# Jurnalul Oficial C 305/2017

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 305 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6015 septembrie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 305

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6015 septembrie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 305/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8570 – CTDI EU/Regenersis EMEA) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2017/C 305/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8570 – CTDI EU/Regenersis EMEA) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2017/C 305/02 | Aviz în atenția persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2017/1561 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 2 |
| 2017/C 305/03 | Aviz în atenția persoanelor vizate care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 3 |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 305/04 | Rata de schimb a monedei euro | 4 |
| 2017/C 305/05 | Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene | 5 |
| 2017/C 305/06 | Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 30 ianuarie 2015 referitor la un proiect de decizie privind cazul AT.39861 – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi – Raportor: Țările de Jos | 7 |
| 2017/C 305/07 | Raport final al consilierului-auditor – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi (YIRD) (AT.39861) | 8 |
| 2017/C 305/08 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 4 februarie 2015 referitoare la o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39861 – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi) [notificată cu numărul C(2015) 432] | 10 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2017/C 305/09 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  ) | 15 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2017/C 305/02

Aviz în atenția persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2017/1561 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

2

2017/C 305/03

Aviz în atenția persoanelor vizate care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

3

Comisia Europeană

2017/C 305/04

Rata de schimb a monedei euro

4

2017/C 305/05

Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene

5

2017/C 305/06

Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 30 ianuarie 2015 referitor la un proiect de decizie privind cazul AT.39861 – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi – Raportor: Țările de Jos

7

2017/C 305/07

Raport final al consilierului-auditor – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi (YIRD) (AT.39861)

8

2017/C 305/08

Rezumatul Deciziei Comisiei din 4 februarie 2015 referitoare la o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39861 – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi) [notificată cu numărul C(2015) 432]

[notificată cu numărul C(2015) 432]

10

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2017/C 305/09

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public (
  1
  )

1

15

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 305/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8630 – Blackstone/MassMutual/Cambourne/Rothesay) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 16 |
| 2017/C 305/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8102 – Valeo/FTE Group) (
  1
  ) | 18 |
| 2017/C 305/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8638 – Shell Midstream Partners/Crestwood Permian Basin Holdings/Crestwood Permian Basin) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 19 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2017/C 305/13 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 20 |
| 2017/C 305/14 | Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 30 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2017/C 305/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8630 – Blackstone/MassMutual/Cambourne/Rothesay) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

16

2017/C 305/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8102 – Valeo/FTE Group) (
  1
  )

1

18

2017/C 305/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.8638 – Shell Midstream Partners/Crestwood Permian Basin Holdings/Crestwood Permian Basin) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

19

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2017/C 305/13

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

20

2017/C 305/14

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8570 – CTDI EU/Regenersis EMEA)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 305/01)

La 1 septembrie 2017, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8570. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32017M8570. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/2

---

Aviz în atenția persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2017/1561 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2017/C 305/02)

Următoarele informații se aduc la cunoștința persoanelor și entităților care figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (1), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2017/1561 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (3), astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele și entitățile care figurează în anexele sus-menționate să fie incluse pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei. Motivele pentru desemnarea persoanelor respective sunt prezentate în rubricile corespunzătoare din anexele menționate.

Se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a depune o cerere adresată autorităților competente din statul membru (statele membre) în cauză, conform indicațiilor de pe site-urile web care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 269/2014, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru necesități de bază sau pentru plăți specifice (cf. articolul 4 din regulament).

Persoanele și entitățile vizate pot transmite Consiliului o cerere însoțită de documente justificative, solicitând reanalizarea deciziei pe baza căreia au fost incluse pe lista sus-menționată, înainte de 27 octombrie 2017 la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a contesta decizia Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 275 al doilea paragraf și la articolul 263 paragrafele a patrulea și al șaselea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 237, 15.9.2017, p. 72.

(3)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(4)  JO L 237, 15.9.2017, p. 44.

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/3

---

Aviz în atenția persoanelor vizate care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2017/C 305/03)

În conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra următoarelor informații:

Temeiul juridic al acestei operațiuni de prelucrare îl reprezintă Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (2), astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549 al Consiliului (3).

Controlorul acestei operațiuni de prelucrare este Consiliul Uniunii Europene, reprezentat de Directorul General al DG C (Afaceri Externe, extindere și protecție civilă) a Secretariatului General al Consiliului, iar departamentul însărcinat cu operațiunea de prelucrare este Unitatea 1C din cadrul DG C, care poate fi contactată la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

e-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare este stabilirea și actualizarea listei persoanelor care fac obiectul unor măsuri restrictive în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 269/2014, astfel cum a fost pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1549.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă, conform prevederilor regulamentului respectiv.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare identificării corecte a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date conexe.

Datele cu caracter personal colectate pot fi partajate, dacă este necesar, cu Serviciul European de Acțiune Externă și cu Comisia.

Fără a aduce atingere restricțiilor prevăzute la articolul 20 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, se va răspunde la cererile de acces, precum și la cererile de rectificare sau la obiecții în conformitate cu secțiunea 5 din Decizia 2004/644/CE a Consiliului (4).

Datele cu caracter personal vor fi păstrate timp de cinci ani din momentul în care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor care fac obiectul înghețării activelor sau din momentul în care măsura a expirat, sau pe durata procedurilor judiciare, în cazul în care acestea au demarat.

Persoanele vizate pot sesiza Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

---

(1)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

(2)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(3)  JO L 237, 15.9.2017, p. 44.

(4)  JO L 296, 21.9.2004, p. 16.

---

Comisia Europeană

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/4

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 septembrie 2017

(2017/C 305/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1885 |
| JPY | yen japonez | 131,55 |
| DKK | coroana daneză | 7,4399 |
| GBP | lira sterlină | 0,89123 |
| SEK | coroana suedeză | 9,5345 |
| CHF | franc elvețian | 1,1496 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,3950 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,103 |
| HUF | forint maghiar | 308,28 |
| PLN | zlot polonez | 4,2843 |
| RON | leu românesc nou | 4,6017 |
| TRY | lira turcească | 4,1134 |
| AUD | dolar australian | 1,4877 |
| CAD | dolar canadian | 1,4501 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,2843 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6474 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6053 |
| KRW | won sud-coreean | 1 345,47 |
| ZAR | rand sud-african | 15,6609 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7918 |
| HRK | kuna croată | 7,4835 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 767,83 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9905 |
| PHP | peso Filipine | 60,990 |
| RUB | rubla rusească | 68,6480 |
| THB | baht thailandez | 39,363 |
| BRL | real brazilian | 3,7295 |
| MXN | peso mexican | 21,1227 |
| INR | rupie indiană | 76,2095 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1885

JPY

yen japonez

131,55

DKK

coroana daneză

7,4399

GBP

lira sterlină

0,89123

SEK

coroana suedeză

9,5345

CHF

franc elvețian

1,1496

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,3950

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,103

HUF

forint maghiar

308,28

PLN

zlot polonez

4,2843

RON

leu românesc nou

4,6017

TRY

lira turcească

4,1134

AUD

dolar australian

1,4877

CAD

dolar canadian

1,4501

HKD

dolar Hong Kong

9,2843

NZD

dolar neozeelandez

1,6474

SGD

dolar Singapore

1,6053

KRW

won sud-coreean

1 345,47

ZAR

rand sud-african

15,6609

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7918

HRK

kuna croată

7,4835

IDR

rupia indoneziană

15 767,83

MYR

ringgit Malaiezia

4,9905

PHP

peso Filipine

60,990

RUB

rubla rusească

68,6480

THB

baht thailandez

39,363

BRL

real brazilian

3,7295

MXN

peso mexican

21,1227

INR

rupie indiană

76,2095

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/5

---

Note explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene

(2017/C 305/05)

În temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (a) a doua liniuță din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (1), Notele explicative la Nomenclatura combinată a Uniunii Europene (2) se modifică după cum urmează:

La pagina 388

Se introduce următorul text:

| „9615 | Piepteni de coafat, piepteni de prins în păr, agrafe și articole similare; ace de păr; clame de păr, cleme pentru onduleuri, bigudiuri și articole similare pentru coafură, altele decât cele de la poziția 8516, și părți ale acestora

  A se vedea Notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 9615 paragraful al patrulea.
  În sensul acestei poziții, expresia «agrafe și articole similare» cuprinde produsele fabricate din materiale solide, articolele de la această poziție fiind fabricate, în mod obișnuit, din metale comune sau din material plastic. Prin urmare, această poziție nu include elasticele de prins părul și bentițele. Acestea sunt clasificate după cum urmează:






  (a) | Elastice de prins părul și bentițe care constau, de exemplu, dintr-o buclă tubulară tricotată, elastică (a se vedea figura 1) sau dintr-o buclă de cauciuc acoperită cu material textil (a se vedea figura 2) sau dintr-o bandă elastică acoperită integral cu un material textil țesut (a se vedea figura 3) sau dintr-o buclă confecționată din material textil elastic (a se vedea figura 4) sunt clasificate ca accesorii de îmbrăcăminte, la subpoziția 6117 sau 6217.

  Exemple: | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Elastic de prins părul |

„9615

Piepteni de coafat, piepteni de prins în păr, agrafe și articole similare; ace de păr; clame de păr, cleme pentru onduleuri, bigudiuri și articole similare pentru coafură, altele decât cele de la poziția 8516, și părți ale acestora

A se vedea Notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 9615 paragraful al patrulea.

În sensul acestei poziții, expresia «agrafe și articole similare» cuprinde produsele fabricate din materiale solide, articolele de la această poziție fiind fabricate, în mod obișnuit, din metale comune sau din material plastic. Prin urmare, această poziție nu include elasticele de prins părul și bentițele. Acestea sunt clasificate după cum urmează:

(a)

Elastice de prins părul și bentițe care constau, de exemplu, dintr-o buclă tubulară tricotată, elastică (a se vedea figura 1) sau dintr-o buclă de cauciuc acoperită cu material textil (a se vedea figura 2) sau dintr-o bandă elastică acoperită integral cu un material textil țesut (a se vedea figura 3) sau dintr-o buclă confecționată din material textil elastic (a se vedea figura 4) sunt clasificate ca accesorii de îmbrăcăminte, la subpoziția 6117 sau 6217.

Exemple:

Image

Image

Image

Image

1.

Elastic de prins părul

| 2. | Elastic de prins părul |
| --- | --- |

2.

Elastic de prins părul

| 3. | Elastic de prins părul |
| --- | --- |

3.

Elastic de prins părul

| 4. | Bentiță |
| --- | --- |

4.

Bentiță

| (b) | Elasticele de prins părul și bentițele care constau dintr-o buclă sau o bandă de material textil din secțiunea XI și decorate, de exemplu, cu mărgele din lemn, plastic sau elemente din piele sau material textil sunt considerate ca având caracterul esențial al altor accesorii confecționate de îmbrăcăminte și, prin urmare, sunt încadrate la poziția 6117 sau la poziția 6217, prin aplicarea regulii generale de interpretare 3 litera (b).

  Exemple: |
| --- | --- |

(b)

Elasticele de prins părul și bentițele care constau dintr-o buclă sau o bandă de material textil din secțiunea XI și decorate, de exemplu, cu mărgele din lemn, plastic sau elemente din piele sau material textil sunt considerate ca având caracterul esențial al altor accesorii confecționate de îmbrăcăminte și, prin urmare, sunt încadrate la poziția 6117 sau la poziția 6217, prin aplicarea regulii generale de interpretare 3 litera (b).

Exemple:

| (c) | Elasticele de prins părul și bentițele care constau în principal, de exemplu, din fire din material plastic lipite sau cusute pe o bandă textilă neelastică și care acoperă aproape toate suprafața vizibilă a articolului, oferind astfel articolului caracterul său esențial, se clasifică la poziția 7117, prin aplicarea regulii generale de interpretare 3 litera (b) și a notelor 9 litera (a) și 11 de la capitolul 71.

  Exemplu: |
| --- | --- |

(c)

Elasticele de prins părul și bentițele care constau în principal, de exemplu, din fire din material plastic lipite sau cusute pe o bandă textilă neelastică și care acoperă aproape toate suprafața vizibilă a articolului, oferind astfel articolului caracterul său esențial, se clasifică la poziția 7117, prin aplicarea regulii generale de interpretare 3 litera (b) și a notelor 9 litera (a) și 11 de la capitolul 71.

Exemplu:

| (d) | Elasticele de prins părul și bentițele confecționate în întregime sau parțial din perle naturale sau perle de cultură, pietre prețioase sau semiprețioase, metale prețioase sau metale placate cu metale prețioase sunt clasificate la pozițiile 7113 și 7116, în conformitate cu notele 1 și 9 litera (a) de la capitolul 71. A se vedea, de asemenea, Notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 9615 paragraful al patrulea. |
| --- | --- |

(d)

Elasticele de prins părul și bentițele confecționate în întregime sau parțial din perle naturale sau perle de cultură, pietre prețioase sau semiprețioase, metale prețioase sau metale placate cu metale prețioase sunt clasificate la pozițiile 7113 și 7116, în conformitate cu notele 1 și 9 litera (a) de la capitolul 71. A se vedea, de asemenea, Notele explicative ale Sistemului armonizat aferente poziției 9615 paragraful al patrulea.

| (e) | Elasticele de prins părul și bentițele confecționate în întregime sau parțial din blană sau blană artificială sunt clasificate la pozițiile 4303 sau 4304, în conformitate cu notele 3 și 4 de la capitolul 43.

  Exemplu: |
| --- | --- |

(e)

Elasticele de prins părul și bentițele confecționate în întregime sau parțial din blană sau blană artificială sunt clasificate la pozițiile 4303 sau 4304, în conformitate cu notele 3 și 4 de la capitolul 43.

Exemplu:

| (f) | Elasticele de prins părul și bentițele din alte materiale, neacoperite cu materiale textile, chiar decorate [cu excepția mărfurilor menționate la literele (d) și (e)], clasificate în funcție de materialul constitutiv al buclei, deoarece caracterul esențial este conferit de buclă și funcția sa [de exemplu, o buclă de plastic este clasificată la poziția 3926 (a se vedea figurile 1 și 2), iar o buclă de cauciuc este clasificată la poziția 4015 (a se vedea figura 3), prin aplicarea regulii generale de interpretare 3 litera (b)].

  Exemple: | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Elastic de prins părul |

(f)

Elasticele de prins părul și bentițele din alte materiale, neacoperite cu materiale textile, chiar decorate [cu excepția mărfurilor menționate la literele (d) și (e)], clasificate în funcție de materialul constitutiv al buclei, deoarece caracterul esențial este conferit de buclă și funcția sa [de exemplu, o buclă de plastic este clasificată la poziția 3926 (a se vedea figurile 1 și 2), iar o buclă de cauciuc este clasificată la poziția 4015 (a se vedea figura 3), prin aplicarea regulii generale de interpretare 3 litera (b)].

Exemple:

Image

Image

Image

1.

Elastic de prins părul

| 2. | Elastic de prins părul |
| --- | --- |

2.

Elastic de prins părul

| 3. | Bentiță |
| --- | --- |

3.

Bentiță

| (g) | Mărfurile care pot fi clasificate la poziția 7117 ca imitații de bijuterii și care pot fi utilizate, de exemplu, ca brățări de mână sau brățări de gleznă, rămân clasificate la această poziție, chiar dacă ele pot fi utilizate, de asemenea, ca elastic de prins părul sau bentiță.

  Exemple:

  ” |
| --- | --- |

(g)

Mărfurile care pot fi clasificate la poziția 7117 ca imitații de bijuterii și care pot fi utilizate, de exemplu, ca brățări de mână sau brățări de gleznă, rămân clasificate la această poziție, chiar dacă ele pot fi utilizate, de asemenea, ca elastic de prins părul sau bentiță.

Exemple:

Image ”

---

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

1

(2)  JO C 76, 4.3.2015, p. 1.

2

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/7

---

Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante emis în cadrul reuniunii din 30 ianuarie 2015 referitor la un proiect de decizie privind cazul AT.39861 – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi

Raportor: Țările de Jos

(2017/C 305/06)

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia comportamentul anticoncurențial care face obiectul proiectului de decizie reprezintă acorduri și/sau practici concertate între întreprinderile în cauză în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia comportamentul anticoncurențial care face obiectul proiectului de decizie reprezintă acorduri și/sau practici concertate între întreprinderile în cauză în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie cu privire la produs și la sfera geografică a acordurilor și/sau a practicilor concertate la care se referă proiectul de decizie. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie cu privire la produs și la sfera geografică a acordurilor și/sau a practicilor concertate la care se referă proiectul de decizie.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia întreprinderile vizate de proiectul de decizie au participat la unul sau mai multe dintre cele șapte acte separate, unice și continue de încălcare a articolului 101 din TFUE și a articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia întreprinderile vizate de proiectul de decizie au participat la unul sau mai multe dintre cele șapte acte separate, unice și continue de încălcare a articolului 101 din TFUE și a articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia obiectivul acordurilor și/sau al practicilor concertate a fost restricționarea concurenței în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia obiectivul acordurilor și/sau al practicilor concertate a fost restricționarea concurenței în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia acordurile și/sau practicile concertate au fost de natură să afecteze considerabil schimburile comerciale între statele membre ale UE și părțile contractante la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei conform căreia acordurile și/sau practicile concertate au fost de natură să afecteze considerabil schimburile comerciale între statele membre ale UE și părțile contractante la Acordul privind SEE.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei în ceea ce privește durata încălcărilor. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei în ceea ce privește durata încălcărilor.

| 7. | Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește destinatarii. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește destinatarii.

| 8. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice amenzi. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice amenzi.

| 9. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește aplicarea Orientărilor din 2006 privind metoda de stabilire a amenzilor aplicate în temeiul articolului 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește aplicarea Orientărilor din 2006 privind metoda de stabilire a amenzilor aplicate în temeiul articolului 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| 10. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumul de bază al amenzilor. |
| --- | --- |

10.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumul de bază al amenzilor.

| 11. | Comitetul consultativ este de acord cu durata stabilită în vederea calculării amenzilor. |
| --- | --- |

11.

