z načelom vestnosti in poštenja nanje morala opozoriti; ali |
| --- | --- |

(iii)

vedela ali bi lahko vedela za zmoto in je povzročila, da je bila pogodba sklenjena v zmoti, ker ni opozorila na pomembne podatke, če bi v skladu z načelom vestnosti in poštenja nanje morala opozoriti; ali

| (iv) | bila v isti zmoti. |
| --- | --- |

(iv)

bila v isti zmoti.

2.   Stranka ne more zahtevati razveljavitve pogodbe zaradi zmote, če se je tveganje zmote predpostavljalo ali če bi tveganje zmote v takšnih okoliščinah morala nositi ta stranka.

3.   Netočnost izraza v izjavi ali njenega posredovanja se šteje za zmoto osebe, ki je podala ali poslala izjavo.

Člen 49

Prevara

1.   Stranka lahko zahteva razveljavitev pogodbe, če jo je druga stranka napeljala k sklenitvi pogodbe z goljufivim napačnim prikazom dejstev izrecno, z goljufivim ravnanjem ali goljufivim nerazkritjem katerih koli podatkov, ki bi jih v skladu z načelom vestnosti in poštenja ali kakršno koli dolžnostjo obveščanja pred sklenitvijo pogodbe morala razkriti.

2.   Napačno prikazovanje dejstev je goljufivo, če je storjeno z vednostjo ali v veri, da je prikazovanje napačno ali nepremišljeno, ne glede na to, ali je pravilno ali napačno, in je njegov namen pri prejemniku povzročiti zmoto. Nerazkritje je goljufivo, če je njegov namen pri osebi, ki se ji podatki prikrivajo, povzročiti zmoto.

3.   Pri ugotavljanju, ali bi morala stranka v skladu z načelom vestnosti in poštenja razkriti določene podatke, je treba upoštevati

  se upoštevajo
  vse okoliščine, tudi: [Sprememba 118]

| (a) | ali je imela stranka posebno strokovno znanje; |
| --- | --- |

(a)

ali je imela stranka posebno strokovno znanje;

| (b) | stroške stranke v zvezi s pridobitvijo pomembnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

stroške stranke v zvezi s pridobitvijo pomembnih podatkov;

| (c) | stopnjo zahtevnosti, v skladu s katero bi lahko druga stranka pridobila podatke na drug način; |
| --- | --- |

(c)

stopnjo zahtevnosti, v skladu s katero bi lahko druga stranka pridobila podatke na drug način;

| (d) | vrsto podatkov; |
| --- | --- |

(d)

vrsto podatkov;

| (e) | očitni

  verjetni
  pomen podatkov za drugo stranko in [Sprememba 119] |
| --- | --- |

(e)

očitni

  verjetni
  pomen podatkov za drugo stranko in [Sprememba 119]

| (f) | v pogodbi med trgovcema dobro poslovno prakso v zadevnem primeru. |
| --- | --- |

(f)

v pogodbi med trgovcema dobro poslovno prakso v zadevnem primeru.

Člen 50

Grožnje

Stranka lahko zahteva razveljavitev pogodbe, če jo je druga stranka napeljala k sklenitvi pogodbe z grožnjo nedopustne, neposredne in resne škode ali z nedopustnim ravnanjem.

Člen 50a

Tretje osebe

1.
     
  Kadar je oseba odgovorna za dejanja tretje osebe ali da soglasje tretji osebi za sodelovanje pri sestavljanju pogodbe, pri čemer tretja oseba:

| (a) | povzroči zmoto ali ve zanjo ali se lahko upravičeno pričakuje, da ve zanjo, ali |
| --- | --- |

(a)

povzroči zmoto ali ve zanjo ali se lahko upravičeno pričakuje, da ve zanjo, ali

| (b) | je odgovorna za zmoto, prevaro ali grožnjo ali nepošteno izkoriščanje, |
| --- | --- |

(b)

je odgovorna za zmoto, prevaro ali grožnjo ali nepošteno izkoriščanje,

so zahtevki iz tega poglavja na voljo, kot da gre za ravnanje ali seznanjenost odgovorne osebe ali osebe, ki je dala soglasje.

2.
     
  Kadar je tretja oseba, za katere dejanja oseba ni odgovorna in ki nima soglasja te osebe za sodelovanje pri sestavljanju pogodbe, kriva prevare ali grožnje, so zahtevki iz tega poglavja na voljo, če je ta oseba vedela ali bi utemeljeno lahko vedela za zadevna dejstva ali se v času izpodbijanja ni zanesla na pogodbo. [Sprememba 120]

Člen 51

Nepošteno izkoriščanje

Stranka lahko zahteva razveljavitev pogodbe, če je ob sklenitvi pogodbe:

| (a) | bila odvisna od druge stranke ali je bila z njo v fiduciarnem razmerju, bila v premoženjski stiski ali je imela nujne potrebe, je neprevidno, nepoučeno ali neizkušeno ravnala; in |
| --- | --- |

(a)

bila odvisna od druge stranke ali je bila z njo v fiduciarnem razmerju, bila v premoženjski stiski ali je imela nujne potrebe, je neprevidno, nepoučeno ali neizkušeno ravnala; in

| (b) | je druga stranka to vedela ali bi lahko vedela, pa je glede na okoliščine in namen pogodbe izkoristila položaj prve stranke, ker je uveljavila pretirana upravičenja ali nepošteno prednost. |
| --- | --- |

(b)

je druga stranka to vedela ali bi lahko vedela, pa je glede na okoliščine in namen pogodbe izkoristila položaj prve stranke, ker je uveljavila pretirana upravičenja ali nepošteno prednost.

Člen 52

Obvestilo o izpodbijanju

1.   Pogodba se izpodbija na podlagi obvestila drugi stranki.

2.   Obvestilo o izpodbijanju učinkuje le, če je bilo dano, odkar je stranka, ki lahko zahteva razveljavitev pogodbe, izvedela za zadevne okoliščine ali odkar lahko ravna brez prisile, in sicer v naslednjem roku:

| (a) | šestih mesecih v primeru zmote in |
| --- | --- |

(a)

šestih mesecih v primeru zmote in

| (b) | enem letu v primeru prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja. |
| --- | --- |

(b)

enem letu v primeru prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja.

Člen 53

Potrditev

Če stranka, ki je upravičena zahtevati razveljavitev pogodbe v skladu s tem poglavjem, veljavnost pogodbe izrecno ali molče potrdi po seznanitvi z zadevnimi okoliščinami ali odkar lahko ravna brez prisile, ta stranka ne more več zahtevati razveljavitve pogodbe.

Člen 54

Učinki izpodbijanja

1.   Izpodbojna pogodba velja, dokler ni izpodbita, odtlej pa je neveljavna za nazaj, vse od sklenitve.

2.   Če so izpodbojni le nekateri pogodbeni pogoji, je mogoče razveljaviti le navedene pogoje, razen če je nerazumno nadaljevati z izvajanjem ostalih določb pogodbe.

3.   Posamezna stranka ima pravico do vračila tega, kar je prenesla ali dobavila na podlagi razveljavljene pogodbe, ali do ustreznega denarnega nadomestila v skladu z določbami o vračilu v poglavju 17.

Člen 55

Odškodnina za izgubo

Stranka, ki je upravičena izpodbijati pogodbo v skladu s tem poglavjem (ali ki je bila do tega upravičena pred zastaranjem ali potrditvijo veljavnosti pogodbe), je ne glede na morebitno razveljavitev pogodbe upravičena do odškodnine druge stranke
  v skladu s poglavjem 16
  za izgubo, ki jo je utrpela zaradi zmote, prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja, če je druga stranka vedela ali bi lahko vedela za zadevne okoliščine. [Sprememba 121]

Člen 56

Izključitev ali omejitev zahtevkov

1.   Zahtevkov zaradi prevare, grožnje in nepoštenega izkoriščanja iz pogodbe ni mogoče neposredno ali posredno izključiti ali jih v pogodbi omejiti.

2.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta neposredno ali posredno izključiti ali omejiti zahtevkov zaradi zmote.

Člen 57

Izbira zahtevka

Stranka, ki je na podlagi tega poglavja upravičena do zahtevka, lahko v okoliščinah, ki tej stranki omogočajo uporabo zahtevka zaradi neizpolnitve obveznosti, uporabi katerega koli od navedenih zahtevkov.

Del III

Ugotavljanje vsebine pogodbe

Poglavje 6

Razlaga pogodb

Člen 58

Splošne določbe o razlagi pogodb

1.   Pogodba se razlaga v skladu s skupno voljo strank, tudi če to pomeni odstopanje od običajnega pomena izrazov pogodbe.

2.   Če je bila volja ene stranke, da ima izraz v pogodbi
  ali enakovredno ravnanje
  poseben pomen, in se je ob sklenitvi pogodbe druga stranka tega zavedala ali bi se tega lahko zavedala, se izraz
  ali enakovredno ravnanje
  razlaga, kot je želela prva stranka. [Sprememba 122]

3.   Če ni drugače določeno v odstavkih 1 in 2, se pogodba razlaga, kakor bi jo razumela razumna oseba.

3a.
     
  Izrazi, uporabljeni v pogodbi, se razlagajo v smislu pogodbe kot celote.[Sprememba 123]

3b.
     
  Določbe v tem poglavju se z ustreznimi prilagoditvami uporabljajo za razlago ponudbe, sprejema ali druge enostranske izjave volje ali enakovrednega ravnanja. [Sprememba 124]

Člen 59

Pomembna vprašanja

Pri razlagi pogodbe se lahko upoštevajo zlasti:

| (a) | okoliščine, v katerih je bila sklenjena pogodba, vključno s predhodnimi pogajanji; [Sprememba 125] |
| --- | --- |

(a)

okoliščine, v katerih je bila sklenjena pogodba, vključno s predhodnimi pogajanji; [Sprememba 125]

| (b) | ravnanje strank, tudi po sklenitvi pogodbe

  pred sklenitvijo pogodbe
  ,
  med njo in po njej
  ; [Sprememba 126] |
| --- | --- |

(b)

ravnanje strank, tudi po sklenitvi pogodbe

  pred sklenitvijo pogodbe
  ,
  med njo in po njej
  ; [Sprememba 126]

| (c) | razlaga, ki sta jo stranki že

  predhodno
  podali v zvezi z izrazi, ki so enaki ali podobni izrazom v pogodbi; [Sprememba 127] |
| --- | --- |

(c)

razlaga, ki sta jo stranki že

  predhodno
  podali v zvezi z izrazi, ki so enaki ali podobni izrazom v pogodbi; [Sprememba 127]

| (d) | poslovni običaji, za katere se šteje, da jih osebe v enakih okoliščinah uporabljajo na splošno; |
| --- | --- |

(d)

poslovni običaji, za katere se šteje, da jih osebe v enakih okoliščinah uporabljajo na splošno;

| (e) | poslovna praksa, v skladu s katero stranki ravnata; |
| --- | --- |

(e)

poslovna praksa, v skladu s katero stranki ravnata;

| (f) | pomen, ki se na splošno pripisuje izrazom na področju zadevne dejavnosti; |
| --- | --- |

(f)

pomen, ki se na splošno pripisuje izrazom na področju zadevne dejavnosti;

| (g) | narava in namen pogodbe; ter |
| --- | --- |

(g)

narava in namen pogodbe; ter

| (h) | načelo vestnosti in poštenja. |
| --- | --- |

(h)

načelo vestnosti in poštenja.

Člen 60

Sklicevanje na pogodbo kot celoto

Izrazi, uporabljeni v pogodbi, se razlagajo v smislu pogodbe kot celote.
  [Sprememba 128]

Člen 61

Razlike v jezikovnih različicah

Če je pogodba sestavljena v dveh ali več jezikovnih različicah in ne določa, katera od njih je pravno zavezujoča, se šteje, da je v primeru razlik v jezikovnih različicah pravno zavezujoča različica, v kateri je bila izvirno sestavljena pogodba.

Kadar se uporablja pogodbena listina v nacionalnem jeziku potrošnika, ta različica velja za pravno zavezujočo. Stranki ne smeta v škodo potrošnika izključiti uporabe tega odstavka, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov. [Sprememba 129]

Člen 61a

Prednost razlage, na podlagi katere pogodbeni pogoji učinkujejo

Razlaga, na podlagi katere pogodbeni pogoji učinkujejo, prevlada nad razlago, na podlagi katere pogodbeni pogoji ne učinkujejo. [Sprememba 130]

Člen 61b

Razlaga v korist potrošnikov

1.
     
  V dvomu glede pomena pogodbenega pogoja v pogodbi med trgovcem in potrošnikom prevlada razlaga, ki je najugodnejša za potrošnika, razen če je pogoj postavil potrošnik.

2.
     
  Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov. [Sprememba 131]

Člen 62

Prednost soglasno

  Pogodbeni pogoji, ki niso
  posamično dogovorjenih pogodbenih pogojev

  dogovorjeni [Sprememba 132]

1.   V primeru neskladja pogodbeni pogoji, o katerih sta se stranki soglasno posamično dogovorili, prevladajo nad pogoji, o katerih se nista soglasno posamično dogovorili, v smislu člena 7.

1a.
     
  Kadar kljub členu 61b obstaja dvom glede pomena pogodbenega pogoja, o katerem se stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7, prevlada razlaga pogoja v škodo stranke, ki ga je postavila. [Sprememba 133]

Člen 63

Prednost razlage, na podlagi katere pogodbeni pogoj učinkuje

Razlaga, na podlagi katere pogodbeni pogoji učinkujejo, prevlada nad razlago, na podlagi katere pogodbeni pogoji ne učinkujejo.
  [Sprememba 134]

Člen 64

Razlaga v korist potrošnikov

1.   V dvomu glede pomena pogodbenega pogoja v pogodbi med trgovcem in potrošnikom prevlada razlaga, ki je najugodnejša za potrošnika, razen če je pogoj postavil potrošnik.

2.   Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.
  [Sprememba 135]

Člen 65

Razlaga v škodo stranke, ki je postavila pogodbeni pogoj

Če v pogodbi, za katero ne velja člen 64, obstaja dvom glede pomena pogodbenega pogoja, o katerem se stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7, prevlada razlaga pogoja v škodo stranke, ki ga je postavila.
  [Sprememba 136]

Poglavje 7

Vsebina in pravni učinki

Oddelek 1

Splošne določbe [Sprememba 137]

Člen 66

Pogodbeni pogoji

Pogodbeni pogoji izhajajo iz:

| (a) | dogovora strank, za katerega veljajo prisilne določbe skupnega evropskega prodajnega prava; |
| --- | --- |

(a)

dogovora strank, za katerega veljajo prisilne določbe skupnega evropskega prodajnega prava;

| (b) | poslovnih običajev ali prakse, ki vežejo stranki v skladu s členom 67; |
| --- | --- |

(b)

poslovnih običajev ali prakse, ki vežejo stranki v skladu s členom 67;

| (c) | določb skupnega evropskega prodajnega prava, ki veljajo, če se stranki ne dogovorita drugače; in |
| --- | --- |

(c)

določb skupnega evropskega prodajnega prava, ki veljajo, če se stranki ne dogovorita drugače; in

| (d) | molče dogovorjenih pogodbenih pogojev v skladu s členom 68. |
| --- | --- |

(d)

molče dogovorjenih pogodbenih pogojev v skladu s členom 68.

Člen 67

Poslovni običaji in prakse v pogodbah med trgovci

1.   V pogodbi med trgovcema stranki zavezujejo poslovni običaji, o katerih veljavnosti sta se dogovorili, in poslovne prakse, v skladu s katerimi ravnata.

2.   Stranki zavezujejo poslovni običaji, za katere se šteje, da jih trgovci v enakih primerih uporabljajo na splošno.

3.   Poslovni običaji in prakse strank ne zavezujejo v delu, v katerem nasprotujejo pogodbenim pogojem, ki so bili soglasno posamično dogovorjeni,

  dogovoru strank
  ali prisilnim določbam skupnega evropskega prodajnega prava. [Sprememba 138]

Člen 68

Molče dogovorjeni pogodbeni pogoji

1.   Kadar je treba rešiti vprašanje, o katerem se stranki nista izrecno dogovorili ali ki ga ne urejajo poslovni običaji ali praksa ali določbe skupnega evropskega prodajnega prava, gre lahko za dodaten, molče dogovorjen pogodbeni pogoj, zlasti ob upoštevanju:

| (a) | narave in namena pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

narave in namena pogodbe;

| (b) | okoliščin, v katerih je bila pogodba sklenjena, in |
| --- | --- |

(b)

okoliščin, v katerih je bila pogodba sklenjena, in

| (c) | načela vestnosti in poštenja. |
| --- | --- |

(c)

načela vestnosti in poštenja.

2.   Vsak molče dogovorjen pogodbeni pogoj iz odstavka 1 bi moral uresničevati to, o čemer bi se stranki verjetno dogovorili, če bi zadevno vprašanje uredili. [Sprememba 139]

3.   Odstavek 1 se ne uporablja, če stranki določenega vprašanja namenoma nista rešili, ker sta soglašali, da bo ena od njiju nosila tveganje.

Člen 69

Pogodbeni pogoji, ki izhajajo iz določenih izjav pred sklenitvijo pogodbe

1.   Če trgovec
  ali oseba, ki sodeluje pri oglaševanju ali trženju za trgovca,
  pred sklenitvijo pogodbe drugi stranki ali javno poda izjavo o značilnostih blaga, ki ga bo dobavil v skladu s pogodbo, izjava volje postane pogodbeni pogoj, razen če:

| (a) | se je druga stranka ob sklenitvi pogodbe zavedala ali bi se lahko zavedala, da je izjava volje stranke nepravilna ali da takšnega pogoja sicer ne bi mogla uveljavljati; ali |
| --- | --- |

(a)

se je druga stranka ob sklenitvi pogodbe zavedala ali bi se lahko zavedala, da je izjava volje stranke nepravilna ali da takšnega pogoja sicer ne bi mogla uveljavljati; ali

| (aa) | je bila izjava ob sklenitvi pogodbe popravljena; ali |
| --- | --- |

(aa)

je bila izjava ob sklenitvi pogodbe popravljena; ali

| (b) | izjava stranke ne bi mogla vplivati na odločitev druge stranke, da sklene pogodbo. [Sprememba 140] |
| --- | --- |

(b)

izjava stranke ne bi mogla vplivati na odločitev druge stranke, da sklene pogodbo. [Sprememba 140]

2.   Za namene odstavka 1 se za izjavo osebe, ki sodeluje pri oglaševanju ali trženju za trgovca, šteje, da jo je podal trgovec.
  [Sprememba 141]

3.   Če je ena stranka potrošnik, se za namene odstavka 1 šteje, da je javno obvestilo proizvajalca, javno obvestilo v njegovem imenu ali javno obvestilo druge osebe v predhodnih pravnih poslih, ki so vodili k sklenitvi pogodbe, obvestilo trgovca, razen če trgovec
  dokaže, da
  v času sklenitve pogodbe zanj ni vedel in zanj ni mogel vedeti. [Sprememba 142]

4.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 70

Dolžnost opozarjanja na pogodbene pogoje, ki niso soglasno posamično dogovorjeni

1.   Pogodbeni pogoji, ki jih postavi ena stranka in se o njih stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7, se lahko uveljavljajo zoper drugo stranko le, če so bili drugi stranki znani ali če je stranka, ki je postavila pogoje, primerno ukrepala, da bi drugo stranko nanje opozorila, in sicer pred sklenitvijo pogodbe ali ob njeni sklenitvi.

2.   Za namene tega člena v razmerju med trgovcem in potrošnikom potrošnik ni zadostno seznanjen s pogodbenimi pogoji, če so ti samo navedeni v pogodbeni listini, tudi če potrošnik listino podpiše.

3.   Stranki ne smeta izključiti uporabe tega člena, odstopati od njega ali spreminjati njegovih učinkov.
  [Sprememba 143]

Člen 71

Dodatna plačila v pogodbah med trgovcem in potrošnikom

1.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom pogodbeni pogoj, ki bi zavezoval potrošnika h kakršnemu koli plačilu poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca, zlasti če je postal del pogodbe zaradi uporabe privzetih možnosti, ki jih mora potrošnik zavrniti v izogib dodatnemu plačilu, potrošnika na zavezuje, razen če potrošnik pred sklenitvijo pogodbe izrecno soglaša z dodatnim plačilom. Če je potrošnik opravil dodatno plačilo, ga lahko izterja.

2.   Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.
  [Sprememba 144]

Člen 72

Integracijske določbe

1.   Če pisna pogodba vsebuje določbo o tem, da listina vsebuje vse pogodbene pogoje (integracijska določba), vse predhodne izjave, dejanja ali dogovori, ki jih listina ne vsebuje, niso del pogodbe.

2.   Če v pogodbi ni drugače določeno, integracijska določba ne preprečuje, da bi se predhodne izjave strank uporabile za razlago pogodbe.

3.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom integracijska določba potrošnika ne veže.

4.   Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 73

Določitev cene

Če zneska cene, ki se plača na podlagi pogodbe, ni mogoče določiti drugače, je cena, ki se plača, cena, ki se, če ne kaže drugače, običajno zaračuna v primerljivih okoliščinah ob sklenitvi pogodbe, če podatki o takšni ceni niso na voljo, pa primerna cena.

Člen 74

Enostranska določitev cene

1.   Če mora ceno ali drug pogodbeni pogoj določiti ena stranka in je njena določitev skrajno neprimerna, ju nadomestita cena, ki se običajno zaračuna, ali pogodbeni pogoj, ki se običajno uporabi v primerljivih okoliščinah ob sklenitvi pogodbe, če takšna cena ali pogoj nista na voljo, pa ju nadomestita razumna cena ali razumen pogodbeni pogoj.

2.   
  V razmerju med trgovcem in potrošnikom
  stranki
  v škodo potrošnika
  ne smeta izključiti uporabe tega člena, odstopati od njega
  odstopati
  ali spreminjati njegovih učinkov. [Sprememba 145]

Oddelek 2

Posebne določbe, ki urejajo pogodbe med trgovci in potrošniki [Sprememba 146]

Člen 75

Določitev cene s strani tretje osebe

1.   Če mora ceno ali drug pogodbeni pogoj določiti tretja oseba in tega ne more ali noče storiti, lahko sodišče, razen če to ni v skladu s pogodbenimi pogoji, imenuje drugo osebo, ki naj ju določi.

2.   Če sta cena ali drug pogodbeni pogoj, ki ju je določila tretja oseba, skrajno nerazumna, ju nadomestita cena, ki se običajno zaračuna, ali pogodbeni pogoj, ki se običajno uporabi v primerljivih okoliščinah ob sklenitvi pogodbe, če takšna cena ali pogoj nista na voljo, pa ju nadomestita razumna cena ali razumen pogodbeni pogoj.

3.   Za namene odstavka 1 pojem „sodišče“ vključuje arbitražno sodišče.

4.   V razmerjih med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe odstavka 2, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 76

Jezik

Če jezika, ki se uporabi za sporazumevanje v zvezi s pogodbo, pravicami ali obveznostmi, ki iz nje izhajajo, ni mogoče drugače določiti, se uporabi jezik, ki se je uporabil za sklenitev pogodbe.

Člen 76a

Dolžnost opozarjanja na pogodbene pogoje, ki niso soglasno posamično dogovorjeni [Sprememba 147]

1.
     
