# Službeni list L 309/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 309 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.30. studenoga 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 309

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.30. studenoga 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2334 оd 29. studenoga 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 u pogledu primjene praćenja odluka koje se odnose na obvezujuće informacije i uvođenja fleksibilnosti u postupke za izdavanje ili sastavljanje dokaza o podrijetlu | 1 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/2335 od 28. studenoga 2022. o izmjeni Odluke (EU) 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane | 6 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/2336 оd 28. studenoga 2022. o objavljivanju popisa u kojem se navode određene vrijednosti emisija CO2 po proizvođaču i prosječne specifične emisije CO2 iz svih novih teških vozila registriranih u Uniji u skladu s Uredbom (EU) 2019/1242 Europskog Parlamenta i Vijeća za razdoblje izvješćivanja za godinu 2020.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 8428)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2022/2337 оd 28. studenoga 2022. o europskom popisu profesionalnih bolesti | 12 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2334 оd 29. studenoga 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 u pogledu primjene praćenja odluka koje se odnose na obvezujuće informacije i uvođenja fleksibilnosti u postupke za izdavanje ili sastavljanje dokaza o podrijetlu

1

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/2335 od 28. studenoga 2022. o izmjeni Odluke (EU) 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane

6

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/2336 оd 28. studenoga 2022. o objavljivanju popisa u kojem se navode određene vrijednosti emisija CO2 po proizvođaču i prosječne specifične emisije CO2 iz svih novih teških vozila registriranih u Uniji u skladu s Uredbom (EU) 2019/1242 Europskog Parlamenta i Vijeća za razdoblje izvješćivanja za godinu 2020.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 8428)

   (
  1
  )

2

2

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 8428)

1

8

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2022/2337 оd 28. studenoga 2022. o europskom popisu profesionalnih bolesti

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 30.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 309/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2334

оd 29. studenoga 2022.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 u pogledu primjene praćenja odluka koje se odnose na obvezujuće informacije i uvođenja fleksibilnosti u postupke za izdavanje ili sastavljanje dokaza o podrijetlu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (1), a posebno njezine članke 25. i 66.,

budući da:

| (1) | U članku 20. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (2) propisano je da ako carinske formalnosti za robu obuhvaćenu odlukom o OTI-ju ispunjava korisnik odluke o OTI-ju ili neka druga osoba za njegov račun, to treba naznačiti u carinskoj deklaraciji navođenjem referentnog broja odluke o OTI-ju. Obveza navođenja referentnog broja odluke o obvezujućim informacijama o podrijetlu u carinskoj deklaraciji propisana je samo u Prilogu B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) kao napomena uz podatkovni element 12 12 001 000. |
| --- | --- |

(1)

U članku 20. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (2) propisano je da ako carinske formalnosti za robu obuhvaćenu odlukom o OTI-ju ispunjava korisnik odluke o OTI-ju ili neka druga osoba za njegov račun, to treba naznačiti u carinskoj deklaraciji navođenjem referentnog broja odluke o OTI-ju. Obveza navođenja referentnog broja odluke o obvezujućim informacijama o podrijetlu u carinskoj deklaraciji propisana je samo u Prilogu B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 (3) kao napomena uz podatkovni element 12 12 001 000.

| (2) | Kako bi se carinskim tijelima omogućilo propisno praćenje upotrebe odluke koja se odnosi na obvezujuće informacije o podrijetlu koju upotrebljava njezin korisnik te jesu li ispunjene obveze koje proizlaze iz te odluke, zahtjev za navođenje referentnog broja odluke u carinskoj deklaraciji utvrđen u članku 20. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebao bi se primjenjivati na sve odluke koje se odnose na obvezujuće informacije. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se carinskim tijelima omogućilo propisno praćenje upotrebe odluke koja se odnosi na obvezujuće informacije o podrijetlu koju upotrebljava njezin korisnik te jesu li ispunjene obveze koje proizlaze iz te odluke, zahtjev za navođenje referentnog broja odluke u carinskoj deklaraciji utvrđen u članku 20. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 trebao bi se primjenjivati na sve odluke koje se odnose na obvezujuće informacije.

| (3) | Na prvom tehničkom sastanku o prijelaznim pravilima o podrijetlu, održanom u Bruxellesu 5. veljače 2020., Unija i 20 drugih ugovornih stranaka Regionalne konvencije o pan-euro-mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla („Konvencija PEM”) (4) postigle su dogovor o privremenoj primjeni revidiranih pravila Konvencije PEM („prijelazna pravila o podrijetlu”) (5) usporedno s pravilima Konvencije PEM u razdoblju od 1. rujna 2021. do donošenja revidiranih pravila Konvencije PEM. |
| --- | --- |

(3)

Na prvom tehničkom sastanku o prijelaznim pravilima o podrijetlu, održanom u Bruxellesu 5. veljače 2020., Unija i 20 drugih ugovornih stranaka Regionalne konvencije o pan-euro-mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla („Konvencija PEM”) (4) postigle su dogovor o privremenoj primjeni revidiranih pravila Konvencije PEM („prijelazna pravila o podrijetlu”) (5) usporedno s pravilima Konvencije PEM u razdoblju od 1. rujna 2021. do donošenja revidiranih pravila Konvencije PEM.

| (4) | Od 1. rujna 2021. na snagu je već stupilo 13 bilateralnih protokola o pravilima o podrijetlu između Unije i ugovornih stranaka Konvencije PEM, čime su prijelazna pravila postala primjenjiva (6). Proces provedbe prijelaznih pravila s preostalim ugovornim strankama napreduje, pod uvjetom da stranke dovrše postupke donošenja. |
| --- | --- |

(4)

Od 1. rujna 2021. na snagu je već stupilo 13 bilateralnih protokola o pravilima o podrijetlu između Unije i ugovornih stranaka Konvencije PEM, čime su prijelazna pravila postala primjenjiva (6). Proces provedbe prijelaznih pravila s preostalim ugovornim strankama napreduje, pod uvjetom da stranke dovrše postupke donošenja.

| (5) | Cilj je prijelaznih pravila o podrijetlu uvođenje blažih pravila radi jednostavnijeg utvrđivanja statusa povlaštenog podrijetla za robu. Budući da su prijelazna pravila o podrijetlu općenito blaža od onih iz Konvencije PEM, roba koja ispunjava pravila iz Konvencije PEM mogla bi se smatrati i robom s podrijetlom u skladu s prijelaznim pravilima o podrijetlu, uz iznimku određenih poljoprivrednih proizvoda razvrstanih u poglavlje 2., poglavlja od 4. do 15., poglavlje 16. (osim prerađenih proizvoda ribarstva) te poglavlja od 17. do 24., ako prijelazna pravila o podrijetlu nisu blaža od pravila o podrijetlu iz Konvencije PEM. Stoga bi članke 61. i 62. trebalo izmijeniti kako bi se uvela mogućnost da izvoznici iz EU-a podnesu zahtjev za izdavanje potvrde o prometu ili da sastave izjavu o podrijetlu na temelju izjava dobavljača sastavljenih u kontekstu Konvencije PEM. |
| --- | --- |

(5)

Cilj je prijelaznih pravila o podrijetlu uvođenje blažih pravila radi jednostavnijeg utvrđivanja statusa povlaštenog podrijetla za robu. Budući da su prijelazna pravila o podrijetlu općenito blaža od onih iz Konvencije PEM, roba koja ispunjava pravila iz Konvencije PEM mogla bi se smatrati i robom s podrijetlom u skladu s prijelaznim pravilima o podrijetlu, uz iznimku određenih poljoprivrednih proizvoda razvrstanih u poglavlje 2., poglavlja od 4. do 15., poglavlje 16. (osim prerađenih proizvoda ribarstva) te poglavlja od 17. do 24., ako prijelazna pravila o podrijetlu nisu blaža od pravila o podrijetlu iz Konvencije PEM. Stoga bi članke 61. i 62. trebalo izmijeniti kako bi se uvela mogućnost da izvoznici iz EU-a podnesu zahtjev za izdavanje potvrde o prometu ili da sastave izjavu o podrijetlu na temelju izjava dobavljača sastavljenih u kontekstu Konvencije PEM.

| (6) | Prijelazna pravila o podrijetlu primjenjuju se usporedno s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM, čime se stvaraju dvije različite zone kumulacije. Dobavljač bi stoga u izjavi dobavljača trebao navesti pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe, čime bi se izvozniku omogućilo da utvrdi status robe s podrijetlom u skladu s ispravnim okvirom za one materijale koji ispunjavaju oba skupa pravila o podrijetlu. |
| --- | --- |

(6)

Prijelazna pravila o podrijetlu primjenjuju se usporedno s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM, čime se stvaraju dvije različite zone kumulacije. Dobavljač bi stoga u izjavi dobavljača trebao navesti pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe, čime bi se izvozniku omogućilo da utvrdi status robe s podrijetlom u skladu s ispravnim okvirom za one materijale koji ispunjavaju oba skupa pravila o podrijetlu.

| (7) | Izjava dobavljača iz priloga 22-17 i 22-18 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447 upotrebljava se za proizvode koji nemaju status povlaštenog podrijetla. Budući da se ti proizvodi mogu proizvoditi samo od materijala bez podrijetla, ispunjavanje druge točke izjave trebalo bi biti neobvezno. Stoga bi bilješke 4. i 5. Priloga 22-17 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447 i bilješke 5. i 6. Priloga 22-18 trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Izjava dobavljača iz priloga 22-17 i 22-18 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447 upotrebljava se za proizvode koji nemaju status povlaštenog podrijetla. Budući da se ti proizvodi mogu proizvoditi samo od materijala bez podrijetla, ispunjavanje druge točke izjave trebalo bi biti neobvezno. Stoga bi bilješke 4. i 5. Priloga 22-17 Provedbenoj uredbi (EU) 2015/2447 i bilješke 5. i 6. Priloga 22-18 trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | U skladu s člankom 61. stavkom 3. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 dobavljači mogu dostaviti izjave dobavljača u bilo kojem trenutku nakon isporuke robe, a u skladu s člankom 62. stavkom 2. točkom (b) te uredbe dugoročne izjave dobavljača sastavljaju se za pošiljke poslane tijekom razdoblja koje ne smije biti više od 12 mjeseci prije ili više od šest mjeseci nakon datuma izdavanja dugoročne izjave dobavljača. Kako bi se izjave dobavljača izdane prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni mogle upotrebljavati za zalihe materijala nastale nakon 1. rujna 2021., ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. rujna 2021., što je datum stupanja na snagu prijelaznih pravila o podrijetlu između Unije i nekoliko ugovornih stranaka Konvencije PEM. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 61. stavkom 3. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447 dobavljači mogu dostaviti izjave dobavljača u bilo kojem trenutku nakon isporuke robe, a u skladu s člankom 62. stavkom 2. točkom (b) te uredbe dugoročne izjave dobavljača sastavljaju se za pošiljke poslane tijekom razdoblja koje ne smije biti više od 12 mjeseci prije ili više od šest mjeseci nakon datuma izdavanja dugoročne izjave dobavljača. Kako bi se izjave dobavljača izdane prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni mogle upotrebljavati za zalihe materijala nastale nakon 1. rujna 2021., ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. rujna 2021., što je datum stupanja na snagu prijelaznih pravila o podrijetlu između Unije i nekoliko ugovornih stranaka Konvencije PEM.