Comitetul consultativ este de acord cu durata stabilită în vederea calculării amenzilor.

| 12. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei în privința faptului că nu există circumstanțe agravante aplicabile în acest caz. |
| --- | --- |

12.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei în privința faptului că nu există circumstanțe agravante aplicabile în acest caz.

| 13. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește aplicarea Comunicării din 2006 privind politica de clemență. |
| --- | --- |

13.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește aplicarea Comunicării din 2006 privind politica de clemență.

| 14. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor. |
| --- | --- |

14.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor.

| 15. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

15.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/8

---

Raport final al consilierului-auditor (1)

Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi (YIRD)

(AT.39861)

(2017/C 305/07)

1.   Introducere

Acest caz a urmat o așa-numită procedură de soluționare hibrid. Comisia a decis închiderea cazului în temeiul procedurii de soluționare pentru cele șase părți care participă la procedura de soluționare (2) în timp ce, în cazul ICAP, a fost urmată procedura standard.

2.   Ancheta

| 2.1. | La data de 12 februarie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (3) împotriva UBS AG, UBS Securities Japan Co., Ltd, The Royal Bank of Scotland Group plc, The Royal Bank of Scotland plc, Deutsche Bank Aktiengesellschaft, Citigroup Inc., Citigroup Global Markets Japan Inc., JPMorgan Chase & Co, JPMorgan Chase Bank, National Association, J.P. Morgan Europe Limited, R.P. Martin Holdings Ltd, și Martin Brokers (UK) Ltd, (denumite împreună „părțile care participă la procedura de tranzacție”). |
| --- | --- |

2.1.

La data de 12 februarie 2013, Comisia Europeană („Comisia”) a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (3) împotriva UBS AG, UBS Securities Japan Co., Ltd, The Royal Bank of Scotland Group plc, The Royal Bank of Scotland plc, Deutsche Bank Aktiengesellschaft, Citigroup Inc., Citigroup Global Markets Japan Inc., JPMorgan Chase & Co, JPMorgan Chase Bank, National Association, J.P. Morgan Europe Limited, R.P. Martin Holdings Ltd, și Martin Brokers (UK) Ltd, (denumite împreună „părțile care participă la procedura de tranzacție”).

| 2.2. | La data de 29 octombrie 2013, Comisia a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 împotriva ICAP plc, ICAP Management Services Ltd, și ICAP New Zealand Ltd („ICAP”). |
| --- | --- |

2.2.

La data de 29 octombrie 2013, Comisia a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 împotriva ICAP plc, ICAP Management Services Ltd, și ICAP New Zealand Ltd („ICAP”).

3.   Procedura de soluționare

| 3.1. | În urma discuțiilor privind soluționarea și a propunerilor de soluționare în conformitate cu articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 (4), Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile („comunicarea privind obiecțiunile”), la data de 29 octombrie 2013, adresată părților care participă la procedura de soluționare.
  Părțile care participă la procedura de soluționare au fost acuzate că au participat, între 2007 și 2010 la una sau mai multe încălcări bilaterale dintre cele șapte acte de încălcare a articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și a articolului 53 din Acordul privind SEE, respectivele încălcări fiind distincte și separate. Aceste încălcări vizează instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi („YIRD”), care se raportau la LIBOR în yeni japonezi și, de asemenea, în cazul uneia dintre încălcări, YIRD care se raportau la Euroyen TIBOR. Părțile au încercat să influențeze nivelurile LIBOR în yeni japonezi și/sau ale Euroyen TIBOR pentru a influența pozitiv pozițiile de tranzacționare ale băncilor pentru instrumente financiare derivate care utilizează aceste rate ca parte a termenilor lor de decontare. |
| --- | --- |

3.1.

În urma discuțiilor privind soluționarea și a propunerilor de soluționare în conformitate cu articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 (4), Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile („comunicarea privind obiecțiunile”), la data de 29 octombrie 2013, adresată părților care participă la procedura de soluționare.

Părțile care participă la procedura de soluționare au fost acuzate că au participat, între 2007 și 2010 la una sau mai multe încălcări bilaterale dintre cele șapte acte de încălcare a articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și a articolului 53 din Acordul privind SEE, respectivele încălcări fiind distincte și separate. Aceste încălcări vizează instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi („YIRD”), care se raportau la LIBOR în yeni japonezi și, de asemenea, în cazul uneia dintre încălcări, YIRD care se raportau la Euroyen TIBOR. Părțile au încercat să influențeze nivelurile LIBOR în yeni japonezi și/sau ale Euroyen TIBOR pentru a influența pozitiv pozițiile de tranzacționare ale băncilor pentru instrumente financiare derivate care utilizează aceste rate ca parte a termenilor lor de decontare.

| 3.2. | Ca urmare a confirmării de către părțile care participă la soluționare a faptului că afirmațiile din comunicarea privind obiecțiunile reflectau conținutul propunerilor lor de soluționare, la data de 4 decembrie 2013, Comisia a adoptat o decizie de soluționare, adresată tuturor părților care participă la soluționare, și a aplicat amenzi întreprinderilor Citigroup, DB, JPMorgan, RBS și RP Martin. |
| --- | --- |

3.2.

Ca urmare a confirmării de către părțile care participă la soluționare a faptului că afirmațiile din comunicarea privind obiecțiunile reflectau conținutul propunerilor lor de soluționare, la data de 4 decembrie 2013, Comisia a adoptat o decizie de soluționare, adresată tuturor părților care participă la soluționare, și a aplicat amenzi întreprinderilor Citigroup, DB, JPMorgan, RBS și RP Martin.

| 3.3. | La data de 12 noiembrie 2013, după o întâlnire cu echipa de caz a Direcției Generale Concurență („DG Concurență”), ICAP s-a retras din procedura de soluționare. Astfel, ancheta împotriva ICAP a fost reluată și a continuat în temeiul procedurii standard (a se vedea mai jos). |
| --- | --- |

3.3.

La data de 12 noiembrie 2013, după o întâlnire cu echipa de caz a Direcției Generale Concurență („DG Concurență”), ICAP s-a retras din procedura de soluționare. Astfel, ancheta împotriva ICAP a fost reluată și a continuat în temeiul procedurii standard (a se vedea mai jos).

4.   Procedura standard în privința ICAP

| 4.1. | La data de 6 iunie 2014, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile împotriva ICAP. Comisia afirmă că ICAP a participat, în calitate de facilitator, la șase încălcări separate ale articolului 101 TFUE, care vizau sectorul YIRD. |
| --- | --- |

4.1.

La data de 6 iunie 2014, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile împotriva ICAP. Comisia afirmă că ICAP a participat, în calitate de facilitator, la șase încălcări separate ale articolului 101 TFUE, care vizau sectorul YIRD.

| 4.2. | DG Concurență acordase inițial ICAP un termen limită de patru săptămâni pentru a răspunde comunicării privind obiecțiunile, termen care a fost prelungit cu două săptămâni la solicitarea ICAP. La solicitarea ICAP, am prelungit încă o dată termenul limită pentru răspunsul la comunicarea privind obiecțiunile cu încă două săptămâni, până la 14 august 2014. |
| --- | --- |

4.2.

DG Concurență acordase inițial ICAP un termen limită de patru săptămâni pentru a răspunde comunicării privind obiecțiunile, termen care a fost prelungit cu două săptămâni la solicitarea ICAP. La solicitarea ICAP, am prelungit încă o dată termenul limită pentru răspunsul la comunicarea privind obiecțiunile cu încă două săptămâni, până la 14 august 2014.

| 4.3. | În răspunsul său la comunicarea privind obiecțiunile, ICAP a înaintat mai multe plângeri invocând încălcarea de către Comisie a prezumției de nevinovăție, a dreptului ICAP la apărare și a principiilor bunei administrări. Toate aceste revendicări au fost abordate în mod corespunzător în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

4.3.

În răspunsul său la comunicarea privind obiecțiunile, ICAP a înaintat mai multe plângeri invocând încălcarea de către Comisie a prezumției de nevinovăție, a dreptului ICAP la apărare și a principiilor bunei administrări. Toate aceste revendicări au fost abordate în mod corespunzător în proiectul de decizie.

| 4.4. | Audierea a avut loc la data de 12 septembrie 2014. |
| --- | --- |

4.4.

Audierea a avut loc la data de 12 septembrie 2014.

| 4.5. | După audiere, ICAP a solicitat și a obținut accesul la decizia de soluționare. DG Concurență a acordat un termen scurt ICAP pentru a depune observații scrise suplimentare. Ca răspuns la cererea ICAP de prelungire a termenului, am informat ICAP că termenul limită acordat de DG Concurență era suficient pentru a-i permite să verifice decizia de soluționare, în special cu privire la metodologia de stabilire a amenzilor pe care Comisia le-a aplicat RP Martin în calitate de facilitator și să depună comentarii suplimentare în această privință. |
| --- | --- |

4.5.

După audiere, ICAP a solicitat și a obținut accesul la decizia de soluționare. DG Concurență a acordat un termen scurt ICAP pentru a depune observații scrise suplimentare. Ca răspuns la cererea ICAP de prelungire a termenului, am informat ICAP că termenul limită acordat de DG Concurență era suficient pentru a-i permite să verifice decizia de soluționare, în special cu privire la metodologia de stabilire a amenzilor pe care Comisia le-a aplicat RP Martin în calitate de facilitator și să depună comentarii suplimentare în această privință.

| 4.6. | La data de 9 octombrie 2014, ICAP a înaintat DG Concurență o cerere tardivă solicitând acces suplimentar la mai multe documente care vizau informații referitoare la cifra de afaceri, care fuseseră înaintate Comisiei de băncile care participă la soluționare. DG Concurență a respins această solicitare și, în consecință, ICAP mi-a înaintat cazul mie la data de 17 octombrie 2014. |
| --- | --- |

4.6.

La data de 9 octombrie 2014, ICAP a înaintat DG Concurență o cerere tardivă solicitând acces suplimentar la mai multe documente care vizau informații referitoare la cifra de afaceri, care fuseseră înaintate Comisiei de băncile care participă la soluționare. DG Concurență a respins această solicitare și, în consecință, ICAP mi-a înaintat cazul mie la data de 17 octombrie 2014.

| 4.7. | La data de 5 noiembrie 2014, am respins cererea formulată de ICAP, în special în temeiul faptului că nu există un drept general al unei părți de a obține date privind vânzările aparținând celorlalte părți în faza administrativă, chiar dacă, după aplicarea unei amenzi prin decizie, se poate considera că datele respective sunt relevante în mod indirect în vederea calculării amenzii solicitantului. În plus, în cazul de față, am considerat că informațiile din comunicarea privind obiecțiunile nu justificau nevoia de a obține acces la datele de vânzări aparținând celorlalte părți în temeiul dreptului la apărare al ICAP. |
| --- | --- |

4.7.

La data de 5 noiembrie 2014, am respins cererea formulată de ICAP, în special în temeiul faptului că nu există un drept general al unei părți de a obține date privind vânzările aparținând celorlalte părți în faza administrativă, chiar dacă, după aplicarea unei amenzi prin decizie, se poate considera că datele respective sunt relevante în mod indirect în vederea calculării amenzii solicitantului. În plus, în cazul de față, am considerat că informațiile din comunicarea privind obiecțiunile nu justificau nevoia de a obține acces la datele de vânzări aparținând celorlalte părți în temeiul dreptului la apărare al ICAP.

| 4.8. | În final, la 8, 9 și 16 octombrie 2014, ICAP a furnizat informații referitoare în mod specific la afirmațiile Comisiei din comunicarea privind obiecțiunile. DG Concurență a luat în considerare toate aceste informații suplimentare în proiectul său de decizie. |
| --- | --- |

4.8.

În final, la 8, 9 și 16 octombrie 2014, ICAP a furnizat informații referitoare în mod specific la afirmațiile Comisiei din comunicarea privind obiecțiunile. DG Concurență a luat în considerare toate aceste informații suplimentare în proiectul său de decizie.

5.   Concluzii

| 5.1. | În temeiul articolului 16 din Decizia 2011/695/UE, am examinat dacă proiectul de decizie adresată ICAP se referă exclusiv la obiecțiunile cu privire la care ICAP a avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere și am ajuns la o concluzie afirmativă. |
| --- | --- |

5.1.

În temeiul articolului 16 din Decizia 2011/695/UE, am examinat dacă proiectul de decizie adresată ICAP se referă exclusiv la obiecțiunile cu privire la care ICAP a avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere și am ajuns la o concluzie afirmativă.

| 5.2. | Având în vedere cele de mai sus, consider că exercitarea efectivă a drepturilor procedurale ale ICAP a fost respectată în acest caz. |
| --- | --- |

5.2.

Având în vedere cele de mai sus, consider că exercitarea efectivă a drepturilor procedurale ale ICAP a fost respectată în acest caz.

Bruxelles, 30 ianuarie 2015.

Joos STRAGIER

---

(1)  În temeiul articolelor 16 și 17 din Decizia 2011/695/UE a președintelui Comisiei Europene din 13 octombrie 2011 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 275, 20.10.2011, p. 29).

1

(2)  Decizia Comisiei din 4 decembrie 2013. Consilierul-auditor a prezentat deja un raport final în temeiul articolului 16 din Decizia 2011/695/UE cu ocazia adoptării Deciziei Comisiei din 4 decembrie 2013.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (JO L 123, 27.4.2004, p. 18).

4

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/10

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 4 februarie 2015

referitoare la o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 53 din Acordul privind SEE

(Cazul AT.39861 – Instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi)

[notificată cu numărul C(2015) 432]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(2017/C 305/08)

La 4 februarie 2015, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”) și al articolului 53 din Acordul privind crearea Spațiului Economic European („Acordul privind SEE”). În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1)
  , Comisia publică, prin prezenta, numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv sancțiunile impuse, ținând seama de interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele comerciale.