  Pogodbeni pogoji, ki jih postavi trgovec in se o njih stranki nista soglasno posamično dogovorili v smislu člena 7, se lahko uveljavljajo zoper potrošnika le, če so bili potrošniku znani ali če je trgovec primerno ukrepal, da bi potrošnika nanje opozoril, in sicer pred sklenitvijo pogodbe ali ob njeni sklenitvi. [Sprememba 148]

2.
     
  Za namene tega člena potrošnik ni zadostno seznanjen s pogodbenimi pogoji, razen če so:

| (a) | predstavljeni na ustrezen način, da se potrošnika opozori na njihov obstoj; ter |
| --- | --- |

(a)

predstavljeni na ustrezen način, da se potrošnika opozori na njihov obstoj; ter

| (b) | dani ali so na voljo potrošniku na način, ki mu omogoča, da jih razume, preden se pogodba sklene. [Sprememba 149] |
| --- | --- |

(b)

dani ali so na voljo potrošniku na način, ki mu omogoča, da jih razume, preden se pogodba sklene. [Sprememba 149]

3.
     
  Potrošnik se ne šteje za zadostno seznanjenega s pogodbenimi pogoji, če se pogodbena listina nanje zgolj sklicuje, tudi če potrošnik podpiše listino. [Sprememba 150]

4.
     
  Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov. [Sprememba 151]

Člen 76b

Dodatna plačila v pogodbah med trgovcem in potrošnikom

1.
     
  V pogodbi med trgovcem in potrošnikom pogodbeni pogoj, ki potrošnika zavezuje h kakršnemu koli plačilu poleg plačila za glavno pogodbeno obveznost trgovca, zlasti če je postal del pogodbe zaradi uporabe privzetih možnosti, ki jih mora potrošnik zavrniti v izogib dodatnemu plačilu, potrošnika na zavezuje, razen če potrošnik pred sklenitvijo pogodbe izrecno soglaša z dodatnim plačilom. Če potrošnik opravi dodatno plačilo, ne da bi z njim izrecno soglašal, ga lahko izterja.

2.
     
  Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov. [Sprememba 152]

Člen 77

Pogodbe za nedoločen čas

1.   Če v primeru trajnega ali ponavljajočega se izpolnjevanja pogodbene obveznosti pogodbeni pogoji ne določajo, kdaj pogodbeno razmerje preneha, ali določajo, da se razdre z obvestilom o odpovedi v ta namen, ga lahko razdre posamezna stranka v razumnem odpovednem roku, ki ni daljši od dveh mesecev.

2.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 78

Pogodbeni pogoji v korist tretjih oseb

1.   Pogodbeni stranki lahko s pogodbo podelita pravico tretji osebi. Ob sklenitvi pogodbe ni treba, da bi tretja oseba obstajala ali da bi bila ugotovljena njena istovetnost, vendar pa mora biti mogoče ugotoviti njeno istovetnost.

2.   Narava in vsebina pravice tretje osebe je določena s pogodbo. Pravica je lahko v obliki izključitve ali omejitve odgovornosti tretje osebe do ene od pogodbenih strank.

3.   Če je ena pogodbena stranka na podlagi pogodbe zavezana izpolniti obveznost tretji osebi:

| (a) | ima tretja oseba enake pravice do izpolnitve in zahtevkov zaradi neizpolnitve, kot če bi bila pogodbena stranka zavezana izpolniti obveznost na podlagi pogodbe s tretjo osebo, in |
| --- | --- |

(a)

ima tretja oseba enake pravice do izpolnitve in zahtevkov zaradi neizpolnitve, kot če bi bila pogodbena stranka zavezana izpolniti obveznost na podlagi pogodbe s tretjo osebo, in

| (b) | lahko pogodbena stranka, ki je zavezana izpolniti obveznost, zoper tretjo osebo uveljavlja vse ugovore, ki bi jih lahko uveljavljala zoper drugo pogodbeno stranko. |
| --- | --- |

(b)

lahko pogodbena stranka, ki je zavezana izpolniti obveznost, zoper tretjo osebo uveljavlja vse ugovore, ki bi jih lahko uveljavljala zoper drugo pogodbeno stranko.

4.   Tretja oseba lahko pravico, ki ji je podeljena, odkloni z obvestilom eni od pogodbenih strank, če to stori, preden jo je izrecno ali molče sprejela. Pri takšni odklonitvi se šteje, kot da pravica tretji osebi nikoli ni pripadla.

5.   Pogodbeni stranki lahko razveljavita ali spremenita pogodbeni pogoj o podelitvi pravice, če to storita, preden je katera koli od njiju tretjo osebo obvestila o podelitvi pravice.

Poglavje 8

Nepošteni pogodbeni pogoji

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 79

Učinki nepoštenih pogodbenih pogojev

1.   Pogodbeni pogoj, ki ga postavi ena stranka in ki je nepošten na podlagi oddelkov 2 in 3 tega poglavja, druge stranke ne zavezuje.

2.   Če lahko pogodba še naprej velja brez nepoštenega pogodbenega pogoja, so drugi pogodbeni pogoji še naprej zavezujoči.

Člen 80

Izjeme od preskusa nepoštenosti

1.   Oddelka 2 in 3 se ne uporabljata za pogodbene pogoje, ki odražajo določbe skupnega evropskega prodajnega prava, ki bi veljale, če vprašanja ne bi urejali pogoji.

2.   Oddelek 2 se ne uporablja za opredelitev glavne vsebine pogodbe ali za ustreznost cene, ki se plača, če je trgovec izpolnil dolžnost zagotovitve preglednosti pogodbenih pogojev iz člena 82.
  [Sprememba 153]

3.   Oddelek 3 se ne uporablja za opredelitev glavne vsebine pogodbe ali primernosti cene, ki se plača.

Člen 81

Prisilna narava

Stranki ne smeta izključiti uporabe tega poglavja, odstopati od njega ali spreminjati njegovih učinkov.

Oddelek 2

Nepošteni pogodbeni pogoji v pogodbi med trgovcem in potrošnikom

Člen 82

Dolžnost zagotovitve preglednosti pogodbenih pogojev, ki niso soglasno posamično dogovorjeni

Če trgovec postavi pogodbene pogoje, ki niso bili soglasno posamično dogovorjeni s potrošnikom v smislu člena 7, je dolžan zagotoviti, da se pripravijo in sporočijo potrošniku v preprostem
  , jasnem
  in razumljivem jeziku. [Sprememba 154]

Člen 83

Pomen „nepoštenosti“ v pogodbi med trgovcem in potrošnikom

1.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom je pogodbeni pogoj, ki ga je postavil trgovec in ni bil soglasno posamično dogovorjen v smislu člena 7, nepošten za namene tega oddelka, če v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja v škodo potrošnika povzroči bistveno neravnovesje med pravicami in obveznostmi strank, ki izhajajo iz pogodbe
  , kar je v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja
  . [Sprememba 155]

2.   Pri ugotavljanju nepoštenosti pogodbenega pogoja za namene tega oddelka je treba upoštevati:

| (a) | ali je trgovec izpolnil dolžnost zagotovitve preglednosti pogodbenih pogojev iz člena 82; |
| --- | --- |

(a)

ali je trgovec izpolnil dolžnost zagotovitve preglednosti pogodbenih pogojev iz člena 82;

| (b) | naravo tega, kar se zagotovi s pogodbo; |
| --- | --- |

(b)

naravo tega, kar se zagotovi s pogodbo;

| (c) | prevladujoče okoliščine ob sklenitvi pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

prevladujoče okoliščine ob sklenitvi pogodbe;

| (ca) | ali je tako nepredvidene narave, da ga potrošnik ni mogel pričakovati; [Sprememba 156] |
| --- | --- |

(ca)

ali je tako nepredvidene narave, da ga potrošnik ni mogel pričakovati; [Sprememba 156]

| (d) | druge pogodbene pogoje in |
| --- | --- |

(d)

druge pogodbene pogoje in

| (e) | pogoje vseh drugih pogodb, od katerih je odvisna pogodba. |
| --- | --- |

(e)

pogoje vseh drugih pogodb, od katerih je odvisna pogodba.

Člen 84

Pogodbeni pogoji, ki so vedno nepošteni

Za namene tega oddelka je pogodbeni pogoj vedno nepošten, če je njegov cilj ali učinek:

| (a) | izključiti ali omejiti odgovornost trgovca za smrt ali telesno poškodbo potrošnika, povzročeno z dejanjem ali opustitvijo trgovca ali osebe, ki je ravnala za njegov račun; |
| --- | --- |

(a)

izključiti ali omejiti odgovornost trgovca za smrt ali telesno poškodbo potrošnika, povzročeno z dejanjem ali opustitvijo trgovca ali osebe, ki je ravnala za njegov račun;

| (b) | izključiti ali omejiti odgovornost trgovca za vsako izgubo ali škodo, povzročeno potrošniku namenoma ali iz hude malomarnosti; |
| --- | --- |

(b)

izključiti ali omejiti odgovornost trgovca za vsako izgubo ali škodo, povzročeno potrošniku namenoma ali iz hude malomarnosti;

| (ba) | neprimerno izključiti ali omejiti zahtevke, ki so na voljo potrošniku zoper trgovca ali tretjo osebo zaradi neizpolnitve obveznosti trgovca iz pogodbe; [Sprememba 157] |
| --- | --- |

(ba)

neprimerno izključiti ali omejiti zahtevke, ki so na voljo potrošniku zoper trgovca ali tretjo osebo zaradi neizpolnitve obveznosti trgovca iz pogodbe; [Sprememba 157]

| (c) | omejiti obveznost trgovca, da ga zavezujejo obveznosti, ki so jih prevzeli njegovi pooblaščenci, ali da prevzame obveznosti v skladu z določenim pogojem, katerega izpolnitev je odvisna izključno od trgovca; |
| --- | --- |

(c)

omejiti obveznost trgovca, da ga zavezujejo obveznosti, ki so jih prevzeli njegovi pooblaščenci, ali da prevzame obveznosti v skladu z določenim pogojem, katerega izpolnitev je odvisna izključno od trgovca;

| (ca) | omejiti dokaze, ki so na voljo potrošniku, ali potrošniku naložiti dokazno breme, ki ga v skladu s predpisi nosi trgovec; [Sprememba 158] |
| --- | --- |

(ca)

omejiti dokaze, ki so na voljo potrošniku, ali potrošniku naložiti dokazno breme, ki ga v skladu s predpisi nosi trgovec; [Sprememba 158]

| (d) | izključiti ali ovirati izvrševanje pravice potrošnika, da vloži tožbo ali uveljavlja katero koli drugo pravno sredstvo, zlasti tako, da od potrošnika zahteva, naj za to uporabi izključno arbitražni sistem, ki na splošno ni določen v pravnih določbah, ki veljajo za pogodbo med trgovcem in potrošnikom; |
| --- | --- |

(d)

izključiti ali ovirati izvrševanje pravice potrošnika, da vloži tožbo ali uveljavlja katero koli drugo pravno sredstvo, zlasti tako, da od potrošnika zahteva, naj za to uporabi izključno arbitražni sistem, ki na splošno ni določen v pravnih določbah, ki veljajo za pogodbo med trgovcem in potrošnikom;

| (e) | podeliti izključno pristojnost za vse spore na podlagi pogodbe sodišču, pristojnemu na območju kraja sedeža trgovca, razen če izbrano sodišče ni tudi sodišče, pristojno na območju kraja stalnega prebivališča potrošnika; |
| --- | --- |

(e)

podeliti izključno pristojnost za vse spore na podlagi pogodbe sodišču, pristojnemu na območju kraja sedeža trgovca, razen če izbrano sodišče ni tudi sodišče, pristojno na območju kraja stalnega prebivališča potrošnika;

| (f) | podeliti trgovcu izključno pravico, da določi, ali sta dobavljena blago ali digitalna vsebina ali opravljene povezane storitve v skladu s pogodbo, ali podeliti trgovcu izključno pravico razlage vseh pogodbenih pogojev; |
| --- | --- |

(f)

podeliti trgovcu izključno pravico, da določi, ali sta dobavljena blago ali digitalna vsebina ali opravljene povezane storitve v skladu s pogodbo, ali podeliti trgovcu izključno pravico razlage vseh pogodbenih pogojev;

| (fa) | omogočiti trgovcu, da enostransko spremeni pogodbene pogoje brez tehtnega razloga, ki je določen v pogodbi; to ne vpliva na pogodbene pogoje, pod katerimi si trgovec pridrži pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, pod pogojem, da mora v razumnem roku o tej spremembi obvestiti potrošnika in ima potrošnik pravico razdreti pogodbo brez stroškov zanj; [Sprememba 159] |
| --- | --- |

(fa)

omogočiti trgovcu, da enostransko spremeni pogodbene pogoje brez tehtnega razloga, ki je določen v pogodbi; to ne vpliva na pogodbene pogoje, pod katerimi si trgovec pridrži pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, pod pogojem, da mora v razumnem roku o tej spremembi obvestiti potrošnika in ima potrošnik pravico razdreti pogodbo brez stroškov zanj; [Sprememba 159]

| (fb) | omogočiti trgovcu, da enostransko brez tehtnega razloga spremeni katere koli značilnosti blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih mora zagotoviti, ali katere koli druge posebnosti izpolnitve; [Sprememba 160] |
| --- | --- |

(fb)

omogočiti trgovcu, da enostransko brez tehtnega razloga spremeni katere koli značilnosti blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih mora zagotoviti, ali katere koli druge posebnosti izpolnitve; [Sprememba 160]

| (fc) | omogočiti trgovcu, da za svoje storitve zahteva višje plačilo od tistega, ki je bilo določeno ob sklenitvi pogodbe, razen če je v pogodbi v okviru dogovorjenih zahtev o spremembi cene določena tudi možnost znižanja cene in je v pogodbi navedeno, v katerih razmerah je sprememba cene objektivno utemeljena, ter trgovec ne more samovoljno spreminjati cene; [Sprememba 161] |
| --- | --- |

(fc)

omogočiti trgovcu, da za svoje storitve zahteva višje plačilo od tistega, ki je bilo določeno ob sklenitvi pogodbe, razen če je v pogodbi v okviru dogovorjenih zahtev o spremembi cene določena tudi možnost znižanja cene in je v pogodbi navedeno, v katerih razmerah je sprememba cene objektivno utemeljena, ter trgovec ne more samovoljno spreminjati cene; [Sprememba 161]

| (g) | zagotoviti, da potrošnika pogodba zavezuje, če trgovca ne zavezuje; |
| --- | --- |

(g)

zagotoviti, da potrošnika pogodba zavezuje, če trgovca ne zavezuje;

| (ga) | zavezati potrošnika, naj izpolni vse svoje pogodbene obveznosti, če trgovec ne izpolni vseh svojih obveznosti; [Sprememba 162] |
| --- | --- |

(ga)

zavezati potrošnika, naj izpolni vse svoje pogodbene obveznosti, če trgovec ne izpolni vseh svojih obveznosti; [Sprememba 162]

| (gb) | omogočiti trgovcu, da na diskrecijski podlagi odstopi od pogodbe ali jo razdre v smislu člena 8, ne da bi potrošniku podelil isto pravico, ali omogočiti trgovcu, da obdrži prejeto plačilo za povezane storitve, ki jih še ni opravil, kadar odstopi od pogodbe ali jo razdre; [Sprememba 163] |
| --- | --- |

(gb)

omogočiti trgovcu, da na diskrecijski podlagi odstopi od pogodbe ali jo razdre v smislu člena 8, ne da bi potrošniku podelil isto pravico, ali omogočiti trgovcu, da obdrži prejeto plačilo za povezane storitve, ki jih še ni opravil, kadar odstopi od pogodbe ali jo razdre; [Sprememba 163]

| (h) | od potrošnika zahtevati uporabo bolj formalnega načina razdora pogodbe v smislu člena 8, kot je bil uporabljen za sklenitev pogodbe; |
| --- | --- |

(h)

od potrošnika zahtevati uporabo bolj formalnega načina razdora pogodbe v smislu člena 8, kot je bil uporabljen za sklenitev pogodbe;

| (ha) | potrošniku naložiti prekomerno breme, da lahko razdre pogodbo za nedoločen čas; [Sprememba 164] |
| --- | --- |

(ha)

potrošniku naložiti prekomerno breme, da lahko razdre pogodbo za nedoločen čas; [Sprememba 164]

| (i) | omogočiti trgovcu krajši rok odstopa od pogodbe, kot pa velja za potrošnika; |
| --- | --- |

(i)

omogočiti trgovcu krajši rok odstopa od pogodbe, kot pa velja za potrošnika;

| (j) | zavezati potrošnika, da plača za blago, digitalno vsebino ali povezano storitev, ki dejansko niso bili dobavljeni ali opravljeni; |
| --- | --- |

(j)

zavezati potrošnika, da plača za blago, digitalno vsebino ali povezano storitev, ki dejansko niso bili dobavljeni ali opravljeni;

| (k) | določiti, da pogodbeni pogoji, ki niso bili soglasno posamično dogovorjeni v smislu člena 7, prevladajo ali imajo prednost pred soglasno posamično dogovorjenimi pogodbenimi pogoji. |
| --- | --- |

(k)

določiti, da pogodbeni pogoji, ki niso bili soglasno posamično dogovorjeni v smislu člena 7, prevladajo ali imajo prednost pred soglasno posamično dogovorjenimi pogodbenimi pogoji.

Člen 85

Pogodbeni pogoji, katerih nepoštenost se domneva

Za namene tega oddelka se domneva, da je pogodbeni pogoj nepošten, če je njegov cilj ali učinek:

| (a) | omejiti dokaze, ki so na voljo potrošniku, ali potrošniku naložiti dokazno breme, ki bi ga v skladu s predpisi moral nositi trgovec;
  [Sprememba 165] |
| --- | --- |

(a)

omejiti dokaze, ki so na voljo potrošniku, ali potrošniku naložiti dokazno breme, ki bi ga v skladu s predpisi moral nositi trgovec;
  [Sprememba 165]

| (b) | neprimerno izključiti ali omejiti zahtevke, ki so na voljo potrošniku zoper trgovca ali tretjo osebo zaradi neizpolnitve obveznosti trgovca iz pogodbe;
  [Sprememba 166] |
| --- | --- |

(b)

neprimerno izključiti ali omejiti zahtevke, ki so na voljo potrošniku zoper trgovca ali tretjo osebo zaradi neizpolnitve obveznosti trgovca iz pogodbe;
  [Sprememba 166]

| (c) | neprimerno izključiti ali omejiti pravico do pobota morebitnih terjatev potrošnika zoper trgovca z morebitnimi terjatvami trgovca zoper potrošnika; |
| --- | --- |

(c)

neprimerno izključiti ali omejiti pravico do pobota morebitnih terjatev potrošnika zoper trgovca z morebitnimi terjatvami trgovca zoper potrošnika;

| (d) | omogočiti trgovcu, da obdrži plačilo potrošnika, če se ta odloči, da ne bo sklenil pogodbe ali da ne bo izpolnil obveznosti iz pogodbe, kadar trgovec potrošniku ne zagotovi nadomestila v ustreznem znesku, če se odloči, da ne bo sklenil pogodbe ali da ne bo izpolnil obveznosti iz pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

omogočiti trgovcu, da obdrži plačilo potrošnika, če se ta odloči, da ne bo sklenil pogodbe ali da ne bo izpolnil obveznosti iz pogodbe, kadar trgovec potrošniku ne zagotovi nadomestila v ustreznem znesku, če se odloči, da ne bo sklenil pogodbe ali da ne bo izpolnil obveznosti iz pogodbe;

| (e) | zahtevati od potrošnika, ki ne izpolni pogodbene obveznosti, da plača nesorazmerno visok znesek odškodnine ali dogovorjenega plačila za neizpolnitev obveznosti; |
| --- | --- |

(e)

zahtevati od potrošnika, ki ne izpolni pogodbene obveznosti, da plača nesorazmerno visok znesek odškodnine ali dogovorjenega plačila za neizpolnitev obveznosti;

| (ea) | da določeno ravnanje potrošnika velja kot oddaja ali neoddaja izjave, razen če se potrošnika že na začetku izrecno opozori na pomen njegovega ravnanja in ima potrošnik ustrezen rok za oddajo izrecne izjave. [Sprememba 167] |
| --- | --- |

(ea)

da določeno ravnanje potrošnika velja kot oddaja ali neoddaja izjave, razen če se potrošnika že na začetku izrecno opozori na pomen njegovega ravnanja in ima potrošnik ustrezen rok za oddajo izrecne izjave. [Sprememba 167]

| (f) | omogočiti trgovcu, da samovoljno odstopi od pogodbe ali jo samovoljno razdre v smislu člena 8, ne da bi potrošniku podelil isto pravico, ali omogočiti trgovcu, da obdrži plačilo za povezane storitve, ki jih še ni opravil, kadar odstopi od pogodbe ali jo razdre;
  [Sprememba 168] |
| --- | --- |

(f)

omogočiti trgovcu, da samovoljno odstopi od pogodbe ali jo samovoljno razdre v smislu člena 8, ne da bi potrošniku podelil isto pravico, ali omogočiti trgovcu, da obdrži plačilo za povezane storitve, ki jih še ni opravil, kadar odstopi od pogodbe ali jo razdre;
  [Sprememba 168]

| (g) | omogočiti trgovcu, da razdre pogodbo, sklenjeno za nedoločen čas, brez razumnega odpovednega roka, razen če za to obstajajo tehtni razlogi; |
| --- | --- |

(g)

omogočiti trgovcu, da razdre pogodbo, sklenjeno za nedoločen čas, brez razumnega odpovednega roka, razen če za to obstajajo tehtni razlogi;

| (h) | samodejno podaljšati veljavnost pogodbe za določen čas, razen če potrošnik s tem soglaša, kadar pogodbeni pogoji določajo nerazumno kratek odpovedni rok; |
| --- | --- |

(h)

samodejno podaljšati veljavnost pogodbe za določen čas, razen če potrošnik s tem soglaša, kadar pogodbeni pogoji določajo nerazumno kratek odpovedni rok;

| (i) | omogočiti trgovcu, da enostransko spremeni pogodbene pogoje brez tehtnega razloga, ki je določen v pogodbi; to ne vpliva na pogodbene pogoje, pod katerimi si trgovec pridrži pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, če mora o tem v razumnem roku obvestiti potrošnika in ima potrošnik pravico razdreti pogodbo brez stroškov zanj;
  [Sprememba 169] |
| --- | --- |

(i)

omogočiti trgovcu, da enostransko spremeni pogodbene pogoje brez tehtnega razloga, ki je določen v pogodbi; to ne vpliva na pogodbene pogoje, pod katerimi si trgovec pridrži pravico do enostranske spremembe pogojev pogodbe za nedoločen čas, če mora o tem v razumnem roku obvestiti potrošnika in ima potrošnik pravico razdreti pogodbo brez stroškov zanj;
  [Sprememba 169]

| (j) | omogočiti trgovcu, da enostransko brez tehtnega razloga spremeni katere koli značilnosti blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih mora zagotoviti, ali katere koli druge posebnosti izpolnitve;
  [Sprememba 170] |
| --- | --- |