| (9) | Provedbenu uredbu (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Provedbenu uredbu (EU) 2015/2447 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za carinski zakonik,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) 2015/2447 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 20.
  Praćenje odluka koje se odnose na obvezujuće informacije

  (Članak 23. stavak 5. Zakonika)

  Ako carinske formalnosti za robu obuhvaćenu odlukom koja se odnosi na obvezujuće informacije ispunjava korisnik te odluke ili neka druga osoba za njegov račun, to treba naznačiti u carinskoj deklaraciji navođenjem referentnog broja odluke.”; |
| --- | --- |

(1)

članak 20. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 20.

Praćenje odluka koje se odnose na obvezujuće informacije

(Članak 23. stavak 5. Zakonika)

Ako carinske formalnosti za robu obuhvaćenu odlukom koja se odnosi na obvezujuće informacije ispunjava korisnik te odluke ili neka druga osoba za njegov račun, to treba naznačiti u carinskoj deklaraciji navođenjem referentnog broja odluke.”;

| (2) | u članku 61. dodaju se sljedeći stavci 1.a i 1.b:

  „1.a   U trgovini između ugovornih stranaka Regionalne konvencije o pan-euro-mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla (*1) („Konvencija PEM”) u kojoj se primjenjuju dva ili više skupova pravila o podrijetlu, povlašteno podrijetlo robe može se utvrditi u skladu s jednim ili više skupova pravila o podrijetlu.
  Dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe. Ako takav pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.


  1.b   Za potrebe trgovine između ugovornih stranaka Konvencije PEM izvoznik može koristiti izjave dobavljača kao popratne isprave za podnošenje zahtjeva za izdavanje potvrde o prometu robe ili za sastavljanje izjave o podrijetlu u skladu s prijelaznim pravilima o podrijetlu (*2) koja se primjenjuju usporedno s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM, pod uvjetom da se:






  (a) | u izjavama dobavljača navodi status proizvoda s podrijetlom u skladu s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM za proizvode razvrstane u poglavlja 1., 3. i 16. (za prerađene proizvode ribarstva) i poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava; i |
| --- | --- | --- |

(2)

u članku 61. dodaju se sljedeći stavci 1.a i 1.b:

„1.a   U trgovini između ugovornih stranaka Regionalne konvencije o pan-euro-mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla (*1) („Konvencija PEM”) u kojoj se primjenjuju dva ili više skupova pravila o podrijetlu, povlašteno podrijetlo robe može se utvrditi u skladu s jednim ili više skupova pravila o podrijetlu.

Dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe. Ako takav pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.

1.b   Za potrebe trgovine između ugovornih stranaka Konvencije PEM izvoznik može koristiti izjave dobavljača kao popratne isprave za podnošenje zahtjeva za izdavanje potvrde o prometu robe ili za sastavljanje izjave o podrijetlu u skladu s prijelaznim pravilima o podrijetlu (*2) koja se primjenjuju usporedno s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM, pod uvjetom da se:

(a)

u izjavama dobavljača navodi status proizvoda s podrijetlom u skladu s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM za proizvode razvrstane u poglavlja 1., 3. i 16. (za prerađene proizvode ribarstva) i poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava; i

| (b) | ne primjenjuje kumulacija s ugovornim strankama Konvencije PEM koje primjenjuju samo Konvenciju PEM. |
| --- | --- |

(b)

ne primjenjuje kumulacija s ugovornim strankama Konvencije PEM koje primjenjuju samo Konvenciju PEM.

Izvoznik poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da su ispunjeni uvjeti za izdavanje ili sastavljanje dokaza o podrijetlu u skladu s određenim skupom pravila o podrijetlu.

(*1)  
  SL L 54, 26.2.2013., str. 1.
  "

*1

(*2)  Prijelazna pravila o podrijetlu su revidirana pravila Konvencije PEM (SL L 339, 30.12.2019., str. 1.) koja se privremeno primjenjuju usporedno s postojećim pravilima Konvencije PEM do donošenja revidiranih pravila Konvencije PEM.”;"

*2

| (3) | u članku 62. dodaju se sljedeći stavci 1.a i 1.b:

  „1.a   U trgovini između ugovornih stranaka Konvencije PEM u kojoj se primjenjuju dva ili više skupova pravila o podrijetlu, povlašteno podrijetlo robe može se utvrditi u skladu s jednim ili više skupova pravila o podrijetlu.
  Dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe. Ako takav pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.


  1.b   Za potrebe trgovine između ugovornih stranaka Konvencije PEM izvoznik može koristiti izjave dobavljača kao popratne isprave za podnošenje zahtjeva za izdavanje potvrde o prometu robe ili za sastavljanje izjave o podrijetlu u skladu s prijelaznim pravilima o podrijetlu koja se primjenjuju usporedno s pravilima Konvencije PEM, pod uvjetom da se:






  (a) | u izjavama dobavljača navodi status proizvoda s podrijetlom u skladu s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM za proizvode razvrstane u poglavlja 1., 3. i 16. (za prerađene proizvode ribarstva) i poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava; i |
| --- | --- | --- |

(3)

u članku 62. dodaju se sljedeći stavci 1.a i 1.b:

„1.a   U trgovini između ugovornih stranaka Konvencije PEM u kojoj se primjenjuju dva ili više skupova pravila o podrijetlu, povlašteno podrijetlo robe može se utvrditi u skladu s jednim ili više skupova pravila o podrijetlu.

Dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe. Ako takav pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.

1.b   Za potrebe trgovine između ugovornih stranaka Konvencije PEM izvoznik može koristiti izjave dobavljača kao popratne isprave za podnošenje zahtjeva za izdavanje potvrde o prometu robe ili za sastavljanje izjave o podrijetlu u skladu s prijelaznim pravilima o podrijetlu koja se primjenjuju usporedno s pravilima Konvencije PEM, pod uvjetom da se:

(a)

u izjavama dobavljača navodi status proizvoda s podrijetlom u skladu s pravilima o podrijetlu iz Konvencije PEM za proizvode razvrstane u poglavlja 1., 3. i 16. (za prerađene proizvode ribarstva) i poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava; i

| (b) | ne primjenjuje kumulacija s ugovornim strankama Konvencije PEM koje primjenjuju samo Konvenciju PEM. |
| --- | --- |

(b)

ne primjenjuje kumulacija s ugovornim strankama Konvencije PEM koje primjenjuju samo Konvenciju PEM.

Izvoznik poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da su ispunjeni uvjeti za izdavanje ili sastavljanje dokaza o podrijetlu u skladu s određenim skupom pravila o podrijetlu.”;

| (4) | u Prilogu 22-15 bilješka 3. zamjenjuje se sljedećim:






  „(3) | Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu). |
| --- | --- | --- |

(4)

u Prilogu 22-15 bilješka 3. zamjenjuje se sljedećim:

„(3)

Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu).

Ako je zemlja, skupina zemalja ili područje ugovorna stranka Konvencije PEM i ako pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.”;

| (5) | u Prilogu 22-16 bilješka 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „(5) | Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu). |
| --- | --- | --- |

(5)

u Prilogu 22-16 bilješka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„(5)

Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu).

Ako je zemlja, skupina zemalja ili područje ugovorna stranka Konvencije PEM i ako pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.”;

| (6) | u Prilogu 22-17 bilješka 4. zamjenjuje se sljedećim:






  „(4) | Popuniti samo ako je relevantno. Unija, zemlja, skupina zemalja ili područje iz kojih materijal potječe.”; |
| --- | --- | --- |

(6)

u Prilogu 22-17 bilješka 4. zamjenjuje se sljedećim:

„(4)

Popuniti samo ako je relevantno. Unija, zemlja, skupina zemalja ili područje iz kojih materijal potječe.”;

| (7) | u Prilogu 22-17 bilješka 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „(5) | Popuniti samo ako je relevantno. Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu). |
| --- | --- | --- |

(7)

u Prilogu 22-17 bilješka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„(5)

Popuniti samo ako je relevantno. Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu).

Ako je zemlja, skupina zemalja ili područje ugovorna stranka Konvencije PEM i ako pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.”;

| (8) | u Prilogu 22-18 bilješka 5. zamjenjuje se sljedećim:






  „(5) | Popuniti samo ako je relevantno. Unija, zemlja, skupina zemalja ili područje iz kojih materijal potječe.”; |
| --- | --- | --- |

(8)

u Prilogu 22-18 bilješka 5. zamjenjuje se sljedećim:

„(5)

Popuniti samo ako je relevantno. Unija, zemlja, skupina zemalja ili područje iz kojih materijal potječe.”;

| (9) | u Prilogu 22-18 bilješka 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „(6) | Popuniti samo ako je relevantno. Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu). |
| --- | --- | --- |

(9)

u Prilogu 22-18 bilješka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„(6)

Popuniti samo ako je relevantno. Predmetna zemlja, skupina zemalja ili područje. Ako se povlašteno podrijetlo proizvoda iz zemlje, skupine zemalja ili područja može steći na temelju više od jednog pravila o podrijetlu, dobavljači navode pravni okvir koji se upotrebljava za utvrđivanje podrijetla robe (točnije Konvencija PEM i/ili prijelazna pravila o podrijetlu).