1.   INTRODUCERE

| (1) | Decizia se referă la șase cazuri separate de comportament anticoncurențial bilateral, privind instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi („instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi” sau „YIRD”), care se raportau la LIBOR în yeni japonezi („JPY LIBOR”) în care destinatarii prezentei decizii au participat în calitate de facilitatori. |
| --- | --- |

(1)

Decizia se referă la șase cazuri separate de comportament anticoncurențial bilateral, privind instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi („instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi” sau „YIRD”), care se raportau la LIBOR în yeni japonezi („JPY LIBOR”) în care destinatarii prezentei decizii au participat în calitate de facilitatori.

| (2) | Comportamentul anticoncurențial al băncilor implicate a constat în discuții referitoare la nivelul viitoarelor propuneri privind JPY LIBOR, exprimându-și preferințele privind direcția viitoare a JPY LIBOR, și în schimb de informații sensibile din punct de vedere comercial (2). Brokerul ICAP a facilitat comportamentul respectiv funcționând drept canal pentru comunicările coluzive (într-unul dintre cazuri) și contactând alte bănci din grupul JPY LIBOR sau difuzând informații prin intermediul „Run Thrus” (3) zilnice manipulate, cu scopul de a influența propunerile lor de JPY LIBOR în direcții convenabile pentru participanții la comportamentul respectiv (în celelalte cinci cazuri). |
| --- | --- |

(2)

Comportamentul anticoncurențial al băncilor implicate a constat în discuții referitoare la nivelul viitoarelor propuneri privind JPY LIBOR, exprimându-și preferințele privind direcția viitoare a JPY LIBOR, și în schimb de informații sensibile din punct de vedere comercial (2). Brokerul ICAP a facilitat comportamentul respectiv funcționând drept canal pentru comunicările coluzive (într-unul dintre cazuri) și contactând alte bănci din grupul JPY LIBOR sau difuzând informații prin intermediul „Run Thrus” (3) zilnice manipulate, cu scopul de a influența propunerile lor de JPY LIBOR în direcții convenabile pentru participanții la comportamentul respectiv (în celelalte cinci cazuri).

| (3) | JPY LIBOR și Euroyen TIBOR sunt rate importante ale dobânzii de referință (denumite și rate de referință) pentru numeroase instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi. JPY LIBOR era stabilită de British Bankers Association (BBA), iar Euroyen TIBOR era stabilită de Japanese Bankers Association (JBA). Ratele erau stabilite zilnic pentru diferite durate (scadențe ale împrumuturilor) pe baza propunerilor transmise de băncile care erau membre ale grupurilor pentru JPY LIBOR și Euroyen TIBOR. Aceste bănci erau invitate să înainteze în fiecare zi lucrătoare, înainte de o anumită oră, estimări ale ratelor dobânzii la care considerau că ar putea împrumuta fonduri negarantate, pe o piață de dimensiuni rezonabile, de pe piața monetară interbancară din Londra (în cazul JPY LIBOR) sau estimări ale ceea ce ele considerau că reprezintă rate predominante pe piață pentru tranzacțiile dintre băncile de prim rang de pe piața offshore din Japonia (în cazul Euroyen TIBOR), cu diverse scadențe. BBA și JBA calculau apoi, pe baza unei medii a acestor estimări, excluzând, în același timp, cele mai mari 4 (în cazul BBA) și cele mai mici 2 (în cazul JBA) propuneri, ratele JPY LIBOR și Euroyen TIBOR pentru fiecare scadență. Ratele rezultate erau imediat publicate și puse la dispoziția publicului în fiecare zi lucrătoare. |
| --- | --- |

(3)

JPY LIBOR și Euroyen TIBOR sunt rate importante ale dobânzii de referință (denumite și rate de referință) pentru numeroase instrumente financiare derivate pe rata dobânzii în yeni japonezi. JPY LIBOR era stabilită de British Bankers Association (BBA), iar Euroyen TIBOR era stabilită de Japanese Bankers Association (JBA). Ratele erau stabilite zilnic pentru diferite durate (scadențe ale împrumuturilor) pe baza propunerilor transmise de băncile care erau membre ale grupurilor pentru JPY LIBOR și Euroyen TIBOR. Aceste bănci erau invitate să înainteze în fiecare zi lucrătoare, înainte de o anumită oră, estimări ale ratelor dobânzii la care considerau că ar putea împrumuta fonduri negarantate, pe o piață de dimensiuni rezonabile, de pe piața monetară interbancară din Londra (în cazul JPY LIBOR) sau estimări ale ceea ce ele considerau că reprezintă rate predominante pe piață pentru tranzacțiile dintre băncile de prim rang de pe piața offshore din Japonia (în cazul Euroyen TIBOR), cu diverse scadențe. BBA și JBA calculau apoi, pe baza unei medii a acestor estimări, excluzând, în același timp, cele mai mari 4 (în cazul BBA) și cele mai mici 2 (în cazul JBA) propuneri, ratele JPY LIBOR și Euroyen TIBOR pentru fiecare scadență. Ratele rezultate erau imediat publicate și puse la dispoziția publicului în fiecare zi lucrătoare.

| (4) | Ratele JPY LIBOR și Euroyen TIBOR sunt luate în considerare, printre altele, la stabilirea prețului YIRD, care sunt produse financiare tranzacționate la nivel mondial și utilizate de corporații, instituții financiare, fonduri de hedging și alte întreprinderi pentru a-și gestiona expunerea la riscul de rată a dobânzii (acoperirea riscurilor – hedging, atât pentru debitori, cât și pentru investitori) sau în scop speculativ. |
| --- | --- |

(4)

Ratele JPY LIBOR și Euroyen TIBOR sunt luate în considerare, printre altele, la stabilirea prețului YIRD, care sunt produse financiare tranzacționate la nivel mondial și utilizate de corporații, instituții financiare, fonduri de hedging și alte întreprinderi pentru a-și gestiona expunerea la riscul de rată a dobânzii (acoperirea riscurilor – hedging, atât pentru debitori, cât și pentru investitori) sau în scop speculativ.

| (5) | Cele mai comune YIRD sunt: (i) contractele forward pe rata dobânzii, (ii) swap pe rata dobânzii, (iii) opțiuni pe rata dobânzii, și (iv) contracte futures pe rata dobânzii. YIRD pot fi tranzacționate extrabursier sau, în cazul contractelor futures pe rata dobânzii, tranzacționate la bursă. Toate aceste produse presupun, de obicei, o rată fluctuantă (rata de referință a dobânzii din contract) și o rată fixă. Ratele fixe reflectă așteptările pieței în privința viitoarelor rate ale dobânzii de referință și sunt calculate în mod normal de către instituțiile financiare care participă la tranzacționarea YIRD pe baza așa-numitelor curbe ale randamentului. |
| --- | --- |

(5)

Cele mai comune YIRD sunt: (i) contractele forward pe rata dobânzii, (ii) swap pe rata dobânzii, (iii) opțiuni pe rata dobânzii, și (iv) contracte futures pe rata dobânzii. YIRD pot fi tranzacționate extrabursier sau, în cazul contractelor futures pe rata dobânzii, tranzacționate la bursă. Toate aceste produse presupun, de obicei, o rată fluctuantă (rata de referință a dobânzii din contract) și o rată fixă. Ratele fixe reflectă așteptările pieței în privința viitoarelor rate ale dobânzii de referință și sunt calculate în mod normal de către instituțiile financiare care participă la tranzacționarea YIRD pe baza așa-numitelor curbe ale randamentului.

| (6) | Prezenta decizie se adresează următoarelor entități juridice care aparțin întreprinderii ICAP (denumite în continuare „destinatarii”):






  (a) | ICAP plc; |
| --- | --- | --- |

(6)

Prezenta decizie se adresează următoarelor entități juridice care aparțin întreprinderii ICAP (denumite în continuare „destinatarii”):

(a)

ICAP plc;

| (b) | ICAP Management Services Ltd; |
| --- | --- |

(b)

ICAP Management Services Ltd;

| (c) | ICAP New Zealand Limited. |
| --- | --- |

(c)

ICAP New Zealand Limited.

2.   DESCRIEREA CAZULUI

2.1.   Procedura

| (7) | Cazul a fost deschis pe baza unei cereri de imunitate introduse de UBS la data de 17 decembrie 2010. La 20 aprilie 2011, Comisia a transmis cereri de informații mai multor întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul YIRD. La data de [...], Citigroup a transmis o cerere de imunitate și/sau de clemență. La data de [...], Deutsche Bank a înaintat o cerere de reducere a amenzilor. La data de [...], RP Martin a înaintat o cerere de reducere a amenzilor. La data de [...], RBS a înaintat o cerere de reducere a amenzilor. |
| --- | --- |

(7)

Cazul a fost deschis pe baza unei cereri de imunitate introduse de UBS la data de 17 decembrie 2010. La 20 aprilie 2011, Comisia a transmis cereri de informații mai multor întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul YIRD. La data de [...], Citigroup a transmis o cerere de imunitate și/sau de clemență. La data de [...], Deutsche Bank a înaintat o cerere de reducere a amenzilor. La data de [...], RP Martin a înaintat o cerere de reducere a amenzilor. La data de [...], RBS a înaintat o cerere de reducere a amenzilor.

| (8) | La data de 12 februarie 2013, Comisia a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 împotriva UBS AG și UBS Securities Japan Co., Ltd, The Royal Bank of Scotland Group plc și The Royal Bank of Scotland plc; Deutsche Bank Aktiengesellschaft; Citigroup Inc. și Citigroup Global Markets Japan Inc.; JPMorgan Chase & Co. și JPMorgan Chase Bank, National Association și J.P. Morgan Europe Limited; și R.P. Martin Holdings Ltd și Martin Brokers (UK) Ltd. La data de 29 octombrie 2013, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile, cu numărul de referință C(2013)7395, adresată acestor întreprinderi. |
| --- | --- |

(8)

La data de 12 februarie 2013, Comisia a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 împotriva UBS AG și UBS Securities Japan Co., Ltd, The Royal Bank of Scotland Group plc și The Royal Bank of Scotland plc; Deutsche Bank Aktiengesellschaft; Citigroup Inc. și Citigroup Global Markets Japan Inc.; JPMorgan Chase & Co. și JPMorgan Chase Bank, National Association și J.P. Morgan Europe Limited; și R.P. Martin Holdings Ltd și Martin Brokers (UK) Ltd. La data de 29 octombrie 2013, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile, cu numărul de referință C(2013)7395, adresată acestor întreprinderi.

| (9) | La data de 29 octombrie 2013, Comisia a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 împotriva ICAP plc, ICAP Management Services Ltd și ICAP New Zealand Limited. |
| --- | --- |

(9)

La data de 29 octombrie 2013, Comisia a inițiat procedura întemeiată pe articolul 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 împotriva ICAP plc, ICAP Management Services Ltd și ICAP New Zealand Limited.

| (10) | La data de 31 octombrie 2013, a avut loc o discuție de tranzacție cu ICAP. La data de 12 noiembrie 2013, ICAP a informat Comisia că dorește să întrerupă discuțiile de soluționare. |
| --- | --- |

(10)

La data de 31 octombrie 2013, a avut loc o discuție de tranzacție cu ICAP. La data de 12 noiembrie 2013, ICAP a informat Comisia că dorește să întrerupă discuțiile de soluționare.

| (11) | La data de 4 decembrie 2013, Comisia a adoptat o decizie de interdicție cu aplicarea unor amenzi, având numărul de referință C(2013) 8602/7 („decizia de soluționare”) adresată întreprinderilor enumerate în expunerea de motive (8). |
| --- | --- |

(11)

La data de 4 decembrie 2013, Comisia a adoptat o decizie de interdicție cu aplicarea unor amenzi, având numărul de referință C(2013) 8602/7 („decizia de soluționare”) adresată întreprinderilor enumerate în expunerea de motive (8).

| (12) | La data de 6 iunie 2014, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile adresată ICAP plc, ICAP Management Services Ltd și ICAP New Zealand Limited, având numărul de referință C(2014) 3768 final. ICAP a făcut cunoscute Comisiei opiniile sale cu privire la obiecțiunile formulate împotriva sa în scris la 14 August 2014 și verbal în cadrul unei audieri care a avut loc la 12 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(12)

La data de 6 iunie 2014, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile adresată ICAP plc, ICAP Management Services Ltd și ICAP New Zealand Limited, având numărul de referință C(2014) 3768 final. ICAP a făcut cunoscute Comisiei opiniile sale cu privire la obiecțiunile formulate împotriva sa în scris la 14 August 2014 și verbal în cadrul unei audieri care a avut loc la 12 septembrie 2014.

| (13) | Comitetul consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante a emis aviz favorabil la 30 ianuarie 2015, iar Comisia a adoptat decizia la 4 februarie 2015. |
| --- | --- |

(13)

Comitetul consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante a emis aviz favorabil la 30 ianuarie 2015, iar Comisia a adoptat decizia la 4 februarie 2015.

2.2.   Destinatarii și durata

| (14) | În acest caz, Comisia a identificat următoarele șase încălcări bilaterale (4), precum și durata implicării întreprinderii în fiecare încălcare, după cum urmează:






  (a) | Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2007:






  — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 8 februarie 2007-1 noiembrie 2007 |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

În acest caz, Comisia a identificat următoarele șase încălcări bilaterale (4), precum și durata implicării întreprinderii în fiecare încălcare, după cum urmează:

(a)

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2007:

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 8 februarie 2007-1 noiembrie 2007

| — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 8 februarie 2007-1 noiembrie 2007 |
| --- | --- |

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 8 februarie 2007-1 noiembrie 2007

| — | ICAP: 14 august 2007-1 noiembrie 2007 |
| --- | --- |

—

ICAP: 14 august 2007-1 noiembrie 2007

| (b) | Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2008:






  — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 7 mai 2008-3 noiembrie 2008 |
| --- | --- | --- |

(b)

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2008:

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 7 mai 2008-3 noiembrie 2008

| — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 7 mai 2008-3 noiembrie 2008 |
| --- | --- |

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 7 mai 2008-3 noiembrie 2008

| — | ICAP: joi, 28 august 2008-3 noiembrie 2008 |
| --- | --- |

—

ICAP: joi, 28 august 2008-3 noiembrie 2008

| (c) | Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009:






  — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 18 septembrie 2008-10 august 2009 |
| --- | --- | --- |

(c)

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009:

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 18 septembrie 2008-10 august 2009

| — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 18 septembrie 2008-10 august 2009 |
| --- | --- |

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 18 septembrie 2008-10 august 2009

| — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 29 iunie 2009-10 august 2009 |
| --- | --- |

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 29 iunie 2009-10 august 2009

| — | ICAP: 22 mai 2009-10 august 2009 |
| --- | --- |

—

ICAP: 22 mai 2009-10 august 2009

| (d) | Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010:






  — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 3 martie 2010-22 iunie 2010 |
| --- | --- | --- |

(d)

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010:

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 3 martie 2010-22 iunie 2010

| — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 3 martie 2010-22 iunie 2010 |
| --- | --- |

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 3 martie 2010-22 iunie 2010

| — | ICAP: 3 martie 2010-22 iunie 2010 |
| --- | --- |

—

ICAP: 3 martie 2010-22 iunie 2010

| (e) | Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010:






  — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 26 martie 2010-18 iunie 2010 |
| --- | --- | --- |

(e)

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010:

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 26 martie 2010-18 iunie 2010

| — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 26 martie 2010-18 iunie 2010 |
| --- | --- |

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 26 martie 2010-18 iunie 2010

| — | ICAP: 7 aprilie 2010-7 iunie 2010 |
| --- | --- |

—

ICAP: 7 aprilie 2010-7 iunie 2010

| (f) | Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010:






  — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 28 aprilie 2010-3 iunie 2010 |
| --- | --- | --- |

(f)

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010:

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 28 aprilie 2010-3 iunie 2010

| — | [entitate care nu este destinatar al deciziei]: 28 aprilie 2010-3 iunie 2010 |
| --- | --- |

—

[entitate care nu este destinatar al deciziei]: 28 aprilie 2010-3 iunie 2010

| — | ICAP: 28 aprilie 2010-miercuri, 2 iunie 2010 |
| --- | --- |

—

ICAP: 28 aprilie 2010-miercuri, 2 iunie 2010

2.3.   Rezumatul încălcărilor

2.3.1.   
  Practica anticoncurențială a băncilor participante

| (15) | Părțile (băncile) la încălcările respective s-au angajat în următoarele practici anticoncurențiale:






  (a) | Traderii băncilor care au participat la încălcările respective au discutat, în câteva ocazii și în mod direct (iar în cazul [entitate care nu este destinatar al deciziei] și [entitate care nu este destinatar al deciziei] în cadrul încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 – în mod indirect – prin intermediul brokerului ICAP) propunerile pentru JPY LIBOR cu anumite scadențe ale cel puțin uneia dintre băncile respective, în ideea că acest lucru ar putea avantaja pozițiile de tranzacționare a YIRD ale cel puțin unuia dintre traderii implicați în comunicări. În acest sens, cel puțin unul dintre traderi a contactat sau și-a arătat disponibilitatea de a contacta persoanele care se ocupau de propunerile JPY LIBOR din banca sa respectivă pentru a cere transmiterea unor propuneri către BBA orientate într-o anumită direcție sau, în câteva ocazii, a unor propuneri situate la un anumit nivel. |
| --- | --- | --- |

(15)

Părțile (băncile) la încălcările respective s-au angajat în următoarele practici anticoncurențiale:

(a)

Traderii băncilor care au participat la încălcările respective au discutat, în câteva ocazii și în mod direct (iar în cazul [entitate care nu este destinatar al deciziei] și [entitate care nu este destinatar al deciziei] în cadrul încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 – în mod indirect – prin intermediul brokerului ICAP) propunerile pentru JPY LIBOR cu anumite scadențe ale cel puțin uneia dintre băncile respective, în ideea că acest lucru ar putea avantaja pozițiile de tranzacționare a YIRD ale cel puțin unuia dintre traderii implicați în comunicări. În acest sens, cel puțin unul dintre traderi a contactat sau și-a arătat disponibilitatea de a contacta persoanele care se ocupau de propunerile JPY LIBOR din banca sa respectivă pentru a cere transmiterea unor propuneri către BBA orientate într-o anumită direcție sau, în câteva ocazii, a unor propuneri situate la un anumit nivel.

| (b) | Traderii din cadrul băncilor care au participat la încălcările respective au transmis și/sau au primit unii de la alții (în cazul [entitate care nu este destinatar al deciziei] și [entitate care nu este destinatar al deciziei] în cadrul încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 – în mod indirect – prin intermediul brokerului ICAP) în anumite situații, informații sensibile din punct de vedere comercial referitoare fie la poziții de tranzacționare, fie la viitoarele propuneri vizând JPY LIBOR ale cel puțin uneia dintre băncile respective. În cazul încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010, această comunicare și/sau primire de informații se referea și la anumite propuneri viitoare vizând Euroyen TIBOR ale cel puțin uneia dintre băncile respective. |
| --- | --- |

(b)

Traderii din cadrul băncilor care au participat la încălcările respective au transmis și/sau au primit unii de la alții (în cazul [entitate care nu este destinatar al deciziei] și [entitate care nu este destinatar al deciziei] în cadrul încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 – în mod indirect – prin intermediul brokerului ICAP) în anumite situații, informații sensibile din punct de vedere comercial referitoare fie la poziții de tranzacționare, fie la viitoarele propuneri vizând JPY LIBOR ale cel puțin uneia dintre băncile respective. În cazul încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010, această comunicare și/sau primire de informații se referea și la anumite propuneri viitoare vizând Euroyen TIBOR ale cel puțin uneia dintre băncile respective.