(j)

omogočiti trgovcu, da enostransko brez tehtnega razloga spremeni katere koli značilnosti blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev, ki jih mora zagotoviti, ali katere koli druge posebnosti izpolnitve;
  [Sprememba 170]

| (k) | zagotoviti, da se cena blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev določi ob dobavi blaga, dobavi digitalne vsebine ali oziroma izvedbi povezanih storitev, ali omogočiti trgovcu, da zviša ceno, ne da bi potrošniku omogočil odstop od pogodbe, če je zvišana cena previsoka v primerjavi s ceno, o kateri sta se dogovorila ob sklenitvi pogodbe; to ne vpliva na klavzule o indeksiranju cen, kadar so zakonite, če je metoda, po kateri se cene spreminjajo, natančno opisana; [Sprememba 171] |
| --- | --- |

(k)

zagotoviti, da se cena blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev določi ob dobavi blaga, dobavi digitalne vsebine ali oziroma izvedbi povezanih storitev, ali omogočiti trgovcu, da zviša ceno, ne da bi potrošniku omogočil odstop od pogodbe, če je zvišana cena previsoka v primerjavi s ceno, o kateri sta se dogovorila ob sklenitvi pogodbe; to ne vpliva na klavzule o indeksiranju cen, kadar so zakonite, če je metoda, po kateri se cene spreminjajo, natančno opisana; [Sprememba 171]

| (l) | zavezati potrošnika, naj izpolni vse svoje pogodbene obveznosti, če trgovec ne izpolni vseh svojih obveznosti;
  [Sprememba 172] |
| --- | --- |

(l)

zavezati potrošnika, naj izpolni vse svoje pogodbene obveznosti, če trgovec ne izpolni vseh svojih obveznosti;
  [Sprememba 172]

| (m) | omogočiti trgovcu prenos njegovih pravic in obveznosti iz pogodbe brez soglasja potrošnika, razen prenosa na podružnico pod nadzorom trgovca ali prenosa zaradi združitve ali podobnega zakonitega statusnega pravnega posla, če tak prenos verjetno ne bo negativno vplival na nobeno pravico potrošnika; |
| --- | --- |

(m)

omogočiti trgovcu prenos njegovih pravic in obveznosti iz pogodbe brez soglasja potrošnika, razen prenosa na podružnico pod nadzorom trgovca ali prenosa zaradi združitve ali podobnega zakonitega statusnega pravnega posla, če tak prenos verjetno ne bo negativno vplival na nobeno pravico potrošnika;

| (n) | omogočiti trgovcu, da, kadar naročeno blago, digitalna vsebina ali storitev ni na voljo, dobavi enakovredno blago ali digitalno vsebino ali opravi enakovredno storitev, če ni izrecno obvestil potrošnika o tej možnosti in o dejstvu, da mora trgovec nositi vse stroške vračila prejetega blaga ali digitalne vsebine ali opravljene storitve v skladu s pogodbo, če potrošnik uveljavi pravico do zavrnitve izpolnitve
  , in če potrošnik ni izrecno zahteval dobave enakovrednega blaga ali digitalne vsebine ali izvedbe enakovredne storitve
  ; [Sprememba 173] |
| --- | --- |

(n)

omogočiti trgovcu, da, kadar naročeno blago, digitalna vsebina ali storitev ni na voljo, dobavi enakovredno blago ali digitalno vsebino ali opravi enakovredno storitev, če ni izrecno obvestil potrošnika o tej možnosti in o dejstvu, da mora trgovec nositi vse stroške vračila prejetega blaga ali digitalne vsebine ali opravljene storitve v skladu s pogodbo, če potrošnik uveljavi pravico do zavrnitve izpolnitve
  , in če potrošnik ni izrecno zahteval dobave enakovrednega blaga ali digitalne vsebine ali izvedbe enakovredne storitve
  ; [Sprememba 173]

| (o) | omogočiti trgovcu, da si zagotovi nerazumno dolg ali neustrezno določen rok za sprejem ali zavrnitev ponudbe; |
| --- | --- |

(o)

omogočiti trgovcu, da si zagotovi nerazumno dolg ali neustrezno določen rok za sprejem ali zavrnitev ponudbe;

| (p) | omogočiti trgovcu, da si zagotovi nerazumno dolg ali neustrezno določen rok za izpolnitev pogodbenih obveznosti; |
| --- | --- |

(p)

omogočiti trgovcu, da si zagotovi nerazumno dolg ali neustrezno določen rok za izpolnitev pogodbenih obveznosti;

| (q) | neprimerno izključiti ali omejiti zahtevke, ki so na voljo potrošniku zoper trgovca, ali obrambo, ki je na voljo potrošniku zoper zahtevke trgovca; |
| --- | --- |

(q)

neprimerno izključiti ali omejiti zahtevke, ki so na voljo potrošniku zoper trgovca, ali obrambo, ki je na voljo potrošniku zoper zahtevke trgovca;

| (r) | podrediti izpolnitev pogodbenih obveznosti trgovca ali drugih koristnih učinkov pogodbe za potrošnika posebnim formalnostim, ki niso predpisane in so nerazumne; |
| --- | --- |

(r)

podrediti izpolnitev pogodbenih obveznosti trgovca ali drugih koristnih učinkov pogodbe za potrošnika posebnim formalnostim, ki niso predpisane in so nerazumne;

| (s) | zahtevati od potrošnika prekomerna predplačila ali prekomerna jamstva za izpolnitev obveznosti; |
| --- | --- |

(s)

zahtevati od potrošnika prekomerna predplačila ali prekomerna jamstva za izpolnitev obveznosti;

| (t) | neupravičeno preprečiti potrošniku, da pridobi blago od tretjih oseb ali da te opravijo popravila; |
| --- | --- |

(t)

neupravičeno preprečiti potrošniku, da pridobi blago od tretjih oseb ali da te opravijo popravila;

| (u) | neupravičeno povezati pogodbo z drugo pogodbo s trgovcem, podružnico trgovca ali tretjo osebo na način, ki ga potrošnik ne more pričakovati; |
| --- | --- |

(u)

neupravičeno povezati pogodbo z drugo pogodbo s trgovcem, podružnico trgovca ali tretjo osebo na način, ki ga potrošnik ne more pričakovati;

| (v) | potrošniku naložiti prekomerno breme, da lahko razdre pogodbo za nedoločen čas;
  [Sprememba 174] |
| --- | --- |

(v)

potrošniku naložiti prekomerno breme, da lahko razdre pogodbo za nedoločen čas;
  [Sprememba 174]

| (w) | podaljšati začetni pogodbeni rok ali vsak dodaten pogodbeni rok za poznejšo dobavo blaga ali digitalne vsebine ali izvedbo povezanih storitev, ki je daljši od enega leta, razen če lahko potrošnik kadar koli razdre pogodbo z odpovednim rokom največ 30 dni. |
| --- | --- |

(w)

podaljšati začetni pogodbeni rok ali vsak dodaten pogodbeni rok za poznejšo dobavo blaga ali digitalne vsebine ali izvedbo povezanih storitev, ki je daljši od enega leta, razen če lahko potrošnik kadar koli razdre pogodbo z odpovednim rokom največ 30 dni.

Oddelek 3

Nepošteni pogodbeni pogoji v pogodbi med trgovcema

Člen 86

Pomen „nepoštenosti“ v pogodbi med trgovcema

1.   Za namene tega oddelka je pogodbeni pogoj v pogodbi med trgovcema nepošten samo, če:

| (a) | je del pogodbenih pogojev, ki niso bili soglasno posamično dogovorjeni v smislu člena 7, in |
| --- | --- |

(a)

je del pogodbenih pogojev, ki niso bili soglasno posamično dogovorjeni v smislu člena 7, in

| (b) | je takšne narave, da njegova uporaba skrajno odstopa od dobre

  običajne
  gospodarske prakse v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja. [Sprememba 175] |
| --- | --- |

(b)

je takšne narave, da njegova uporaba skrajno odstopa od dobre

  običajne
  gospodarske prakse v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja. [Sprememba 175]

2.   Pri ugotavljanju nepoštenosti pogodbenega pogoja za namene tega oddelka je treba upoštevati:

| (a) | naravo tega, kar se zagotovi s pogodbo; |
| --- | --- |

(a)

naravo tega, kar se zagotovi s pogodbo;

| (b) | prevladujoče okoliščine ob sklenitvi pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

prevladujoče okoliščine ob sklenitvi pogodbe;

| (c) | druge pogodbene pogoje in |
| --- | --- |

(c)

druge pogodbene pogoje in

| (d) | pogoje vseh drugih pogodb, od katerih je odvisna pogodba. |
| --- | --- |

(d)

pogoje vseh drugih pogodb, od katerih je odvisna pogodba.

Del IV

Obveznosti in zahtevki strank prodajne pogodbe ali pogodbe o dobavi digitalne vsebine

Poglavje 9

Splošne določbe

Člen 87

Neizpolnitev in bistvena neizpolnitev

1.   Neizpolnitev obveznosti je kakršna koli nezmožnost izpolnitve navedene obveznosti, ne glede na to, ali je nezmožnost opravičljiva, in vključuje:

| (a) | izostanek dobave ali dobavo blaga z zamudo; |
| --- | --- |

(a)

izostanek dobave ali dobavo blaga z zamudo;

| (b) | izostanek dobave ali dobavo digitalne vsebine z zamudo; |
| --- | --- |

(b)

izostanek dobave ali dobavo digitalne vsebine z zamudo;

| (c) | dobavo blaga, ki ne ustreza določbam pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

dobavo blaga, ki ne ustreza določbam pogodbe;

| (d) | dobavo digitalne vsebine, ki ne ustreza določbam pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

dobavo digitalne vsebine, ki ne ustreza določbam pogodbe;

| (e) | izostanek plačila cene ali plačilo cene z zamudo in |
| --- | --- |

(e)

izostanek plačila cene ali plačilo cene z zamudo in

| (f) | kakršno koli smiselno izpolnitev, ki ne ustreza določbam pogodbe. |
| --- | --- |

(f)

kakršno koli smiselno izpolnitev, ki ne ustreza določbam pogodbe.

2.   Neizpolnitev obveznosti stranke je bistvena, če:

| (a) | drugo stranko bistveno prikrajša za to, kar je upravičeno pričakovala v skladu s pogodbo, razen če stranka, ki ni izpolnila obveznosti, ob sklenitvi pogodbe ni predvidela in ni mogla predvideti takšnega rezultata; ali |
| --- | --- |

(a)

drugo stranko bistveno prikrajša za to, kar je upravičeno pričakovala v skladu s pogodbo, razen če stranka, ki ni izpolnila obveznosti, ob sklenitvi pogodbe ni predvidela in ni mogla predvideti takšnega rezultata; ali

| (b) | je takšne narave, da je jasno, da se ni mogoče zanesti na prihodnjo izpolnitev stranke, ki ni izpolnila obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

je takšne narave, da je jasno, da se ni mogoče zanesti na prihodnjo izpolnitev stranke, ki ni izpolnila obveznosti.

Člen 88

Opravičljiva neizpolnitev

1.   Neizpolnitev obveznosti stranke je opravičljiva, če je posledica ovire, na katero stranka ne more vplivati, in če se od te stranke ni moglo pričakovati, da bi jo upoštevala ob sklenitvi pogodbe, da bi se oviri ali njenim posledicam izognila ali da bi jih preprečila.

2.   Če je ovira le začasna, je neizpolnitev opravičljiva v času obstoja ovire. Če pa zamuda povzroči bistveno neizpolnitev, jo lahko druga stranka šteje za takšno.

3.   Stranka, nezmožna izpolnitve, je dolžna zagotoviti, da druga stranka obvestilo o oviri in njenih učinkih na zmožnost izpolnitve prejme nemudoma po tem, ko se prva stranka zave ali bi se lahko zavedela teh okoliščin. Druga stranka je upravičena do odškodnine
  na podlagi poglavja 16
  za kakršno koli izgubo, ki je posledica kršitve te dolžnosti. [Sprememba 176]

Člen 89

Sprememba okoliščin

1.   Stranka mora izpolniti obveznosti, tudi če je izpolnitev postala otežena, bodisi zaradi povečanja stroškov izpolnitve bodisi zaradi zmanjšanja vrednosti tega, kar naj bi prejela kot povračilo.

Če izpolnitev postane pretirano težavna zaradi izredne spremembe okoliščin, se morata stranki pogajati o spremembi oziroma razdoru pogodbe.

2.   Če se stranki ne moreta sporazumeti v razumnem času, lahko sodišče na zahtevo katere koli stranke:

| (a) | spremeni pogodbo tako, da bo skladna s tistim, o čemer bi se stranki razumno strinjali v času sklenitve pogodbe, če bi upoštevali spremembo okoliščin; ali |
| --- | --- |

(a)

spremeni pogodbo tako, da bo skladna s tistim, o čemer bi se stranki razumno strinjali v času sklenitve pogodbe, če bi upoštevali spremembo okoliščin; ali

| (b) | razveže pogodbo v smislu člena 8 na dan in pod pogoji, ki jih določi sodišče. |
| --- | --- |

(b)

razveže pogodbo v smislu člena 8 na dan in pod pogoji, ki jih določi sodišče.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabita le, če:

| (a) | je do spremembe okoliščin prišlo po tem, ko je bila pogodba že sklenjena; |
| --- | --- |

(a)

je do spremembe okoliščin prišlo po tem, ko je bila pogodba že sklenjena;

| (b) | stranka, ki se je zanašala na spremembo okoliščin, ob sklenitvi pogodbe ni upoštevala in ni bilo mogoče od nje pričakovati, da bi upoštevala možnost ali obseg te spremembe okoliščin, in |
| --- | --- |

(b)

stranka, ki se je zanašala na spremembo okoliščin, ob sklenitvi pogodbe ni upoštevala in ni bilo mogoče od nje pričakovati, da bi upoštevala možnost ali obseg te spremembe okoliščin, in

| (c) | oškodovana stranka
  , ki se zanaša na spremembo okoliščin,
  ni sprejela in ni mogoče razumno šteti, da je sprejela tveganje glede te spremembe okoliščin. [Sprememba 177] |
| --- | --- |

(c)

oškodovana stranka
  , ki se zanaša na spremembo okoliščin,
  ni sprejela in ni mogoče razumno šteti, da je sprejela tveganje glede te spremembe okoliščin. [Sprememba 177]

4.   Za namene odstavkov 2 in 3 pojem „sodišče“ vključuje arbitražno sodišče.

Člen 90

Širša uporaba določb o plačilu in neprejetem blagu ali digitalni vsebini

1.   Če ni drugače določeno, se določbe o plačilu cene, ki jo plača kupec, iz poglavja 12 z ustreznimi prilagoditvami uporabljajo za druga plačila.

2.   Člen 97 se z ustreznimi prilagoditvami uporablja za druge primere, v katerih blago ali digitalna vsebina ostaneta v posesti prve osebe, ker ju druga oseba ni vzela, ko bi to morala storiti.

Poglavje 10

Obveznosti prodajalca

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 91

Glavne obveznosti prodajalca

Prodajalec blaga ali dobavitelj digitalne vsebine (v tem delu imenovan „prodajalec“) mora:

| (a) | dobaviti blago ali digitalno vsebino; |
| --- | --- |

(a)

dobaviti blago ali digitalno vsebino;

| (b) | na drugo osebo prenesti
  ali se zavezati, da bo nanjo prenesel
  lastninsko pravico na blagu, vključno s snovnim nosilcem, na katerem je dobavljena digitalna vsebina; [Sprememba 178] |
| --- | --- |

(b)

na drugo osebo prenesti
  ali se zavezati, da bo nanjo prenesel
  lastninsko pravico na blagu, vključno s snovnim nosilcem, na katerem je dobavljena digitalna vsebina; [Sprememba 178]

| (c) | zagotoviti, da blago ali digitalna vsebina ustrezata določbam pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da blago ali digitalna vsebina ustrezata določbam pogodbe;

| (d) | zagotoviti, da ima kupec pravico uporabljati digitalno vsebino v skladu s pogodbo, in |
| --- | --- |

(d)

zagotoviti, da ima kupec pravico uporabljati digitalno vsebino v skladu s pogodbo, in

| (e) | predložiti dokumente o blagu oziroma v zvezi z blagom ali dokumente v zvezi z digitalno vsebino, če to zahteva pogodba. |
| --- | --- |

(e)

predložiti dokumente o blagu oziroma v zvezi z blagom ali dokumente v zvezi z digitalno vsebino, če to zahteva pogodba.

Člen 91a

Pridržek lastninske pravice

Če je bila dogovorjena klavzula o pridržku lastninske pravice, prodajalec ni dolžan prenesti lastništva blaga, dokler kupec ne izpolni obveznosti plačila po dogovorjeni ceni. [Sprememba 179]

Člen 92

Izvedba storitve s strani tretje osebe

1.   Prodajalec lahko izpolnitev obveznosti zaupa tretji osebi, razen če pogodbeni pogoji zahtevajo, da jo izpolni prodajalec osebno.

2.   Prodajalec, ki zaupa izpolnitev obveznosti tretji osebi, ostane odgovoren za izpolnitev obveznosti.

3.   V razmerjih med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe odstavka 2, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Oddelek 2

Dobava

Člen 93

Kraj dobave

1.   Če kraja dobave ni mogoče kako drugače določiti, je:

| (a) | v primeru potrošniške prodajne pogodbe ali pogodbe

  med trgovcem in potrošnikom
  o dobavi digitalne vsebine, ki je sklenjena na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov oziroma v kateri je prodajalec prevzel skrb za dobavo do kupca, kraj dobave stalno prebivališče potrošnika ob sklenitvi pogodbe; [Sprememba 180] |
| --- | --- |

(a)

v primeru potrošniške prodajne pogodbe ali pogodbe

  med trgovcem in potrošnikom
  o dobavi digitalne vsebine, ki je sklenjena na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov oziroma v kateri je prodajalec prevzel skrb za dobavo do kupca, kraj dobave stalno prebivališče potrošnika ob sklenitvi pogodbe; [Sprememba 180]

| (b) | v vsakem drugem primeru,






  (i) | če prodajna pogodba obsega dostavo blaga s strani dostavitelja ali več dostaviteljev, je kraj dobave najbližje zbirno mesto prvega dostavitelja; |
| --- | --- | --- |

(b)

v vsakem drugem primeru,

(i)

če prodajna pogodba obsega dostavo blaga s strani dostavitelja ali več dostaviteljev, je kraj dobave najbližje zbirno mesto prvega dostavitelja;

| (ii) | če pogodba ne obsega dostave, je kraj dobave poslovna enota prodajalca v času sklenitve pogodbe. |
| --- | --- |

(ii)

če pogodba ne obsega dostave, je kraj dobave poslovna enota prodajalca v času sklenitve pogodbe.

2.   Če ima prodajalec več kot eno poslovno enoto, je poslovna enota za namene točke (b) odstavka 1 tista, ki je najbolj povezana z obveznostjo dobave.

Člen 94

Način dobave

1.   Razen če ni drugače dogovorjeno, prodajalec izpolni obveznost dobave:

| (a) | v primeru potrošniške prodajne pogodbe ali pogodbe
  med trgovcem in potrošnikom
  o dobavi digitalne vsebine, ki je sklenjena na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov oziroma v kateri je prodajalec prevzel skrb za dobavo do kupca, s prenosom fizične posesti ali nadzora nad blagom oziroma digitalno vsebino na potrošnika; [Sprememba 181] |
| --- | --- |

(a)

v primeru potrošniške prodajne pogodbe ali pogodbe
  med trgovcem in potrošnikom
  o dobavi digitalne vsebine, ki je sklenjena na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov oziroma v kateri je prodajalec prevzel skrb za dobavo do kupca, s prenosom fizične posesti ali nadzora nad blagom oziroma digitalno vsebino na potrošnika; [Sprememba 181]

| (b) | v drugih primerih, v katerih pogodba obsega dostavo blaga s strani dostavitelja, s predajo blaga prvemu dostavitelju za prenos do kupca in s predajo kupcu vseh dokumentov, potrebnih za to, da bi kupec lahko prevzel blago od dostavitelja, ki ima to blago; ali |
| --- | --- |

(b)

v drugih primerih, v katerih pogodba obsega dostavo blaga s strani dostavitelja, s predajo blaga prvemu dostavitelju za prenos do kupca in s predajo kupcu vseh dokumentov, potrebnih za to, da bi kupec lahko prevzel blago od dostavitelja, ki ima to blago; ali

| (c) | v primerih, ki ne spadajo na področje uporabe točk (a) ali (b), ko prodajalec da blago ali digitalno vsebino na voljo kupcu ali, če je dogovorjeno, da zgolj predloži dokumente o blagu, ko da dokumente na voljo kupcu. |
| --- | --- |

(c)

v primerih, ki ne spadajo na področje uporabe točk (a) ali (b), ko prodajalec da blago ali digitalno vsebino na voljo kupcu ali, če je dogovorjeno, da zgolj predloži dokumente o blagu, ko da dokumente na voljo kupcu.

2.   V točkah (a) in (c) odstavka 1 vsaka navedba potrošnika ali kupca zajema tretjo osebo, ki ni dostavitelj in jo je v skladu s pogodbo določil potrošnik ali kupec.

Člen 95

Čas dobave

1.   Če časa dobave ni mogoče drugače določiti, morata biti blago ali digitalna vsebina dobavljena brez nepotrebnega odlašanja

  v razumnem času
  po sklenitvi pogodbe. [Sprememba 182]

2.   V pogodbah med trgovcem in potrošnikom mora trgovec blago ali digitalno vsebino dobaviti najpozneje v 30 dneh od sklenitve pogodbe, razen če se stranki nista drugače dogovorili.

Člen 96

Obveznosti prodajalca glede dostave blaga

1.   Če pogodba določa, da mora prodajalec zagotoviti dostavo blaga, mora prodajalec skleniti take pogodbe, ki so potrebne za dostavo na predvideni kraj s prevoznimi sredstvi, ki ustrezajo zadevnim okoliščinam, in v skladu z običajnimi pogoji za tak prevoz.

2.   Če prodajalec v skladu s pogodbo izroči blago dostavitelju in če blago ni jasno označeno kot blago, ki ga je treba dobaviti na podlagi pogodbe, z oznakami na blagu, z odpremnimi listinami ali kako drugače, mora prodajalec dati kupcu tovorni list, v katerem je opredeljeno blago.

3.   Če pogodba ne zahteva od prodajalca, da zavaruje dostavo blaga, mora prodajalec na zahtevo kupca kupcu predložiti vse razpoložljive informacije, da bi kupec lahko sklenil takšno zavarovanje.

Člen 97

Blago ali digitalna vsebina, ki ju kupec ne sprejme

1.   Prodajalec, ki ima blago ali digitalno vsebino še vedno v posesti, ker kupec, če je k temu zavezan, ni prevzel dobavljenega blaga oziroma digitalne vsebine, mora sprejeti razumne ukrepe za njuno zaščito in ohranitev.

2.   Prodajalec ni več dolžan dobaviti, če:

| (a) | izroči blago ali digitalno vsebino po razumnih pogojih v hrambo tretji osebi v skladu z naročilom kupca in o tem ustrezno obvesti kupca; ali |
| --- | --- |

(a)

izroči blago ali digitalno vsebino po razumnih pogojih v hrambo tretji osebi v skladu z naročilom kupca in o tem ustrezno obvesti kupca; ali

| (b) | proda blago ali digitalno vsebino po razumnih pogojih, potem ko je ustrezno obvestil kupca, in kupcu plača čisti izkupiček. |
| --- | --- |

(b)

proda blago ali digitalno vsebino po razumnih pogojih, potem ko je ustrezno obvestil kupca, in kupcu plača čisti izkupiček.