Ako je zemlja, skupina zemalja ili područje ugovorna stranka Konvencije PEM i ako pravni okvir nije naveden, smatra se da se izjavom dobavljača navodi da je Konvencija PEM upotrijebljena za utvrđivanje podrijetla robe.”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. točke od 2. do 9. primjenjuju se od 1. rujna 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

2

(3)  Delegirana uredba (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.).

3

(4)  
  SL L 54, 26.2.2013., str. 4.

4

(5)  
  SL L 339, 30.12.2019., str. 1.

5

(6)  
  SL C 202, 19.5.2022., str. 1.

6

---

ODLUKE

| 30.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 309/6

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2335

od 28. studenoga 2022.

o izmjeni Odluke (EU) 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91., članak 100. stavak 2., članak 167. stavak 3. i članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Vijeće je 1. listopada 2015. donijelo Odluku (EU) 2015/2169 (1) o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 1. listopada 2015. donijelo Odluku (EU) 2015/2169 (1) o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane.

| (2) | Protokolom o suradnji u području kulture („Protokol”) (2), priloženom Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (3) („Sporazum”), uspostavlja se okvir unutar kojeg stranke surađuju kako bi olakšale razmjenu u pogledu kulturnih djelatnosti, dobara i usluga, među ostalim i u audiovizualnom sektoru. |
| --- | --- |

(2)

Protokolom o suradnji u području kulture („Protokol”) (2), priloženom Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (3) („Sporazum”), uspostavlja se okvir unutar kojeg stranke surađuju kako bi olakšale razmjenu u pogledu kulturnih djelatnosti, dobara i usluga, među ostalim i u audiovizualnom sektoru.

| (3) | Protokol uključuje odredbe o pravu audiovizualnih koprodukcija da se koriste odgovarajućim programima stranaka Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Protokol uključuje odredbe o pravu audiovizualnih koprodukcija da se koriste odgovarajućim programima stranaka Sporazuma.

| (4) | U skladu s člankom 5. stavkom 8. točkom (b) Protokola nakon početnog razdoblja od tri godine pravo se produljuje za daljnja uzastopna razdoblja u istom trajanju, osim ako stranka ukine pravo slanjem pisane obavijesti najmanje tri mjeseca prije isteka početnog ili naknadnog razdoblja. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 5. stavkom 8. točkom (b) Protokola nakon početnog razdoblja od tri godine pravo se produljuje za daljnja uzastopna razdoblja u istom trajanju, osim ako stranka ukine pravo slanjem pisane obavijesti najmanje tri mjeseca prije isteka početnog ili naknadnog razdoblja.

| (5) | U skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke (EU) 2015/2169 Komisija obavješćuje Republiku Koreju o namjeri Unije da ne produlji razdoblje prava na koprodukciju, osim ako Vijeće, na prijedlog Komisije, jednoglasno odluči zadržati pravo četiri mjeseca prije kraja razdoblja prava. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke (EU) 2015/2169 Komisija obavješćuje Republiku Koreju o namjeri Unije da ne produlji razdoblje prava na koprodukciju, osim ako Vijeće, na prijedlog Komisije, jednoglasno odluči zadržati pravo četiri mjeseca prije kraja razdoblja prava.

| (6) | U presudi od 1. ožujka 2022. u predmetu C-275/20, Komisija protiv Vijeća (4) Sud je odlučio da postupak uspostavljen u članku 3. stavku 1. Odluke (EU) 2015/2169 nije u skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u dijelu u kojem se njime zahtijeva da Vijeće odluči jednoglasno. Primjenjivo pravilo o glasovanju za donošenje odluka kao što su one predviđene člankom 3. stavkom 1. Odluke (EU) 2015/2169 trebalo bi biti pravilo o glasovanju utvrđeno u članku 218. stavku 8. prvom podstavku UFEU-a, odnosno glasovanje kvalificiranom većinom u Vijeću. |
| --- | --- |

(6)

U presudi od 1. ožujka 2022. u predmetu C-275/20, Komisija protiv Vijeća (4) Sud je odlučio da postupak uspostavljen u članku 3. stavku 1. Odluke (EU) 2015/2169 nije u skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u dijelu u kojem se njime zahtijeva da Vijeće odluči jednoglasno. Primjenjivo pravilo o glasovanju za donošenje odluka kao što su one predviđene člankom 3. stavkom 1. Odluke (EU) 2015/2169 trebalo bi biti pravilo o glasovanju utvrđeno u članku 218. stavku 8. prvom podstavku UFEU-a, odnosno glasovanje kvalificiranom većinom u Vijeću.

| (7) | Stoga bi trebalo izbrisati zahtjev da Vijeće jednoglasno odlučuje o produljenju prava. |
| --- | --- |

(7)

Stoga bi trebalo izbrisati zahtjev da Vijeće jednoglasno odlučuje o produljenju prava.

| (8) | U skladu s člankom 266. UFEU-a, kako bi se presuda brzo provela, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan donošenja, |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 266. UFEU-a, kako bi se presuda brzo provela, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan donošenja,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 3. stavku 1. Odluke (EU) 2015/2169 treća rečenica briše se.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

V. BALAŠ

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/2169 od 1. listopada 2015. o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (SL L 307, 25.11.2015., str. 2.).

1

(2)  
  SL L 127, 14.5.2011., str. 1418.

2

(3)  
  SL L 127, 14.5.2011., str. 6.

3

(4)  Presuda Suda od 1. ožujka 2022., Komisija protiv Vijeća, C-275/20, ECLI:EU:C:2022:142.

4

Komisija protiv Vijeća

---

| 30.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 309/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 309/8

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/2336

оd 28. studenoga 2022.

o objavljivanju popisa u kojem se navode određene vrijednosti emisija CO2 po proizvođaču i prosječne specifične emisije CO2 iz svih novih teških vozila registriranih u Uniji u skladu s Uredbom (EU) 2019/1242 Europskog Parlamenta i Vijeća za razdoblje izvješćivanja za godinu 2020.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 8428)

(Vjerodostojni su samo tekstovi na engleskom, francuskom, nizozemskom, njemačkom, švedskom i talijanskom)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1242 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila i izmjeni uredbi (EZ) br. 595/2009 i (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Vijeća 96/53/EZ (1), a posebno njezin članak 11. stavak 1. prvi podstavak točke (a), (b), (d) i (f),

budući da:

| (1) | Prosječne proizvođačeve specifične emisije CO2 trebale bi se utvrđivati na temelju podataka koje su dostavile države članice i proizvođači u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 Europskog Parlamenta i Vijeća (2) za vozila tog proizvođača. |
| --- | --- |

(1)

Prosječne proizvođačeve specifične emisije CO2 trebale bi se utvrđivati na temelju podataka koje su dostavile države članice i proizvođači u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 Europskog Parlamenta i Vijeća (2) za vozila tog proizvođača.

| (2) | Prosječne specifične emisije CO2 svih novih teških vozila registriranih u Uniji trebale bi se temeljiti na podacima koje su za vozila dostavili svi proizvođači. |
| --- | --- |

(2)

Prosječne specifične emisije CO2 svih novih teških vozila registriranih u Uniji trebale bi se temeljiti na podacima koje su za vozila dostavili svi proizvođači.

| (3) | Faktor nultih i niskih emisija za svakog proizvođača trebalo bi utvrditi uzimajući u obzir dostavljene podatke o nultim i niskim emisijama teških vozila. |
| --- | --- |

(3)

Faktor nultih i niskih emisija za svakog proizvođača trebalo bi utvrditi uzimajući u obzir dostavljene podatke o nultim i niskim emisijama teških vozila.

| (4) | Trend smanjenja emisija CO2 i emisijski bonusi po proizvođaču trebali bi se određivati na temelju prijavljenog broja novih teških vozila, uz iznimku namjenskih vozila. |
| --- | --- |

(4)

Trend smanjenja emisija CO2 i emisijski bonusi po proizvođaču trebali bi se određivati na temelju prijavljenog broja novih teških vozila, uz iznimku namjenskih vozila.

| (5) | Podaci iz Priloga ovoj Odluci temelje se na podacima koji su Komisiji bili dostupni 1. kolovoza 2022. |
| --- | --- |

(5)

Podaci iz Priloga ovoj Odluci temelje se na podacima koji su Komisiji bili dostupni 1. kolovoza 2022.

| (6) | Komisija će možda morati ažurirati ovdje objavljene podatke ako primi dodatne podatke koji bi utjecali na rezultate tih izračuna, |
| --- | --- |

(6)

Komisija će možda morati ažurirati ovdje objavljene podatke ako primi dodatne podatke koji bi utjecali na rezultate tih izračuna,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prosječne specifične emisije CO2 po proizvođaču

Prosječne specifične emisije CO2 po proizvođaču iz članka 4. Uredbe (EU) 2019/1242 u razdoblju izvješćivanja za godinu 2020. navedene su u drugom stupcu tablice u Prilogu ovoj Odluci.

2

Članak 2.

Faktor nultih i niskih emisija po proizvođaču

Faktor nultih i niskih emisija po proizvođaču iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1242 u razdoblju izvješćivanja za godinu 2020. naveden je u trećem stupcu tablice u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 3.

Trend smanjenja emisija CO2 i emisijski bonusi po proizvođaču

Trend smanjenja emisija CO2, odnosno emisijski bonusi po proizvođaču iz članka 7. Uredbe (EU) 2019/1242 u razdoblju izvješćivanja za godinu 2020. navedeni su u četvrtom, odnosno petom stupcu tablice u Prilogu ovoj Odluci.

2

Članak 4.

Prosječne specifične emisije CO2 svih novih teških vozila

Prosječne specifične emisije CO2 svih novih teških vozila registriranih u Uniji u razdoblju izvješćivanja za godinu 2020., izračunane prema formuli iz točke 2.7. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/1242 uzimajući u obzir nova teška vozila svih proizvođača, iznose: 52,46 g/tkm.

2

Članak 5.

Ova je Odluka upućena sljedećim proizvođačima:

| 1. | DAIMLER TRUCK AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr.120 |
| 70372 Stuttgart |
| Njemačka |

1.