2.3.2.   
  Facilitarea diferitelor încălcări de către grupurile de intermediere a tranzacțiilor în numerar

2.3.2.1.   Facilitarea de către [entitate care nu este destinatar al deciziei]

| (16) | [entitate care nu este destinatar al deciziei] a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009, de la 29 iunie 2009 până la 10 august 2009, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], [entitate care nu este destinatar al deciziei] a promis să contacteze, iar în unele ocazii chiar a contactat, o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, cu scopul de a le influența propunerile privind JPY LIBOR. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță. |
| --- | --- |

(16)

[entitate care nu este destinatar al deciziei] a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009, de la 29 iunie 2009 până la 10 august 2009, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], [entitate care nu este destinatar al deciziei] a promis să contacteze, iar în unele ocazii chiar a contactat, o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, cu scopul de a le influența propunerile privind JPY LIBOR. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță.

2.3.2.2.   Facilitarea de către ICAP

| (17) | ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2007, de la 14 august 2007 până la 1 noiembrie 2007, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță. |
| --- | --- |

(17)

ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2007, de la 14 august 2007 până la 1 noiembrie 2007, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță.

| (18) | ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2008, de la 28 august 2008 până la 3 noiembrie 2008, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță. |
| --- | --- |

(18)

ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2008, de la 28 august 2008 până la 3 noiembrie 2008, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță.

| (19) | ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009, de la 22 mai 2009 până la 10 august 2009, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță. |
| --- | --- |

(19)

ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009, de la 22 mai 2009 până la 10 august 2009, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță.

| (20) | ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010, de la 3 martie 2010 până la 22 iunie 2010, funcționând drept canal de comunicare între un trader al [entitate care nu este destinatar al deciziei] și un trader al [entitate care nu este destinatar al deciziei], facilitând astfel practici anticoncurențiale între acestea. |
| --- | --- |

(20)

ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010, de la 3 martie 2010 până la 22 iunie 2010, funcționând drept canal de comunicare între un trader al [entitate care nu este destinatar al deciziei] și un trader al [entitate care nu este destinatar al deciziei], facilitând astfel practici anticoncurențiale între acestea.

| (21) | ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010, de la 7 aprilie 2010 până la 7 iunie 2010, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță. |
| --- | --- |

(21)

ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010, de la 7 aprilie 2010 până la 7 iunie 2010, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță.

| (22) | ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 cu privire la YIRD care se raportau la JPY LIBOR (5), de la 28 aprilie 2010 până la 2 iunie 2010, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță. |
| --- | --- |

(22)

ICAP a facilitat încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 cu privire la YIRD care se raportau la JPY LIBOR (5), de la 28 aprilie 2010 până la 2 iunie 2010, prin care, la solicitarea [entitate care nu este destinatar al deciziei], ICAP a încercat să influențeze o serie de bănci din cadrul grupului pentru JPY LIBOR care nu au participat la încălcare, să propună rate JPY LIBOR în conformitate cu cerințele [entitate care nu este destinatar al deciziei] (i) prin transmiterea unor informații înșelătoare către acestea prin intermediul așa-numitelor „Run Thrus” și/sau (ii) contactându-le în mod direct. [entitate care nu este destinatar al deciziei] nu a avut cunoștință de această circumstanță.

2.3.3.   
  Aria geografică

| (23) | Aria geografică a fiecăreia dintre cele șase încălcări și pentru toți participanții la acestea a fost întregul SEE. |
| --- | --- |

(23)

Aria geografică a fiecăreia dintre cele șase încălcări și pentru toți participanții la acestea a fost întregul SEE.

2.4.   Măsuri de remediere

| (24) | Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile (6). Comisia impune amenzi întreprinderilor care sunt vizate de prezenta decizie. |
| --- | --- |

(24)

Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile (6). Comisia impune amenzi întreprinderilor care sunt vizate de prezenta decizie.

2.4.1.   
  Cuantumul de bază al amenzii

| (25) | Orientările privind amenzile oferă numai îndrumări limitate cu privire la modul de calculare a amenzilor care pot fi impuse facilitatorilor precum ICAP, care nu a fost activ în mod direct în sectorul acoperit de cartel, respectiv instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, în sensul încălcărilor. Prin urmare, cuantumul de bază pentru ICAP pentru fiecare încălcare este stabilit în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1/2003, cu jurisprudența și cu punctul 37 din Orientările din 2006 privind amenzile, reflectând gravitatea, durata și natura implicării sale, precum și necesitatea asigurării unui efect suficient de disuasiv al amenzilor. |
| --- | --- |

(25)

Orientările privind amenzile oferă numai îndrumări limitate cu privire la modul de calculare a amenzilor care pot fi impuse facilitatorilor precum ICAP, care nu a fost activ în mod direct în sectorul acoperit de cartel, respectiv instrumente financiare derivate pe rata dobânzii, în sensul încălcărilor. Prin urmare, cuantumul de bază pentru ICAP pentru fiecare încălcare este stabilit în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1/2003, cu jurisprudența și cu punctul 37 din Orientările din 2006 privind amenzile, reflectând gravitatea, durata și natura implicării sale, precum și necesitatea asigurării unui efect suficient de disuasiv al amenzilor.

| (26) | În evaluarea gravității încălcărilor, Comisia ține cont de faptul că fiecare dintre încălcări reprezintă, prin însăși natura sa, una dintre cele mai grave restrângeri ale concurenței, faptul că fiecare încălcare a acoperit întregul SEE și faptul că activitățile coluzive au vizat indici financiari de referință. |
| --- | --- |

(26)

În evaluarea gravității încălcărilor, Comisia ține cont de faptul că fiecare dintre încălcări reprezintă, prin însăși natura sa, una dintre cele mai grave restrângeri ale concurenței, faptul că fiecare încălcare a acoperit întregul SEE și faptul că activitățile coluzive au vizat indici financiari de referință.

| (27) | La calcularea amenzilor care trebuie aplicate destinatarilor prezentei decizii, Comisia ia, de asemenea, în considerare durata participării ICAP în fiecare din cele șase încălcări. |
| --- | --- |

(27)

La calcularea amenzilor care trebuie aplicate destinatarilor prezentei decizii, Comisia ia, de asemenea, în considerare durata participării ICAP în fiecare din cele șase încălcări.

| (28) | În ceea ce privește fiecare dintre încălcări, Comisia ține seama de faptul că ICAP a participat la încălcare în calitate de facilitator, un rol care nu este de aceeași natură cu cel al băncilor care au participat la încălcările respective. Ca urmare, pentru determinarea cuantumului de bază al amenzii aplicate ICAP pentru fiecare încălcare, Comisia aplică un coeficient de reducere corespunzător. |
| --- | --- |

(28)

În ceea ce privește fiecare dintre încălcări, Comisia ține seama de faptul că ICAP a participat la încălcare în calitate de facilitator, un rol care nu este de aceeași natură cu cel al băncilor care au participat la încălcările respective. Ca urmare, pentru determinarea cuantumului de bază al amenzii aplicate ICAP pentru fiecare încălcare, Comisia aplică un coeficient de reducere corespunzător.

2.4.2.   
  Ajustarea cuantumului de bază: circumstanțe agravante sau atenuante

| (29) | În ceea ce privește destinatarii prezentei decizii, nu există circumstanțe agravante sau atenuante în legătură cu vreuna dintre încălcări. |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește destinatarii prezentei decizii, nu există circumstanțe agravante sau atenuante în legătură cu vreuna dintre încălcări.

2.4.3.   
  Aplicarea limitei de 10 % din cifra de afaceri

| (30) | Articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 prevede faptul că amenda aplicată pentru fiecare încălcare nu trebuie să depășească 10 % din cifra de afaceri totală a ICAP din exercițiul financiar anterior datei deciziei Comisiei. |
| --- | --- |

(30)

Articolul 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 prevede faptul că amenda aplicată pentru fiecare încălcare nu trebuie să depășească 10 % din cifra de afaceri totală a ICAP din exercițiul financiar anterior datei deciziei Comisiei.

| (31) | În acest caz, niciuna dintre amenzi nu depășește 10 % din cifra de afaceri totală realizată de ICAP în exercițiul financiar anterior datei prezentei decizii. |
| --- | --- |

(31)

În acest caz, niciuna dintre amenzi nu depășește 10 % din cifra de afaceri totală realizată de ICAP în exercițiul financiar anterior datei prezentei decizii.

3.   CONCLUZIE: cuantumul final al amenzilor individuale care urmează să fie aplicate în temeiul prezentei decizii

| (32) | S-au aplicat următoarele amenzi, în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003:






  Încălcare | Amenzi (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2007 | 1 040 000 |
| Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2008 | 1 950 000 |
| Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009 | 8 170 000 |
| Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 | 1 930 000 |
| Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 | 1 150 000 |
| Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 | 720 000 |

(32)

S-au aplicat următoarele amenzi, în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003:

Încălcare

Amenzi (în EUR)

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2007

1 040 000

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2008

1 950 000

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din perioada 2008-2009

8 170 000

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010

1 930 000

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010

1 150 000

Încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010

720 000

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  Una dintre încălcări viza, de asemenea, YIRD raportate la Euroyen TIBOR.

(3)  O foaie de calcul era transmisă în fiecare zi lucrătoare de ICAP mai multor instituții financiare, conținând informații despre ratele dobânzii la depozitele atrase pentru bănci japoneze și offshore pentru toate scadențele JPY LIBOR, precum și un tabel intitulat „libor sugerate”, care a constat în propuneri sugerate pentru JPY LIBOR pentru toate scadențele din ziua lucrătoare respectivă.

(4)  În plus, decizia adoptată la 4 decembrie 2013 a identificat și „încălcarea din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2007”, în care ICAP nu a fost implicată.

(5)  Deși practicile anticoncurențiale ale [entitate care nu este destinatar al deciziei] și ale [entitate care nu este destinatar al deciziei] în cadrul încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 au vizat YIRD raportate la JPY LIBOR și Euroyen TIBOR, facilitarea de către ICAP a încălcării din partea [entitate care nu este destinatar al deciziei]/[entitate care nu este destinatar al deciziei] din 2010 a vizat numai YIRD raportate la JPY LIBOR.

(6)  JO C 210, 1.9.2006, p. 2.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/15

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Invitație de participare la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 305/09)

| Stat membru | Suedia |
| --- | --- |
| Rutele vizate | Arvidsjaur-Stockholm (Arlanda)
  Gällivare-Stockholm (Arlanda) |
| Perioada de valabilitate a contractului | decembrie 2017-octombrie 2019 |
| Termenul-limită de depunere a ofertelor | 60 de zile de la data publicării prezentei invitații de participare la licitație |
| Adresa de la care se pot obține textul invitației de participare la licitație, precum și toate informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la procedura de achiziții publice | Pentru informații suplimentare, vă rugăm să contactați:





  Trafikverket (Administrația transporturilor din Suedia) |
| SE-781 87 Borlänge |
| SUEDIA |
| http://www.trafikverket.se/Foretag/Upphandling/Aktuella-upphandlingar/ |
| Referința RFT: CTM:146241 |
| Telefon: +46 771921921 |
| Persoane de contact: |
| Håkan Jacobsson: hakan.jacobsson@trafikverket.se |
| Anna Fällbom: anna.fallbom@trafikverket.se |

Stat membru

Suedia

Rutele vizate

Arvidsjaur-Stockholm (Arlanda)

Gällivare-Stockholm (Arlanda)

Perioada de valabilitate a contractului

decembrie 2017-octombrie 2019

Termenul-limită de depunere a ofertelor

60 de zile de la data publicării prezentei invitații de participare la licitație

Adresa de la care se pot obține textul invitației de participare la licitație, precum și toate informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la procedura de achiziții publice

Pentru informații suplimentare, vă rugăm să contactați:

Trafikverket (Administrația transporturilor din Suedia)

SE-781 87 Borlänge

SUEDIA

http://www.trafikverket.se/Foretag/Upphandling/Aktuella-upphandlingar/

Referința RFT: CTM:146241

Telefon: +46 771921921

Persoane de contact:

Håkan Jacobsson: hakan.jacobsson@trafikverket.se

Anna Fällbom: anna.fallbom@trafikverket.se

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/16

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8630 – Blackstone/MassMutual/Cambourne/Rothesay)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 305/10)

| 1. | La data de 8 septembrie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse.
  Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:






  — | Cambourne Life Investment Pte. Ltd. (Singapore), controlată de GIC Pte. Ltd; |
| --- | --- | --- |

1.

La data de 8 septembrie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

—

Cambourne Life Investment Pte. Ltd. (Singapore), controlată de GIC Pte. Ltd;

| — | Massachusetts Mutual Life Insurance Company (Statele Unite); |
| --- | --- |

—

Massachusetts Mutual Life Insurance Company (Statele Unite);

| — | Rothesay HoldCo UK Ltd (Regatul Unit). |
| --- | --- |

—

Rothesay HoldCo UK Ltd (Regatul Unit).

Cambourne Life Investment Pte. Ltd („Cambourne”) și Massachusetts Mutual Life Insurance Company („MassMutual”) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Rothesay HoldCo UK Ltd din Regatul Unit („Rothesay”), la care Blackstone Group LP („Blackstone”) este deja acționar majoritar. Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Blackstone: gestionarea de active;
  —   în cazul întreprinderii Cambourne: companie controlată, în ultimă instanță, de GIC Pte. Ltd, care se ocupă cu gestionarea de investiții la nivel mondial;
  —   în cazul întreprinderii MassMutual: asigurări de viață, pensii și produse de investiții, activă în principal în Statele Unite;
  —   în cazul întreprinderii Rothesay: asigurări, în special transferuri de risc privind beneficiile de tip pensii în Regatul Unit. Rothesay oferă o gamă de produse, inclusiv: (i) soluții de asigurare „buy-out”; (ii) soluții de asigurare „buy-in”; și (iii) swap-uri pe longevitate. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Blackstone: gestionarea de active;

—   în cazul întreprinderii Cambourne: companie controlată, în ultimă instanță, de GIC Pte. Ltd, care se ocupă cu gestionarea de investiții la nivel mondial;

—   în cazul întreprinderii MassMutual: asigurări de viață, pensii și produse de investiții, activă în principal în Statele Unite;

—   în cazul întreprinderii Rothesay: asigurări, în special transferuri de risc privind beneficiile de tip pensii în Regatul Unit. Rothesay oferă o gamă de produse, inclusiv: (i) soluții de asigurare „buy-out”; (ii) soluții de asigurare „buy-in”; și (iii) swap-uri pe longevitate.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.
  În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Următoarea trimitere trebuie specificată întotdeauna:
  M.8630 – Blackstone/MassMutual/Cambourne/Rothesay
  Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:





  E-mail: |
| --- | --- |
| COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| Fax: |
| +32 22964301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Următoarea trimitere trebuie specificată întotdeauna:

M.8630 – Blackstone/MassMutual/Cambourne/Rothesay

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail:

COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax:

+32 22964301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/18

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8102 – Valeo/FTE Group)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 305/11)

| 1. | La data de 7 septembrie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Valeo Holding GmbH (Germania), controlată de Valeo S.A. („Valeo”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi FTE Group Holding GmbH („FTE”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.
  Aceeași concentrare a fost deja notificată Comisiei Europene la 10 octombrie 2016, însă notificarea a fost apoi retrasă la 29 noiembrie 2016. |
| --- | --- |

1.