3.   Prodajalec ima pravico, da se mu povrnejo stroški oziroma da se iz izkupička prodaje poplačajo vsi razumno nastali stroški.

Člen 98

Učinek na prehod nevarnosti

Učinek dobave na prehod nevarnosti je urejen v poglavju 14.
  [Sprememba 183]

Oddelek 3

Ustreznost blaga in digitalne vsebine

Člen 99

Skladnost s pogodbo

1.   Da bi blago ali digitalna vsebina ustrezala določbam pogodbe, morata:

| (a) | ustrezati količini, kakovosti in opisu, določenim v pogodbi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezati količini, kakovosti in opisu, določenim v pogodbi;

| (b) | biti zapakirana na način, določen v pogodbi; in |
| --- | --- |

(b)

biti zapakirana na način, določen v pogodbi; in

| (c) | biti dobavljena skupaj z vso opremo, navodili za montažo ali drugimi navodili, ki so določena v pogodbi. |
| --- | --- |

(c)

biti dobavljena skupaj z vso opremo, navodili za montažo ali drugimi navodili, ki so določena v pogodbi.

2.   Da bi blago ali digitalna vsebina ustrezala določbam pogodbe, morata izpolnjevati tudi zahteve iz členov 100, 101 in 102, razen če sta se stranki dogovorili drugače.

3.   V potrošniški prodajni pogodbi
  med trgovcem in potrošnikom
  je vsak dogovor, ki odstopa od zahtev členov 100,
  101 in
  102 in 103 in je v škodo potrošnika, veljaven le, če je potrošnik ob sklenitvi pogodbe vedel za posebno stanje blaga ali digitalne vsebine in je sprejel blago ali digitalno vsebino, kot da ustreza določbam pogodbe ob njeni sklenitvi. [Sprememba 184]

4.   V potrošniški prodajni pogodbi stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe odstavka 3, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 100

Merila za ustreznost blaga in digitalne vsebine

Blago ali digitalna vsebina morata:

| (a) | ustrezati vsakemu posebnemu namenu, s katerim je bil prodajalec seznanjen ob sklenitvi pogodbe, razen če okoliščine kažejo, da se kupec ni zanašal oziroma bi bilo nerazumno zanj, da bi se zanašal na znanje in presojo prodajalca; |
| --- | --- |

(a)

ustrezati vsakemu posebnemu namenu, s katerim je bil prodajalec seznanjen ob sklenitvi pogodbe, razen če okoliščine kažejo, da se kupec ni zanašal oziroma bi bilo nerazumno zanj, da bi se zanašal na znanje in presojo prodajalca;

| (b) | ustrezati namenom, za katere bi bilo običajno uporabljeno blago ali digitalna vsebina z enakim opisom; |
| --- | --- |

(b)

ustrezati namenom, za katere bi bilo običajno uporabljeno blago ali digitalna vsebina z enakim opisom;

| (c) | imeti lastnosti blaga ali digitalne vsebine, ki ju je prodajalec predstavil kupcu kot vzorec ali model; |
| --- | --- |

(c)

imeti lastnosti blaga ali digitalne vsebine, ki ju je prodajalec predstavil kupcu kot vzorec ali model;

| (d) | biti zapakirana na način, ki je običajen za tako blago, če ni nekega običajnega načina, pa tako, da se ohrani in zaščiti blago; |
| --- | --- |

(d)

biti zapakirana na način, ki je običajen za tako blago, če ni nekega običajnega načina, pa tako, da se ohrani in zaščiti blago;

| (e) | biti dobavljena skupaj s tako opremo, navodili za montažo ali drugimi navodili, kot jih kupec lahko razumno pričakuje; |
| --- | --- |

(e)

biti dobavljena skupaj s tako opremo, navodili za montažo ali drugimi navodili, kot jih kupec lahko razumno pričakuje;

| (f) | imeti lastnosti in zmogljivosti, navedene v kateri koli pred sklenitvijo pogodbe dani izjavi, ki je del pogodbenih pogojev na podlagi člena 69; in |
| --- | --- |

(f)

imeti lastnosti in zmogljivosti, navedene v kateri koli pred sklenitvijo pogodbe dani izjavi, ki je del pogodbenih pogojev na podlagi člena 69; in

| (g) | imeti take lastnosti in zmogljivosti, kot jih kupec lahko razumno pričakuje
  , vključno z videzom in odsotnostjo napak
  . Pri določitvi, kaj potrošnik lahko
  kupec
  pričakuje od digitalne vsebine, je treba upoštevati, ali je bila digitalna vsebina dobavljena v zameno za plačilo
  ali kakršno koli nasprotno dajatev
  . [Sprememba 185] |
| --- | --- |

(g)

imeti take lastnosti in zmogljivosti, kot jih kupec lahko razumno pričakuje
  , vključno z videzom in odsotnostjo napak
  . Pri določitvi, kaj potrošnik lahko
  kupec
  pričakuje od digitalne vsebine, je treba upoštevati, ali je bila digitalna vsebina dobavljena v zameno za plačilo
  ali kakršno koli nasprotno dajatev
  . [Sprememba 185]

Člen 101

Neustrezna montaža na podlagi potrošniške prodajne pogodbe

1.   Če sta blago ali digitalna vsebina, dobavljena na podlagi potrošniške prodajne pogodbe, neustrezno montirana, se vsaka neustreznost, ki je posledica neustrezne montaže, šteje za neustreznost blaga ali digitalne vsebine, če:

| (a) | je blago ali digitalno vsebino montiral prodajalec ali je bil prodajalec odgovoren za montažo; ali |
| --- | --- |

(a)

je blago ali digitalno vsebino montiral prodajalec ali je bil prodajalec odgovoren za montažo; ali

| (b) | bi blago ali digitalno vsebino moral montirati potrošnik in je do neustrezne montaže prišlo zaradi napake v navodilih za montažo. |
| --- | --- |

(b)

bi blago ali digitalno vsebino moral montirati potrošnik in je do neustrezne montaže prišlo zaradi napake v navodilih za montažo.

2.   Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 102

Pravice ali zahtevki tretje osebe

1.   Blaga ali digitalne vsebine ne sme bremeniti nobena pravica ali neočitno neutemeljen zahtevek tretje osebe.

2.   Kar zadeva pravice ali zahtevke na podlagi intelektualne lastnine, za katere veljata odstavka 3 in 4, blaga ali digitalne vsebine ne sme bremeniti nobena pravica ali neočitno neutemeljen zahtevek tretje osebe:

| (a) | na podlagi prava države, v kateri bosta blago ali digitalna vsebina uporabljena v skladu s pogodbo ali, če ni takega dogovora, na podlagi prava države poslovne enote kupca, ali v pogodbah med trgovcem in potrošnikom – potrošnikovo stalno prebivališče, ki ga je potrošnik navedel ob sklenitvi pogodbe; in |
| --- | --- |

(a)

na podlagi prava države, v kateri bosta blago ali digitalna vsebina uporabljena v skladu s pogodbo ali, če ni takega dogovora, na podlagi prava države poslovne enote kupca, ali v pogodbah med trgovcem in potrošnikom – potrošnikovo stalno prebivališče, ki ga je potrošnik navedel ob sklenitvi pogodbe; in

| (b) | za katere je prodajalec vedel ali bi lahko vedel ob sklenitvi pogodbe. |
| --- | --- |

(b)

za katere je prodajalec vedel ali bi lahko vedel ob sklenitvi pogodbe.

3.   V pogodbah med podjetji se oOdstavek 2
  se
  ne uporablja:

| (a) | v pogodbah med trgovci
  , če je kupec ob sklenitvi pogodbe vedel ali bi lahko vedel za pravice ali zahtevke na podlagi intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

v pogodbah med trgovci
  , če je kupec ob sklenitvi pogodbe vedel ali bi lahko vedel za pravice ali zahtevke na podlagi intelektualne lastnine;

| (b) | v
  pogodbah med trgovcem in potrošnikom se odstavek 2 ne uporablja, če je potrošnik ob sklenitvi pogodbe vedel za pravice ali zahtevke na podlagi intelektualne lastnine. [Sprememba 186] |
| --- | --- |

(b)

v
  pogodbah med trgovcem in potrošnikom se odstavek 2 ne uporablja, če je potrošnik ob sklenitvi pogodbe vedel za pravice ali zahtevke na podlagi intelektualne lastnine. [Sprememba 186]

5.   V pogodbah med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 103

Omejitev glede ustreznosti digitalne vsebine

Zgolj zato, ker je posodobljena digitalna vsebina postala dostopna po sklenitvi pogodbe, še ni mogoče šteti, da digitalna vsebina ne ustreza določbam pogodbe.
  [Sprememba 187]

Člen 104

Seznanjenost kupca z neustreznostmi v pogodbi med trgovcema

V pogodbi med trgovcema p Prodajalec ni odgovoren za nobeno neustreznost blaga, če je kupec ob sklenitvi pogodbe vedel ali

  za neustreznost. Pri pogodbi med trgovcema to velja tudi, če
  bi moral
  kupec
  vedeti za neustreznost. [Sprememba 188]

Člen 105

Upošteven čas za ugotovitev ustreznosti

1.   Prodajalec je odgovoren za vsako neustreznost, ki obstaja v času, ko nevarnost preide na kupca v skladu s poglavjem 14.

2.   V potrošniški prodajni pogodbi
  med trgovcem in potrošnikom
  za vsako neustreznost, ki se ugotovi v šestih mesecih od trenutka, ko nevarnost preide na kupca, velja, da je obstajala v tistem trenutku, razen če je ta domneva neskladna z naravo blaga ali digitalne vsebine ali naravo neustreznosti. [Sprememba 189]

3.   V primeru, ki ga ureja točka (a) člena 101(1), je treba vsako sklicevanje v odstavkih 1 ali 2 tega člena na trenutek, ko nevarnost preide na kupca, razumeti kot sklicevanje na trenutek, ko je montaža končana. V primeru, ki ga ureja točka (b) člena 101(1), pa je to treba razumeti kot sklicevanje na čas, ko je potrošnik imel razumen čas za montažo.

4.   Če mora trgovec digitalno vsebino naknadno posodobiti
  ali jo zagotavlja v ločenih delih
  , mora zagotoviti, da digitalna vsebina ostane v skladu z določbami pogodbe celoten čas veljavnosti pogodbe. [Sprememba 190]

5.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Poglavje 11

Zahtevki kupca

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 106

Pregled zahtevkov kupca

1.   Če prodajalec ne izpolni obveznosti, lahko kupec
  , kadar so izpolnjene posebne zahteve za ustrezne zahtevke,
  uveljavlja naslednje: [Sprememba 191]

| (a) | zahteva izpolnitev, ki obsega določeno izpolnitev, popravilo ali zamenjavo blaga ali digitalne vsebine na podlagi oddelka 3 tega poglavja; |
| --- | --- |

(a)

zahteva izpolnitev, ki obsega določeno izpolnitev, popravilo ali zamenjavo blaga ali digitalne vsebine na podlagi oddelka 3 tega poglavja;

| (b) | odkloni izpolnitev svoje obveznosti na podlagi oddelka 4 tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

odkloni izpolnitev svoje obveznosti na podlagi oddelka 4 tega poglavja;

| (c) | razdre pogodbo na podlagi oddelka 5 tega poglavja in zahteva vračilo že plačanega zneska na podlagi poglavja 17; |
| --- | --- |

(c)

razdre pogodbo na podlagi oddelka 5 tega poglavja in zahteva vračilo že plačanega zneska na podlagi poglavja 17;

| (d) | zniža ceno na podlagi oddelka 6 tega poglavja, in |
| --- | --- |

(d)

zniža ceno na podlagi oddelka 6 tega poglavja, in

| (e) | zahteva odškodnino na podlagi poglavja 16. |
| --- | --- |

(e)

zahteva odškodnino na podlagi poglavja 16.

2.   Če je kupec trgovec:

| (a) | je pravica kupca do uveljavljanja katerega koli zahtevka, razen pravice do odklonitve izpolnitve obveznosti, pogojena z odpravo napak s strani prodajalca, kot je določena v oddelku 2 tega poglavja, in |
| --- | --- |

(a)

je pravica kupca do uveljavljanja katerega koli zahtevka, razen pravice do odklonitve izpolnitve obveznosti, pogojena z odpravo napak s strani prodajalca, kot je določena v oddelku 2 tega poglavja, in

| (b) | se za pravice kupca do sklicevanja na neustreznost zahtevata preučitev in obvestitev iz oddelka 7 tega poglavja. |
| --- | --- |

(b)

se za pravice kupca do sklicevanja na neustreznost zahtevata preučitev in obvestitev iz oddelka 7 tega poglavja.

3.   Če je kupec potrošnik:

| (a) | pravice kupca niso odvisne od odprave napak s strani prodajalca in

  , razen kadar se nanašajo na blago ali digitalno vsebino, ki sta izdelana, proizvedena ali spremenjena v skladu s potrošniškimi navodili ali sta očitno izdelana za določeno osebo, ali [Sprememba 192] |
| --- | --- |

(a)

pravice kupca niso odvisne od odprave napak s strani prodajalca in

  , razen kadar se nanašajo na blago ali digitalno vsebino, ki sta izdelana, proizvedena ali spremenjena v skladu s potrošniškimi navodili ali sta očitno izdelana za določeno osebo, ali [Sprememba 192]

| (b) | se zahteve preučitve in obvestitve iz oddelka 7 tega poglavja ne uporabljajo. |
| --- | --- |

(b)

se zahteve preučitve in obvestitve iz oddelka 7 tega poglavja ne uporabljajo.

4.   Če je neizpolnitev prodajalca upravičena, lahko kupec uveljavlja kateri koli zahtevek iz odstavka 1, razen zahtevka za izpolnitev in odškodnino.

5.   Kupec ne more uveljavljati nobenega zahtevka iz odstavka 1, če je on povzročil okoliščine, v katerih prodajalec ne more izpolniti obveznosti.

6.   Zahtevke, ki niso nezdružljivi, je mogoče kumulirati.

Člen 107

Omejitev zahtevkov v zvezi z digitalno vsebino, ki ni bila dobavljena v zameno za plačilo
  cene ali kakršno koli drugo nasprotno dajatev

-1.
     
  Kadar je digitalna vsebina dobavljena v zameno za nasprotno dajatev, ki ni plačilo, lahko kupec uveljavlja kateri koli zahtevek iz člena 106(1), razen znižanja cene v skladu s točko (d) navedenega člena.

1.
     Če digitalna vsebina ni dobavljena v zameno za plačilo

  nasprotno dajatev
  , kupec ne more uveljavljati zahtevkov iz točk (a) do (d) člena 106(1). Kupec lahko zgolj zahteva odškodnino na podlagi točke (e) člena 106(1) za izgubo ali škodo, ki je na lastnini kupca, vključno z njegovo strojno opremo, programsko opremo in podatki, nastala zaradi neustreznosti dobavljene digitalne vsebine, razen za vsako korist, za katero je bil kupec prikrajšan zaradi te škode. [Sprememba 193]

Člen 108

Prisilna narava

V pogodbi med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega poglavja, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov, preden potrošnik trgovca ne opozori na neustreznost.

Oddelek 2

Odprava napak s strani prodajalca

Člen 109

Odprava napak s strani prodajalca

1.   Prodajalec, ki je ponudil izpolnitev obveznosti prvi in ki je obveščen o tem, da izpolnitev ne ustreza določbam pogodbe, lahko ponudi novo in s pogodbo skladno izpolnitev, če je to mogoče storiti v času, določenem za izpolnitev.

2.   V primerih, za katere se ne uporabi odstavek 1, lahko prodajalec – ki je ponudil izpolnitev, ki ne ustreza določbam pogodbe – nemudoma, ko je obveščen o neustreznosti, ponudi odpravo nepravilnosti izpolnitve na lastne stroške.

3.   Ponudba za odpravo nepravilnosti ne ugasne z obvestitvijo o razdoru pogodbe.

4.   Kupec lahko zavrne ponudbo za odpravo nepravilnosti le, če:

| (-a) | kadar je kupec potrošnik, zahtevki kupca niso odvisni od odprave napak s strani prodajalca pod točko (a) člena 106(3); [Sprememba 194] |
| --- | --- |

(-a)

kadar je kupec potrošnik, zahtevki kupca niso odvisni od odprave napak s strani prodajalca pod točko (a) člena 106(3); [Sprememba 194]

| (a) | nepravilnosti ni mogoče odpraviti nemudoma in brez večjih nevšečnosti za kupca; |
| --- | --- |

(a)

nepravilnosti ni mogoče odpraviti nemudoma in brez večjih nevšečnosti za kupca;

| (b) | ima kupec razlog za to, da verjame, da se ni mogoče zanesti na to, da bo prodajalec izpolnil obveznost; ali |
| --- | --- |

(b)

ima kupec razlog za to, da verjame, da se ni mogoče zanesti na to, da bo prodajalec izpolnil obveznost; ali

| (c) | bi zamuda pri izpolnitvi obveznosti pomenila bistveno neizpolnitev obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

bi zamuda pri izpolnitvi obveznosti pomenila bistveno neizpolnitev obveznosti.

5.   Prodajalec ima razumno obdobje za odpravo nepravilnosti.
  V pogodbah med trgovcem in potrošnikom razumen rok ni daljši od 30 dni. [Sprememba 195]

6.   Kupec lahko zadrži odpravo nepravilnosti izpolnitve, vendar so njegove pravice, ki so neskladne s tem, da se prodajalcu omogoči obdobje za odpravo nepravilnosti, odložene do izteka tega obdobja.

7.   Kljub odpravi nepravilnosti kupec obdrži pravico zahtevati odškodnino
  iz poglavja 16
  za zamudo kot tudi za kakršno koli škodo, ki jo je povzročila oziroma je ni preprečila odprava nepravilnosti. [Sprememba 196]

Oddelek 3

Izpolnitveni zahtevek

Člen 110

Zahtevek za izpolnitev obveznosti prodajalca

1.   Kupec ima pravico zahtevati izpolnitev obveznosti prodajalca
  , ki obsega brezplačno odpravo nepravilnosti izpolnitve, ki ne ustreza določbam pogodbe
  .

2.   Izpolnitev, ki se lahko zahteva, obsega brezplačno odpravo nepravilnosti izpolnitve, ki ne ustreza določbam pogodbe.
  [Sprememba 197]

3.   Izpolnitve ni mogoče zahtevati, če:

| (a) | bi bila izpolnitev nemogoča ali je postala protipravna; ali |
| --- | --- |

(a)

bi bila izpolnitev nemogoča ali je postala protipravna; ali

| (b) | bi bili breme ali stroški izpolnitve nesorazmerni s koristjo, ki bi jo prejel kupec. |
| --- | --- |

(b)

bi bili breme ali stroški izpolnitve nesorazmerni s koristjo, ki bi jo prejel kupec.

Člen 111

Potrošnikova izbira med popravilom in zamenjavo

1.   Če mora trgovec v primeru potrošniške prodajne pogodbe na podlagi člena 110(2)

  110
  odpraviti neustreznost, lahko potrošnik izbere med popravilom in zamenjavo, razen če bi bila izbrana možnost protipravna ali nemogoča ali bi, v primerjavi z drugo razpoložljivo možnostjo, pomenila stroške za prodajalca, ki bi bili nesorazmerni glede na: [Sprememba 198]

| (a) | vrednost, ki bi jo imelo blago, če ne bi bilo neustrezno; |
| --- | --- |

(a)

vrednost, ki bi jo imelo blago, če ne bi bilo neustrezno;

| (b) | stopnje nesorazmernosti in |
| --- | --- |

(b)

stopnje nesorazmernosti in

| (c) | vprašanje, ali bi lahko potrošnik brez znatnih neprijetnosti uveljavljal drug zahtevek. |
| --- | --- |

(c)

vprašanje, ali bi lahko potrošnik brez znatnih neprijetnosti uveljavljal drug zahtevek.

2.   Če je potrošnik v skladu z odstavkom 1 zahteval odpravo neustreznosti s popravilom ali zamenjavo, lahko uveljavlja druge zahtevke le, če:

| (a) | trgovec ni izvedel popravila ali zamenjave v razumnem času, ki ne sme biti daljši od 30 dni;. Vendar pa potrošnik v tem času lahko zadrži izpolnitev. |
| --- | --- |

(a)

trgovec ni izvedel popravila ali zamenjave v razumnem času, ki ne sme biti daljši od 30 dni;. Vendar pa potrošnik v tem času lahko zadrži izpolnitev.

| (b) | je trgovec implicitno ali eksplicitno zavrnil odpravo neustreznosti; |
| --- | --- |

(b)

je trgovec implicitno ali eksplicitno zavrnil odpravo neustreznosti;

| (c) | se je ista napaka pojavila po popravilu ali zamenjavi. [Sprememba 199] |
| --- | --- |

(c)

se je ista napaka pojavila po popravilu ali zamenjavi. [Sprememba 199]

Člen 112

Vrnitev zamenjane stvari

1.   Če je prodajalec odpravil neustreznost z zamenjavo, ima pravico in obveznost, da na svoje stroške zamenjano stvar vzame nazaj.

2.   Kupec ni zavezan plačati za uporabo zamenjane stvari v obdobju pred zamenjavo.

Oddelek 4

Zadržanje izpolnitve obveznosti kupca

Člen 113

Pravica do zadržanja izpolnitve obveznosti

1.   Kupec, ki naj bi izpolnil obveznost sočasno s prodajalcem ali pozneje, ima pravico zadržati izpolnitev obveznosti, dokler prodajalec ne ponudi izpolnitve obveznosti ali dokler je ne izpolni.

2.   Kupec, ki naj bi izpolnil obveznost, preden obveznost izpolni prodajalec, in ki razumno verjame, da prodajalec ne bo izpolnil obveznosti do njene zapadlosti, lahko zadrži izpolnitev tako dolgo, dokler obstaja razumen dvom.

3.   Na podlagi tega člena je mogoče zadržati celotno izpolnitev ali le del izpolnitve v obsegu, ki ga utemeljuje neizpolnitev obveznosti. Če mora prodajalec obveznosti izpolniti v ločenih delih ali je obveznosti mogoče kako drugače ločiti, lahko kupec zadrži izpolnitev le v zvezi z delom, ki ni bil izpolnjen, razen če je neizpolnitev prodajalca taka, da upraviči zadržanje izpolnitve kupca v celoti.

3a.
     
  V pogodbi med trgovcem in potrošnikom je mogoče zadržati celotno izpolnitev obveznosti, razen če je tako zadržanje v nesorazmerju z obsegom neustreznosti. [Sprememba 200]

Oddelek 5

Razdor pogodbe

Člen 114

Razdor pogodbe zaradi neizpolnitve

1.   Kupec lahko razdre pogodbo v smislu člena 8, če je neizpolnitev prodajalca bistvena v smislu člena 87(2).

2.   V potrošniški prodajni pogodbi in pogodbi o dobavi digitalne vsebine med trgovcem in potrošnikom, pri kateri pride do neizpolnitve, ker blago ne ustreza določbam pogodbe, lahko potrošnik razdre pogodbo, razen če je neustreznost neznatna.

Člen 115

Razdor pogodbe zaradi zamude pri dobavi po obvestitvi o določitvi dodatnega roka za izpolnitev obveznosti

1.   Kupec lahko razdre pogodbo v primeru zamude pri dobavi, ki ni sama po sebi bistvenega pomena, če določi dodaten razumno dolg rok za izpolnitev in če prodajalec ne izpolni obveznosti v tem roku.