DAIMLER TRUCK AG

Mercedesstr.120

70372 Stuttgart

Njemačka

2.

| DAF NV |
| --- |
| P.O. box 90065 |
| 5602 PT Eindhoven |
| Nizozemska |

DAF NV

P.O. box 90065

5602 PT Eindhoven

Nizozemska

3.

| Ford Otomotiv Sanayi AS |
| --- |
| Akpinar Mah. Hasan Basri Cad No 2 |
| 34885 Sancaktepe Istanbul |
| Turska |

Ford Otomotiv Sanayi AS

Akpinar Mah. Hasan Basri Cad No 2

34885 Sancaktepe Istanbul

Turska

4.

| Iveco Magirus-AG |
| --- |
| Nicolaus-Otto-Straße 27 |
| 89079 Ulm |
| Njemačka |

Iveco Magirus-AG

Nicolaus-Otto-Straße 27

89079 Ulm

Njemačka

5.

| IVECO SPA |
| --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Italija |

IVECO SPA

Via Puglia 35

10156 Torino

Italija

6.

| MAN TRUCK AND BUS SE |
| --- |
| Dachauer Str 667 |
| 80995 München |
| Njemačka |

MAN TRUCK AND BUS SE

Dachauer Str 667

80995 München

Njemačka

7.

| RENAULT TRUCK SA |
| --- |
| 99 Route de Lyon |
| 69802 Saint Priest |
| Francuska |

RENAULT TRUCK SA

99 Route de Lyon

69802 Saint Priest

Francuska

8.

| SCANIA CV AB |
| --- |
| Vagnmakarvagen 1 |
| 15187 Södertälje |
| Švedska |

SCANIA CV AB

Vagnmakarvagen 1

15187 Södertälje

Švedska

9.

| VOLVO TRUCK CORPORATION |
| --- |
| Herkulesgatan 75 |
| 40508 Göteborg |
| Švedska. |

VOLVO TRUCK CORPORATION

Herkulesgatan 75

40508 Göteborg

Švedska.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2022.

Za Komisiju

Frans TIMMERMANS

Izvršni potpredsjednik

---

(1)  
  SL L 198, 25.7.2019., str. 202.

1

(2)  Uredba (EU) 2018/956 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o tim dvama parametrima (SL L 173, 9.7.2018., str. 1.).

2

---

PRILOG

Svi unosi odnose se na razdoblje izvješćivanja za godinu 2020. iz članka 3. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/1242.

| Proizvođač | Prosječne specifične emisije CO2 iz članka 4. Uredbe (EU) 2019/1242, u g/tkm | Faktor nultih i niskih emisija, iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1242 | Trend smanjenja emisija CO2, iz članka 7. Uredbe (EU) 2019/1242, u g/tkm | Emisijski bonusi iz članka 7. Uredbe (EU) 2019/1242, u g/tkm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DAIMLER TRUCK AG | 52,65 | 0,999 | 51,35 | – |
| DAF NV | 55,05 | 1,000 | 54,21 | – |
| Iveco Magirus-AG | 54,81 | 1,000 | 52,01 | – |
| IVECO SPA | 33,00 | 0,998 | 29,69 | – |
| Ford Otomotiv Sanayi AS | 55,09 | 1,000 | 51,28 | – |
| MAN TRUCK AND BUS SE | 50,79 | 0,998 | 50,83 | 1 011 |
| RENAULT TRUCK SA | 50,61 | 0,998 | 48,67 | – |
| SCANIA CV AB | 50,23 | 1,000 | 51,86 | 49 534 |
| VOLVO TRUCK CORPORATION | 53,53 | 0,999 | 52,79 | – |

Proizvođač

Prosječne specifične emisije CO2 iz članka 4. Uredbe (EU) 2019/1242, u g/tkm

Faktor nultih i niskih emisija, iz članka 5. stavka 1. Uredbe (EU) 2019/1242

Trend smanjenja emisija CO2, iz članka 7. Uredbe (EU) 2019/1242, u g/tkm

Emisijski bonusi iz članka 7. Uredbe (EU) 2019/1242, u g/tkm

DAIMLER TRUCK AG

52,65

0,999

51,35

–

DAF NV

55,05

1,000

54,21

–

Iveco Magirus-AG

54,81

1,000

52,01

–

IVECO SPA

33,00

0,998

29,69

–

Ford Otomotiv Sanayi AS

55,09

1,000

51,28

–

MAN TRUCK AND BUS SE

50,79

0,998

50,83

1 011

RENAULT TRUCK SA

50,61

0,998

48,67

–

SCANIA CV AB

50,23

1,000

51,86

49 534

VOLVO TRUCK CORPORATION

53,53

0,999

52,79

–

---

PREPORUKE

| 30.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 309/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 309/12

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2022/2337

оd 28. studenoga 2022.

o europskom popisu profesionalnih bolesti

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Preporukom Komisije 2003/670/EZ od 19. rujna 2003. o europskom popisu profesionalnih bolesti (1) Komisija je državama članicama preporučila da provedu niz mjera u cilju ažuriranja i poboljšanja različitih aspekata svojih politika koje se odnose na profesionalne bolesti. Te se mjere odnose na priznavanje, naknade i prevenciju profesionalnih bolesti, utvrđivanje nacionalnih ciljeva za smanjenje profesionalnih bolesti, prijavljivanje i bilježenje profesionalnih bolesti, prikupljanje podataka o epidemiologiji bolesti, promicanje istraživanja u području oboljenja povezanih s profesionalnom djelatnošću, poboljšanje dijagnostike profesionalnih bolesti, širenje statističkih i epidemioloških podataka o profesionalnim bolestima te promicanje aktivne uloge nacionalnih sustava javnog zdravlja i zdravstvene skrbi u prevenciji profesionalnih bolesti. |
| --- | --- |

(1)

Preporukom Komisije 2003/670/EZ od 19. rujna 2003. o europskom popisu profesionalnih bolesti (1) Komisija je državama članicama preporučila da provedu niz mjera u cilju ažuriranja i poboljšanja različitih aspekata svojih politika koje se odnose na profesionalne bolesti. Te se mjere odnose na priznavanje, naknade i prevenciju profesionalnih bolesti, utvrđivanje nacionalnih ciljeva za smanjenje profesionalnih bolesti, prijavljivanje i bilježenje profesionalnih bolesti, prikupljanje podataka o epidemiologiji bolesti, promicanje istraživanja u području oboljenja povezanih s profesionalnom djelatnošću, poboljšanje dijagnostike profesionalnih bolesti, širenje statističkih i epidemioloških podataka o profesionalnim bolestima te promicanje aktivne uloge nacionalnih sustava javnog zdravlja i zdravstvene skrbi u prevenciji profesionalnih bolesti.

| (2) | Pandemija bolesti COVID-19 od početka 2020. utječe na sve države članice; uzrokovala je velike poremećaje u svim sektorima i uslugama te utjecala na zdravlje i sigurnost radnika u cijeloj Europskoj uniji. Epidemiološka situacija povezana s bolešću COVID-19 u EU-u sad je bolja, uglavnom zahvaljujući širokoj dostupnosti cjepiva, ali i dalje je teška, posebno s obzirom na moguće nove valove te bolesti i pojavu varijanti virusa SARS-CoV-2, kao i dugotrajnih slučajeva bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(2)

Pandemija bolesti COVID-19 od početka 2020. utječe na sve države članice; uzrokovala je velike poremećaje u svim sektorima i uslugama te utjecala na zdravlje i sigurnost radnika u cijeloj Europskoj uniji. Epidemiološka situacija povezana s bolešću COVID-19 u EU-u sad je bolja, uglavnom zahvaljujući širokoj dostupnosti cjepiva, ali i dalje je teška, posebno s obzirom na moguće nove valove te bolesti i pojavu varijanti virusa SARS-CoV-2, kao i dugotrajnih slučajeva bolesti COVID-19.

| (3) | U tom je kontekstu Komisija među ostalim mjerama u svojoj Komunikaciji „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021.–2027. – Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja” (2) („strateški okvir EU-a”) najavila da će ažurirati Preporuku Komisije 2003/670/EZ uvrštavanjem bolesti COVID-19 kako bi promicala priznavanje te bolesti kao profesionalne bolesti u državama članicama i potaknula konvergenciju. |
| --- | --- |

(3)

U tom je kontekstu Komisija među ostalim mjerama u svojoj Komunikaciji „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021.–2027. – Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja” (2) („strateški okvir EU-a”) najavila da će ažurirati Preporuku Komisije 2003/670/EZ uvrštavanjem bolesti COVID-19 kako bi promicala priznavanje te bolesti kao profesionalne bolesti u državama članicama i potaknula konvergenciju.

| (4) | Nakon donošenja strateškog okvira EU-a Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu osnovao je posebnu radnu skupinu zaduženu za pripremu nacrta mišljenja koje će taj odbor donijeti na temu ažuriranja Preporuke 2003/670/EZ kako bi se u nju uvrstila bolest COVID-19. Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu donio je 18. svibnja 2022. mišljenje u kojem preporučuje uvrštavanje bolesti COVID-19 u Prilog I. Preporuci 2003/670/EZ dodavanjem novog unosa br. 408 za bolest COVID-19 uzrokovanu radom na prevenciji bolesti, u zdravstvenoj i socijalnoj skrbi te pomoći u kući ili, u kontekstu pandemije, u sektorima u kojima bolest izbija u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze. |
| --- | --- |

(4)

Nakon donošenja strateškog okvira EU-a Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu osnovao je posebnu radnu skupinu zaduženu za pripremu nacrta mišljenja koje će taj odbor donijeti na temu ažuriranja Preporuke 2003/670/EZ kako bi se u nju uvrstila bolest COVID-19. Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu donio je 18. svibnja 2022. mišljenje u kojem preporučuje uvrštavanje bolesti COVID-19 u Prilog I. Preporuci 2003/670/EZ dodavanjem novog unosa br. 408 za bolest COVID-19 uzrokovanu radom na prevenciji bolesti, u zdravstvenoj i socijalnoj skrbi te pomoći u kući ili, u kontekstu pandemije, u sektorima u kojima bolest izbija u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze.