La data de 7 septembrie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Valeo Holding GmbH (Germania), controlată de Valeo S.A. („Valeo”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi FTE Group Holding GmbH („FTE”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

Aceeași concentrare a fost deja notificată Comisiei Europene la 10 octombrie 2016, însă notificarea a fost apoi retrasă la 29 noiembrie 2016.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Valeo: proiectarea, fabricarea și vânzarea de echipamente auto, printre care se numără, în special, sistemele termice, sistemele de propulsie, sistemele de asigurare a confortului și de asistență la condus, precum și sistemele de vizibilitate;
  —   în cazul întreprinderii FTE: proiectarea, fabricarea și vânzarea de (i) produse de acționare a ambreiajului; (ii) produse de acționare a frânei; (iii) pompe de ulei pentru transmisia electrică și alte componente pentru cutiile de viteze și grupurile motopropulsoare bazate pe tehnologia electrohidraulică. FTE desfășoară, de asemenea, activități în sectorul refabricării calibrelor de frână. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Valeo: proiectarea, fabricarea și vânzarea de echipamente auto, printre care se numără, în special, sistemele termice, sistemele de propulsie, sistemele de asigurare a confortului și de asistență la condus, precum și sistemele de vizibilitate;

—   în cazul întreprinderii FTE: proiectarea, fabricarea și vânzarea de (i) produse de acționare a ambreiajului; (ii) produse de acționare a frânei; (iii) pompe de ulei pentru transmisia electrică și alte componente pentru cutiile de viteze și grupurile motopropulsoare bazate pe tehnologia electrohidraulică. FTE desfășoară, de asemenea, activități în sectorul refabricării calibrelor de frână.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8102 – Valeo/FTE Group, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene, cu referința M.8102 – Valeo/FTE Group, prin fax (+32 22964301), prin e-mail, la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu, sau prin poștă, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/19

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.8638 – Shell Midstream Partners/Crestwood Permian Basin Holdings/Crestwood Permian Basin)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2017/C 305/12)

| 1. | La data de 8 septembrie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse.
  Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:






  — | Shell Midstream Partners (Shell Midstream, Statele Unite ale Americii, SUA), controlată de întreprinderea Royal Dutch Shell plc („Shell”, Regatul Unit); |
| --- | --- | --- |

1.

La data de 8 septembrie 2017, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

—

Shell Midstream Partners (Shell Midstream, Statele Unite ale Americii, SUA), controlată de întreprinderea Royal Dutch Shell plc („Shell”, Regatul Unit);

| — | Crestwood Permian Basin Holdings (SUA), controlată de First Reserve Management LP („First Reserve, Insulele Cayman) și Crestwood Equity Partners LP (Crestwood, SUA); |
| --- | --- |

—

Crestwood Permian Basin Holdings (SUA), controlată de First Reserve Management LP („First Reserve, Insulele Cayman) și Crestwood Equity Partners LP (Crestwood, SUA);

| — | Crestwood Permian Basin LLC (SUA) controlată de Crestwood Permian Basin Holdings. |
| --- | --- |

—

Crestwood Permian Basin LLC (SUA) controlată de Crestwood Permian Basin Holdings.

Shell Midstream dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Crestwood Permian Basin. Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Shell: grup mondial de societăți din domeniul energiei și petrochimiei, listată la Bursa din Londra, din Amsterdam și din New York; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Shell: grup mondial de societăți din domeniul energiei și petrochimiei, listată la Bursa din Londra, din Amsterdam și din New York;

| — | în cazul întreprinderii Crestwood Permian Basin Holdings: asociație în participațiune, controlată de First Reserve și Crestwood, care, în prezent, este unicul proprietar al întreprinderii Crestwood Permian Basin; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Crestwood Permian Basin Holdings: asociație în participațiune, controlată de First Reserve și Crestwood, care, în prezent, este unicul proprietar al întreprinderii Crestwood Permian Basin;

| — | în cazul întreprinderii Crestwood Permian Basin: a fost înființată pentru a construi, a deține și a exploata un sistem de colectare a gazelor naturale în Bazinul Permian, situat în partea de vest a SUA. Aceasta va furniza servicii de colectare, deshidratare, compresie și manipulare a lichidelor. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Crestwood Permian Basin: a fost înființată pentru a construi, a deține și a exploata un sistem de colectare a gazelor naturale în Bazinul Permian, situat în partea de vest a SUA. Aceasta va furniza servicii de colectare, deshidratare, compresie și manipulare a lichidelor.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.
  În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Următoarea trimitere trebuie specificată întotdeauna:
  M.8638 – Shell Midstream Partners/Crestwood Permian Basin Holdings/Crestwood Permian Basin
  Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:





  E-mail: |
| --- | --- |
| COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| Fax |
| +32 229-64301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Următoarea trimitere trebuie specificată întotdeauna:

M.8638 – Shell Midstream Partners/Crestwood Permian Basin Holdings/Crestwood Permian Basin

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail:

COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax

+32 229-64301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/20

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2017/C 305/13)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„PANE DI MATERA”

Nr. UE: PGI-IT-02100 – 10.12.2015

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Consorzio di Tutela del Pane di Matera IGP |
| --- |
| Via De Amicis n. 54 |
| 75100 Matera |
| ITALIA |

Consorzio di Tutela del Pane di Matera IGP

Via De Amicis n. 54

75100 Matera

ITALIA

Consorzio di Tutela del Pane di Matera IGP are legitimitatea de a depune o cerere de modificare în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Decretul Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere nr. 12511 din 14 octombrie 2013.

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| — | ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — | ☐ | Aria geografică |
| — | ☐ | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de producție |
| — | ☐ | Legătura |
| — | ☐ | Etichetarea |
| — | ☒ | Altele [ambalarea, organismul de control, aria geografică] |

—

☐

Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—

☐

Aria geografică

—

☐

Dovada originii

—

☒

Metoda de producție

—

☐

Legătura

—

☐

Etichetarea

—

☒

Altele [ambalarea, organismul de control, aria geografică]

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| — | ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |

—

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

5.   Modificare (modificări)

Descrierea produsului

| — | Următoarea teză de la articolul 2 din caietul de sarcini în vigoare:

  „Acest sistem prevede că se utilizează doar făină grișată de grâu dur (Triticum durum), iar caracteristicile calitative ale făinii trebuie să respecte următorii parametri:






  Gluten (%) | Valoare ≥ 11 |
| --- | --- | --- |
| Indice de galben | Valoare ≥ 21 |
| Umiditate (%) | Valoare ≤ 15,50 |
| Cenuși (% în substanța uscată) | Valoare ≤ 2 % în substanța uscată” |

—

Următoarea teză de la articolul 2 din caietul de sarcini în vigoare:

„Acest sistem prevede că se utilizează doar făină grișată de grâu dur (Triticum durum), iar caracteristicile calitative ale făinii trebuie să respecte următorii parametri:

Gluten (%)

Valoare ≥ 11

Indice de galben

Valoare ≥ 21

Umiditate (%)

Valoare ≤ 15,50

Cenuși (% în substanța uscată)

Valoare ≤ 2 % în substanța uscată”

se înlocuiește cu următoarea teză de la articolul 2 din caietul de sarcini modificat:

„Acest sistem prevede că se utilizează doar făină grișată remăcinată și/sau griș din grâu dur (Triticum durum), iar caracteristicile calitative ale făinii sau grișului trebuie să respecte următorii parametri:

| Proteine (%) azot × 5,70  (*2) | Valoare ≥ 11 |
| --- | --- |
| Indice de galben (*1) | Valoare ≥ 20 |
| Umiditate (%) (*2) | Valoare ≤ 14,50 |
| Cenuși (% în substanța uscată) (*2) | Valoare ≤ 1,35 % în substanța uscată |

Proteine (%) azot × 5,70  (*2)

Valoare ≥ 11

Indice de galben (*1)

Valoare ≥ 20

Umiditate (%) (*2)

Valoare ≤ 14,50

Cenuși (% în substanța uscată) (*2)

Valoare ≤ 1,35 % în substanța uscată

Se specifică faptul că, pentru producția de „Pane di Matera”, se poate utiliza făină grișată remăcinată și/sau griș din grâu dur. Această precizare îmbunătățește descrierea materiei prime utilizate pentru producția de „Pane di Matera”. Utilizarea grișului pentru producția de pâine este o practică răspândită în sectorul panificației, mai ales în regiunile meridionale ale Italiei, inclusiv în provincia Matera. Așadar, având în vedere solicitarea producătorilor, se consideră că nu există elemente care să împiedice utilizarea grișului din grâu dur pentru producția de „Pane di Matera” IGP.

În plus, sunt mai bine definiți și actualizați parametrii chimici ai făinurilor grișate și ai grișului. Mai exact:

| — | glutenul este înlocuit cu procentajul de proteine, care rămâne 11 %, și este indicată metoda de determinare; |
| --- | --- |

—

glutenul este înlocuit cu procentajul de proteine, care rămâne 11 %, și este indicată metoda de determinare;

| — | indicele de galben este redus de la ≥ 21 la ≥ 20 și este precizată tehnica de determinare; |
| --- | --- |

—

indicele de galben este redus de la ≥ 21 la ≥ 20 și este precizată tehnica de determinare;

| — | umiditatea este redusă de la ≤ 15,50 % la ≤ 14,50 %, pentru ca granulele să fie de calitate mai bună și mai bine conservate; |
| --- | --- |

—

umiditatea este redusă de la ≤ 15,50 % la ≤ 14,50 %, pentru ca granulele să fie de calitate mai bună și mai bine conservate;

| — | cenușile sunt reduse de la ≤ 2 % la ≤ 1,35 % și este indicată metoda de determinare. |
| --- | --- |

—

cenușile sunt reduse de la ≤ 2 % la ≤ 1,35 % și este indicată metoda de determinare.

Redefinirea parametrilor chimici ai făinurilor grișate și ai grișului, astfel cum se propune în modificare, permite adecvarea caietului de sarcini al produsului la caracteristicile materiilor prime utilizate pentru producția de „Pane di Matera” IGP.

| — | Următoarele tabele:

  „Compoziția produsului «Pane di Matera», pentru 100 g | Interval de variabilitate |
| --- | --- | --- |
| Proteine (2) | 8,2 ÷ 8,3 |
| Glucide | 51,3 ÷ 53,4 |
| din care fibre (total) | 2,9 ÷ 3,7 |
| Grăsimi | 1,0 ÷ 1,2 |
| Cenuși (% în substanța uscată) | 2,24 ÷ 2,51 |

—

Următoarele tabele:

„Compoziția produsului «Pane di Matera», pentru 100 g

Interval de variabilitate

Proteine (2)

8,2 ÷ 8,3

Glucide

51,3 ÷ 53,4

din care fibre (total)

2,9 ÷ 3,7

Grăsimi

1,0 ÷ 1,2

Cenuși (% în substanța uscată)

2,24 ÷ 2,51

Caracteristicile senzoriale ale eșantioanelor de «Pane di Matera»

| Descriptori senzoriali | Cuprinși între |
| --- | --- |
| Caracterul crocant al cojii | 4,8 și 5,7 |
| Miros acid | 1,3 și 1,6 |
| Miros de ars | 3,2 și 4,3 |
| Gust acid | 1,3 și 2,0 ” |

Descriptori senzoriali

Cuprinși între

Caracterul crocant al cojii

4,8 și 5,7

Miros acid

1,3 și 1,6

Miros de ars

3,2 și 4,3

Gust acid

1,3 și 2,0 ”

se modifică după cum urmează:

„Compoziția produsului «Pane di Matera», pentru 100 g

| Proteine (%) azot × 5,70 | Valoare ≥ 8,1 |
| --- | --- |
| Glucide (%) | Valoare ≥ 51,3 |
| Din care fibre (%) | Valoare ≥ 2,9 |
| Grăsimi (%) | Valoare ≥ 1,0 |
| Cenuși (% în substanța uscată) | Valoare ≥ 2,24 ” |

Proteine (%) azot × 5,70

Valoare ≥ 8,1

Glucide (%)

Valoare ≥ 51,3

Din care fibre (%)

Valoare ≥ 2,9

Grăsimi (%)

Valoare ≥ 1,0

Cenuși (% în substanța uscată)

Valoare ≥ 2,24 ”

Modificarea tabelului referitor la compoziția produsului „Pane di Matera” este necesară din cauza unei variații progresive a caracteristicilor materiilor prime disponibile pe piață, observată de brutari. Deși se menține obligația de a se utiliza făină grișată și griș remăcinat care să provină în proporție de cel puțin 20 % din ecotipuri și soiuri locale, producătorii au posibilitatea de a avea valori mai ridicate pentru proteine, glucide, grăsimi și cenuși, pentru a se putea utiliza și noile soiuri de grâu dur introduse pe piață și pentru a li se permite producătorilor să își extindă, în cadrul celor 80 de procente rămase, gama de făină grișată și griș de utilizat în procesul de producție a pâinii „Pane di Matera”.

„Profilul senzorial al «Pane di Matera IGP»

| Descriptori senzoriali | Valoare inferioară | Valoare superioară |
| --- | --- | --- |
| Miros acid | 1,0 | 2,0 |
| Miros de ars | 3,0 | 4,5 |
| Gust acid | 1,0 | 2,5 |
| Caracterul crocant al cojii | 4,5 | 6,0 |

Descriptori senzoriali

Valoare inferioară

Valoare superioară

Miros acid

1,0

2,0

Miros de ars

3,0

4,5

Gust acid

1,0

2,5

Caracterul crocant al cojii

4,5

6,0

Pentru stabilirea caracteristicilor senzoriale ale pâinii «Pane di Matera» IGP se face referire la următoarele standarde: ISO 13299:2016; ISO 8589:2007; ISO 5492:2008; ISO/IEC 17025:2005.”

Intervalele valorilor definite pentru descriptorii senzoriali ai pâinii „Pane di Matera” au fost extinse pe baza experienței de producție a brutarilor. Pentru mai multă precizie, s-a considerat oportun să se indice în caietul de sarcini metodele oficiale de stabilire a profilului senzorial al pâinii „Pane di Matera”.

| — | A fost eliminat următorul tabel:

  „Volumul specific al formelor și viteza de întărire a miezului în cazul eșantioanelor de «Pane di Matera» pe parcursul a șapte zile de păstrare.







  Eșantioane de pâine | Volum specific (dm3/kg) | durata/ziua consistența (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 4,44 b | 1,70 |
| B | 3,80 ab | 1,57 |
| C | 3,70 a | 3,08 |
| D | 3,64 a | 3,77 |

—

A fost eliminat următorul tabel:

„Volumul specific al formelor și viteza de întărire a miezului în cazul eșantioanelor de «Pane di Matera» pe parcursul a șapte zile de păstrare.

Eșantioane de pâine

Volum specific (dm3/kg)

durata/ziua consistența (3)

A

4,44 b

1,70

B

3,80 ab

1,57

C

3,70 a

3,08

D

3,64 a

3,77

Pe lângă că permite diminuarea sarcinii de efectuare a analizelor și reducerea costurilor economice aferente suportate de producători, eliminarea tabelului este necesară având în vedere modificările propuse și în special lărgirea intervalului referitor la greutate. Rezultatele indicate în tabel sunt imprecise, deoarece nu țin seama de modificările efectuate. Așadar, s-a considerat oportun să se elimine tabelul, lăsându-se, totuși, în seama producătorilor determinarea caracteristicilor de conservare ale produsului „Pane di Matera” în raport cu dimensiunea acestuia, cu respectarea duratelor indicate la articolul 6 din caietul de sarcini.

A fost modificată descrierea pâinii „Pane di Matera” la momentul comercializării. Următorul paragraf de la articolul 7 din caietul de sarcini și punctul corespunzător 3.2 din documentul unic:

„La momentul comercializării, «Pane di Matera» trebuie să corespundă următoarelor caracteristici:

| — | formă de corn sau de pâine înaltă; |
| --- | --- |

—

formă de corn sau de pâine înaltă;

| — | greutate de 1 kg și 2 kg; |
| --- | --- |

—

greutate de 1 kg și 2 kg;

| — | grosime a cojii de minimum 3 mm; |
| --- | --- |

—

grosime a cojii de minimum 3 mm;

| — | miez de culoare galben-pai, cu găurele caracteristice; |
| --- | --- |

—

miez de culoare galben-pai, cu găurele caracteristice;

umiditate de maximum 33 %.”,

se modifică după cum urmează:

„La momentul comercializării, «Pane di Matera» trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| — | formă de corn sau de pâine înaltă; |
| --- | --- |

—

formă de corn sau de pâine înaltă;

| — | greutate între 500 g și 10 kg; |
| --- | --- |

—

greutate între 500 g și 10 kg;

| — | grosime a cojii de minimum 3 mm; |
| --- | --- |

—

grosime a cojii de minimum 3 mm;

| — | miez de culoare galben-pai, cu găurele caracteristice; |
| --- | --- |

—

miez de culoare galben-pai, cu găurele caracteristice;

| — | marcare a aluatului cu majusculele «MT» în partea de deasupra înainte de coacere, cu ajutorul unei ștampile cu presiune.” |
| --- | --- |

—

marcare a aluatului cu majusculele «MT» în partea de deasupra înainte de coacere, cu ajutorul unei ștampile cu presiune.”

Parametrii referitori la umiditate sunt cei prevăzuți de normele cu caracter obligatoriu.

Mai exact, pentru a răspunde noilor exigențe ale consumatorilor și ale sectorului alimentației publice, a fost lărgit intervalul referitor la greutate, trecându-se de la 1 și 2 kg la 500 g-10 kg. Această modificare urmărește să răspundă pe de o parte exigenței nucleelor familiale mici, care doresc pâini mici, pentru a evita irosirea, și pe de altă parte sectorului alimentației publice, care solicită pâini mari ce au o durată de conservare mai lungă și ce se pretează mai bine la feliere.

Nivelul de umiditate de maximum 33 % a fost eliminat și se face trimitere la normele obligatorii (articolul 16 din Legea nr. 580 din 4 iulie 1967).