2.   Dodatni rok iz odstavka 1 se šteje za razumno dolgega, če mu prodajalec nemudoma ne oporeka.

3.   Če se pogodba samodejno razdre z obvestitvijo zaradi neizpolnitve obveznosti prodajalca v roku iz obvestila, pogodba preneha veljati po tem roku brez nadaljnjega obvestila.

Člen 116

Razdor pogodbe zaradi pričakovane neizpolnitve

Kupec lahko razdre pogodbo pred potekom roka za izpolnitev, če je prodajalec izjavil ali je kako drugače jasno, da obveznost ne bo izpolnjena, in če bi bila neizpolnitev taka, da utemeljuje razdor pogodbe.

Člen 117

Obseg pravice do razdora pogodbe

1.   Če je treba obveznosti prodajalca iz pogodbe izpolniti v ločenih delih ali so kako drugače deljive in če v skladu s tem oddelkom obstaja podlaga za razdor dela pogodbe, za katerega je mogoče določiti del cene, lahko kupec razdre pogodbo le v zvezi s tem delom pogodbe.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če od kupca ni mogoče pričakovati, da bo sprejel izpolnitev drugih delov pogodbe, ali že sama neizpolnitev utemeljuje razdor celotne pogodbe.

3.   Če obveznosti prodajalca po pogodbi niso deljive ali dela cene ni mogoče določiti, lahko kupec razdre pogodbo le, če neizpolnitev utemeljuje razdor celotne pogodbe.

Člen 118

Obvestitev o razdoru pogodbe

Pravica do razdora pogodbe na podlagi tega oddelka se izvede z obvestitvijo prodajalca.

Člen 119

Izguba pravice do razdora pogodbe

1.   V skladu s tem oddelkom kupec izgubi pravico do razdora pogodbe, če obvestitev o razdoru pogodbe ni dana v razumnem času

  dveh mesecih
  od nastanka pravice ali
  , če je kupec trgovec,
  od takrat, ko se
  ta
  kupec zave ali bi se lahko zavedel, da obveznost ne bo izpolnjena, kar koli nastopi pozneje.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja:,

| (a) | če je kupec potrošnik; ali |
| --- | --- |

(a)

če je kupec potrošnik; ali

| (b) | če ni bila ponujena nobena izpolnitev. [Sprememba 201] |
| --- | --- |

(b)

če ni bila ponujena nobena izpolnitev. [Sprememba 201]

Oddelek 6

Znižanje cene

Člen 120

Pravica do znižanja cene

1.   Kupec, ki sprejme izpolnitev, ki ne ustreza določbam pogodbe, lahko zniža ceno. Znižanje cene mora biti sorazmerno z zmanjšanjem vrednosti prejetega z izpolnitvijo v času, ko je bila vrednost izpolnitve primerjana z vrednostjo tistega, kar bi kupec prejel z ustrezno izpolnitvijo.

2.   Kupec, ki ima na podlagi odstavka 1 pravico znižati ceno in ki je že plačal znesek, ki presega znižano ceno, lahko od prodajalca zahteva vračilo presežnega zneska.

3.   Kupec, ki zniža ceno, ne more hkrati zahtevati vračila tako poravnane škode
  na podlagi poglavja 16
  , ampak mu ostaja pravica do odškodnine za vso škodo, ki bi mu v bodoče nastala. [Sprememba 202]

Oddelek 7

Zahteve za pregled in obvestitev v pogodbi med trgovcema

Člen 121

Pregled blaga v pogodbah med trgovcema

1.   V pogodbi med trgovcema se od kupca pričakuje, da pregleda blago ali ga

  digitalno vsebino ali ju
  da v pregled v tako kratkem obdobju, kot je razumno, in ne pozneje kot v 14 dneh od dneva dobave blaga, dobave digitalne vsebine ali izvedbe povezane storitve. [Sprememba 203]

2.   Če pogodba obsega dostavo blaga, se pregled lahko odloži, dokler blago ne dospe v namembni kraj.

3.   Če je blago preusmerjeno med prevozom ali ga kupec odpravi naprej, preden bi imel razumno možnost, da bi ga pregledal, in je prodajalec ob sklenitvi pogodbe vedel ali bi lahko vedel za možnost take preusmeritve ali nadaljnje odprave, se pregled lahko odloži do takrat, ko blago prispe v novi namembni kraj.

Člen 122

Zahteva po obvestitvi o neustreznosti v prodajni pogodbi med trgovcema

1.   V pogodbi med trgovcema se kupec ne more sklicevati na neustreznost, če v razumnem roku ne obvesti prodajalca in opredeli narave neustreznosti.
  Kupec lahko kljub temu zniža ceno ali zahteva odškodnino, razen za izgubljeni dobiček, če ima primerno opravičilo, zakaj ni poslal zahtevanega obvestila. [Sprememba 204]

Rok začne teči, ko je blago dobavljeno ali ko kupec odkrije ali bi lahko odkril neustreznost, kar koli nastopi pozneje.

2.   Kupec izgubi pravico do sklicevanja na neustreznost, če prodajalca ne obvesti o neustreznosti v dveh letih od dejanske izročitve blaga kupcu v skladu s pogodbo.

3.   Če sta se stranki sporazumeli, da mora blago ostati primerno za poseben namen ali za njegov običajen namen v določenem obdobju, se rok za obvestitev v skladu z odstavkom 2 ne izteče pred koncem dogovorjenega obdobja.

4.   Odstavek 2 se ne uporabi za zahtevke ali pravice tretje osebe iz člena 102.

5.   Kupec ni dolžan obvestiti prodajalca, da ni bilo dobavljeno vse blago, če upravičeno verjame, da bo preostalo blago dobavljeno.

6.   Prodajalec se nima pravice sklicevati na ta člen, če je neustreznost povezana z dejstvom, za katerega je prodajalec vedel ali bi lahko vedel, pa ga ni razkril kupcu.

POGLAVJE 12

OBVEZNOSTI KUPCA

ODDELEK 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 123

Glavne obveznosti kupca

1.   Kupec mora:

| (a) | plačati ceno; |
| --- | --- |

(a)

plačati ceno;

| (b) | prevzeti dobavo blaga ali digitalne vsebine; in |
| --- | --- |

(b)

prevzeti dobavo blaga ali digitalne vsebine; in

| (c) | prevzeti dokumente o blagu oziroma v zvezi z blagom ali dokumente v zvezi z digitalno vsebino, če to zahteva pogodba. |
| --- | --- |

(c)

prevzeti dokumente o blagu oziroma v zvezi z blagom ali dokumente v zvezi z digitalno vsebino, če to zahteva pogodba.

2.   
  Za pogodbe o dobavi digitalne vsebine se:

| (a) | točka (a) odstavka 1 se ne uporablja za pogodbe o dobavi digitalne vsebine, če digitalna vsebina ni dobavljena v zameno za plačilo.; |
| --- | --- |

(a)

točka (a) odstavka 1 se ne uporablja za pogodbe o dobavi digitalne vsebine, če digitalna vsebina ni dobavljena v zameno za plačilo.;

| (b) | točka (b) odstavka 1 ne uporablja, kadar digitalna vsebina ni dobavljena na snovnem nosilcu. [Sprememba 205] |
| --- | --- |

(b)

točka (b) odstavka 1 ne uporablja, kadar digitalna vsebina ni dobavljena na snovnem nosilcu. [Sprememba 205]

Oddelek 2

Plačilo cene

Člen 124

Način plačila

1.   Plačilo se opravi na način, ki je naveden v pogodbenih pogojih, ali, če o tem ni navedbe, na kateri koli način, ki je običajen v poteku trgovanja v kraju plačevanja, ob upoštevanju narave pravnega posla.

2.   Za prodajalca, ki sprejme ček ali drug nalog za plačilo ali obljubo plačila, se šteje, da to stori le, če bo kupec spoštoval svojo obveznost. Prodajalec lahko uveljavlja prvotno obveznost plačila, če kupec ne spoštuje svojih obveznosti, prevzetih z nalogom ali obljubo.

3.   Prvotna obveznost kupca ugasne, če prodajalec sprejme obljubo plačila od tretje osebe, s katero ima prodajalec predhodni dogovor o sprejetju obljube tretje osebe kot način plačila.

4.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom potrošnik glede uporabe danega načina plačila ni zavezan za provizije, ki presegajo stroške, ki jih ima trgovec zaradi uporabe tega načina plačila

Člen 125

Kraj plačila

1.   Če kraja plačila ni mogoče kako drugače določiti, je kraj plačila poslovna enota prodajalca v času sklenitve pogodbe.

2.   Če ima prodajalec več kot eno poslovno enoto, je kraj plačila poslovna enota prodajalca, ki je najbolj povezana z obveznostjo plačila.

Člen 126

Čas plačila

1.   Ceno je treba plačati ob dobavi.

2.   Prodajalec lahko zavrne ponudbo za plačilo, preden plačilo zapade, če ima upravičeni interes za to.

Člen 127

Plačilo s strani tretje osebe

1.   Kupec lahko zaupa izvedbo plačila drugi osebi. Kupec, ki zaupa izvedbo plačila drugi osebi, ostane odgovoren za plačilo.

2.   Prodajalec ne more zavrniti plačila s strani tretje osebe, če:

| (a) | tretja oseba ravna s soglasjem kupca; ali |
| --- | --- |

(a)

tretja oseba ravna s soglasjem kupca; ali

| (b) | ima tretja oseba upravičeni interes glede plačila in kupec ni plačal oziroma je jasno, da ne bo plačal ob zapadlosti plačila. |
| --- | --- |

(b)

ima tretja oseba upravičeni interes glede plačila in kupec ni plačal oziroma je jasno, da ne bo plačal ob zapadlosti plačila.

3.   Če blago plača tretja oseba v skladu z odstavkoma 1 ali 2, kupec ni več zavezan prodajalcu.

4.   Če prodajalec sprejme plačilo s strani tretje osebe v okoliščinah, ki niso zajete z odstavkoma 1 ali 2, kupec ni več zavezan prodajalcu, vendar je prodajalec
  na podlagi poglavja 16
  zavezan kupcu za vsako izgubo, nastalo s tem sprejetjem. [Sprememba 206]

Člen 128

Vštetje plačila

1.   Če mora kupec izvesti več plačil prodajalcu in izvedeno plačilo ne zadošča za kritje vseh plačil, lahko kupec ob plačilu obvesti prodajalca o obveznosti, v izpolnitev katere mora biti plačilo všteto.

2.   Če kupec ne obvesti prodajalca v skladu z odstavkom 1, lahko prodajalec z obvestitvijo kupca v razumnem času všteje plačilo v izpolnitev ene od obveznosti.

3.   Vštetje na podlagi odstavka 2 ne učinkuje, če se plačilo všteje v izpolnitev obveznosti, ki še ni zapadla ali se izpodbija.

4.   Če nobena od strank plačila ne všteje učinkovito, se plačilo všteje v izpolnitev tiste obveznosti, ki izpolnjuje eno od naslednjih meril v navedenem vrstnem redu:

| (a) | obveznost, ki je zapadla ali je prva, ki bo zapadla; |
| --- | --- |

(a)

obveznost, ki je zapadla ali je prva, ki bo zapadla;

| (b) | obveznost, za katero prodajalec nima varščine oziroma ima najmanj varščine; |
| --- | --- |

(b)

obveznost, za katero prodajalec nima varščine oziroma ima najmanj varščine;

| (c) | obveznost, ki je najbolj obremenjujoča za kupca; |
| --- | --- |

(c)

obveznost, ki je najbolj obremenjujoča za kupca;

| (d) | obveznost, ki nastane prva. |
| --- | --- |

(d)

obveznost, ki nastane prva.

Če ni mogoče uporabiti nobenega od meril, se plačilo všteje sorazmerno v izpolnitev vseh obveznosti.

5.   Plačilo je mogoče všteti v skladu z odstavkom 2, 3 ali 4 v izpolnitev obveznosti, ki je ni mogoče uveljavljati zaradi zastaranja, le, če ni nobene druge obveznosti, v izpolnitev katere bi bilo mogoče všteti plačilo v skladu z navedenimi odstavki.

6.   V zvezi s katero koli obveznostjo je plačilo kupca treba všteti, prvič, v stroške, drugič, v obresti, in tretjič, v glavnico, razen če prodajalec všteje drugače.

Oddelek 3

Prevzem dobave

Člen 129

Prevzem dobave

Kupec izpolni obveznost prevzema dobave tako, da:

| (a) | stori vse, kar je mogoče pričakovati, da bi prodajalec lahko izpolnil obveznost dobave; in |
| --- | --- |

(a)

stori vse, kar je mogoče pričakovati, da bi prodajalec lahko izpolnil obveznost dobave; in

| (b) | prevzame blago ali dokumente o blagu ali digitalni vsebini, kot zahteva pogodba. |
| --- | --- |

(b)

prevzame blago ali dokumente o blagu ali digitalni vsebini, kot zahteva pogodba.

Člen 130

Predčasna dobava in dobava napačne količine

1.   Če prodajalec dobavi blago ali dobavi digitalno vsebino pred predvidenim časom, mora kupec prevzeti dobavljeno, razen če ima upravičeni interes, da to odkloni.

2.   Če prodajalec dobavi manjšo količino blaga ali digitalne vsebine, kot je določeno v pogodbi, mora kupec prevzeti dobavljeno, razen če ima upravičeni interes, da to odkloni.

3.   Če prodajalec dobavi večjo količino blaga ali digitalne vsebine, kot je določeno v pogodbi, lahko kupec presežno količino obdrži ali zavrne.

4.   Če kupec obdrži presežno količino, se šteje, da je bila dobavljena po pogodbi, in jo mora plačati po pogodbeni ceni.

5.   Za potrošniško prodajno pogodbo se odstavek 4 ne uporabi, če kupec razumno verjame, da je prodajalec namerno in ne po pomoti dobavil presežno količino, pri čemer je vedel, da ni bila naročena.

6.   Ta člen se ne uporablja za pogodbe o dobavi digitalne vsebine, če digitalna vsebina ni dobavljena v zameno za plačilo.

Poglavje 13

Zahtevki prodajalca

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 131

Pregled zahtevkov prodajalca

1.   Če kupec ne izpolni obveznosti, lahko prodajalec
  , kadar so izpolnjena posebna merila za ustrezne zahtevke,
  uveljavlja naslednje: [Sprememba 207]

| (a) | zahteva izpolnitev na podlagi oddelka 2 tega poglavja; |
| --- | --- |

(a)

zahteva izpolnitev na podlagi oddelka 2 tega poglavja;

| (b) | zadrži izpolnitev svoje obveznosti na podlagi oddelka 3 tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

zadrži izpolnitev svoje obveznosti na podlagi oddelka 3 tega poglavja;

| (c) | razdre pogodbo na podlagi oddelka 4 tega poglavja; in |
| --- | --- |

(c)

razdre pogodbo na podlagi oddelka 4 tega poglavja; in

| (d) | zahteva obresti od cene ali odškodnino na podlagi poglavja 16. |
| --- | --- |

(d)

zahteva obresti od cene ali odškodnino na podlagi poglavja 16.

2.   Če je neizpolnitev kupca upravičena, lahko prodajalec uveljavlja kateri koli zahtevek iz odstavka 1, razen zahtevka za izpolnitev obveznosti in odškodnino. [Sprememba 208]

3.   Prodajalec ne more uveljavljati nobenega zahtevka iz odstavka 1, če je povzročil okoliščine, v katerih kupec ne more izpolniti obveznosti.

4.   Zahtevke, ki niso nezdružljivi, je mogoče kumulirati.

Oddelek 2

Izpolnitveni zahtevek

Člen 132

Zahtevek za izpolnitev obveznosti kupca

1.   Prodajalec ima pravico terjati plačilo cene, ko obveznost zapade, in zahtevati izpolnitev vsake druge obveznosti, ki jo je kupec prevzel.

2.   Če kupec še ni prevzel blaga ali digitalne vsebine in je jasno, da ne bo želel sprejeti izpolnitve, lahko prodajalec kljub temu zahteva od kupca, da prevzame dobavo, in lahko terja znesek, razen če bi prodajalec lahko izvršil razumni nadomestni pravni posel brez večjega truda ali stroškov.

Oddelek 3

Zadržanje izpolnitve obveznosti prodajalca

Člen 133

Pravica do zadržanja izpolnitve obveznosti

1.   Prodajalec, ki naj bi izpolnil obveznost sočasno s kupcem ali pozneje, ima pravico zadržati izpolnitev obveznosti, dokler kupec ne ponudi izpolnitve obveznosti ali dokler je ne izpolni.

2.   Prodajalec, ki naj bi izpolnil obveznost, preden obveznost izpolni kupec, in ki razumno verjame, da kupec ne bo izpolnil obveznosti do zapadlosti njegove izpolnitve, lahko zadrži izpolnitev tako dolgo, dokler obstaja razumen dvom. Vendar izgubi pravico zadržanja izpolnitve, če kupec da ustrezno zavarovanje za pravilno izpolnitev ali zagotovi ustrezno varščino.

3.   Na podlagi tega člena je mogoče zadržati celotno izpolnitev ali le del izpolnitve v obsegu, ki ga utemeljuje neizpolnitev obveznosti. Če mora kupec obveznosti izpolniti v ločenih delih ali je obveznosti mogoče kako drugače ločiti, lahko prodajalec zadrži izpolnitev le v zvezi z delom, ki ni bil izpolnjen, razen če je neizpolnitev kupca taka, da upraviči zadržanje izpolnitve prodajalca v celoti.

Oddelek 4

Razdor pogodbe

Člen 134

Razdor pogodbe zaradi bistvene neizpolnitve

Prodajalec lahko razdre pogodbo v smislu člena 8, če je neizpolnitev kupca bistvena v smislu člena 87(2).

Člen 135

Razdor pogodbe zaradi zamude po obvestitvi o določitvi dodatnega roka za izpolnitev obveznosti

1.   Prodajalec lahko razdre pogodbo v primeru zamude izpolnitve, ki ni sama po sebi bistvenega pomena, če določi dodaten razumno dolg rok za izpolnitev in če kupec ne izpolni obveznosti v tem roku.

2.   Rok se šteje za razumno dolgega, če mu kupec nemudoma ne oporeka. V razmerjih med trgovcem in potrošnikom dodatni čas za izpolnitev obveznosti ne sme biti krajši od 30 dni v skladu s členom 167(2).

3.   Če se pogodba samodejno razdre z obvestitvijo zaradi neizpolnitve obveznosti kupca v predvidenem roku iz obvestila, pogodba preneha veljati po tem roku brez nadaljnjega obvestila.

4.   V potrošniški prodajni pogodbi stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 136

Razdor pogodbe zaradi pričakovane neizpolnitve

Prodajalec lahko razdre pogodbo pred potekom roka za izpolnitev, če je kupec izjavil ali je kako drugače jasno, da obveznost ne bo izpolnjena, in če bi bila neizpolnitev bistvenega pomena.

Člen 137

Obseg pravice do razdora pogodbe

1.   Če je treba obveznosti kupca iz pogodbe izpolniti v ločenih delih ali so kako drugače deljive in če v skladu s tem oddelkom obstaja podlaga za razdor dela pogodbe, za katerega je mogoče porazdeliti del obveznosti prodajalca, lahko prodajalec razdre pogodbo le v zvezi s tem delom pogodbe.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če je sama neizpolnitev bistvenega pomena v zvezi s celotno pogodbo.

3.   Če obveznosti kupca iz pogodbe ni treba izpolniti v ločenih delih, lahko prodajalec razdre pogodbo le, če je neizpolnitev bistvenega pomena v zvezi s celotno pogodbo.

Člen 138

Obvestitev o razdoru pogodbe

Pravica do razdora pogodbe na podlagi tega oddelka se izvede z obvestitvijo kupca.

Člen 139

Izguba pravice do razdora pogodbe

1.   Če je bila izpolnitev obveznosti ponujena pozno ali ponujena izpolnitev kako drugače ne ustreza pogodbi, prodajalec izgubi pravico do razdora pogodbe na podlagi tega oddelka, če obvestilo o razdoru pogodbe ni dano v razumnem času od takrat, ko se prodajalec zave oziroma bi se lahko zavedel ponudbe ali neustreznosti.

2.   Prodajalec izgubi pravico do razdora pogodbe z obvestitvijo na podlagi člena 136, razen če je obvestilo o razdoru pogodbe dano v razumnem času po nastanku pravice.

3.   Če kupec ni plačal cene ali kako drugače ni izpolnil obveznosti, ki je bistvenega pomena, prodajalec obdrži pravico do razdora pogodbe.

Poglavje 14

Prehod nevarnosti

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 140

Učinek prehoda nevarnosti

Izguba in poškodovanje blaga ali digitalne vsebine, potem ko je nevarnost prešla na kupca, kupca ne razbremenita obveznosti plačila cene, razen če je do izgube ali poškodovanja prišlo zaradi ravnanja ali opustitve prodajalca.

Člen 141

Ugotovitev identitete blaga ali digitalne vsebine iz pogodbe

Nevarnost ne preide na kupca, dokler se blago ali digitalna vsebina jasno štejeta za blago ali digitalno vsebino, ki ju je treba dobaviti na podlagi pogodbe, bodisi po prvotnem dogovoru, po obvestitvi kupca ali kako drugače.

Oddelek 2

Prehod nevarnosti v potrošniški prodajni pogodbi

Člen 142

Prehod nevarnosti v potrošniški prodajni pogodbi

1.   V potrošniški prodajni pogodbi nevarnost preide, ko potrošnik ali tretja oseba (ne dostavitelj), ki jo je določil potrošnik, pridobi fizično posest na blagu ali snovnem nosilcu, na katerem se dobavi digitalna vsebina.

2.   V pogodbi o dobavi digitalne vsebine, ki se ne dobavi na snovnem nosilcu, nevarnost preide, ko potrošnik ali tretja oseba, ki jo je v ta namen določil potrošnik, prevzame nadzor nad digitalno vsebino.

3.   Razen če gre za pogodbo, sklenjeno na daljavo ali zunaj poslovnih prostorov, se odstavka 1 in 2 ne uporabita, če potrošnik ne izpolni obveznosti prevzema blaga ali digitalne vsebine in neizpolnitev ni upravičena na podlagi člena 88. V tem primeru nevarnost preide v trenutku, ko bi potrošnik ali tretja oseba, ki jo je določil potrošnik, pridobila fizično posest na blagu ali nadzor nad digitalno vsebino, če bi bila izpolnjena obveznost prevzema tega blaga ali digitalne vsebine.
  [Sprememba 209]

4.   Če potrošnik poskrbi za dostavo blaga ali snovnega nosilca, na katerem je dobavljena digitalna vsebina, in te izbire ni ponudil trgovec, nevarnost preide, ko dostavitelj prevzame blago ali snovni nosilec, na katerem je dobavljena digitalna vsebina, ne glede na pravice potrošnika v razmerju do dostavitelja.

5.   Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Oddelek 3

Prehod nevarnosti v pogodbah med trgovcema

Člen 143

Trenutek prehoda nevarnosti

  Prehod nevarnosti v pogodbah med trgovcema [Sprememba 210]

1.   V pogodbi med trgovcema nevarnost preide, ko kupec prevzame dobavljeno blago, digitalno vsebino ali dokumente o blagu.