| (5) | Ovom se Preporukom uzima u obzir mišljenje Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu te se bolest COVID-19 uvrštava u Prilog I. Preporuci. Pojam „zdravstvena i socijalna skrb” treba tumačiti tako da se odnosi na gospodarske djelatnosti iz područja Q statističke klasifikacije NACE Rev. 2 (3). Kad je riječ o gospodarskim djelatnostima osim onih koje su obuhvaćene područjem Q statističke klasifikacije NACE Rev. 2, utvrđene uvjete, tj. postojanje „konteksta pandemije” i postojanje „izbijanja bolesti u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze”, treba shvatiti kumulativno. U tom bi pogledu „kontekst pandemije” trebalo tumačiti kao stanje kad nadležna međunarodna tijela, kao što je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), proglase izbijanje određene bolesti globalnom pandemijom. „Izbijanje” u smislu nove odredbe Preporuke trebale bi definirati države članice u skladu s nacionalnim pravom ili praksom. „Dokazan” rizik od zaraze postoji u djelatnostima za koje je, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom, utvrđena uzročno-posljedična veza između rada u tim djelatnostima i povećane izloženosti virusu SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(5)

Ovom se Preporukom uzima u obzir mišljenje Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu te se bolest COVID-19 uvrštava u Prilog I. Preporuci. Pojam „zdravstvena i socijalna skrb” treba tumačiti tako da se odnosi na gospodarske djelatnosti iz područja Q statističke klasifikacije NACE Rev. 2 (3). Kad je riječ o gospodarskim djelatnostima osim onih koje su obuhvaćene područjem Q statističke klasifikacije NACE Rev. 2, utvrđene uvjete, tj. postojanje „konteksta pandemije” i postojanje „izbijanja bolesti u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze”, treba shvatiti kumulativno. U tom bi pogledu „kontekst pandemije” trebalo tumačiti kao stanje kad nadležna međunarodna tijela, kao što je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), proglase izbijanje određene bolesti globalnom pandemijom. „Izbijanje” u smislu nove odredbe Preporuke trebale bi definirati države članice u skladu s nacionalnim pravom ili praksom. „Dokazan” rizik od zaraze postoji u djelatnostima za koje je, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom, utvrđena uzročno-posljedična veza između rada u tim djelatnostima i povećane izloženosti virusu SARS-CoV-2.

| (6) | U skladu s načelom supsidijarnosti i s obzirom na odgovarajuće nadležnosti EU-a i država članica u područjima javnog zdravlja i socijalne politike u skladu s Ugovorima, utvrđivanje javnozdravstvenih mjera koje treba poduzeti u kontekstu bilo koje pandemije, uključujući mjere koje se primjenjuju na radna mjesta i poduzeća, kao i utvrđivanje da je došlo do izbijanja bolesti u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze, trebalo bi biti prepušteno državama članicama, koje trebaju djelovati u potpunosti u skladu s pravom EU-a, uključujući zakonodavstvo EU-a o sigurnosti i zdravlju na radu. U tom kontekstu posebno bi trebalo uzeti u obzir Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (2020/0322(COD)) (4). |
| --- | --- |

(6)

U skladu s načelom supsidijarnosti i s obzirom na odgovarajuće nadležnosti EU-a i država članica u područjima javnog zdravlja i socijalne politike u skladu s Ugovorima, utvrđivanje javnozdravstvenih mjera koje treba poduzeti u kontekstu bilo koje pandemije, uključujući mjere koje se primjenjuju na radna mjesta i poduzeća, kao i utvrđivanje da je došlo do izbijanja bolesti u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze, trebalo bi biti prepušteno državama članicama, koje trebaju djelovati u potpunosti u skladu s pravom EU-a, uključujući zakonodavstvo EU-a o sigurnosti i zdravlju na radu. U tom kontekstu posebno bi trebalo uzeti u obzir Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (2020/0322(COD)) (4).

| (7) | Izvješće Eurostata iz 2021. Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and EFTA countries (Mogućnost priznavanja bolesti COVID-19 kao bolesti profesionalnog podrijetla na nacionalnoj razini u zemljama EU-a i EFTA-e) (5) pokazuje da većina država članica priznaje COVID-19 kao profesionalnu bolest ili nesreću na radu, u skladu s uvjetima utvrđenima na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(7)

Izvješće Eurostata iz 2021. Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and EFTA countries (Mogućnost priznavanja bolesti COVID-19 kao bolesti profesionalnog podrijetla na nacionalnoj razini u zemljama EU-a i EFTA-e) (5) pokazuje da većina država članica priznaje COVID-19 kao profesionalnu bolest ili nesreću na radu, u skladu s uvjetima utvrđenima na nacionalnoj razini.

| (8) | Iako je priznavanje profesionalnih bolesti pitanje koje je usko povezano s ustrojem sustava socijalne sigurnosti, koji je u nadležnosti država članica, Komisija promiče priznavanje profesionalnih bolesti koje su navedene na europskom popisu profesionalnih bolesti u državama članicama. Kako je navedeno u strateškom okviru EU-a, i dalje je potrebno posvetiti veću pozornost profesionalnim bolestima. U skladu s općim načelima prevencije koja čine srž Okvirne direktive o sigurnosti i zdravlju na radu iz 1989. (6) i povezanih direktiva o zdravlju i sigurnosti na radu, ova bi Preporuka trebala biti glavni instrument za prevenciju profesionalnih bolesti na razini EU-a. Osim toga, važno je i pružiti potporu oboljelim radnicima, posebno zaraženima bolešću COVID-19, i obiteljima koje su izgubile članove obitelji zbog izloženosti na radu. |
| --- | --- |

(8)

Iako je priznavanje profesionalnih bolesti pitanje koje je usko povezano s ustrojem sustava socijalne sigurnosti, koji je u nadležnosti država članica, Komisija promiče priznavanje profesionalnih bolesti koje su navedene na europskom popisu profesionalnih bolesti u državama članicama. Kako je navedeno u strateškom okviru EU-a, i dalje je potrebno posvetiti veću pozornost profesionalnim bolestima. U skladu s općim načelima prevencije koja čine srž Okvirne direktive o sigurnosti i zdravlju na radu iz 1989. (6) i povezanih direktiva o zdravlju i sigurnosti na radu, ova bi Preporuka trebala biti glavni instrument za prevenciju profesionalnih bolesti na razini EU-a. Osim toga, važno je i pružiti potporu oboljelim radnicima, posebno zaraženima bolešću COVID-19, i obiteljima koje su izgubile članove obitelji zbog izloženosti na radu.

| (9) | U skladu sa strateškim okvirom EU-a države članice trebalo bi pozvati da aktivno uključe sve aktere, posebno socijalne partnere, u razvoj mjera za uspješnu prevenciju profesionalnih bolesti. |
| --- | --- |

(9)

U skladu sa strateškim okvirom EU-a države članice trebalo bi pozvati da aktivno uključe sve aktere, posebno socijalne partnere, u razvoj mjera za uspješnu prevenciju profesionalnih bolesti.

| (10) | U strateškom okviru EU-a upućuje se na potrebu za pojačanom dokaznom bazom na kojoj će se temeljiti zakonodavstvo i politika te za istraživanjem i prikupljanjem podataka, na razini EU-a i na nacionalnoj razini, kao preduvjet za prevenciju bolesti i nesreća povezanih s radom. Suradnja i razmjena informacija, iskustva i najbolje prakse ključni su za bolju analizu i prevenciju u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

(10)

U strateškom okviru EU-a upućuje se na potrebu za pojačanom dokaznom bazom na kojoj će se temeljiti zakonodavstvo i politika te za istraživanjem i prikupljanjem podataka, na razini EU-a i na nacionalnoj razini, kao preduvjet za prevenciju bolesti i nesreća povezanih s radom. Suradnja i razmjena informacija, iskustva i najbolje prakse ključni su za bolju analizu i prevenciju u cijelom EU-u.

| (11) | Preporuka državama članicama da prosljeđuju Komisiji i stavljaju na raspolaganje zainteresiranim stranama statističke i epidemiološke podatke o profesionalnim bolestima koje su priznate na nacionalnoj razini i dalje je relevantna, uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7), kao i s obzirom na kretanja povezana s pilot-projektima za europsku statistiku o profesionalnim bolestima (EODS). |
| --- | --- |

(11)

Preporuka državama članicama da prosljeđuju Komisiji i stavljaju na raspolaganje zainteresiranim stranama statističke i epidemiološke podatke o profesionalnim bolestima koje su priznate na nacionalnoj razini i dalje je relevantna, uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (7), kao i s obzirom na kretanja povezana s pilot-projektima za europsku statistiku o profesionalnim bolestima (EODS).

| (12) | Uloga je Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu, osnovane Uredbom (EU) 2019/126 Europskog parlamenta i Vijeća (8), među ostalim, institucijama i tijelima Unije i državama članicama dostavljati objektivne dostupne tehničke, znanstvene i ekonomske informacije i kvalificirano stručno znanje, koji su im potrebni za oblikovanje i provedbu razboritih i djelotvornih politika osmišljenih za zaštitu sigurnosti i zdravlja radnika te za prikupljanje, analizu i širenje tehničkih, znanstvenih i ekonomskih informacija u državama članicama. U skladu s tim Agencija bi također trebala imati važnu ulogu u razmjeni informacija, iskustva i najbolje prakse u prevenciji profesionalnih bolesti. |
| --- | --- |

(12)

Uloga je Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu, osnovane Uredbom (EU) 2019/126 Europskog parlamenta i Vijeća (8), među ostalim, institucijama i tijelima Unije i državama članicama dostavljati objektivne dostupne tehničke, znanstvene i ekonomske informacije i kvalificirano stručno znanje, koji su im potrebni za oblikovanje i provedbu razboritih i djelotvornih politika osmišljenih za zaštitu sigurnosti i zdravlja radnika te za prikupljanje, analizu i širenje tehničkih, znanstvenih i ekonomskih informacija u državama članicama. U skladu s tim Agencija bi također trebala imati važnu ulogu u razmjeni informacija, iskustva i najbolje prakse u prevenciji profesionalnih bolesti.