În plus, printre caracteristicile produsului este introdusă prezența marcajului sub forma siglei „MT”, care permite recunoașterea produsului cu mai mare ușurință. Sigla „MT” este imprimată în partea de deasupra a aluatului, înainte de coacere, cu ajutorul unei ștampile cu presiune.

Metoda de producție

Metoda de producție

Prepararea maielei

| — | Pentru a se permite punerea aluatului la dospit în alte recipiente, mai compatibile cu normele referitoare la igienă, exprimarea „cilindru de iută înalt și îngust” se înlocuiește cu exprimarea „recipient gradat pentru alimente”. |
| --- | --- |

—

Pentru a se permite punerea aluatului la dospit în alte recipiente, mai compatibile cu normele referitoare la igienă, exprimarea „cilindru de iută înalt și îngust” se înlocuiește cu exprimarea „recipient gradat pentru alimente”.

| — | Cantitatea de apă utilizată în aluat se modifică de la 40 la 50 % din greutatea aluatului, prin efectul diminuării umidității făinii grișate remăcinate și/sau a grișului. |
| --- | --- |

—

Cantitatea de apă utilizată în aluat se modifică de la 40 la 50 % din greutatea aluatului, prin efectul diminuării umidității făinii grișate remăcinate și/sau a grișului.

| — | Următorul paragraf a fost eliminat în favoarea unei formulări mai clare și mai practice pentru producători:

  „Maiaua poate fi utilizată cel mult pentru trei reînnoiri. Reînnoirea constă în utilizarea unei părți a aluatului inițial, dospit în prealabil, care se adaugă la un alt aluat din făină grișată și apă care trebuie să dospească pentru următoarea producție de pâine. În raport cu aluatul, procentajele de drojdie și de făină grișată sunt de aproximativ 7-8 % și, respectiv, 45-47 %. Prin adăugarea de apă și de făină grișată remăcinată de grâu dur, cele trei reînnoiri permit majorarea masei fermentate cu aproximativ 15-25 % față de cantitatea de făină grișată remăcinată de grâu dur de pus în aluat. La încheierea dospirii, o parte din aluat (între 1,2 și 1,8 %, în funcție de temperatura ambientală) se păstrează la 3-5 °C pentru producția următoare.”

  Acest paragraf se înlocuiește cu paragraful următor:

  „Cantitatea de maia de producție destinată utilizării în procesul de panificație se obține prin adăugarea de apă și făină grișată la o parte din maiaua inițială: această operațiune poate fi repetată de maximum trei ori înainte de încorporarea maielei în aluatul de pâine. O parte din maiaua de producție este conservată în frigider, la temperaturi pozitive, pentru producția de pâine din ziua următoare.” |
| --- | --- |

—

Următorul paragraf a fost eliminat în favoarea unei formulări mai clare și mai practice pentru producători:

„Maiaua poate fi utilizată cel mult pentru trei reînnoiri. Reînnoirea constă în utilizarea unei părți a aluatului inițial, dospit în prealabil, care se adaugă la un alt aluat din făină grișată și apă care trebuie să dospească pentru următoarea producție de pâine. În raport cu aluatul, procentajele de drojdie și de făină grișată sunt de aproximativ 7-8 % și, respectiv, 45-47 %. Prin adăugarea de apă și de făină grișată remăcinată de grâu dur, cele trei reînnoiri permit majorarea masei fermentate cu aproximativ 15-25 % față de cantitatea de făină grișată remăcinată de grâu dur de pus în aluat. La încheierea dospirii, o parte din aluat (între 1,2 și 1,8 %, în funcție de temperatura ambientală) se păstrează la 3-5 °C pentru producția următoare.”

Acest paragraf se înlocuiește cu paragraful următor:

„Cantitatea de maia de producție destinată utilizării în procesul de panificație se obține prin adăugarea de apă și făină grișată la o parte din maiaua inițială: această operațiune poate fi repetată de maximum trei ori înainte de încorporarea maielei în aluatul de pâine. O parte din maiaua de producție este conservată în frigider, la temperaturi pozitive, pentru producția de pâine din ziua următoare.”

Procesul de producție – ingredientele

| — | Cantitatea minimă de sare utilizată în procesul de producție se reduce de la 2,5 la 2 kg, în conformitate cu noile indicații dietetice. |
| --- | --- |

—

Cantitatea minimă de sare utilizată în procesul de producție se reduce de la 2,5 la 2 kg, în conformitate cu noile indicații dietetice.

| — | S-a considerat oportună eliminarea referirii la utilizarea pânzelor de bumbac sau de lână pentru acoperirea aluatului. Această modificare este necesară pentru a permite producătorilor să utilizeze și pânze din alte materiale, mai polivalente și mai adecvate din punct de vedere igienico-sanitar. Fraza:

  „După frământare, aluatul trebuie lăsat în vas timp de 25-35 de minute, acoperit cu grijă cu pânze de bumbac sau lână.”,

  se modifică după cum urmează:

  „După frământare, aluatul trebuie lăsat la dospit în vas timp de 25-35 de minute.” |
| --- | --- |

—

S-a considerat oportună eliminarea referirii la utilizarea pânzelor de bumbac sau de lână pentru acoperirea aluatului. Această modificare este necesară pentru a permite producătorilor să utilizeze și pânze din alte materiale, mai polivalente și mai adecvate din punct de vedere igienico-sanitar. Fraza:

„După frământare, aluatul trebuie lăsat în vas timp de 25-35 de minute, acoperit cu grijă cu pânze de bumbac sau lână.”,

se modifică după cum urmează:

„După frământare, aluatul trebuie lăsat la dospit în vas timp de 25-35 de minute.”

| — | Se stabilește un interval mai amplu pentru greutatea pâinilor, pentru a se răspunde atât exigențelor familiilor care preferă pâinile mai mici, cât și exigențelor sectorului alimentației publice, care preferă pâinile mai mari. Fraza:

  „Se trece apoi la cântărirea și tăierea aluatului în bucăți cu greutăți de 1,2 kg și 2,4 kg, pentru a se obține un produs finit de 1 kg, respectiv de 2 kg, valorile putând varia într-un interval de 10 %.”,

  se modifică după cum urmează:

  „Se trece apoi la cântărirea și tăierea aluatului în bucăți cu greutăți între 0,6 kg și maximum 12 kg, pentru a se obține un produs finit între 0,5 kg și maximum 10 kg, valorile putând varia într-un interval de 10 %.” |
| --- | --- |

—

Se stabilește un interval mai amplu pentru greutatea pâinilor, pentru a se răspunde atât exigențelor familiilor care preferă pâinile mai mici, cât și exigențelor sectorului alimentației publice, care preferă pâinile mai mari. Fraza:

„Se trece apoi la cântărirea și tăierea aluatului în bucăți cu greutăți de 1,2 kg și 2,4 kg, pentru a se obține un produs finit de 1 kg, respectiv de 2 kg, valorile putând varia într-un interval de 10 %.”,

se modifică după cum urmează:

„Se trece apoi la cântărirea și tăierea aluatului în bucăți cu greutăți între 0,6 kg și maximum 12 kg, pentru a se obține un produs finit între 0,5 kg și maximum 10 kg, valorile putând varia într-un interval de 10 %.”

| — | S-a considerat oportună reformularea frazei următoare pentru a se permite utilizarea în procesul de producție a altor unelte și materiale (recipiente și pânze), care sunt preferate de producători în locul meselor de lemn atât din motive legate de normele igienico-sanitare, cât și din motive tehnice. Sunt admise recipiente care pot fi din lemn sau din inox și pânze din orice material adecvat pentru uzul alimentar. Așadar, fraza:

  „După o primă modelare, efectuată manual, aceste bucăți sunt lăsate să se odihnească timp de 25-35 de minute pe mese de lemn, fiind acoperite cu o pânză de bumbac.”,

  se modifică după cum urmează:

  „După o primă modelare, efectuată manual, aceste bucăți sunt lăsate să se odihnească timp de 25-35 de minute în recipiente adecvate din lemn sau din inox. Recipientul pentru dospire și bucățile sunt acoperite cu pânze.” |
| --- | --- |

—

S-a considerat oportună reformularea frazei următoare pentru a se permite utilizarea în procesul de producție a altor unelte și materiale (recipiente și pânze), care sunt preferate de producători în locul meselor de lemn atât din motive legate de normele igienico-sanitare, cât și din motive tehnice. Sunt admise recipiente care pot fi din lemn sau din inox și pânze din orice material adecvat pentru uzul alimentar. Așadar, fraza:

„După o primă modelare, efectuată manual, aceste bucăți sunt lăsate să se odihnească timp de 25-35 de minute pe mese de lemn, fiind acoperite cu o pânză de bumbac.”,

se modifică după cum urmează:

„După o primă modelare, efectuată manual, aceste bucăți sunt lăsate să se odihnească timp de 25-35 de minute în recipiente adecvate din lemn sau din inox. Recipientul pentru dospire și bucățile sunt acoperite cu pânze.”

| — | Pentru ca produsul să fie mai ușor de recunoscut, în caietul de sarcini al produsului se introduce, prin următoarea frază, etapa marcării pâinilor cu sigla „MT”:

  „Apoi, bucățile sunt modelate manual pentru a li se da forma caracteristică a pâinii «Pane di Matera» și sunt marcate în partea de deasupra cu literele majuscule «MT» cu ajutorul unei ștampile cu presiune, după care sunt puse în cuptoare cu lemne sau cu încălzire indirectă.” |
| --- | --- |

—

Pentru ca produsul să fie mai ușor de recunoscut, în caietul de sarcini al produsului se introduce, prin următoarea frază, etapa marcării pâinilor cu sigla „MT”:

„Apoi, bucățile sunt modelate manual pentru a li se da forma caracteristică a pâinii «Pane di Matera» și sunt marcate în partea de deasupra cu literele majuscule «MT» cu ajutorul unei ștampile cu presiune, după care sunt puse în cuptoare cu lemne sau cu încălzire indirectă.”

| — | Fraza: „După o dospire finală timp de 30 de minute, bucățile se pun la copt în cuptoare cu lemne sau cu gaz” este eliminată deoarece nu este suficient de clară. De fapt, fraza se referă la etapa care precedă marcarea. Nu sunt prevăzute etape de dospire ulterioare, după modelare. Etapa de după marcare este coacerea în cuptor. |
| --- | --- |

—

Fraza: „După o dospire finală timp de 30 de minute, bucățile se pun la copt în cuptoare cu lemne sau cu gaz” este eliminată deoarece nu este suficient de clară. De fapt, fraza se referă la etapa care precedă marcarea. Nu sunt prevăzute etape de dospire ulterioare, după modelare. Etapa de după marcare este coacerea în cuptor.

| — | Pentru a se extinde tipologia cuptoarelor de utilizat pentru coacerea pâinii, s-a prevăzut înlocuirea referirii la „cuptoarele cu gaz” cu cea la „cuptoare cu încălzire indirectă”. Astfel, producătorii pot utiliza atât cuptoare cu gaz, cât și alte tipuri de cuptoare. În plus, au fost reevaluați timpii de coacere, având în vedere diversele greutăți ale pâinilor.
  Textul:

  „După o jumătate de oră de coacere în cuptorul cu lemne, se deschide gura cuptorului timp de 10-30 de minute pentru a ieși aburii; apoi, cuptorul se închide din nou, iar pâinea se lasă la copt încă o jumătate de oră. În schimb, în cazul cuptoarelor cu gaz, după o oră se deschid valvele pentru ieșirea aburilor. Cuptorul se închide din nou pentru încă o jumătate de oră, valvele rămânând deschise.”,

  se modifică după cum urmează:

  „Timpul de coacere variază în funcție de greutate și de tipul de cuptor utilizat, de la minimum 1 oră în cazul pâinilor de 500 g la maximum 4 ore și 30 de minute în cazul pâinilor de 10 kg Indiferent de tipul de pâine utilizat, în ultimele 15-30 de minute de coacere trebuie deschise tirajele sau ușa cuptorului pentru ieșirea vaporilor generați în timpul coacerii;”. |
| --- | --- |

—

Pentru a se extinde tipologia cuptoarelor de utilizat pentru coacerea pâinii, s-a prevăzut înlocuirea referirii la „cuptoarele cu gaz” cu cea la „cuptoare cu încălzire indirectă”. Astfel, producătorii pot utiliza atât cuptoare cu gaz, cât și alte tipuri de cuptoare. În plus, au fost reevaluați timpii de coacere, având în vedere diversele greutăți ale pâinilor.

Textul:

„După o jumătate de oră de coacere în cuptorul cu lemne, se deschide gura cuptorului timp de 10-30 de minute pentru a ieși aburii; apoi, cuptorul se închide din nou, iar pâinea se lasă la copt încă o jumătate de oră. În schimb, în cazul cuptoarelor cu gaz, după o oră se deschid valvele pentru ieșirea aburilor. Cuptorul se închide din nou pentru încă o jumătate de oră, valvele rămânând deschise.”,

se modifică după cum urmează:

„Timpul de coacere variază în funcție de greutate și de tipul de cuptor utilizat, de la minimum 1 oră în cazul pâinilor de 500 g la maximum 4 ore și 30 de minute în cazul pâinilor de 10 kg Indiferent de tipul de pâine utilizat, în ultimele 15-30 de minute de coacere trebuie deschise tirajele sau ușa cuptorului pentru ieșirea vaporilor generați în timpul coacerii;”.

| — | Au fost eliminate referirile la „între 2-3 mm și până chiar la 60 mm” în ceea ce privește diametrul porilor miezului. Aceste informații sunt cu totul irelevante, având în vedere variabilitatea extremă a dimensiunilor bulelor de aer care se creează în etapa dospirii pâinii. Așadar, fraza:

  „Grație ingredientelor utilizate și specificității procesului de prelucrare, produsul astfel obținut se caracterizează printr-o culoare galbenă, o porozitate tipică și foarte neuniformă (cu pori, în interiorul pâinii, care variază de la 2-3 m până chiar la 60 mm) și un gust și un miros extrem de caracteristice.”,

  se modifică după cum urmează:

  „Grație ingredientelor utilizate și specificității procesului de prelucrare, produsul astfel obținut se caracterizează printr-o culoare galbenă, o porozitate tipică și foarte neuniformă (cu pori cu diametru variabil în interiorul pâinii) și un gust și un miros extrem de caracteristice.” |
| --- | --- |

—

Au fost eliminate referirile la „între 2-3 mm și până chiar la 60 mm” în ceea ce privește diametrul porilor miezului. Aceste informații sunt cu totul irelevante, având în vedere variabilitatea extremă a dimensiunilor bulelor de aer care se creează în etapa dospirii pâinii. Așadar, fraza:

„Grație ingredientelor utilizate și specificității procesului de prelucrare, produsul astfel obținut se caracterizează printr-o culoare galbenă, o porozitate tipică și foarte neuniformă (cu pori, în interiorul pâinii, care variază de la 2-3 m până chiar la 60 mm) și un gust și un miros extrem de caracteristice.”,

se modifică după cum urmează:

„Grație ingredientelor utilizate și specificității procesului de prelucrare, produsul astfel obținut se caracterizează printr-o culoare galbenă, o porozitate tipică și foarte neuniformă (cu pori cu diametru variabil în interiorul pâinii) și un gust și un miros extrem de caracteristice.”

| — | Duratele de conservare a pâinii au fost adaptate și se face referire la noile greutăți introduse.
  Mai exact, fraza:

  „Produsul astfel obținut se poate păstra timp de șapte zile în cazul pâinii de 1 kg și timp de nouă zile în cazul pâinii de 2 kg.”,

  se modifică după cum urmează:
  „Produsul astfel obținut se poate păstra timp de șapte zile în cazul pâinii de 1 kg și timp de 14 zile în cazul pâinii de 10 kg.” În cazul pâinilor cu greutăți intermediare, durata de păstrare este stabilită de brutar, cu respectarea duratelor în zile indicate mai sus. |
| --- | --- |

—

Duratele de conservare a pâinii au fost adaptate și se face referire la noile greutăți introduse.

Mai exact, fraza:

„Produsul astfel obținut se poate păstra timp de șapte zile în cazul pâinii de 1 kg și timp de nouă zile în cazul pâinii de 2 kg.”,

se modifică după cum urmează:

„Produsul astfel obținut se poate păstra timp de șapte zile în cazul pâinii de 1 kg și timp de 14 zile în cazul pâinii de 10 kg.” În cazul pâinilor cu greutăți intermediare, durata de păstrare este stabilită de brutar, cu respectarea duratelor în zile indicate mai sus.

Ambalarea

Ambalarea

| — | Pentru a se permite utilizarea unor materiale diferite pentru ambalare, referirea la „ambalarea care trebuie să se facă fie în pungi de plastic microperforate, parțial colorate și parțial transparente, pentru a da vizibilitate produsului, fie în hârtie multistrat cu fereastră.”,
  se modifică după cum urmează:

  „Ambalarea trebuie efectuată cu peliculă microperforată din plastic de uz alimentar sau în pungă de hârtie, tot de uz alimentar.”