2.   Za odstavek 1 veljajo členi 144, 145 in 146.

  Če sta blago ali digitalna vsebina dana kupcu na razpolago in se kupec tega zaveda, nevarnost preide na kupca v trenutku, ko bi moral prevzeti blago ali digitalno vsebino, razen če ima kupec na podlagi člena 113 pravico zadržati prevzem dobave.

Če sta blago ali digitalna vsebina dana kupcu na razpolago drugje kot v poslovni enoti prodajalca, nevarnost preide na kupca, ko mu je treba dobavljeno izročiti in se kupec zave dejstva, da sta mu blago ali digitalna vsebina dana na razpolago na navedenem kraju. [Sprememba 211]

2a.
     
  V prodajni pogodbi, ki obsega dostavo blaga, ne glede na to, ali lahko prodajalec zadrži listine o nadzoru razpolaganja z blagom:

| (a) | če prodajalec ni zavezan predati blaga na posebnem kraju, nevarnost preide na kupca, ko je blago predano prvemu dostavitelju, da se v skladu s pogodbo blago dostavi kupcu; |
| --- | --- |

(a)

če prodajalec ni zavezan predati blaga na posebnem kraju, nevarnost preide na kupca, ko je blago predano prvemu dostavitelju, da se v skladu s pogodbo blago dostavi kupcu;

| (b) | če je prodajalec zavezan predati blago dostavitelju na posebnem kraju, nevarnost ne preide na kupca, dokler blago ni predano dostavitelju na navedenem kraju. [Sprememba 212] |
| --- | --- |

(b)

če je prodajalec zavezan predati blago dostavitelju na posebnem kraju, nevarnost ne preide na kupca, dokler blago ni predano dostavitelju na navedenem kraju. [Sprememba 212]

2b.
     
  Kadar je blago prodano med prevozom, nevarnost preide na kupca v trenutku, ko je blago predano prvemu dostavitelju ali ko se pogodba sklene, odvisno od okoliščin. Tveganje ne preide na kupca, če je prodajalec ob sklenitvi pogodbe vedel ali bi lahko vedel, da je bilo blago izgubljeno ali poškodovano, in tega ni razkril kupcu. [Sprememba 213]

Člen 144

Blago, dano na razpolago kupcu

1.   Če sta blago ali digitalna vsebina dana na razpolago kupcu in se kupec tega zaveda, nevarnost preide na kupca v trenutku, ko bi moral prevzeti blago ali digitalno vsebino, razen če je imel kupec na podlagi člena 113 pravico zadržati prevzem dobave.

2.   Če sta blago ali digitalna vsebina dana na razpolago kupcu drugje kot v poslovni enoti prodajalca, nevarnost preide na kupca, ko mu je treba dobavljeno izročiti in ko se kupec zave dejstva, da sta mu blago ali digitalna vsebina dana na razpolago na navedenem kraju.
  [Sprememba 214]

Člen 145

Dostava blaga

1.   Ta člen se uporablja za prodajno pogodbo, ki obsega dostavo blaga.

2.   Če prodajalec ni zavezan predati blaga na posebnem kraju, nevarnost preide na kupca, ko je blago predano prvemu dostavitelju, da se v skladu s pogodbo blago dostavi kupcu.

3.   Če je prodajalec zavezan predati blago dostavitelju na posebnem kraju, nevarnost ne preide na kupca, dokler blago ni predano dostavitelju na tistem posebnem kraju.

4.   Dejstvo, da prodajalec lahko zadrži listine o nadzoru razpolaganja z blagom, ne vpliva na prehod nevarnosti.
  [Sprememba 215]

Člen 146

Blago, prodano med prevozom

1.   Ta člen se uporablja za prodajno pogodbo, ki obsega blago, prodano med prevozom.

2.   Nevarnost preide na kupca v trenutku, ko je blago predano prvemu dostavitelju. Če pa tako kažejo okoliščine, nevarnost preide na kupca, ko je pogodba sklenjena.

3.   Če je prodajalec ob sklenitvi pogodbe vedel ali bi lahko vedel, da je bilo blago izgubljeno ali poškodovano, in tega ni razkril kupcu, izguba ali poškodovanje bremenita prodajalca.
  [Sprememba 216]

Del V

Obveznosti in zahtevki strank v zvezi s pogodbami o povezanih storitvah

Poglavje 15

Obveznosti in zahtevki strank

Oddelek 1

Uporaba nekaterih splošnih določb za prodajne pogodbe

Člen 147

Uporaba nekaterih splošnih določb za prodajne pogodbe

1.   Določbe v poglavju 9 se uporabljajo za namene tega dela.

2.   Z razdorom prodajne pogodbe ali pogodbe o dobavi digitalne vsebine prenehajo veljati tudi vse z njo povezane pogodbe o izvajanju storitev.

Oddelek 2

Obveznosti izvajalca storitev

Člen 148

Obveznost doseganja rezultata ter obveznost skrbnosti in usposobljenosti

1.   Izvajalec storitev mora doseči vsak posamezni rezultat, ki se zahteva v pogodbi.

2.   Tudi če ni izrecno ali implicitno določena pogodbena obveznost doseganja posameznega rezultata, mora izvajalec povezano storitev izvesti s skrbnostjo in usposobljenostjo, kot bi to storil razumen izvajalec storitev, in v skladu z vsemi pravnimi določbami zakonov in drugih predpisov, ki se uporabijo za take povezane storitve.

3.   Pri opredelitvi razumne skrbnosti in usposobljenosti, ki se zahteva od izvajalca storitev, je treba med drugim upoštevati:

| (a) | naravo, obseg, pogostost in predvidljivost tveganja pri izvedbi povezane storitve za naročnika; |
| --- | --- |

(a)

naravo, obseg, pogostost in predvidljivost tveganja pri izvedbi povezane storitve za naročnika;

| (b) | če je nastala škoda, stroške vseh previdnostnih ukrepov, ki bi preprečili nastanek te škode ali podobne škode, in |
| --- | --- |

(b)

če je nastala škoda, stroške vseh previdnostnih ukrepov, ki bi preprečili nastanek te škode ali podobne škode, in

| (c) | čas, ki je na voljo za izvedbo povezane storitve. |
| --- | --- |

(c)

čas, ki je na voljo za izvedbo povezane storitve.

4.   Če v pogodbi med trgovcem in potrošnikom izvedba povezane storitve obsega montažo blaga, mora biti montaža taka, da montirano blago ustreza določbam pogodbe, kot to določa člen 101.

5.   V razmerjih med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe odstavka 2, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 149

Dolžnost preprečevanja škode

Izvajalec storitev mora izvesti vse primerne ukrepe, da se prepreči vsaka škoda na blagu oziroma digitalni vsebini ali fizična poškodba ali kakršna koli izguba ali škoda med izvedbo ali kot posledica izvedbe povezane storitve.

Člen 150

Izvedba storitve s strani tretje osebe

1.   Izvajalec storitev lahko izvedbo zaupa drugi osebi, razen če se zahteva, da jo izpolni izvajalec storitev osebno.

2.   Izvajalec storitev, ki zaupa izvedbo drugi osebi, ostane odgovoren za njeno izvedbo.

3.   V razmerjih med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe odstavka 2, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Člen 151

Obveznost predložitve računa

Če je mogoče ločeno plačati za povezano storitev in cena ni pavšalni znesek, ki bi bil dogovorjen ob sklenitvi pogodbe, mora izvajalec storitev naročniku predložiti račun, iz katerega je jasno in razumljivo razvidno, kako je bila izračunana cena.

Člen 152

Obveznost opozorila glede nepričakovanega ali negospodarnega stroška

1.   Izvajalec storitev mora glede začetka izvedbe storitve opozoriti naročnika in pridobiti njegovo soglasje:

| (a) | če bi bil strošek povezane storitve večji od tistega, ki ga je naročniku že navedel; ali |
| --- | --- |

(a)

če bi bil strošek povezane storitve večji od tistega, ki ga je naročniku že navedel; ali

| (b) | če bi povezana storitev stala več kot vrednost blaga ali digitalne vsebine po opravljeni povezani storitvi, v primeru, da je izvajalec storitev s tem seznanjen. |
| --- | --- |

(b)

če bi povezana storitev stala več kot vrednost blaga ali digitalne vsebine po opravljeni povezani storitvi, v primeru, da je izvajalec storitev s tem seznanjen.

2.   Izvajalec storitev, ki ne pridobi soglasja naročnika v skladu z odstavkom 1, nima pravice postaviti cene, ki presega že napovedan strošek ali, odvisno od primera, vrednost blaga ali digitalne vsebine po opravljeni povezani storitvi.

Oddelek 3

Obveznosti naročnika

Člen 153

Plačilo cene

1.   Naročnik mora plačati vsako ceno, ki se lahko plača za povezano storitev v skladu s pogodbo.

2.   Cena se plača, ko je povezana storitev opravljena in je predmet povezane storitve na voljo naročniku.

Člen 154

Zagotovitev dostopa

Če je za izvedbo povezane storitve treba izvajalcu storitev omogočiti dostop do naročnikovih prostorov, mora naročnik zagotoviti tak dostop ob razumni uri.

Oddelek 4

Zahtevki

Člen 155

Zahtevki naročnika

1.   Če izvajalec storitev ne izpolni obveznosti, ima naročnik, s prilagoditvami iz tega člena, enake zahtevke, kot so zagotovljeni kupcu v poglavju 11, in sicer lahko:

| (a) | zahteva določeno izpolnitev; |
| --- | --- |

(a)

zahteva določeno izpolnitev;

| (b) | zadrži svojo izpolnitev; |
| --- | --- |

(b)

zadrži svojo izpolnitev;

| (c) | razdre pogodbo; |
| --- | --- |

(c)

razdre pogodbo;

| (d) | zniža ceno in |
| --- | --- |

(d)

zniža ceno in

| (e) | zahteva odškodnino
  na podlagi poglavja 16
  . [Sprememba 218] |
| --- | --- |

(e)

zahteva odškodnino
  na podlagi poglavja 16
  . [Sprememba 218]

2.   Ne glede na odstavek 3 so naročnikovi zahtevki pogojeni s pravico izvajalca storitev, da odpravi nepravilnosti, ne glede na to, ali je naročnik potrošnik ali ne. [Sprememba 219]

3.   Če je montaža, ki je bila dogovorjena v okviru potrošniške prodajne pogodbe iz člena 101, izvedena nepravilno, zahtevki potrošnika niso odvisni od pravice izvajalca storitev, da odpravi nepravilnosti.

4.   Če je naročnik potrošnik, ima pravico razdreti pogodbo za vsako neustreznost v opravljeni povezani storitvi, razen če je neustreznost neznatna.

5.   Poglavje 11 se uporablja z nujnimi prilagoditvami, zlasti:

| (a) | v zvezi s pravico izvajalca storitev, da odpravi nepravilnosti, v pogodbah med trgovcem in potrošnikom razumen rok iz člena 109(5) ne sme biti daljši od 30 dni;
  [Sprememba 220] |
| --- | --- |

(a)

v zvezi s pravico izvajalca storitev, da odpravi nepravilnosti, v pogodbah med trgovcem in potrošnikom razumen rok iz člena 109(5) ne sme biti daljši od 30 dni;
  [Sprememba 220]

| (b) | člena 111 in 112 se v zvezi z odpravo težav zaradi neustrezne izpolnitve ne uporabljata; ter
  [Sprememba 221] |
| --- | --- |

(b)

člena 111 in 112 se v zvezi z odpravo težav zaradi neustrezne izpolnitve ne uporabljata; ter
  [Sprememba 221]

| (c) | namesto člena 122 se uporablja člen 156. |
| --- | --- |

(c)

namesto člena 122 se uporablja člen 156.

Člen 156

Zahteva po obvestitvi o neustreznosti v pogodbi o povezanih storitvah med trgovcema

1.   V pogodbi o povezanih storitvah med trgovcema se naročnik lahko sklicuje na neustreznost le, če v razumnem času obvesti izvajalca storitev in opredeli naravo neustreznosti.

Čas začne teči, ko je povezana storitev opravljena ali ko naročnik odkrije ali bi lahko odkril neustreznost, kar koli nastopi pozneje.

2.   Izvajalec storitev se nima pravice sklicevati na določbe tega člena, če je neustreznost povezana z dejstvom, za katerega je izvajalec storitev vedel ali bi lahko vedel, pa ga ni razkril naročniku.

Člen 157

Zahtevki izvajalca storitev

1.   Če naročnik ne izpolni obveznosti, ima izvajalec storitev, s prilagoditvami iz odstavka 2, enake zahtevke, kot so zagotovljeni prodajalcu v poglavju 13, in sicer lahko:

| (a) | zahteva izpolnitev; |
| --- | --- |

(a)

zahteva izpolnitev;

| (b) | zadrži svojo izpolnitev; |
| --- | --- |

(b)

zadrži svojo izpolnitev;

| (c) | razdre pogodbo in |
| --- | --- |

(c)

razdre pogodbo in

| (d) | zahteva obresti od cene ali odškodnino
  na podlagi poglavja 16
  . [Sprememba 222] |
| --- | --- |

(d)

zahteva obresti od cene ali odškodnino
  na podlagi poglavja 16
  . [Sprememba 222]

2.   Poglavje 13 se uporablja s potrebnimi prilagoditvami. Zlasti se uporablja člen 158 namesto člena 132(2).

Člen 158

Naročnikova pravica do odklonitve izpolnitve

1.   Naročnik lahko kadar koli obvesti izvajalca storitev, da izvedba ali bodoča izvedba povezane storitve ni več potrebna.

2.   Če je obvestilo podano na podlagi odstavka 1:

| (a) | izvajalec storitev nima več pravice ali obveznosti izvesti povezane storitve in |
| --- | --- |

(a)

izvajalec storitev nima več pravice ali obveznosti izvesti povezane storitve in

| (b) | če na podlagi katere koli druge določbe ni nobene osnove za razdor pogodbe, ostane naročnik zavezan za plačilo cene, z odštetimi stroški, ki jih je izvajalec storitev prihranil ali bi jih lahko prihranil, ker storitve ni v celoti opravil. |
| --- | --- |

(b)

če na podlagi katere koli druge določbe ni nobene osnove za razdor pogodbe, ostane naročnik zavezan za plačilo cene, z odštetimi stroški, ki jih je izvajalec storitev prihranil ali bi jih lahko prihranil, ker storitve ni v celoti opravil.

3.   V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Del VI

Odškodnina in obresti

Poglavje 16

Odškodnina in obresti

Oddelek 1

Odškodnina

Člen 159

Pravica do odškodnine

1.   Upnik ima pravico do odškodnine za izgubo, nastalo zaradi dolžnikove neizpolnitve obveznosti, razen če je neizpolnitev upravičena.

2.   Izguba, za katero je mogoče zahtevati odškodnino, obsega tudi bodočo izgubo, za katero bi dolžnik lahko pričakoval, da bo nastala.

Člen 160

Običajni znesek odškodnine

Običajni znesek odškodnine za izgubo zaradi neizpolnitve obveznosti je tak znesek, ki bo upnika postavil v položaj, v katerem bi bil, če bi bila obveznost pravilno izpolnjena, ali, če to ni mogoče, v obsegu, v katerem je to mogoče. Taka odškodnina krije izgubo, ki je nastala upniku in zaradi katere je bil ta prikrajšan.

Člen 161

Predvidljivost izgube

Dolžnik je zavezan povrniti le izgubo, ki jo je predvidel ali bi jo ob sklenitvi pogodbe lahko predvidel kot posledico neizpolnitve obveznosti.

Člen 162

Izguba, ki jo je mogoče pripisati upniku

Dolžnik ni zavezan povrniti izgube, nastale upniku, če je upnik prispeval k neizpolnitvi oziroma njenim učinkom.

Člen 163

Zmanjšanje izgube

1.   Dolžnik ni zavezan povrniti izgube, nastale upniku, če bi upnik lahko zmanjšal izgubo s sprejetjem primernih ukrepov.

2.   Upnik ima pravico do povrnitve vseh stroškov, ki so upravičeno nastali pri trudu za zmanjšanje izgube.

Člen 164

Kritni posel

Upnik, ki je razdrl pogodbo v celoti ali delno in je opravil kritni posel v razumnem času in na razumen način, lahko, če ima pravico do odškodnine, zahteva razliko med vrednostjo tega, kar bi bilo treba plačati po pogodbi, ki jo je razdrl, in vrednostjo tega, kar je treba plačati na podlagi kritnega posla, kot tudi odškodnino za vsako nadaljnjo izgubo.

Člen 165

Tržna cena

Če je upnik razdrl pogodbo in ni sklenil kritnega posla, vendar tržna cena za izpolnitev obstaja, lahko, če ima pravico do odškodnine, terja razliko med pogodbeno ceno in ceno, ki je veljala v trenutku razdora pogodbe, ter odškodnino za vsako nadaljnjo izgubo.

Oddelek 2

Zamudne obresti: splošne določbe

Člen 166

Zamudne obresti

1.   Če dolžnik zamuja s plačilom denarnega zneska, je upnik brez obvestitve dolžnika upravičen do obresti na ta znesek od trenutka zapadlosti plačila do trenutka plačila, in sicer po obrestni meri, določeni v odstavku 2.

2.   Za zamudne obresti velja naslednja obrestna mera:

| (a) | če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta je euro, ali v tretji državi, obrestna mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka za svoje najnovejše operacije glavnega refinanciranja, ki jih je opravila pred prvim koledarskim dnem zadevnega polletja, ali po mejni obrestni meri, ki izhaja iz postopkov razpisa z variabilno stopnjo za najnovejše operacije glavnega refinanciranja Evropske centralne banke, plus dve odstotni točki; |
| --- | --- |

(a)

če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta je euro, ali v tretji državi, obrestna mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka za svoje najnovejše operacije glavnega refinanciranja, ki jih je opravila pred prvim koledarskim dnem zadevnega polletja, ali po mejni obrestni meri, ki izhaja iz postopkov razpisa z variabilno stopnjo za najnovejše operacije glavnega refinanciranja Evropske centralne banke, plus dve odstotni točki;

| (b) | če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta ni euro, ustrezna obrestna mera nacionalne centralne banke navedene države članice, plus dve odstotni točki. |
| --- | --- |

(b)

če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta ni euro, ustrezna obrestna mera nacionalne centralne banke navedene države članice, plus dve odstotni točki.

3.   Upnik lahko zahteva odškodnino za vsako nadaljnjo izgubo.

Člen 167

Obresti, če je dolžnik potrošnik

1.   Če je dolžnik potrošnik, so zamudne obresti dolgovane po obrestni meri, določeni v členu 166, le, če neizpolnitev ni upravičena.

2.   Obresti ne začnejo teči do 30. dneva po upnikovi obvestitvi dolžnika, ko opredeli obveznost plačila obresti in njihovo obrestno mero. Obvestilo se lahko da pred datumom, ko plačilo zapade.

3.   Pogodbena določba, ki opredeljuje višjo obrestno mero, kot je določena v členu 166, ali obračunano prej, kot je določeno v odstavku 2 tega člena, ne zavezuje, če bi to bilo nepravično v skladu s členom 83.

4.   Zamudnih obresti ni mogoče prišteti h glavnici z namenom zaračunavanja obresti.

5.   Stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega člena, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Oddelek 3

Plačilne zamude v pravnih poslih med trgovci

Člen 168

Obrestna mera in obračun

1.   Če je trgovec v zamudi s plačilom zneska, dolgovanega po pogodbi o dobavi blaga, dobavi digitalne vsebine ali izvedbi povezanih storitev, ne da bi bila ta zamuda upravičena po členu 88, se obresti obračunajo po obrestni meri, določeni v odstavku 5 tega člena.

2.   Obresti po obrestni meri, določeni v odstavku 5, začnejo teči na dan, ki sledi datumu ali koncu roka za plačilo, ki je določen v pogodbi. Če v pogodbi ni določen tak datum ali rok, začnejo obresti po tej obrestni meri teči:

| (a) | 30 dni po datumu, na katerega dolžnik prejme račun ali drugo ustrezno zahtevo za plačilo; ali |
| --- | --- |

(a)

30 dni po datumu, na katerega dolžnik prejme račun ali drugo ustrezno zahtevo za plačilo; ali

| (b) | 30 dni po datumu prejema blaga, digitalne vsebine ali izvedbe povezanih storitev, če datum iz točke (a) nastopi prej ali je negotov, ali če je negotovo, ali je dolžnik prejel račun ali ustrezno zahtevo za plačilo. |
| --- | --- |

(b)

30 dni po datumu prejema blaga, digitalne vsebine ali izvedbe povezanih storitev, če datum iz točke (a) nastopi prej ali je negotov, ali če je negotovo, ali je dolžnik prejel račun ali ustrezno zahtevo za plačilo.

3.   Če je treba skladnost blaga, digitalne vsebine ali povezanih storitev z določbami pogodbe potrditi s sprejetjem ali preverjanjem, začne 30-dnevni rok na podlagi točke (b) odstavka 2 teči na dan sprejetja ali dan, ko je bil končan postopek preverjanja. Trajanje postopka preverjanja ne sme biti daljše od 30 dni od datuma dobave blaga, dobave digitalne vsebine ali izvedbe povezanih storitev, razen če se stranki izrecno sporazumeta drugače in sporazum ni nepravičen v skladu s členom 170.

4.   Rok za plačilo, določen v odstavku 2, ne sme biti daljši od 60 dni, razen če sta se stranki izrecno sporazumeli drugače in sporazum ni nepravičen v skladu s členom 170.

5.   Za zamudne obresti velja naslednja obrestna mera:

| (a) | če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta je euro, ali v tretji državi, obrestna mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka za svoje najnovejše operacije glavnega refinanciranja, ki jih je opravila pred prvim koledarskim dnem zadevnega polletja, ali po mejni obrestni meri, ki izhaja iz postopkov razpisa z variabilno stopnjo za najnovejše operacije glavnega refinanciranja Evropske centralne banke, plus osem odstotnih točk; |
| --- | --- |

(a)

če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta je euro, ali v tretji državi, obrestna mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka za svoje najnovejše operacije glavnega refinanciranja, ki jih je opravila pred prvim koledarskim dnem zadevnega polletja, ali po mejni obrestni meri, ki izhaja iz postopkov razpisa z variabilno stopnjo za najnovejše operacije glavnega refinanciranja Evropske centralne banke, plus osem odstotnih točk;

| (b) | če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta ni euro, ustrezna obrestna mera nacionalne centralne banke navedene države članice, plus osem odstotnih točk. |
| --- | --- |

(b)

če je upnikovo običajno prebivališče v državi članici, katere valuta ni euro, ustrezna obrestna mera nacionalne centralne banke navedene države članice, plus osem odstotnih točk.

6.   Upnik lahko zahteva odškodnino za vsako nadaljnjo izgubo.

Člen 169

Nadomestilo stroškov izterjave

1.   Če so obresti plačljive v skladu s členom 168, ima upnik pravico od dolžnika dobiti kot minimum fiksen znesek 40 EUR ali ekvivalenten znesek v valuti, dogovorjeni za pogodbeno ceno, kot nadomestilo za upnikove stroške izterjave.

2.   Upnik ima pravico od dolžnika dobiti primerno nadomestilo za vse stroške izterjave, ki presegajo fiksen znesek, naveden v odstavku 1, in ki so nastali zaradi poznega dolžnikovega plačila.