| (13) | Nacionalni sustavi javnog zdravlja i zdravstvene skrbi mogu imati važnu ulogu u poboljšanju prevencije profesionalnih bolesti, na primjer senzibiliziranjem medicinskog osoblja kako bi se povećalo znanje i poboljšalo dijagnosticiranje tih bolesti. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalni sustavi javnog zdravlja i zdravstvene skrbi mogu imati važnu ulogu u poboljšanju prevencije profesionalnih bolesti, na primjer senzibiliziranjem medicinskog osoblja kako bi se povećalo znanje i poboljšalo dijagnosticiranje tih bolesti.

| (14) | S obzirom na navedena razmatranja i uzimajući u obzir, s jedne strane, činjenicu da je uvrštavanje bolesti COVID-19 u Prilog I. ovoj Preporuci vremenski osjetljivo, posebno s obzirom na moguće nove valove bolesti COVID-19 i pojavu varijanti virusa SARS-CoV-2 te, s druge strane, činjenicu da je Preporuka 2003/670/EZ i dalje u velikoj mjeri relevantna i svrsishodna, ovom bi Preporukom trebalo u njezin Prilog I. uvrstiti bolest COVID-19 i ponoviti sadržaj Preporuke 2003/670/EZ, ne dovodeći u pitanje naknadna ažuriranja ove Preporuke u kasnijoj fazi, |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na navedena razmatranja i uzimajući u obzir, s jedne strane, činjenicu da je uvrštavanje bolesti COVID-19 u Prilog I. ovoj Preporuci vremenski osjetljivo, posebno s obzirom na moguće nove valove bolesti COVID-19 i pojavu varijanti virusa SARS-CoV-2 te, s druge strane, činjenicu da je Preporuka 2003/670/EZ i dalje u velikoj mjeri relevantna i svrsishodna, ovom bi Preporukom trebalo u njezin Prilog I. uvrstiti bolest COVID-19 i ponoviti sadržaj Preporuke 2003/670/EZ, ne dovodeći u pitanje naknadna ažuriranja ove Preporuke u kasnijoj fazi,

PREPORUČUJE:

Članak 1.

Ne dovodeći u pitanje povoljnije nacionalne zakone ili propise, preporučuje se da države članice:

| 1. | što je prije moguće u svoje nacionalne zakone i druge propise o znanstveno priznatim profesionalnim bolestima za koje se isplaćuju naknade i koje podliježu preventivnim mjerama uvedu europski popis iz Priloga I.; |
| --- | --- |

1.

što je prije moguće u svoje nacionalne zakone i druge propise o znanstveno priznatim profesionalnim bolestima za koje se isplaćuju naknade i koje podliježu preventivnim mjerama uvedu europski popis iz Priloga I.;

| 2. | poduzmu korake kako bi u svoje nacionalne zakone i druge propise uvele pravo radnika na naknadu za profesionalne bolesti ako radnik boluje od bolesti koja nije navedena u Prilogu I., ali za koju se može dokazati da su joj uzrok i priroda profesionalne naravi, posebno ako je bolest navedena u Prilogu II.; |
| --- | --- |

2.

poduzmu korake kako bi u svoje nacionalne zakone i druge propise uvele pravo radnika na naknadu za profesionalne bolesti ako radnik boluje od bolesti koja nije navedena u Prilogu I., ali za koju se može dokazati da su joj uzrok i priroda profesionalne naravi, posebno ako je bolest navedena u Prilogu II.;

| 3. | razvijaju i poboljšavaju djelotvorne preventivne mjere za profesionalne bolesti navedene u europskom popisu u Prilogu I. uz aktivno uključivanje svih sudionika te, prema potrebi, razmjenu informacija, iskustva i najbolje prakse u okviru Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu; |
| --- | --- |

3.

razvijaju i poboljšavaju djelotvorne preventivne mjere za profesionalne bolesti navedene u europskom popisu u Prilogu I. uz aktivno uključivanje svih sudionika te, prema potrebi, razmjenu informacija, iskustva i najbolje prakse u okviru Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu;

| 4. | sastave kvantificirane nacionalne ciljeve za smanjenje stopa priznatih profesionalnih bolesti, posebno onih uvrštenih u europski popis u Prilogu I.; |
| --- | --- |

4.

sastave kvantificirane nacionalne ciljeve za smanjenje stopa priznatih profesionalnih bolesti, posebno onih uvrštenih u europski popis u Prilogu I.;

| 5. | osiguraju da se svi slučajevi profesionalnih bolesti prijavljuju i postupno usklade svoje statističke podatke o profesionalnim bolestima s europskim popisom u Prilogu I., prateći rad na sustavu usklađivanja europske statistike o profesionalnim bolestima, tako da za svaki slučaj profesionalne bolesti budu dostupni podaci o uzročniku ili čimbeniku, medicinskoj dijagnozi i spolu pacijenta; |
| --- | --- |

5.

osiguraju da se svi slučajevi profesionalnih bolesti prijavljuju i postupno usklade svoje statističke podatke o profesionalnim bolestima s europskim popisom u Prilogu I., prateći rad na sustavu usklađivanja europske statistike o profesionalnim bolestima, tako da za svaki slučaj profesionalne bolesti budu dostupni podaci o uzročniku ili čimbeniku, medicinskoj dijagnozi i spolu pacijenta;

| 6. | uvedu sustav za prikupljanje informacija ili podataka o epidemiologiji bolesti navedenih u Prilogu II. i svih drugih bolesti profesionalne prirode; |
| --- | --- |

6.

uvedu sustav za prikupljanje informacija ili podataka o epidemiologiji bolesti navedenih u Prilogu II. i svih drugih bolesti profesionalne prirode;

| 7. | promiču istraživanja u području oboljenja povezanih s profesionalnom djelatnošću, posebno u vezi s bolestima navedenima u Prilogu II. i poremećajima psihosocijalne prirode povezanima s radom; |
| --- | --- |

7.

promiču istraživanja u području oboljenja povezanih s profesionalnom djelatnošću, posebno u vezi s bolestima navedenima u Prilogu II. i poremećajima psihosocijalne prirode povezanima s radom;

| 8. | osiguraju široku distribuciju dokumenata za pomoć u dijagnosticiranju profesionalnih bolesti uključenih u njihove nacionalne popise, posebno uzimajući u obzir obavijesti za dijagnostiku profesionalnih bolesti koje objavljuje Komisija; |
| --- | --- |

8.

osiguraju široku distribuciju dokumenata za pomoć u dijagnosticiranju profesionalnih bolesti uključenih u njihove nacionalne popise, posebno uzimajući u obzir obavijesti za dijagnostiku profesionalnih bolesti koje objavljuje Komisija;

| 9. | prosljeđuju Komisiji i stave na raspolaganje zainteresiranim stranama statističke i epidemiološke podatke o profesionalnim bolestima priznatima na nacionalnoj razini, posebno putem informacijske mreže koju je uspostavila Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu; |
| --- | --- |

9.

prosljeđuju Komisiji i stave na raspolaganje zainteresiranim stranama statističke i epidemiološke podatke o profesionalnim bolestima priznatima na nacionalnoj razini, posebno putem informacijske mreže koju je uspostavila Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu;

| 10. | promiču aktivnu ulogu nacionalnih zdravstvenih sustava u prevenciji profesionalnih bolesti, posebno senzibiliziranjem medicinskog osoblja kako bi se povećalo znanje i poboljšalo dijagnosticiranje tih bolesti. |
| --- | --- |

10.

promiču aktivnu ulogu nacionalnih zdravstvenih sustava u prevenciji profesionalnih bolesti, posebno senzibiliziranjem medicinskog osoblja kako bi se povećalo znanje i poboljšalo dijagnosticiranje tih bolesti.

Članak 2.

Države članice same određuju kriterije za priznavanje svake profesionalne bolesti u skladu s važećim nacionalnim zakonima ili praksom.

Članak 3.

Ovom se Preporukom zamjenjuje Preporuka 2003/670/EZ.

Članak 4.

Države članice moraju najkasnije do 31. prosinca 2023. obavijestiti Komisiju o mjerama koje su poduzete ili predviđene kao odgovor na novi unos br. 408 iz ove Preporuke. Države članice moraju obavijestiti Komisiju kad god poduzmu nove mjere u vezi s provedbom ove Preporuke.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. studenoga 2022.

Za Komisiju

Nicolas SCHMIT

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 238, 25.9.2003., str. 28.

1

(2)  COM(2021) 323 final.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3859598/5902521/KS-RA-07-015-EN.PDF

3

(4)  Još nije objavljena u Službenom listu.

4

Službenom listu

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/7870049/13464590/KS-FT-21-005-EN-N.pdf/d960b3ee-7308-4fe7-125c-f852dd02a7c7?t=1632924169533

5

(6)  Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL L 183, 29.6.1989., str. 1.).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o statističkim podacima Zajednice o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu (SL L 354, 31.12.2008., str. 70.).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/126 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. siječnja 2019. o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94 (SL L 30, 31.1.2019., str. 58.).

8

---

PRILOG I.