  Au fost eliminate detaliile referitoare la caracteristicile plasticului microperforat, pentru a se acorda producătorilor o flexibilitate sporită în ceea ce privește prezentarea produsului ambalat. |
| --- | --- |

—

Pentru a se permite utilizarea unor materiale diferite pentru ambalare, referirea la „ambalarea care trebuie să se facă fie în pungi de plastic microperforate, parțial colorate și parțial transparente, pentru a da vizibilitate produsului, fie în hârtie multistrat cu fereastră.”,

se modifică după cum urmează:

„Ambalarea trebuie efectuată cu peliculă microperforată din plastic de uz alimentar sau în pungă de hârtie, tot de uz alimentar.”

Au fost eliminate detaliile referitoare la caracteristicile plasticului microperforat, pentru a se acorda producătorilor o flexibilitate sporită în ceea ce privește prezentarea produsului ambalat.

Organism de control

Organism de control

Actualizarea informațiilor referitoare la organismul de control.

Etichetarea

Etichetarea

| — | Este reglementată reprezentarea mențiunii „pâine coaptă în cuptor cu lemne”, deja prevăzută în caietul de sarcini al produsului, prin inserarea următoarei fraze:

  „Mențiunea «pâine coaptă în cuptor cu lemne» poate figura în apropierea logoului produsului și trebuie să se poată distinge ușor de indicația geografică protejată «Pane di Matera».” |
| --- | --- |

—

Este reglementată reprezentarea mențiunii „pâine coaptă în cuptor cu lemne”, deja prevăzută în caietul de sarcini al produsului, prin inserarea următoarei fraze:

„Mențiunea «pâine coaptă în cuptor cu lemne» poate figura în apropierea logoului produsului și trebuie să se poată distinge ușor de indicația geografică protejată «Pane di Matera».”

| — | În cazul produsului destinat piețelor internaționale, se prevede că mențiunea „indicazione geografica protetta” poate fi utilizată în limba țării de destinație. Fraza inserată este următoarea:

  „În cazul produsului destinat piețelor internaționale, mențiunea «indicazione geografica protetta» poate fi utilizată în limba țării de destinație.” |
| --- | --- |

—

În cazul produsului destinat piețelor internaționale, se prevede că mențiunea „indicazione geografica protetta” poate fi utilizată în limba țării de destinație. Fraza inserată este următoarea:

„În cazul produsului destinat piețelor internaționale, mențiunea «indicazione geografica protetta» poate fi utilizată în limba țării de destinație.”

Aria geografică

Aria geografică

| — | Conținutul articolului 3 din caietul de sarcini al produsului a fost adaptat în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, al doilea paragraf, care conținea referirile la ambalare și etichetare, fiind mutat la articolul 6 din caietul de sarcini al produsului.
  Nu au fost efectuate modificări în ceea ce privește aria geografică de producție a pâinii „Pane di Matera” față de versiunea caietului de sarcini în vigoare în prezent. |
| --- | --- |

—

Conținutul articolului 3 din caietul de sarcini al produsului a fost adaptat în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, al doilea paragraf, care conținea referirile la ambalare și etichetare, fiind mutat la articolul 6 din caietul de sarcini al produsului.

Nu au fost efectuate modificări în ceea ce privește aria geografică de producție a pâinii „Pane di Matera” față de versiunea caietului de sarcini în vigoare în prezent.

DOCUMENT UNIC

„PANE DI MATERA”

„PANE DI MATERA”

Nr. UE: PGI-IT-02100 – 10.12.2015

Nr. UE: PGI-IT-02100 – 10.12.2015

DOP ( ) IGP ( X )

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Denumirea

Denumirea

„Pane di Matera”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 2.3: Pâine, produse de patiserie, prăjituri, produse de cofetărie, biscuiți și alte produse de panificație

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Pane di Matera” se poate obține doar din făină grișată remăcinată și/sau griș de grâu dur, cantitățile trebuind să corespundă următorilor parametri:

| Proteine (%) azot × 5,70  (*4) | Valoare ≥ 11 |
| --- | --- |
| Indice de galben (*3) | Valoare ≥ 20 |
| Umiditate (%) (*4) | Valoare ≤ 14,50 |
| Cenuși (% în substanța uscată) (*4) | Valoare ≤ 1,35 % în substanța uscată |

Proteine (%) azot × 5,70  (*4)

*4

Valoare ≥ 11

Indice de galben (*3)

*3

Valoare ≥ 20

Umiditate (%) (*4)

*4

Valoare ≤ 14,50

Cenuși (% în substanța uscată) (*4)

*4

Valoare ≤ 1,35 % în substanța uscată

„Pane di Matera” se caracterizează printr-o culoare galbenă, o porozitate tipică și foarte neuniformă (cu pori cu diametru variabil în interiorul pâinii) și un gust și un miros extrem de caracteristice.

La momentul comercializării, „Pane di Matera” trebuie să corespundă următoarelor caracteristici:

| — | formă de corn sau de pâine înaltă; |
| --- | --- |

—

formă de corn sau de pâine înaltă;

| — | greutate între 500 g și 10 kg; |
| --- | --- |

—

greutate între 500 g și 10 kg;

| — | grosime a cojii de minimum 3 mm; |
| --- | --- |

—

grosime a cojii de minimum 3 mm;

| — | miez de culoare galben-pai, cu găurele caracteristice; |
| --- | --- |

—

miez de culoare galben-pai, cu găurele caracteristice;

| — | marcare a aluatului cu majusculele „MT” în partea de deasupra înainte de coacere, cu ajutorul unei ștampile cu presiune. |
| --- | --- |

—

marcare a aluatului cu majusculele „MT” în partea de deasupra înainte de coacere, cu ajutorul unei ștampile cu presiune.

Parametrii referitori la umiditate sunt cei prevăzuți de normele cu caracter obligatoriu.

Compoziția produsului „Pane di Matera”, pentru 100 g

Compoziția produsului „Pane di Matera”, pentru 100 g

| Proteine (%) azot × 5,70 | Valoare ≥ 8,1 |
| --- | --- |
| Glucide (%) | Valoare ≥ 51,3 |
| Din care fibre (%) | Valoare ≥ 2,9 |
| Grăsimi (%) | Valoare ≥ 1,0 |
| Cenuși (% în substanța uscată) | Valoare ≥ 2,24 |

Proteine (%) azot × 5,70

Valoare ≥ 8,1

Glucide (%)

Valoare ≥ 51,3

Din care fibre (%)

Valoare ≥ 2,9

Grăsimi (%)

Valoare ≥ 1,0

Cenuși (% în substanța uscată)

Valoare ≥ 2,24

Profilul senzorial al „Pane di Matera”

Profilul senzorial al „Pane di Matera”

| Descriptori senzoriali | Valoare inferioară | Valoare superioară |
| --- | --- | --- |
| Miros acid | 1,0 | 2,0 |
| Miros de ars | 3,0 | 4,5 |
| Gust acid | 1,0 | 2,5 |
| Caracterul crocant al cojii | 4,5 | 6,0 |

Descriptori senzoriali

Valoare inferioară

Valoare superioară

Miros acid

1,0

2,0

Miros de ars

3,0

4,5

Gust acid

1,0

2,5

Caracterul crocant al cojii

4,5

6,0

Pentru stabilirea caracteristicilor senzoriale ale pâinii „Pane di Matera” IGP se face referire la următoarele standarde: ISO 13299:2016; ISO 8589:2007; ISO 5492:2008; ISO/IEC 17025:2005.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Minimum 20 % din făina grișată remăcinată și/sau grișul destinat(ă) utilizării în producția de „Pane di Matera” trebuie să provină din ecotipuri locale și din soiuri vechi precum Cappelli, Duro Lucano, Capeiti și Appulo cultivate pe teritoriul provinciei Matera.

Nu este admisă făina grișată derivată din organisme modificate genetic.

Ingredientele sunt următoarele:

| făină grișată remăcinată și/sau griș de grâu dur | 100 kg |
| --- | --- |
| maia de producție | 20-30 kg |
| sare | 2-3 kg |
| apă | 75-85 l |
| drojdie comprimată (Saccaromices cerevisiae) | 0,5 -1 kg |

făină grișată remăcinată și/sau griș de grâu dur

100 kg

maia de producție

20-30 kg

sare

2-3 kg

apă

75-85 l

drojdie comprimată (Saccaromices cerevisiae)

Saccaromices cerevisiae

0,5 -1 kg

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției de pâine „Pane di Matera” se desfășoară în provincia Matera.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Ambalarea trebuie efectuată cu peliculă microperforată din plastic de uz alimentar sau în pungă de hârtie, tot de uz alimentar.

Pentru a se păstra în întregime și nealterate caracteristicile care conferă caracter tipic produsului „Pane di Matera”, un rol fundamental îl are ambalarea, care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată.

Această alegere este determinată de necesitatea de a se asigura că între etapa preparării și cea a ambalării trece, potrivit tradiției, o perioadă foarte scurtă, astfel încât să se garanteze menținerea tuturor caracteristicilor specifice ale pâinii, precum și de necesitatea de a se asigura un control imediat și direct al modalităților de ambalare, care nu trebuie să fie în discordanță cu prepararea produsului și să altereze caracteristicile specifice ale acestuia. Într-adevăr, dacă produsul nu ar fi ambalat imediat, ar fi compromisă posibilitatea păstrării sale timp de cel puțin o săptămână, aceasta fiind o caracteristică specifică a produsului.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe etichetele de aplicat pe ambalaje trebuie să figureze mențiunile „Indicazione Geografica Protetta” și „Pane di Matera”. De asemenea, trebuie să figureze simbolul Uniunii și logoul produsului, care trebuie utilizate doar împreună cu indicația geografică protejată. Logoul produsului este ilustrat în cele ce urmează.

Dacă produsul a fost copt în cuptor cu lemne, indicația geografică protejată „Pane di Matera” poate fi însoțită de mențiunea „pane cotto in forno a legna” (pâine coaptă în cuptor cu lemne).

Mențiunea „pane cotto in forno a legna” poate figura în vecinătatea logoului produsului și trebuie să poată fi ușor distinsă de indicația geografică protejată „Pane di Matera”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a pâinii „Pane di Matera” cuprinde tot teritoriul provinciei Matera.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Reputația de care se bucură IGP „Pane di Matera” este legată de îmbinarea factorilor de mediu și de producție din aria de producție.

Grație acțiunilor și creativității oamenilor, care, în contextul unei tradiții consolidate, au știut să îmbine factorii de mediu cu exigențele de viață și culturale, „Pane di Matera” este produsul tipic al unei arii geografice bine delimitate și este nu doar o resursă economică primară, ci și expresia autentică a civilizației țărănești din Matera.

Mediul de producție al pâinii „Pane di Matera” influențează profund caracteristicile produsului și particularitățile acestuia, deoarece influențează compoziția calitativă a drojdiilor naturale utilizate pentru panificație, potrivirea pentru panificație a făinurilor grișate obținute din tipurile de grâu cultivate pe teritoriul numit „Collina materana” grație caracteristicilor pedologice (terenuri argiloase) și climatice (o medie anuală a precipitațiilor de 350 mm și temperaturi medii cuprinse între 5,7 și 24,1 °C), producția esențelor lemnoase utilizate în tradiționalele cuptoare cu lemne, esențe care pun în valoare parfumul și mirosul caracteristice ale produsului, și utilizarea tradițională a fructelor pentru prepararea maielei.

Pe lângă că reprezintă un simbol al tradiției țărănești din Matera, produsul „Pane di Matera” este cunoscut și apreciat de consumatori pentru perioada sa lungă de păstrare.

Elementele care confirmă originea și specificitatea pâinii „Pane di Matera” constau în referirile istorice care atestă o îndelungată tradiție de producție datând din perioada regatului Neapolelui și de mai dinainte. Deja în 1857 existau în Matera patru „maestri di centimoli”, adică patru mori. În fiecare familie de țărani, în fiecare casă, exista întotdeauna un mortar săpat în piatră utilizat pentru măcinarea grâului în familie. Prima moară industrială a apărut în 1884 și avea aproximativ 50 de muncitori și o sirenă care indica începutul și sfârșitul zilei de lucru. În acele vremuri îndepărtate, în fiecare familie trebuia să existe un cuptor privat utilizat de o singură familie sau de un grup de familii. Au apărut apoi cuptoarele publice, iar fiecare familie ducea acolo pentru copt propria pâine „făcută” în casă. Fiecare cuptor era săpat în piatră și închis ermetic. Înăuntru ardeau lemnele, cu preponderență din maquis-ul mediteraneean, care aveau și au un parfum tipic. După aranjarea propriei pâini și la închiderea ermetică a gurii cuptorului de către brutar, femeile se întorceau acasă. După aproximativ trei ore, ușa cuptorului era îndepărtată și se scoteau pâinile înalte și rotunde de culoare aurie și cu parfum inconfundabil, pe care femeile le luau înapoi, recunoscându-le după marcajul cu inițialele propriului cap de familie, aplicat pe pâine înaintea punerii în cuptor. În 1857, Pietro Antonio Ridola număra 11 cuptoare; în anii 1959-65 existau aproximativ 15. Locuitorii din Matera, care nu s-au îndepărtat de cultul pâinii nici atunci când, începând cu anii 1969-70, s-au îmbunătățit semnificativ condițiile de trai și, ca bază a alimentației, și-au făcut apariția alte alimente. Așadar, localnicii au făcut să învingă tradiția, cultura și calitatea.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție prin publicarea propunerii de modificare a caietului de sarcini al indicației geografice protejate „Pane di Matera” în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 235 din 9 octombrie 2015.

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Prodotti DOP e IGP” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP, IGP e STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(*1)  Indicele de galben trebuie stabilit prin analizarea părții de produs care rămâne pe o sită cu o deschidere a ochiurilor de 0,180 mm.

*1

(*2)  Valori determinate asupra a 100 de părți de substanță uscată.”

*2

(2)  Conținutul de proteine este determinat ca «substanțe azotate totale», prin înmulțirea conținutului de azot cu coeficientul de prelucrare de 5,7.

2

(3)  Consistența miezului a fost evaluată în funcție de duritatea acestuia, măsurată ca forța (N) necesară pentru comprimarea în proporție de 25 % a părții centrale a unei felii cu o grosime de 25 mm.”

3

(*3)  Indicele de galben trebuie stabilit prin analizarea părții de produs care rămâne pe o sită cu o deschidere a ochiurilor de 0,180 mm.

*3

(*4)  Valori determinate asupra a 100 de părți de substanță uscată.

*4

---

| 15.9.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 305/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 305/30

---

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2017/C 305/14)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI MINORE

Cerere de aprobare a unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului
   (2)

„MARRONI DEL MONFENERA”

Nr. UE: PGI-IT-02282 – 19.1.2017

DOP ( ) IGP ( X ) STG ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Associazione Produttori Marroni della Marca Trevigiana |
| --- |
| Piazza Case Rosse 14 |
| 31040 Onigo di Pederobba (TV) |
| ITALIA |
| E-mail | : | marronimonfenera.igp@pec.it
  info@asso-marronimonfenera-igp.it |

Associazione Produttori Marroni della Marca Trevigiana

Piazza Case Rosse 14

31040 Onigo di Pederobba (TV)

ITALIA

E-mail

:

marronimonfenera.igp@pec.it

info@asso-marronimonfenera-igp.it

Asociația de producători Produttori Marroni della Marca Trevigiana are dreptul să depună o cerere de modificare în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Decretul nr. 12511 din 14 octombrie 2013 al Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere.

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| — | ☒ | Descrierea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Dovada originii |
| — | ☐ | Metoda de producție |
| — | ☐ | Legătura |
| — | ☒ | Etichetarea |
| — | ☒ | Altele (ambalarea) |

—

☒

Descrierea produsului

—

☐

Dovada originii

—

☐

Metoda de producție

—

☐

Legătura

—

☒

Etichetarea

—

☒

Altele (ambalarea)

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și care nu impune modificarea documentului unic publicat. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și care impune modificarea documentului unic publicat. |
| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei STG înregistrate care trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și care nu impune modificarea documentului unic publicat.

—

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 și care impune modificarea documentului unic publicat.

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei STG înregistrate care trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

5.   Modificare (modificări)

Descrierea produsului

Următoarele două paragrafe din articolul 2 din caietul de sarcini:

| 1. | „Fruct: formă în general ovoidală, cu apex puțin pronunțat, cu una din laturi în general plată, iar cealaltă foarte convexă. Număr de fructe la kilogram: maximum 90.” [...]
  „Pot obține IGP: fructele care aparțin categoriei „extra” (dimensiunea fructului este mai mare de 3 cm; maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul atacat de insecte; maximum 3 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului) și categoriei I (dimensiunea fructului este de 2,8-3 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului).”
  și de la punctul 3.2 din documentul unic: |
| --- | --- |

1.

„Fruct: formă în general ovoidală, cu apex puțin pronunțat, cu una din laturi în general plată, iar cealaltă foarte convexă. Număr de fructe la kilogram: maximum 90.” [...]