Člen 170

Nepošteni pogodbeni pogoji v zvezi z zamudnimi obrestmi

1.   Pogodbeni pogoj v zvezi z datumom ali rokom plačila, obrestno mero za zamujeno plačilo ali nadomestilom stroškov izterjave ni zavezujoč, če je nepošten. Pogoj je nepošten, če skrajno odstopa od dobre gospodarske prakse v nasprotju z načelom vestnosti in poštenja, ob upoštevanju vseh okoliščin primera, tudi narave blaga, digitalne vsebine ali povezane storitve.

2.   Za namene odstavka 1 se pogodbeni pogoj, ki za upnika določa manj ugoden datum oziroma rok plačila ali obrestno mero, kot so določeni v členu 167 ali 168, ali pogodbeni pogoj, ki določa nižji znesek za nadomestilo za stroške izterjave, kot je določen v členu 169, šteje za nepoštenega.

3.   Za namene odstavka 1 je pogodbeni pogoj, ki izključuje zamudne obresti ali nadomestilo za stroške izterjave, vedno nepošten.

Člen 171

Prisilna narava

Stranki ne smeta izključiti uporabe tega oddelka, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov.

Del VII

Vračilo

Poglavje 17

Vračilo

Člen 172

Vračilo za razveljavitev ali razdor pogodbe

  v primeru razveljavitve, razdora ali neveljavnosti [Sprememba 223]

1.   Če katera koli od strank izpodbija ali razdre pogodbo
  ali del pogodbe ali če je pogodba neveljavna ali nezavezujoča iz razlogov
  ,
  ki niso izpodbijanje ali razdor
  , mora vsaka stranka vrniti, kar je ta stranka (prejemnik)
  na podlagi omenjene pogodbe ali dela te pogodbe
  prejela od druge stranke. [Sprememba 224]

2.   Obveznost vračila prejetega obsega vse fizične in pravne sadove, ki izhajajo iz prejetega.

2a.
     
  Vračilo se opravi nemudoma in v vsakem primeru najpozneje v 14 dneh od prejetja obvestila o izpodbijanju ali razdoru. Kadar je prejemnik potrošnik, je vračilo pravočasno, če potrošnik sprejme potrebne ukrepe, preden poteče obdobje 14 dni. [Sprememba 225]

2b.
     
  Prejemnik nosi stroške vračila prejetega.[Sprememba 226]

2c.
     
  Stranki ni treba izpolniti obveznosti vračila, kadar ima za to upravičen interes, na primer, kadar je to potrebno za ugotovitev neustreznosti.[Sprememba 227]

2d.
     
  V primeru, da ena izmed strank ne izpolni obveznosti vračila ali plačila iz tega poglavja, lahko druga stranka zahteva odškodnino v skladu s členi od 159 do 163.[Sprememba 228]

3.   Pri razdoru pogodbe za izpolnitev po obrokih ali delih se vračilo prejetega ne zahteva v zvezi s katerim koli obrokom ali delom, če je bila obveznost na obeh straneh v celoti izpolnjena, ali če je cena za izpolnjeno ostala plačljiva po členu 8(2), razen če je narava pogodbe taka, da je delna izpolnitev brez vrednosti za eno od strank.

Člen 172a

Vračilo digitalne vsebine in vračilo nasprotne dajatve v primeru dobave digitalne vsebine [Sprememba 229]

1.
     
  Digitalna vsebina šteje kot vračljiva le, kadar:

| (a) | je bila dobavljena na snovnem nosilcu in je ta nosilec še zapečaten oziroma ga prodajalec pred dobavo ni zapečatil; ali |
| --- | --- |

(a)

je bila dobavljena na snovnem nosilcu in je ta nosilec še zapečaten oziroma ga prodajalec pred dobavo ni zapečatil; ali

| (b) | je iz drugih okoliščin razvidno, da prejemnik, ki je snovni nosilec vrnil, ni mogel zadržati uporabne kopije digitalne vsebine; ali |
| --- | --- |

(b)

je iz drugih okoliščin razvidno, da prejemnik, ki je snovni nosilec vrnil, ni mogel zadržati uporabne kopije digitalne vsebine; ali

| (c) | lahko prodajalec brez posebnega truda ali stroškov prejemniku prepreči vsakršno nadaljnjo uporabo digitalne vsebine, na primer z izbrisom njegovega uporabniškega računa. [Sprememba 230] |
| --- | --- |

(c)

lahko prodajalec brez posebnega truda ali stroškov prejemniku prepreči vsakršno nadaljnjo uporabo digitalne vsebine, na primer z izbrisom njegovega uporabniškega računa. [Sprememba 230]

2.
     
  Šteje se, da je prejemnik digitalne vsebine, dobavljene na snovnem nosilcu, ki je vračljiv v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 1, izpolnil obveznost vračila, če je snovni nosilec poslal nazaj. [Sprememba 231]

3.
     
  Kadar je digitalna vsebina dobavljena v zameno za nasprotno dajatev, ki ni plačilo, kot je na primer posredovanje osebnih podatkov, in te nasprotne dajatve ni mogoče vrniti, se prejemnik nasprotne dajatve vzdrži nadaljnje uporabe prejetega, na primer tako, da prejete osebne podatke izbriše. Potrošnika se obvesti o izbrisu osebnih podatkov. [Sprememba 232]

Člen 173

Plačilo denarne vrednosti

1.   Če prejetega, vključno s sadovi, če je relevantno, ni mogoče vrniti, ali v primeru digitalne vsebine – ne glede na to, ali je bila dobavljena na snovnem nosilcu – mora prejemnik plačati denarno vrednost prejetega. Če je vračilo možno, vendar bi povzročilo nerazumen trud ali strošek, lahko prejemnik izbere plačilo denarne vrednosti prejetega, pod pogojem, da to ne bi škodilo lastniškim interesom druge stranke. [Sprememba 233]

2.   Denarna vrednost blaga je vrednost, ki bi jo blago imelo na dan, ko je treba plačati denarno vrednost, če ga je prejemnik obdržal brez uničenja ali poškodovanja do tega dne.

3.   Če naročnik izpodbija ali razdre pogodbo o povezanih storitvah, potem ko je bila storitev opravljena ali delno opravljena, denarna vrednost prejetega pomeni znesek, ki ga je naročnik prihranil s tem, da je bila zanj opravljena povezana storitev.

4.   V primeru digitalne vsebine denarna vrednost prejetega pomeni znesek, ki ga je potrošnik prihranil pri uporabi digitalne vsebine.

5.   Če je prejemnik dobil nadomestilo v denarju ali naravi v zameno za blago ali digitalno vsebino in je vedel ali bi lahko vedel za razlog za razveljavitev ali razdor pogodbe, lahko druga stranka zahteva nadomestek ali denarno vrednost nadomestka. Prejemnik, ki je dobil nadomestilo v denarju ali naravi v zameno za blago ali digitalno vsebino in ni vedel ali ne bi mogel vedeti za razlog za razveljavitev ali razdor pogodbe, lahko izbere, ali bo vrnil denarno vrednost nadomestka ali nadomestek.
  [Sprememba 234]

6.   
  Kadar
  digitalna vsebina ni dobavljena v zameno za plačilo,
  temveč za nasprotno dajatev, ki
  ni
  plačilo, oziroma brez nasprotne dajatve, in se ne more šteti za vračljivo v skladu s členom 172a(1), prejemniku digitalne vsebine ni
  treba ničesar vrniti

  plačati njene denarne vrednosti
  . [Sprememba 235]

6a.
     
  Kadar je digitalna vsebina dobavljena v zameno za nasprotno dajatev, ki ni plačilo in je ni mogoče vrniti, brez poseganja v člen 172a(3) prejemniku te nasprotne dajatve ni treba plačati njene denarne vrednosti. [Sprememba 236]

Člen 174

Plačilo za uporabo in obresti na prejeti denar
  in zmanjšano vrednost [Sprememba 237]

1.   Prejemnik, ki je uporabil prejeto blago
  ali digitalno vsebino
  , mora drugi stranki plačati denarno vrednost te uporabe za vsako obdobje, v katerem:

| (a) | je razlog za razveljavitev ali razdor pogodbe na strani prejemnika; |
| --- | --- |

(a)

je razlog za razveljavitev ali razdor pogodbe na strani prejemnika;

| (b) | se je prejemnik, pred začetkom tega obdobja, zavedal razloga za razveljavitev ali razdor pogodbe; ali |
| --- | --- |

(b)

se je prejemnik, pred začetkom tega obdobja, zavedal razloga za razveljavitev ali razdor pogodbe; ali

| (c) | bi bilo glede na naravo blaga
  ali digitalne vsebine
  , naravo in obseg uporabe ter razpoložljivost zahtevkov, razen razdora pogodbe, nepravično dopustiti prejemniku prosto uporabo blaga
  ali digitalne vsebine
  za to obdobje. [Sprememba 238] |
| --- | --- |

(c)

bi bilo glede na naravo blaga
  ali digitalne vsebine
  , naravo in obseg uporabe ter razpoložljivost zahtevkov, razen razdora pogodbe, nepravično dopustiti prejemniku prosto uporabo blaga
  ali digitalne vsebine
  za to obdobje. [Sprememba 238]

2.   Prejemnik, ki mora vrniti denar, mora plačati obresti po obrestni meri, določeni v členu 166, če:

| (a) | mora druga stranka plačati za uporabo; ali |
| --- | --- |

(a)

mora druga stranka plačati za uporabo; ali

| (b) | če je prejemnikovo ravnanje razlog za razveljavitev pogodbe zaradi prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja. |
| --- | --- |

(b)

če je prejemnikovo ravnanje razlog za razveljavitev pogodbe zaradi prevare, grožnje ali nepoštenega izkoriščanja.

3.   Za namene tega poglavja prejemnik ni zavezan plačati uporabe prejetega blaga
  ali digitalne vsebine
  ali obresti od prejetega denarja v vseh okoliščinah, razen v tistih, določenih v odstavkih 1
  , 1a
  in 2. [Sprememba 239]

3a.
     
  Prejemnik je v skladu s členi od 159 do 163 odgovoren za vsako zmanjšanje vrednosti blaga, digitalne vsebine ali iz njiju izhajajočih sadov v obsegu, v katerem je zmanjšanje vrednosti večje kot pri običajni uporabi.[Sprememba 240]

3b.
     
  Plačilo za uporabo ali zmanjšano vrednost ne presega dogovorjene cene blaga ali digitalne vsebine.[Sprememba 241]

3c.
     
  Kadar digitalna vsebina ni dobavljena v zameno za plačilo temveč za nasprotno dajatev, ki ni plačilo, oziroma brez nasprotne dajatve, prejemniku digitalne vsebine ni treba plačati njene uporabe ali zmanjšane vrednosti.[Sprememba 242]

3d.
     
  Kadar je digitalna vsebina dobavljena v zameno za nasprotno dajatev, ki ni plačilo, prejemniku nasprotne dajatve brez poseganja v člen 172a(3) ni treba plačati uporabe prejetega ali njegove zmanjšane vrednosti.[Sprememba 243]

Člen 175

Nadomestilo za stroške

1.   Če ima prejemnik stroške z blagom ali digitalno vsebino
  ali iz njiju izhajajočimi sadovi
  , ima pravico do nadomestila, če so bili ti stroški v prid drugi stranki, pod pogojem, da so stroški nastali, ko prejemnik ni vedel in ne bi mogel vedeti za razlog za razveljavitev ali razdor pogodbe. [Sprememba 244]

2.   Prejemnik, ki je vedel ali bi lahko vedel za razlog za razveljavitev ali razdor pogodbe, ima pravico do nadomestila le za stroške, ki so bili potrebni za zaščito blaga ali digitalne vsebine
  ali iz njiju izhajajočih sadov
  pred izgubo ali zmanjšanjem vrednosti, pod pogojem, da prejemnik ni mogel vprašati druge stranke za nasvet. [Sprememba 245]

Člen 176

Pravična sprememba

Vsaka obveznost vračila ali plačila na podlagi tega poglavja se lahko spremeni, če bi bila njena izpolnitev skrajno nepravična, pri čemer se zlasti upošteva, ali je stranka povzročila oziroma vedela za razlog za razveljavitev ali razdor pogodbe.

Člen 177

Prisilna narava

V razmerju med trgovcem in potrošnikom stranki v škodo potrošnika ne smeta izključiti uporabe tega poglavja, od njega odstopati ali spreminjati njegovih učinkov
  , preden je posredovano obvestilo o razveljavitvi ali razdoru
  . [Sprememba 246]

Člen 177a

Tržne garancije

1.
     
  Tržna garancija je zavezujoča za garanta pod pogoji, določenimi v garancijski izjavi. Če garancijske izjave ni ali če je v primerjavi z njenim oglaševanjem manj ugodna, je tržna garancija zavezujoča v skladu s pogoji, ki so določeni v oglasu o tržni garanciji.

2.
     
  Garancijska izjava je oblikovana v preprostem in razumljivem jeziku ter je čitljiva. Napisana je v jeziku, v katerem je bila sklenjena pogodba s potrošnikom, in vključuje naslednje:

| (a) | izjavo o pravicah potrošnika iz poglavja 11 in jasno izjavo, da tržna garancija ne vpliva na navedene pravice ter |
| --- | --- |

(a)

izjavo o pravicah potrošnika iz poglavja 11 in jasno izjavo, da tržna garancija ne vpliva na navedene pravice ter

| (b) | pogoje tržne garancije, zlasti tiste, povezane s trajanjem, prenosljivostjo in ozemeljskim obsegom, imenom in naslovom garanta in, če to ni garant, osebo, na katero se naslovi zahtevek, ter postopek, po katerem se zahtevek izvede. |
| --- | --- |

(b)

pogoje tržne garancije, zlasti tiste, povezane s trajanjem, prenosljivostjo in ozemeljskim obsegom, imenom in naslovom garanta in, če to ni garant, osebo, na katero se naslovi zahtevek, ter postopek, po katerem se zahtevek izvede.

3.
     
  Če v garancijskem dokumentu ni navedeno drugače, je garancija zavezujoča tudi brez sprejetja in v korist vsakemu lastniku blaga v času trajanja garancije.

4.
     
  Trgovec na zahtevo potrošnika predloži garancijsko izjavo na trajnem nosilcu podatkov.

5.
     
  Neizpolnjevanje določb odstavka 2, 3 ali 4 ne vpliva na veljavnost garancije. [Sprememba 247]

Del VIII

Zastaranje

Poglavje 18

Zastaranje

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 178

Zahtevki, ki zastarajo

Zahtevek za izpolnitev obveznosti in vsi stranski zahtevki
  , vključno z vsemi zahtevki zaradi neizpolnitve, z izjemo zadržanja izpolnitve,
  zastarajo z iztekom roka, določenega v tem poglavju. [Sprememba 248]

Oddelek 2

Zastaralni roki in njihov začetek teka

Člen 179

Zastaralni roki

1.   Kratki zastaralni rok znaša dve leti.

2.   Dolgi zastaralni rok znaša deset

  šest
  let, v primeru pravice do odškodnine za telesne poškodbe pa trideset let. [Sprememba 249]

2a.
     
  Zastaralni rok poteče, ko je poteklo eno od obeh obdobij, odvisno od tega, katero poteče prej. [Sprememba 250]

Člen 180

Začetek

1.   Kratki zastaralni rok začne teči od trenutka, ko se je upnik zavedel ali bi se lahko zavedel dejstev, zaradi katerih se pravica lahko izvrši.

2.   Dolgi zastaralni rok začne teči od trenutka, ko mora dolžnik izpolniti obveznost, v primeru pravice do odškodnine pa od ravnanja, zaradi katerega je nastala pravica.

3.   Če ima dolžnik stalno obveznost ravnanja ali obveznost, da se vzdrži nekega ravnanja, se za upnika šteje, da ima ločeno pravico glede vsake neizpolnitve obveznosti.

Oddelek 3

Podaljšanje zastaralnih rokov

Člen - 181

Odlog izteka v primeru popravila ali zamenjave

1.
     
  Kadar se neustreznost odpravi s popravilom ali zamenjavo, se iztek kratkega zastaralnega roka od trenutka, ko je upnik dolžnika obvestil o neustreznosti, odloži.

2.
     
  Odlog izteka traja do odprave neustreznosti. [Sprememba 251]

Člen 181

Odlog v primeru sodnega ali drugega postopka

1.   Tek obeh zastaralnih rokov se odloži od trenutka, ko se začne sodni postopek za uveljavljanje pravice.

2.   Odlog traja do izdaje pravnomočne odločbe ali dokler ni zadeva rešena na drug način. Če se postopek konča v zadnjih šestih mesecih zastaralnega roka brez meritorne odločitve, se zastaralni rok ne izteče, preden se ne izteče šest mesecev po končanem postopku.

3.   Odstavka 1 in 2 se z ustreznimi prilagoditvami uporabljata za arbitražo, mediacijo, postopek, v katerem se sporno vprašanje med dvema strankama nanaša na tretjo osebo za zavezujočo odločitev, in za vse druge postopke, katerih namen je odločitev glede pravice ali izognitev stečaju.

4.   Mediacija pomeni strukturiran postopek, kakor koli imenovan ali naveden, v katerem dve ali več strank v sporu poskuša prostovoljno s pomočjo mediatorja doseči dogovor o rešitvi spora. Ta postopek lahko začnejo stranke ali pa ga predlaga oziroma odredi sodišče ali predpiše nacionalno pravo. Mediacija se konča s sporazumom strank ali z izjavo mediatorja oziroma ene od strank.

Člen 182

Odlog izteka roka v primeru pogajanj

Če se stranki pogajata o pravici ali o okoliščinah, iz katerih lahko izhaja zahtevek glede pravice, se noben zastaralni rok ne izteče, preden ne mine eno leto od zadnjega sporočila v pogajanjih ali od takrat, ko je ena od strank sporočila drugi, da ne želi nadaljevati pogajanj.

Člen 183

Odlog izteka roka v primeru poslovne nesposobnosti

Če je poslovno nesposobna oseba brez zastopnika, se noben zastaralni rok za pravico te osebe ne izteče pred iztekom enega leta, odkar je bodisi bilo konec poslovne nesposobnosti bodisi je bil določen zastopnik.

Člen 183a

Odlog izteka v primeru višje sile

1.
     
  Iztek kratkega zastaralnega roka se odloži za obdobje, v katerem upnik ne more s postopkom uveljavljati svojih pravic zaradi ovire, nad katero nima nadzora, in se od njega ne more razumno pričakovati, da oviro odpravi ali premaga.

2.
     
  Odstavek 1 se uporablja le, če se ovira pojavi ali ostaja v zadnjih šestih mesecih zastaralnega roka.

3.
     
  Kadar sta trajanje ali značaj ovire takšna, da od upnika ni mogoče razumno pričakovati, da bo postopek za uveljavitev svojih pravic začel v času zastaralnega roka, ki more po koncu odloga še preteči, zastaralni rok ne poteče, preden ni poteklo šest mesecev od odprave ovire. [Sprememba 252]

Oddelek 4

Ponovni začetek teka zastaralnih rokov

Člen 184

Ponovni začetek teka roka s pripoznavo

Če dolžnik pripozna pravico nasproti upniku z delnim plačilom, plačilom obresti, z dano varščino, pobotom ali na kak drug način, začne teči nov kratki zastaralni rok.

Oddelek 5

Učinki zastaranja

Člen 185

Učinki zastaranja

1.   Po izteku zadevnega zastaralnega roka ima dolžnik pravico zavrniti izpolnitev zadevne obveznosti, upnik pa izgubi vse zahtevke zaradi neizpolnitve, razen zadržanja izpolnitve.

2.   Tega, kar je dolžnik plačal ali prenesel pri izpolnitvi zadevne obveznosti, ni mogoče zahtevati nazaj zgolj zaradi izteka zastaralnega roka v trenutku izpolnitve obveznosti.

3.   Zastaralni rok za pravico do plačila obresti in druge pomožne pravice se izteče najpozneje takrat kot rok za glavno pravico.

Oddelek 6

Sporazumna sprememba

Člen 186

Dogovori o zastaranju

1.   Pravila iz tega poglavja se lahko spremenijo na podlagi dogovora med strankama, zlasti s skrajšanjem ali podaljšanjem zastaralnih rokov.

2.   Kratkega zastaralnega roka ni mogoče skrajšati na manj kot eno leto ali podaljšati na več kot deset let.

3.   Dolgega zastaralnega roka ni mogoče skrajšati na manj kot eno leto ali podaljšati na več kot trideset let.

4.   Stranki ne smeta izključiti uporabe tega člena, odstopati od njega ali spreminjati njegovih učinkov.

5.   V pogodbi med trgovcem in potrošnikom tega člena ni mogoče uporabiti v škodo potrošnika.

Naslov III

Spremljevalni ukrepi [Sprememba 253]

Člen 186a

Posredovanje sodb, ki izvršujejo to uredbo

1.
     
  Države članice zagotovijo, da se pravnomočne sodbe njihovih sodišč, ki uporabljajo določbe te uredbe, nemudoma sporočijo Komisiji. [Sprememba 254]

2.
     
  Komisija vzpostavi sistem, ki omogoča seznanitev s podatki v zvezi s sodbami iz odstavka 1 ter zadevnimi sodbami Sodišča Evropske unije. Ta sistem je javno dostopen. Je popolnoma sistematiziran in je po njem enostavno iskati. [Sprememba 255]

3.
     
  Sodbam, ki se posredujejo v skladu z odstavkom 1, se priloži njihov standardni povzetek, ki vsebuje sledeče:

| (a) | zadevo in ustrezen(ne) člen(e) skupnega evropskega prodajnega prava; |
| --- | --- |

(a)

zadevo in ustrezen(ne) člen(e) skupnega evropskega prodajnega prava;

| (b) | kratek povzetek dejstev; |
| --- | --- |

(b)

kratek povzetek dejstev;

| (c) | kratek povzetek glavnih utemeljitev; |
| --- | --- |

(c)

kratek povzetek glavnih utemeljitev;

| (d) | sklep ter |
| --- | --- |

(d)

sklep ter

| (e) | razloge za odločitev, z jasno navedbo načela, po katerem se je odločalo. [Sprememba 256] |
| --- | --- |

(e)

razloge za odločitev, z jasno navedbo načela, po katerem se je odločalo. [Sprememba 256]

Člen 186b

Alternativno reševanje sporov

1.
     
  Stranke v pogodbah med potrošnikom in trgovcem se spodbuja, da preučijo možnosti, po katerih bi spore, ki nastanejo iz pogodbe, ki je bila po dogovoru sklenjena po skupnem evropskem prodajnem pravu, predložili organu za alternativno reševanje sporov v smislu točke (h) člena 4(1) Direktive 2013/11/EU.

2.
     
  Ta člen ne izključuje ali omejuje pravice strank, da spor, namesto da bi ga predložile organu za alternativno reševanje sporov, kadarkoli začnejo reševati pred sodiščem. [Sprememba 257]

Člen 186c

Oblikovanje vzorca evropskih pogodbenih pogojev

1.
     
  Komisija čim prej, najpozneje pa v treh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe vzpostavi skupino strokovnjakov, ki ji bo pomagala pri oblikovanju vzorca evropskih pogodbenih pogojev na podlagi skupnega evropskega prodajnega prava ter ga bodo dopolnjevali in spodbujali njegovo uporabo v praksi.

2.
     
  Komisija si s pomočjo skupine strokovnjakov prizadeva, da prve vzorce evropskih pogodbenih pogojev predloži v [xxx] od začetka veljavnosti te uredbe.