Europski popis profesionalnih bolesti

Bolesti navedene na ovom popisu moraju biti izravno povezane sa zanimanjem. Komisija će odrediti kriterije za priznavanje svake profesionalne bolesti navedene u nastavku:

1.   Bolesti uzrokovane sljedećim kemijskim sredstvima:

| 100 | Akrilonitril |
| --- | --- |

100

Akrilonitril

| 101 | Arsen ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

101

Arsen ili njegovi spojevi

| 102 | Berilij (glucinij) ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

102

Berilij (glucinij) ili njegovi spojevi

| 103.01 | Ugljikov monoksid |
| --- | --- |

103.01

Ugljikov monoksid

| 103.02 | Ugljikov oksiklorid |
| --- | --- |

103.02

Ugljikov oksiklorid

| 104.01 | Cijanovodična kiselina |
| --- | --- |

104.01

Cijanovodična kiselina

| 104.02 | Cijanidi i njihovi spojevi |
| --- | --- |

104.02

Cijanidi i njihovi spojevi

| 104.03 | Izocijanati |
| --- | --- |

104.03

Izocijanati

| 105 | Kadmij ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

105

Kadmij ili njegovi spojevi

| 106 | Krom ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

106

Krom ili njegovi spojevi

| 107 | Živa ili njezini spojevi |
| --- | --- |

107

Živa ili njezini spojevi

| 108 | Mangan ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

108

Mangan ili njegovi spojevi

| 109.01 | Dušična kiselina |
| --- | --- |

109.01

Dušična kiselina

| 109.02 | Dušikovi oksidi |
| --- | --- |

109.02

Dušikovi oksidi

| 109.03 | Amonijak |
| --- | --- |

109.03

Amonijak

| 110 | Nikal ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

110

Nikal ili njegovi spojevi

| 111 | Fosfor ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

111

Fosfor ili njegovi spojevi

| 112 | Olovo ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

112

Olovo ili njegovi spojevi

| 113.01 | Sumporovi oksidi |
| --- | --- |

113.01

Sumporovi oksidi

| 113.02 | Sumporna kiselina |
| --- | --- |

113.02

Sumporna kiselina

| 113.03 | Ugljikov disulfid |
| --- | --- |

113.03

Ugljikov disulfid

| 114 | Vanadij ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

114

Vanadij ili njegovi spojevi

| 115.01 | Klor |
| --- | --- |

115.01

Klor

| 115.02 | Brom |
| --- | --- |

115.02

Brom

| 115.04 | Jod |
| --- | --- |

115.04

Jod

| 115.05 | Fluor ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

115.05

Fluor ili njegovi spojevi

| 116 | Alifatski ili aliciklički ugljikovodici dobiveni iz esencije nafte ili benzina |
| --- | --- |

116

Alifatski ili aliciklički ugljikovodici dobiveni iz esencije nafte ili benzina

| 117 | Halogenirani derivati alifatskih ili alicikličkih ugljikovodika |
| --- | --- |

117

Halogenirani derivati alifatskih ili alicikličkih ugljikovodika

| 118 | Butil, metil i izopropilni alkohol |
| --- | --- |

118

Butil, metil i izopropilni alkohol

| 119 | Etilen glikol, dietilen glikol, 1,4-butanediol i nitroderivati glikola i glicerola |
| --- | --- |

119

Etilen glikol, dietilen glikol, 1,4-butanediol i nitroderivati glikola i glicerola

| 120 | Metil eter, etil eter, isopropil eter, vinil eter, diklorizopropil eter, gvajakol, metil eter i etil eter etilen-glikola |
| --- | --- |

120

Metil eter, etil eter, isopropil eter, vinil eter, diklorizopropil eter, gvajakol, metil eter i etil eter etilen-glikola

| 121 | Aceton, kloraceton, bromaceton, heksafluoraceton, metil etil keton, metil n-butil keton, metil izobutil keton, diaceton alkohol, mezitil-oksid, 2-metilcikloheksanon |
| --- | --- |

121

Aceton, kloraceton, bromaceton, heksafluoraceton, metil etil keton, metil n-butil keton, metil izobutil keton, diaceton alkohol, mezitil-oksid, 2-metilcikloheksanon

| 122 | Organofosforni esteri |
| --- | --- |

122

Organofosforni esteri

| 123 | Organske kiseline |
| --- | --- |

123

Organske kiseline

| 124 | Formaldehid |
| --- | --- |

124

Formaldehid

| 125 | Alifatski nitroderivati |
| --- | --- |

125

Alifatski nitroderivati

| 126.01 | Benzen ili njegovi ekvivalenti (ekvivalenti benzena definiraju se formulom CnH2n-6) |
| --- | --- |

126.01

Benzen ili njegovi ekvivalenti (ekvivalenti benzena definiraju se formulom CnH2n-6)

| 126.02 | Naftalen ili njegovi ekvivalenti (ekvivalenti naftalena definiraju se formulom CnH2n-12) |
| --- | --- |

126.02

Naftalen ili njegovi ekvivalenti (ekvivalenti naftalena definiraju se formulom CnH2n-12)

| 126.03 | Vinilbenzen i divinilbenzen |
| --- | --- |

126.03

Vinilbenzen i divinilbenzen

| 127 | Halogenirani derivati aromatskih ugljikovodika |
| --- | --- |

127

Halogenirani derivati aromatskih ugljikovodika

| 128.01 | Fenoli ili njihovi ekvivalenti ili halogenirani derivati |
| --- | --- |

128.01

Fenoli ili njihovi ekvivalenti ili halogenirani derivati

| 128.02 | Naftoli ili njihovi ekvivalenti ili halogenirani derivati |
| --- | --- |

128.02

Naftoli ili njihovi ekvivalenti ili halogenirani derivati

| 128.03 | Halogenirani derivati alkilaril-oksida |
| --- | --- |

128.03

Halogenirani derivati alkilaril-oksida

| 128.04 | Halogenirani derivati alkilaril-sulfonata |
| --- | --- |

128.04

Halogenirani derivati alkilaril-sulfonata

| 128.05 | Benzokinoni |
| --- | --- |

128.05

Benzokinoni

| 129.01 | Aromatski amini ili aromatski hidrazini ili njihovi halogenirani, fenolni, nitritni, nitratni ili sulfonatni derivati |
| --- | --- |

129.01

Aromatski amini ili aromatski hidrazini ili njihovi halogenirani, fenolni, nitritni, nitratni ili sulfonatni derivati

| 129.02 | Alifatski amini i njihovi halogenirani derivati |
| --- | --- |

129.02

Alifatski amini i njihovi halogenirani derivati

| 130.01 | Nitroderivati aromatskih ugljikovodika |
| --- | --- |

130.01

Nitroderivati aromatskih ugljikovodika

| 130.02 | Nitroderivati fenola ili njihovi ekvivalenti |
| --- | --- |

130.02

Nitroderivati fenola ili njihovi ekvivalenti

| 131 | Antimon i njegovi derivati |
| --- | --- |

131

Antimon i njegovi derivati

| 132 | Esteri dušične kiseline |
| --- | --- |

132

Esteri dušične kiseline

| 133 | Sumporovodik |
| --- | --- |

133

Sumporovodik

| 135 | Encefalopatije uzrokovane organskim otapalima koja nisu navedena pod drugim naslovima |
| --- | --- |

135

Encefalopatije uzrokovane organskim otapalima koja nisu navedena pod drugim naslovima

| 136 | Polineuropatije uzrokovane organskim otapalima koja nisu navedena pod drugim naslovima |
| --- | --- |

136

Polineuropatije uzrokovane organskim otapalima koja nisu navedena pod drugim naslovima

2.   Kožne bolesti uzrokovane tvarima i sredstvima koji nisu navedeni pod drugim naslovima

| 201 | Bolesti kože i rak kože uzrokovani sljedećim: |
| --- | --- |

201

Bolesti kože i rak kože uzrokovani sljedećim:

| 201.01 | Čađa |
| --- | --- |

201.01

Čađa

| 201.03 | Katran |
| --- | --- |

201.03

Katran

| 201.02 | Bitumen |
| --- | --- |

201.02

Bitumen

| 201.04 | Smola |
| --- | --- |

201.04

Smola

| 201.05 | Antracen ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

201.05

Antracen ili njegovi spojevi

| 201.06 | Mineralna i druga ulja |
| --- | --- |

201.06

Mineralna i druga ulja

| 201.07 | Sirovi parafin |
| --- | --- |

201.07

Sirovi parafin

| 201.08 | Karbazol ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

201.08

Karbazol ili njegovi spojevi

| 201.09 | Nusproizvodi destilacije ugljena |
| --- | --- |

201.09

Nusproizvodi destilacije ugljena

| 202 | Profesionalna oboljenja kože uzrokovana znanstveno priznatim alergenim ili nadražujućim tvarima koje nisu navedene pod drugim naslovima |
| --- | --- |

202

Profesionalna oboljenja kože uzrokovana znanstveno priznatim alergenim ili nadražujućim tvarima koje nisu navedene pod drugim naslovima

3.   Bolesti uzrokovane udisanjem tvari i sredstava koji nisu navedeni pod drugim naslovima

| 301 | Bolesti dišnog sustava i rak |
| --- | --- |

301

Bolesti dišnog sustava i rak

| 301.11 | Silikoza |
| --- | --- |

301.11

Silikoza

| 301.12 | Silikoza u kombinaciji s plućnom tuberkulozom |
| --- | --- |

301.12

Silikoza u kombinaciji s plućnom tuberkulozom

| 301.21 | Azbestoza |
| --- | --- |

301.21

Azbestoza

| 301.22 | Mezoteliomi uzrokovani udisanjem azbestne prašine |
| --- | --- |

301.22

Mezoteliomi uzrokovani udisanjem azbestne prašine

| 301.31 | Pneumokonioze uzrokovane silikatnom prašinom |
| --- | --- |

301.31

Pneumokonioze uzrokovane silikatnom prašinom

| 302 | Komplikacije azbestoze u obliku raka bronha |
| --- | --- |

302

Komplikacije azbestoze u obliku raka bronha

| 303 | Bronho-plućna oboljenja uzrokovana prašinama od sinteriranih metala |
| --- | --- |

303

Bronho-plućna oboljenja uzrokovana prašinama od sinteriranih metala

| 304.01 | Ekstrinzični alergijski alveolitisi |
| --- | --- |

304.01

Ekstrinzični alergijski alveolitisi

| 304.02 | Bolesti pluća uzrokovane udisanjem prašina i vlakana pamuka, lana, konoplje, jute, sisala i bagase |
| --- | --- |

304.02

Bolesti pluća uzrokovane udisanjem prašina i vlakana pamuka, lana, konoplje, jute, sisala i bagase

| 304.04 | Oboljenja dišnog sustava uzrokovana udisanjem prašine kobalta, kositra, barija i grafita |
| --- | --- |

304.04

Oboljenja dišnog sustava uzrokovana udisanjem prašine kobalta, kositra, barija i grafita

| 304.05 | Sideroza |
| --- | --- |

304.05

Sideroza

| 305.01 | Kancerogene bolesti gornjih dišnih putova uzrokovane drvnom prašinom |
| --- | --- |

305.01

Kancerogene bolesti gornjih dišnih putova uzrokovane drvnom prašinom

| 304.06 | Alergijske astme uzrokovane udisanjem tvari koje su dosljedno priznate kao alergene i specifične u određenoj vrsti rada |
| --- | --- |

304.06

Alergijske astme uzrokovane udisanjem tvari koje su dosljedno priznate kao alergene i specifične u određenoj vrsti rada

| 304.07 | Alergijski rinitis uzrokovan udisanjem tvari koje su dosljedno priznate kao alergene i specifične u određenoj vrsti rada |
| --- | --- |