„Pot obține IGP: fructele care aparțin categoriei „extra” (dimensiunea fructului este mai mare de 3 cm; maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul atacat de insecte; maximum 3 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului) și categoriei I (dimensiunea fructului este de 2,8-3 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului).”

și de la punctul 3.2 din documentul unic:

| 2. | „fruct: formă ovoidală, cu apex puțin pronunțat, cu una din laturi în general plată, iar cealaltă foarte convexă. Număr de fructe la kilogram: maximum 90.” [...]
  „Pot obține IGP: fructele care aparțin categoriei „extra” (dimensiunea fructului este mai mare de 3 cm; maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul atacat de insecte; maximum 3 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului) și categoriei I (dimensiunea fructului este de 2,8-3 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului).”
  se modifică după cum urmează:
  „Fruct: formă în general ovoidală, cu apex puțin pronunțat, cu una din laturi în general plată, iar cealaltă foarte convexă. Număr de fructe la kilogram: maximum 120.” [...]
  „Pot obține IGP: fructele care aparțin categoriei „extra” (dimensiunea fructului este mai mare de 3 cm; maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul atacat de insecte; maximum 3 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului), categoriei I (dimensiunea fructului este de 2,8-3 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului) și categoriei II (dimensiunea fructului este de 2,6-2,8 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului).”
  Motive:
  Modificările de la punctele 1 și 2 se datorează faptului că fructele au devenit mai mici, ceea ce înseamnă că într-un kilogram de produs intră mai multe fructe. Într-adevăr, verile deosebit de uscate din ultimii ani au rezultat în fructe mai mici, făcând necesară și comercializarea unor castane de dimensiuni mai mici sub indicația geografică protejată.
  În plus, a fost corectată o neconcordanță între descrierea formei fructului din documentul unic și cea din specificația tehnică. Fiind un produs natural, garantarea unei regularități absolute a formei nu este posibilă, fapt pentru care formularea „Fruct: formă în general ovoidală”, deja existentă în caietul de sarcini, a fost preluată în documentul unic.
  Având în vedere că celelalte caracteristici prevăzute la articolul 2 și la punctul 3.2 din documentul unic nu sunt afectate de forma sau de dimensiunea fructului, caracteristicile sale calitative specifice rămân neschimbate. Prin urmare, se consideră că modificarea poate fi clasificată ca „minoră”, în temeiul articolului 53 alineatul (2) literele (a)-(e) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

2.

„fruct: formă ovoidală, cu apex puțin pronunțat, cu una din laturi în general plată, iar cealaltă foarte convexă. Număr de fructe la kilogram: maximum 90.” [...]

„Pot obține IGP: fructele care aparțin categoriei „extra” (dimensiunea fructului este mai mare de 3 cm; maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul atacat de insecte; maximum 3 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului) și categoriei I (dimensiunea fructului este de 2,8-3 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului).”

se modifică după cum urmează:

„Fruct: formă în general ovoidală, cu apex puțin pronunțat, cu una din laturi în general plată, iar cealaltă foarte convexă. Număr de fructe la kilogram: maximum 120.” [...]

„Pot obține IGP: fructele care aparțin categoriei „extra” (dimensiunea fructului este mai mare de 3 cm; maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul atacat de insecte; maximum 3 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului), categoriei I (dimensiunea fructului este de 2,8-3 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului) și categoriei II (dimensiunea fructului este de 2,6-2,8 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului).”

Motive:

Modificările de la punctele 1 și 2 se datorează faptului că fructele au devenit mai mici, ceea ce înseamnă că într-un kilogram de produs intră mai multe fructe. Într-adevăr, verile deosebit de uscate din ultimii ani au rezultat în fructe mai mici, făcând necesară și comercializarea unor castane de dimensiuni mai mici sub indicația geografică protejată.

În plus, a fost corectată o neconcordanță între descrierea formei fructului din documentul unic și cea din specificația tehnică. Fiind un produs natural, garantarea unei regularități absolute a formei nu este posibilă, fapt pentru care formularea „Fruct: formă în general ovoidală”, deja existentă în caietul de sarcini, a fost preluată în documentul unic.

Având în vedere că celelalte caracteristici prevăzute la articolul 2 și la punctul 3.2 din documentul unic nu sunt afectate de forma sau de dimensiunea fructului, caracteristicile sale calitative specifice rămân neschimbate. Prin urmare, se consideră că modificarea poate fi clasificată ca „minoră”, în temeiul articolului 53 alineatul (2) literele (a)-(e) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

Etichetare și ambalare

Articolul 8 din caietul de sarcini – punctele 3.6 și 3.7 din documentul unic

| 3. | „Produsul trebuie ambalat în plase pentru alimente, închise în partea superioară prin lipire la cald sau prin coasere.”
  se modifică după cum urmează:
  „Produsul trebuie ambalat în plase pentru alimente sau în recipiente adecvate uzului alimentar, de diferite dimensiuni și materiale. Toate tipurile de ambalaje sunt sigilate, astfel încât fructele nu pot fi scoase fără ruperea sigiliului.” |
| --- | --- |

3.

„Produsul trebuie ambalat în plase pentru alimente, închise în partea superioară prin lipire la cald sau prin coasere.”

se modifică după cum urmează:

„Produsul trebuie ambalat în plase pentru alimente sau în recipiente adecvate uzului alimentar, de diferite dimensiuni și materiale. Toate tipurile de ambalaje sunt sigilate, astfel încât fructele nu pot fi scoase fără ruperea sigiliului.”

| 4. | „Produsul este comercializat în plase pentru alimente, în ambalaje de 1, 2, 3 (închise prin lipire la cald), 5 sau 10 kg (închise prin coasere).”
  se modifică după cum urmează:
  „Ambalajele pot cântări 0,5 kg, 1 kg, 2 kg, 3 kg, 5 kg, 10 kg sau 25 kg.”
  Motive:
  Modificările 3 și 4 reflectă necesitatea de a nu limita tipul de ambalaj, având în vedere că disponibilitatea materialului de ambalaj poate varia (de exemplu, sistemele de lipire la cald nu mai sunt disponibile pe piața italiană) și că, în viitor, alte tipuri de materiale de ambalaj ar putea deveni o opțiune, de exemplu materialele mai ecologice. Având în vedere că modificarea afectează numai ambalajul și greutatea produsului, se consideră că poate fi clasificată ca „minoră” în temeiul articolului 53 alineatul (2) literele (a)-(e) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

4.

„Produsul este comercializat în plase pentru alimente, în ambalaje de 1, 2, 3 (închise prin lipire la cald), 5 sau 10 kg (închise prin coasere).”

se modifică după cum urmează:

„Ambalajele pot cântări 0,5 kg, 1 kg, 2 kg, 3 kg, 5 kg, 10 kg sau 25 kg.”

Motive:

Modificările 3 și 4 reflectă necesitatea de a nu limita tipul de ambalaj, având în vedere că disponibilitatea materialului de ambalaj poate varia (de exemplu, sistemele de lipire la cald nu mai sunt disponibile pe piața italiană) și că, în viitor, alte tipuri de materiale de ambalaj ar putea deveni o opțiune, de exemplu materialele mai ecologice. Având în vedere că modificarea afectează numai ambalajul și greutatea produsului, se consideră că poate fi clasificată ca „minoră” în temeiul articolului 53 alineatul (2) literele (a)-(e) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| 5. | Punctul:






  „— | categoria comercială («Extra» sau «I»);” |
| --- | --- | --- |

5.

Punctul:

„—

categoria comercială («Extra» sau «I»);”

se modifică după cum urmează:

| „— | categoria comercială (Extra, I sau II);” |
| --- | --- |

„—

categoria comercială (Extra, I sau II);”

Se inserează o referință la categoria II. Având în vedere că modificarea este menită să asigure consecvența cu modificările de la punctele 1 și 2 și afectează numai etichetarea produsului, se consideră că poate fi clasificată ca „minoră” în temeiul articolului 53 alineatul (2) literele (a)-(e) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

DOCUMENT UNIC

„MARRONI DEL MONFENERA”

Nr. UE: PGI-IT-02282 – 19.1.2017

DOP ( ) IGP ( X )

1.   Denumire

„Marroni del Monfenera”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Clasa 1.6: Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate.

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Marroni del Monfenera” sunt castane în stare proaspătă provenind din ecotipul local de plante din soiul Castanea sativa Mill. var. sativa. În momentul punerii în consum, acestea trebuie să prezinte următoarele caracteristici: miez: câte unul pentru fiecare fruct, în general neted sau puțin aspru; pulpă: culoare aluniu deschis spre galben pai, consistență păstoasă/făinoasă, gust dulce și plăcut; peliculă: culoare alunie, structură peliculară fibroasă și rezistentă, pătrunzând foarte puțin în miez; pericarp: culoare maro strălucitor, cu striuri mai închise care se dezvoltă pe verticală, structură dură și rezistentă, suprafață tomentoasă cu reziduuri tomentoase de stil; hil: formă ovoidală, culoare mai deschisă decât culoarea pericarpului cu „raze” mai mult sau mai puțin evidente care se dezvoltă de la centru către margini; nu se extinde pe fețele laterale ale fructului; fruct: formă în general ovoidală, cu apex puțin pronunțat, cu una din laturi în general plată, iar cealaltă foarte convexă. Număr de fructe la kilogram: maximum 120. Învelișul conține maximum trei fructe.

Pot obține IGP: fructele care aparțin categoriei „extra” (dimensiunea fructului este mai mare de 3 cm; maximum 4 % în greutate fructe cu endocarpul atacat de insecte; maximum 3 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului), categoriei I (dimensiunea fructului este de 2,8-3 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului) și categoriei II (dimensiunea fructului este de 2,6-2,8 cm; maximum 6 % în greutate fructe cu endocarpul afectat de insecte; maximum 5 % în greutate fructe prezentând rosături ale pericarpului).

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Operațiunile de recoltare, de triere, de curățare, de clasificare pe dimensiuni și de „curatura” trebuie să aibă loc în aria geografică de producție. Produsul care nu este introdus pe piață în termen de 48 de ore de la recoltare se tratează prin „curatura”. Operațiunea constă în scufundarea „Marroni del Monfenera” în apă la temperatura ambiantă timp de maximum 9 zile. După aceea, „Marroni del Monfenera” se scot din apă și se usucă mecanic. Acest proces permite păstrarea fructelor în stare proaspătă pe o perioadă de până la 3 luni. Operațiunea de „curatura” trebuie efectuată la câteva ore de la recoltare pentru a preveni declanșarea proceselor de fermentare în interiorul mijloacelor de transport, în special în anii când recoltarea are loc în perioade cu ploaie sau atunci când temperatura este încă ridicată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul trebuie ambalat în plase pentru alimente sau în recipiente adecvate uzului alimentar, de diferite dimensiuni și materiale. Toate tipurile de ambalaje sunt sigilate astfel încât fructele nu pot fi scoase fără ruperea sigiliului. Ambalajele pot cântări 0,5 kg, 1 kg, 2 kg, 3 kg, 5 kg, 10 kg sau 25 kg.

Punerea în consum nu poate avea loc înainte de 15 septembrie în fiecare an.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Eticheta de pe ambalaje conține obligatoriu, pe lângă simbolul grafic UE, mențiunea aferentă și informațiile corespunzătoare cerințelor legii, următoarele informații: „Marroni del Monfenera”, text urmat de sigla IGP, de dimensiuni mai mari față de celelalte informații pe care le conține eticheta, cum sunt numele, denumirea comercială a întreprinderii, adresa întreprinderii care a realizat ambalarea, categoria comercială corespunzătoare (Extra, I sau II) și greutatea brută inițială.

Sigla este alcătuită din două ovale concentrice în interiorul cărora sunt reprezentate dealurile din zona Pedemontana del Grappa. Zona de câmpie de la poalele acestora este traversată de râul Piave, care segmentează sigla în două părți asimetrice. Pe malul drept și pe malul stâng al râului sunt reprezentați doi castani cu ramurile încărcate de castane. În prim plan, două capsule și zece castane așezate pe două frunze. În partea stângă, acestea depășesc puțin cadrul oval.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică a „Marroni del Monfenera” cuprinde teritoriile următoarelor comune din provincia Treviso: Borso del Grappa, Crespano del Grappa, Paderno del Grappa, Possagno, Cavaso del Tomba, Pederobba, San Zenone degli Ezzelini, Fonte, Asolo, Maser, Castelcucco, Monfumo, Cornuda, Montebelluna, Caerano di San Marco, Crocetta del Montello, Volpago del Montello, Giavera del Montello, Nervesa della Battaglia.

5.   Legătura cu aria geografică

Majoritatea terenurilor unde sunt produse „Marroni del Monfenera” fac parte din categoria nr. 21 din „Carta dei Suoli d’Italia” (hartă a tipologiei solurilor din Italia), definită astfel: „soluri brune acide, soluri brune levigate, soluri brune și litosoluri”. Este vorba de o combinație care este prezentă în această regiune numai pe zona orografică dreaptă a râului Piave, pe fâșia altimetrică a piemontului care ocupă o mare parte din aria geografică de producție. Aceste terenuri sunt caracterizate de o reacție de la acid la foarte acid, de un grad scăzut de saturație în baze și de un nivel ridicat de mineralizare a substanțelor organice. Zona are o climă de tip subalpin inferior cu un grad foarte ridicat de umiditate, fiind influențată de versanții prealpini, cu declivități pronunțate expuse spre sud. Datorită acestei conformații și expuneri specifice, masele de aer urcă dinspre câmpie provocând precipitații abundente, iar înghețurile de primăvară sunt limitate și drenarea apei în urma ploilor se produce repede. Ca urmare a acestui echilibru ecologic, condițiile privind terenurile și mediul înconjurător sunt deosebit de propice pentru cultivarea „Marroni del Monfenera”.

Caracteristicile care conferă unicitate indicației geografice protejate „Marroni del Monfenera” și care o diferențiază de alte produse aparținând aceleiași categorii de produse sunt gustul foarte dulce al pulpei, structura omogenă și compactă a fructului și consistența păstoasă și făinoasă a acestuia. Aceste caracteristici, în special gustul, sunt rezultatul compoziției chimice medii a produsului „Marroni del Monfenera”. Compararea cu compoziția chimică a altor castane, în funcție de valorile calculate de INRAN (Istituto Nazionale di Ricerca per gli Alimenti e la Nutrizione), pune în evidență în ceea ce privește „Marroni del Monfenera” o cantitate mai mare de carbohidrați, de lipide și de potasiu și o cantitate mai mică de sodiu.

Compoziția chimică a fructelor și, prin urmare, calitatea acestora, este legată de faptul că, fiind un arbore tipic acidofil, castanul beneficiază în interiorul ariei de cultivare a „Marroni del Monfenera” de prezența terenurilor piemontane în general acide a căror reacție este opusă în comparație cu terenurile limitrofe și care nu sunt prezente în alte piemonturi din regiunea Treviso. Rezultă de aici, în ceea ce privește „Marroni del Monfenera”, o cantitate mai mare de potasiu și o cantitate mai mică de sodiu comparativ cu alte castane, așa cum reiese din compararea valorilor privind compoziția chimică a celor două produse, pe baza tabelurilor realizate de INRAN pentru castane. Calitatea fructelor se datorează și faptului că abundența precipitațiilor medii anuale, care permit levigarea bazelor terenului păstrându-i aciditatea, favorizează cultura castanului; de asemenea, configurarea și expunerea specifice fâșiei piemontului reduc considerabil înghețurile de primăvară care afectează în special castanii.

Pe lângă acești factori de mediu importanți, și factorul uman joacă un rol important. „Marroni del Monfenera” este cultivat în regiune încă din Evul Mediu, fapt atestat de un document din 1351 care reglementează distribuirea recoltei între capii de familie din partea locului. Preocuparea pentru protecția culturilor de castani în aria de producție a „Marroni del Monfenera” este confirmată de asemenea prin surse notariale din secolele următoare care denunță în fața autorităților competente tăierile abuzive de castani sau prezența animalelor la pășunat în afara perioadelor admise, acest fapt compromițând recoltele de castane. Tradiția acestei culturi s-a păstrat până în zilele noastre și mulțumită faptului că s-au organizat numeroase manifestări, printre care târgul-expoziție „Marroni del Monfenera”, care a avut loc prima dată în 1970. Importanța castanelor „Marroni del Monfenera” pentru economia locală, precum și renumele acestora sunt demonstrate de numeroase evenimente organizate în fiecare an. Pe de altă parte, cu ocazia celei de a treizecea ediții a târgului-expoziție „Marroni del Monfenera”, administrația locală din comuna Pederobba, unde a avut loc acest eveniment, e emis o serie de cărți poștale și un timbru special.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din acest regulament]

Ministerul a deschis procedura națională de opoziție, prin publicarea propunerii de recunoaștere a IGP „Marroni del Monfenera” în „Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana” nr. 256 din 2 noiembrie 2016.

Textul consolidat al caietului de sarcini poate fi consultat la următoarea adresă: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Prodotti DOP e IGP” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP, IGP e STG” (în partea stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

(2)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---