3.
     
  Skupino strokovnjakov sestavljajo člani, ki zastopajo zlasti interese uporabnikov skupnega prodajnega prava v Uniji. Odloči se lahko za ustanovitev strokovnih podskupin, ki bodo obravnavale posamezna področja trgovine. [Sprememba 258]

Naslov IV

Končne določbe [Sprememba 259]

Člen 186d

Pregled uporabe

1.
     
  Države članice do...

   (*3)

  Komisiji predložijo podatke o uporabi te uredbe, zlasti glede stopnje sprejetosti skupnega evropskega prodajnega prava, obsega, v katerem je zaradi njegovih določb prišlo do sodnih postopkov, ter trenutnih razlik v ravni varstva potrošnikov med skupnim evropskim prodajnim pravom in nacionalnim pravom. Ti podatki vsebujejo obsežen pregled sodne prakse nacionalnih sodišč o razlagi določb skupnega evropskega prodajnega prava.

2.
     
  Komisija do...

   (*4)

  Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži podrobno poročilo o pregledu delovanja te uredbe, pri čemer se med drugim upoštevajo potrebe po širitvi področja uporabe skupnega evropskega prodajnega prava v zvezi s pogodbami med podjetji, tržni in tehnološki razvoj glede digitalne vsebine in prihodnji razvoj pravnega reda Unije. Poleg tega se posebej preuči, ali so omejitve v zvezi s pogodbami na daljavo in zlasti s spletnimi pogodbami še vedno primerne oziroma ali bi bilo morda možno razširiti področje uporabe, med drugim na pogodbe, sklenjene v poslovnih prostorih. [Sprememba 260]

Člen 186e

Sprememba Uredbe (ES) št. 2006/2004

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  se doda naslednja točka:

| „22. | Uredba (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupnem evropskem prodajnem pravu (UL L ...).“ [Sprememba 261] |
| --- | --- |

„22.

Člen 186f

Člen 186f

Začetek veljavnosti in uporabe

Začetek veljavnosti in uporabe

1.
     
  Ta uredba začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije.

1.

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.
     
  Uporabljati se začne ...

   (*5).

2.

Uporabljati se začne ...

*5

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah. [Sprememba 262]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 75.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014.

2

(3)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

3

(4)  Uredba (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (UL L 199, 31.7.2007, str. 40).

4

(5)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

5

(6)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu („direktiva o nepoštenih poslovnih praksah“) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22)
  .

6

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu („direktiva o nepoštenih poslovnih praksah“) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22)

(7)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

7

(8)  
  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

8

Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

(*1)  Vsebinsko kazalo bo izdelano pozneje.

*1

(*2)  1 leto po začetku veljavnosti te uredbe.

*2

(*3)  
  4 leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

*3

4 leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(*4)  
  4 leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

*4

4 leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(9)  
  Uredba (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (UL L 364, 9.12.2004, str. 1).

9

Uredba (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov) (UL L 364, 9.12.2004, str. 1).

(*5)  
  4 leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

*5

4 leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Dodatek 1

Vzorec navodil v zvezi z odstopom od pogodbe

Pravica do odstopa od pogodbe

Od sklenjene pogodbe lahko brez navedbe razlogov odstopite v 14 dneh.

Rok za odstop od pogodbe se izteče 14 dni po dnevu 1.

3

Za pravočasen odstop od pogodbe zadošča, da pošljete sporočilo glede uveljavljanja pravice do odstopa od pogodbe pred iztekom roka za odstop od pogodbe.

Učinki odstopa od pogodbe

4

5

6

Navodila za izpolnjevanje obrazca:

| 1 | Tukaj vstavite eno od naslednjih besedil v narekovajih:






  a) | v primeru pogodbe o povezanih storitvah ali pogodbe o dobavi vode, plina ali elektrike, če niso dani v prodajo v omejenem obsegu ali določeni količini, pogodbe o daljinskem ogrevanju ali pogodbe o dobavi digitalne vsebine, ki ni dobavljena na snovnem nosilcu: „sklenitve pogodbe.“; |
| --- | --- | --- |

1

Tukaj vstavite eno od naslednjih besedil v narekovajih:

a)

v primeru pogodbe o povezanih storitvah ali pogodbe o dobavi vode, plina ali elektrike, če niso dani v prodajo v omejenem obsegu ali določeni količini, pogodbe o daljinskem ogrevanju ali pogodbe o dobavi digitalne vsebine, ki ni dobavljena na snovnem nosilcu: „sklenitve pogodbe.“;

| b) | v primeru prodajne pogodbe: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na blagu.“; |
| --- | --- |

b)

v primeru prodajne pogodbe: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na blagu.“;

| c) | v primeru pogodbe o raznovrstnem blagu po enotnem naročilu potrošnika, dobavljenem ločeno: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na zadnjem dostavljenem blagu.“; |
| --- | --- |

c)

v primeru pogodbe o raznovrstnem blagu po enotnem naročilu potrošnika, dobavljenem ločeno: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na zadnjem dostavljenem blagu.“;

| d) | v primeru pogodbe o dobavi blaga v več pošiljkah ali kosih: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na zadnji dostavljeni pošiljki ali kosu.“; |
| --- | --- |

d)

v primeru pogodbe o dobavi blaga v več pošiljkah ali kosih: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na zadnji dostavljeni pošiljki ali kosu.“;

| e) | v primeru pogodbe o redni dobavi blaga v določenem obdobju: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na prvem dobavljenem blagu.“ |
| --- | --- |

e)

v primeru pogodbe o redni dobavi blaga v določenem obdobju: „na katerega vi ali tretja oseba, ki ni dostavitelj in ste jo vi določili, pridobi fizično posest na prvem dobavljenem blagu.“

| 2 | Vstavite vaše ime, krajevni naslov in, če je mogoče, vašo telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov. |
| --- | --- |

2

Vstavite vaše ime, krajevni naslov in, če je mogoče, vašo telefonsko številko, številko telefaksa in elektronski naslov.

| 3 | Če potrošniku nudite možnost, da elektronsko izpolni in predloži obvestilo o odstopu od pogodbe na vaši spletni strani, vstavite naslednje: „Vzorec obrazca za odstop od pogodbe ali katero koli drugo nedvoumno izjavo lahko tudi izpolnite elektronsko in predložite na naši spletni strani [vstaviti spletni naslov]. Če izberete to možnost, vam bomo na trajnem nosilcu podatkov (tj. prek elektronske pošte) nemudoma poslali potrditev prejema takega obvestila o odstopu od pogodbe.“ |
| --- | --- |

3

Če potrošniku nudite možnost, da elektronsko izpolni in predloži obvestilo o odstopu od pogodbe na vaši spletni strani, vstavite naslednje: „Vzorec obrazca za odstop od pogodbe ali katero koli drugo nedvoumno izjavo lahko tudi izpolnite elektronsko in predložite na naši spletni strani [vstaviti spletni naslov]. Če izberete to možnost, vam bomo na trajnem nosilcu podatkov (tj. prek elektronske pošte) nemudoma poslali potrditev prejema takega obvestila o odstopu od pogodbe.“

| 4 | V primeru prodajne pogodbe, v kateri niste ponudili prevzema blaga v primeru odstopa od pogodbe, vstavite naslednje: „Povračilo lahko zadržimo, dokler nam blago ni vrnjeno ali dokler ne predložite dokaza, da ste blago poslali nazaj, kar koli nastopi prej.“ |
| --- | --- |

4

V primeru prodajne pogodbe, v kateri niste ponudili prevzema blaga v primeru odstopa od pogodbe, vstavite naslednje: „Povračilo lahko zadržimo, dokler nam blago ni vrnjeno ali dokler ne predložite dokaza, da ste blago poslali nazaj, kar koli nastopi prej.“

| 5 | Če je potrošnik prejel blago v zvezi s pogodbo, vstavite naslednje:






  a | vstavite:
  „Prevzeli bomo blago.“; ali
  „Blago morate poslati nazaj ali ga predati nam ali ____[vstaviti ime in krajevni naslov, če je primerno, osebe, ki ste jo pooblastili za prevzem blaga], in sicer nemudoma in v vsakem primeru najpozneje v 14 dneh od dne, ko ste nas obvestili o odstopu od te pogodbe. Blago je vrnjeno pravočasno, če ga pošljete pred iztekom 14-dnevnega roka.“ |
| --- | --- | --- |

5

Če je potrošnik prejel blago v zvezi s pogodbo, vstavite naslednje:

a

vstavite:

„Prevzeli bomo blago.“; ali

„Blago morate poslati nazaj ali ga predati nam ali ____[vstaviti ime in krajevni naslov, če je primerno, osebe, ki ste jo pooblastili za prevzem blaga], in sicer nemudoma in v vsakem primeru najpozneje v 14 dneh od dne, ko ste nas obvestili o odstopu od te pogodbe. Blago je vrnjeno pravočasno, če ga pošljete pred iztekom 14-dnevnega roka.“

| b | bodisi:
  „Mi nosimo stroške vračila blaga.“; ali
  „Vi nosite neposredne stroške vračila blaga.“; ali
  Če v primeru pogodbe, sklenjene na daljavo, ne ponudite, da boste nosili stroške vračila blaga, in blaga zaradi njegove narave ni mogoče vrniti z običajno pošto: „Vi nosite neposredne stroške vračila blaga v višini ___ EUR [vstaviti znesek].“; ali če stroškov vračila blaga ni mogoče razumno izračunati vnaprej: „Vi nosite neposredne stroške vračila blaga. Stroški so ocenjeni na največ približno ___ EUR [vstaviti znesek].“; ali
  če v primeru pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, blaga zaradi njegove narave ni mogoče vrniti z običajno pošto in je bilo na potrošnikov dom dobavljeno ob sklenitvi pogodbe: „Blago bomo prevzeli na naše stroške.“
  [Sprememba 263] |
| --- | --- |

b

bodisi:

„Mi nosimo stroške vračila blaga.“; ali

„Vi nosite neposredne stroške vračila blaga.“; ali

Če v primeru pogodbe, sklenjene na daljavo, ne ponudite, da boste nosili stroške vračila blaga, in blaga zaradi njegove narave ni mogoče vrniti z običajno pošto: „Vi nosite neposredne stroške vračila blaga v višini ___ EUR [vstaviti znesek].“; ali če stroškov vračila blaga ni mogoče razumno izračunati vnaprej: „Vi nosite neposredne stroške vračila blaga. Stroški so ocenjeni na največ približno ___ EUR [vstaviti znesek].“; ali

če v primeru pogodbe, sklenjene zunaj poslovnih prostorov, blaga zaradi njegove narave ni mogoče vrniti z običajno pošto in je bilo na potrošnikov dom dobavljeno ob sklenitvi pogodbe: „Blago bomo prevzeli na naše stroške.“

[Sprememba 263]

| c | „Vi ste odgovorni samo za tisto kakršno koli zmanjšano vrednost blaga, ki je posledica ravnanja z blagom, ki ni nujno potrebno za ugotavljanje narave, značilnosti in delovanja blaga.“ |
| --- | --- |

c

„Vi ste odgovorni samo za tisto kakršno koli zmanjšano vrednost blaga, ki je posledica ravnanja z blagom, ki ni nujno potrebno za ugotavljanje narave, značilnosti in delovanja blaga.“

| 6 | V primeru pogodbe o izvedbi povezanih storitev vstavite naslednje besedilo: „Če ste zaprosili za začetek izvajanja povezanih storitev v roku za odstop od pogodbe, nam morate plačati znesek, ki je sorazmeren temu, kar je bilo opravljeno oziroma dobavljeno do trenutka, ko ste nas obvestili o odstopu od te pogodbe, in sicer v primerjavi s celotnim obsegom pogodbe.“ |
| --- | --- |

6

V primeru pogodbe o izvedbi povezanih storitev vstavite naslednje besedilo: „Če ste zaprosili za začetek izvajanja povezanih storitev v roku za odstop od pogodbe, nam morate plačati znesek, ki je sorazmeren temu, kar je bilo opravljeno oziroma dobavljeno do trenutka, ko ste nas obvestili o odstopu od te pogodbe, in sicer v primerjavi s celotnim obsegom pogodbe.“

Dodatek 2

Vzorec obrazca za odstop od pogodbe

(ta obrazec izpolnite in pošljite samo, če želite odstopiti od pogodbe)

| — | Prejemnik [tu trgovec vstavi svoje ime, krajevni naslov ter, če je na voljo, številko telefaksa in elektronski naslov]: |
| --- | --- |

—

Prejemnik [tu trgovec vstavi svoje ime, krajevni naslov ter, če je na voljo, številko telefaksa in elektronski naslov]:

| — | Obveščam/Obveščamo (*1) vas, da odstopam/odstopamo (*1) od pogodbe o prodaji naslednjega blaga (*1)/dobavi naslednje digitalne vsebine/izvedbi naslednje povezane storitve (*1) |
| --- | --- |

—

Obveščam/Obveščamo (*1) vas, da odstopam/odstopamo (*1) od pogodbe o prodaji naslednjega blaga (*1)/dobavi naslednje digitalne vsebine/izvedbi naslednje povezane storitve (*1)

| — | Naročeno dne (*1)/prejeto dne (*1) |
| --- | --- |

—

Naročeno dne (*1)/prejeto dne (*1)

| — | Ime potrošnika(-ov) |
| --- | --- |

—

Ime potrošnika(-ov)

| — | Naslov potrošnika(-ov) |
| --- | --- |

—

Naslov potrošnika(-ov)

| — | Podpis potrošnika(-ov) (samo, če se obrazec pošlje na papirju) |
| --- | --- |

—

Podpis potrošnika(-ov) (samo, če se obrazec pošlje na papirju)

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

---

(*1)  Neustrezno prečrtajte.

PRILOGA

STANDARDNO OBVESTILO

Za pogodbo, ki jo sklepate, bo veljalo skupno evropsko prodajno pravo, ki je alternativa nacionalnemu pogodbenemu pravu in ga potrošniki lahko uporabijo za čezmejne posle. Te skupne določbe so enake po vsej Evropski uniji in so bile zasnovane, da se potrošnikom zagotovi visoka raven varstva.

Te določbe se uporabijo le, če se dogovorite, da za pogodbo velja skupno evropsko prodajno pravo.

O pogodbi ste se lahko dogovorili tudi po telefonu ali na kakršen koli drug način (kot je SMS), ki vam ne omogoča, da bi vnaprej prejeli to obvestilo. V tem primeru bo pogodba postala veljavna šele, ko boste prejeli to obvestilo in potrdili vaše soglasje.

Vaše temeljne pravice so opisane v nadaljnjem besedilu.

SKUPNO EVROPSKO PRODAJNO PRAVO: PREGLED OSNOVNIH PRAVIC POTROŠNIKA

Vaše pravice pred podpisom pogodbe

Trgovec vam mora dati bistvene podatke o pogodbi, na primer o proizvodu in njegovi ceni, vključno z vsemi davki in stroški, ter svoje kontaktne podatke. Podatki morajo biti podrobnejši, če nekaj kupujete zunaj njegove trgovine ali če trgovca osebno sploh ne srečate, na primer če kupujete prek spleta ali prek telefona. Če so ti podatki nepopolni ali napačni, imate pravico do odškodnine. [Sprememba 264]

Vaše pravice po podpisu pogodbe

V večini primerov lahko v 14 dneh odstopite od nakupa, če ste blago kupili zunaj trgovine ali če niste srečali trgovca do trenutka nakupa (na primer, če ste blago kupili prek spleta ali prek telefona). Trgovec vam mora zagotoviti podatke in vzorec
  obrazca

   (1) za odstop od pogodbe. Če trgovec tega ni storil, lahko razdrete pogodbo v enem letu.

Kaj lahko storite, če imajo proizvodi napako ali niso dobavljeni, kot je bilo dogovorjeno? Imate pravico izbrati med tem, da: 1) se vam proizvod dobavi, 2) nadomesti ali 3) popravi, 4) zahtevate znižanje cene, 5) lahko razdrete pogodbo, vrnete proizvod in vam trgovec vrne denar, razen če je napaka zelo majhna, 6) lahko zahtevate odškodnino za vašo izgubo. Ni vam treba plačati cene, dokler ne dobite proizvoda brez napak.

Če trgovec ni opravil povezane storitve, kot je obljubil v pogodbi, imate podobne pravice. Vendar ima trgovec po tem, ko ste se mu pritožili, običajno pravico, da najprej poskusi pravilno opraviti storitev. Le če trgovec povezane storitve ponovno ne opravi pravilno, lahko izberete med tem, da 1) od njega še enkrat zahtevate, naj opravi povezano storitev, 2) ne plačate cene, dokler povezana storitev ni opravljena pravilno, 3) zahtevate znižanje cene ali 4) zahtevate odškodnino, lahko pa tudi razdrete pogodbo in vam trgovec vrne denar, razen če je napaka pri opravljanju povezane storitve zelo majhna. Rok za uveljavljanje vaših pravic, če imajo proizvodi napako ali niso dobavljeni, kot je bilo dogovorjeno: Svoje pravice lahko uveljavljate v dveh letih po tem, ko ugotovite ali bi morali ugotoviti, da trgovec ni storil nečesa, kar je bilo dogovorjeno v pogodbi. Če take težave postanejo vidne zelo pozno, je zadnja možnost za uveljavljanje pravic pred iztekom desetih let od trenutka, ko je trgovec moral dobaviti blago, dobaviti digitalno vsebino ali opraviti povezano storitev.

Nepošteni pogodbeni pogoji: Splošni pogodbeni pogoji trgovca, ki so nepošteni, za vas niso pravno zavezujoči.

Ta seznam pravic je le pregled pravic in zato ni popoln ter ne vsebuje vseh podrobnosti. Celotno besedilo skupnega evropskega prodajnega prava je dostopno tukaj. Prosimo, natančno preberite pogodbo.

V primeru spora lahko vprašate za pravni nasvet.

---

(1)  Tu vstaviti hiperpovezavo.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/725 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/725

---

P7_TA-PROV(2014)0160

Proizvodnja, predstavitev in prodaja tobačnih in povezanih izdelkov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov (COM(2012)0788 – C7-0420/2012 – 2012/0366(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/65)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0788), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0788),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0420/2012),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 53(1), 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 53(1), 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o uporabi delegiranih aktov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o uporabi delegiranih aktov,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj češke poslanske zbornice, danskega parlamenta, grškega parlamenta, italijanske poslanske zbornice, italijanskega senata, portugalskega parlamenta, romunske poslanske zbornice in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj češke poslanske zbornice, danskega parlamenta, grškega parlamenta, italijanske poslanske zbornice, italijanskega senata, portugalskega parlamenta, romunske poslanske zbornice in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 4. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. julija 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. julija 2013 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. decembra 2013, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55, 37 in 37a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55, 37 in 37a Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravne zadeve (A7-0276/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravne zadeve (A7-0276/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 65.

(2)  UL C 280, 27.9.2013, str. 57.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 8. oktobra 2013 (Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0398).

---

P7_TC1-COD(2012)0366

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 26. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o proizvodnji, predstavitvi in prodaji tobačnih in povezanih izdelkov in razveljavitvi Direktive 2001/37/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/40/EU.)

---

Četrtek, 27. februar 2014

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/727 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/727

---

P7_TA(2014)0165

Evropski preiskovalni nalog ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (09288/2010 – C7-0185/2010 – 2010/0817(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/66)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pobude skupine držav članic, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (09288/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude skupine držav članic, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (09288/2010),

| — | ob upoštevanju člena 76(b) in člena 82(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je bil Parlamentu predložen osnutek akta (C7-0185/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76(b) in člena 82(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je bil Parlamentu predložen osnutek akta (C7-0185/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. decembra 2013, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 44 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 44 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0477/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0477/2013),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2010)0817

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Direktive 2014/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2014/41/EU.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/728 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/728

---

P7_TA(2014)0166

Vizumske obveznosti za državljane tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (COM(2013)0853 – C7-0430/2013 – 2013/0415(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/67)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0853), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0853),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0430/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0430/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0104/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2013)0415

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 259/2014.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/729 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/729

---

P7_TA(2014)0167

Prostovoljni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11767/1/2013 – C7-0344/2013 – 2013/0205(NLE))

(Odobritev)

(2017/C 285/68)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11767/1/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11767/1/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11769/1/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Prostovoljnega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov pri uvozu lesnih proizvodov v Evropsko unijo (11769/1/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0344/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(3), prvim pododstavkom člena 207(4), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0344/2013),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0043/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0043/2014),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Indonezije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Indonezije.

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/730 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/730

---

P7_TA(2014)0168

Kontrola oseb na zunanjih mejah ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima kontrole oseb na zunanjih mejah, s katerim Hrvaška in Ciper enostransko priznata nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali načrtovano bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi Odločbe št. 895/2006/ES in Odločbe št. 582/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/69)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0441), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0441),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter točk (a) in (b) člena 77 (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0186/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter točk (a) in (b) člena 77 (2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0186/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0082/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0082/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2013)0210

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi poenostavljenega režima nadzora oseb na zunanjih mejah, ki temelji na tem, da Bolgarija, Hrvaška, Ciper in Romunija enostransko priznajo nekatere listine kot enakovredne svojim nacionalnim vizumom za tranzit čez svoje ozemlje ali predvideno bivanje na svojem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju, ter o razveljavitvi odločb št. 895/2006/ES in št. 582/2008/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 565/2014/EU.)

---

| 29.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 285/731 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 285/731

---

P7_TA(2014)0169

Seznam tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja držav članic imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. februarja 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (COM(2012)0650 – C7-0371/2012 – 2012/0309(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 285/70)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0650), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0650),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in točke a) člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0371/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in točke a) člena 77(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0371/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. februarja 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0373/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0373/2013),

| 1. | sprejme predlog Komisije kot svoje stališče v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

sprejme predlog Komisije kot svoje stališče v prvi obravnavi;

| 2. | odobri izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

se seznanja z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P7_TC1-COD(2012)0309

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. februarja 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2014 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 509/2014.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o dodatni oceni Kolumbije in Peruja

Evropski parlament in Svet priznavata, da je treba, preden Komisija Svetu predstavi priporočila za sklepa o pooblastilu za začetek pogajanj o sporazumih o odpravi vizumske obveznosti s Kolumbijo in Perujem, dodatno oceniti, ali navedeni državi izpolnjujeta ustrezna merila.

Komisija se zaveže, da bo brez odlašanja opravila te ocene in jih posredovala Evropskemu parlamentu in Svetu čim prej po začetku veljavnosti te uredbe.

Evropski parlament in Svet se seznanjata s to zavezo Komisije.

Izjava Komisije o obveščanju Evropskega parlamenta

Komisija pozdravlja sprejetje njenega predloga spremembe Uredbe (ES) št. 539/2001, katerega namen je posodobitev prilog s seznamom držav, katerih državljani morajo imeti vizum, in tistih, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti, s strani Evropskega parlamenta in Sveta.

V skladu z Okvirnim sporazumom z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, zlasti točke 23 Sporazuma, Komisija ponavlja svojo zavezanost k rednemu obveščanju Evropskega parlamenta o poteku pogajanj o sporazumih o odpravi vizumske obveznosti, ki bi nastala zaradi premestitve nekaterih držav v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 539/2001. Komisija bo najmanj dvakrat letno predstavila novosti ustreznim telesom Evropskega parlamenta.

---