304.07

Alergijski rinitis uzrokovan udisanjem tvari koje su dosljedno priznate kao alergene i specifične u određenoj vrsti rada

| 306 | Fibrozne bolesti pleure s ograničenjem kapaciteta dišnog sustava uzrokovane azbestom |
| --- | --- |

306

Fibrozne bolesti pleure s ograničenjem kapaciteta dišnog sustava uzrokovane azbestom

| 307 | Kronični opstruktivni bronhitis ili emfizem radnika u podzemnim rudnicima ugljena |
| --- | --- |

307

Kronični opstruktivni bronhitis ili emfizem radnika u podzemnim rudnicima ugljena

| 308 | Rak pluća uzrokovan udisanjem azbestne prašine |
| --- | --- |

308

Rak pluća uzrokovan udisanjem azbestne prašine

| 309 | Bronho-plućna oboljenja uzrokovana prašinama ili parama aluminija ili njegovih spojeva |
| --- | --- |

309

Bronho-plućna oboljenja uzrokovana prašinama ili parama aluminija ili njegovih spojeva

| 310 | Bronho-plućna oboljenja uzrokovana prašinama bazične troske |
| --- | --- |

310

Bronho-plućna oboljenja uzrokovana prašinama bazične troske

4.   Zarazne i parazitske bolesti

| 401 | Zarazne ili parazitske bolesti koje se čovjeku prenose sa životinja ili s ostataka životinja |
| --- | --- |

401

Zarazne ili parazitske bolesti koje se čovjeku prenose sa životinja ili s ostataka životinja

| 402 | Tetanus |
| --- | --- |

402

Tetanus

| 403 | Bruceloza |
| --- | --- |

403

Bruceloza

| 404 | Virusni hepatitis |
| --- | --- |

404

Virusni hepatitis

| 405 | Tuberkuloza |
| --- | --- |

405

Tuberkuloza

| 406 | Amebijaza |
| --- | --- |

406

Amebijaza

| 407 | Druge zarazne bolesti stečene tijekom rada na prevenciji bolesti, u zdravstvenoj skrbi, pomoći u kući i drugim sličnim djelatnostima za koje je dokazan rizik od zaraze |
| --- | --- |

407

Druge zarazne bolesti stečene tijekom rada na prevenciji bolesti, u zdravstvenoj skrbi, pomoći u kući i drugim sličnim djelatnostima za koje je dokazan rizik od zaraze

| 408 | Bolest COVID-19 uzrokovana radom na prevenciji bolesti, u zdravstvenoj i socijalnoj skrbi te pomoći u kući ili, u kontekstu pandemije, u sektorima u kojima bolest izbija u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze |
| --- | --- |

408

Bolest COVID-19 uzrokovana radom na prevenciji bolesti, u zdravstvenoj i socijalnoj skrbi te pomoći u kući ili, u kontekstu pandemije, u sektorima u kojima bolest izbija u djelatnostima s dokazanim rizikom od zaraze

5.   Bolesti uzrokovane sljedećim fizikalnim sredstvima:

| 502.01 | Katarakti uzrokovani toplinskim zračenjem |
| --- | --- |

502.01

Katarakti uzrokovani toplinskim zračenjem

| 502.02 | Oboljenja očne spojnice uzrokovana izlaganjem ultraljubičastom zračenju |
| --- | --- |

502.02

Oboljenja očne spojnice uzrokovana izlaganjem ultraljubičastom zračenju

| 503 | Nagluhost ili gluhoća uzrokovana bukom |
| --- | --- |

503

Nagluhost ili gluhoća uzrokovana bukom

| 504 | Bolesti uzrokovane atmosferskim pritiskom ili dekompresijom |
| --- | --- |

504

Bolesti uzrokovane atmosferskim pritiskom ili dekompresijom

| 505.01 | Bolesti kostiju i zglobova ruku i zapešća uzrokovane mehaničkom vibracijom |
| --- | --- |

505.01

Bolesti kostiju i zglobova ruku i zapešća uzrokovane mehaničkom vibracijom

| 505.02 | Angioneurotske bolesti uzrokovane mehaničkom vibracijom |
| --- | --- |

505.02

Angioneurotske bolesti uzrokovane mehaničkom vibracijom

| 506.10 | Bolesti periartikularnih vrećica uzrokovane pritiskom |
| --- | --- |

506.10

Bolesti periartikularnih vrećica uzrokovane pritiskom

| 506.11 | Prepatelarni i subpatelarni burzitis |
| --- | --- |

506.11

Prepatelarni i subpatelarni burzitis

| 506.12 | Burzitis olekranona |
| --- | --- |

506.12

Burzitis olekranona

| 506.13 | Burzitis ramena |
| --- | --- |

506.13

Burzitis ramena

| 506.21 | Bolesti uzrokovane prenaprezanjem tetivnih ovojnica |
| --- | --- |

506.21

Bolesti uzrokovane prenaprezanjem tetivnih ovojnica

| 506.22 | Bolesti uzrokovane prenaprezanjem vezivnog tkiva tetive |
| --- | --- |

506.22

Bolesti uzrokovane prenaprezanjem vezivnog tkiva tetive

| 506.23 | Bolesti uzrokovane prenaprezanjem distalnih spojeva mišića i tetiva |
| --- | --- |

506.23

Bolesti uzrokovane prenaprezanjem distalnih spojeva mišića i tetiva

| 506.30 | Lezije meniska uslijed duljih razdoblja rada u klečećem i čučećem položaju |
| --- | --- |

506.30

Lezije meniska uslijed duljih razdoblja rada u klečećem i čučećem položaju

| 506.40 | Paraliza živaca zbog tlaka |
| --- | --- |

506.40

Paraliza živaca zbog tlaka

| 506.45 | Sindrom karpalnog tunela |
| --- | --- |

506.45

Sindrom karpalnog tunela

| 507 | Nistagmus rudara |
| --- | --- |

507

Nistagmus rudara

| 508 | Bolesti uzrokovane ionizirajućim zračenjem |
| --- | --- |

508

Bolesti uzrokovane ionizirajućim zračenjem

---

PRILOG II.

Dodatni popis bolesti za koje se sumnja da su profesionalnog podrijetla i koje bi trebalo prijaviti, a u kasnijoj se fazi mogu uzeti u obzir za uvrštavanje u Prilog I. europskom popisu

2.1.   Bolesti uzrokovane sljedećim sredstvima:

| 2.101 | Ozon |
| --- | --- |

2.101

Ozon

| 2.102 | Alifatski ugljikovodici osim onih navedenih pod naslovom 1.116 Priloga I. |
| --- | --- |

2.102

Alifatski ugljikovodici osim onih navedenih pod naslovom 1.116 Priloga I.

| 2.103 | Difenil |
| --- | --- |

2.103

Difenil

| 2.104 | Dekalin |
| --- | --- |

2.104

Dekalin

| 2.105 | Aromatske kiseline – aromatski anhidridi ili njihovi halogenirani derivati |
| --- | --- |

2.105

Aromatske kiseline – aromatski anhidridi ili njihovi halogenirani derivati

| 2.106 | Difenil oksid |
| --- | --- |

2.106

Difenil oksid

| 2.107 | Tetrahidrofuran |
| --- | --- |

2.107

Tetrahidrofuran

| 2.108 | Tiofen |
| --- | --- |

2.108

Tiofen

| 2.109 | Metakrilonitril |
| --- | --- |

2.109

Metakrilonitril

| 2.110 | Acetonitril |
| --- | --- |

2.110

Acetonitril

| 2.111 | Tioalkoholi |
| --- | --- |

2.111

Tioalkoholi

| 2.112 | Merkaptani i tioeteri |
| --- | --- |

2.112

Merkaptani i tioeteri

| 2.113 | Talij ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

2.113

Talij ili njegovi spojevi

| 2.114 | Alkoholi ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.118 Priloga I. |
| --- | --- |

2.114

Alkoholi ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.118 Priloga I.

| 2.115 | Glikoli ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.119 Priloga I. |
| --- | --- |

2.115

Glikoli ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.119 Priloga I.

| 2.116 | Eteri ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.120 Priloga I. |
| --- | --- |

2.116

Eteri ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.120 Priloga I.

| 2.117 | Ketoni ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.121 Priloga I. |
| --- | --- |

2.117

Ketoni ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.121 Priloga I.

| 2.118 | Esteri ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.122 Priloga I. |
| --- | --- |

2.118

Esteri ili njihovi halogenirani derivati koji nisu navedeni pod naslovom 1.122 Priloga I.

| 2.119 | Furfural |
| --- | --- |

2.119

Furfural

| 2.120 | Tiofenoli ili njihovi ekvivalenti ili halogenirani derivati |
| --- | --- |

2.120

Tiofenoli ili njihovi ekvivalenti ili halogenirani derivati

| 2.121 | Srebro |
| --- | --- |

2.121

Srebro

| 2.122 | Selenij |
| --- | --- |

2.122

Selenij

| 2.123 | Bakar |
| --- | --- |

2.123

Bakar

| 2.124 | Cink |
| --- | --- |

2.124

Cink

| 2.125 | Magnezij |
| --- | --- |

2.125

Magnezij

| 2.126 | Platina |
| --- | --- |

2.126

Platina

| 2.127 | Tantal |
| --- | --- |

2.127

Tantal

| 2.128 | Titanij |
| --- | --- |

2.128

Titanij

| 2.129 | Terpeni |
| --- | --- |

2.129

Terpeni

| 2.130 | Borani |
| --- | --- |

2.130

Borani

| 2.140 | Bolesti uzrokovane udisanjem prašine sedefa |
| --- | --- |

2.140

Bolesti uzrokovane udisanjem prašine sedefa

| 2.141 | Bolesti uzrokovane hormonskim tvarima |
| --- | --- |

2.141

Bolesti uzrokovane hormonskim tvarima

| 2.150 | Zubni karijes povezan s radom u industriji čokolade, šećera i brašna |
| --- | --- |

2.150

Zubni karijes povezan s radom u industriji čokolade, šećera i brašna

| 2.160 | Silicijev oksid |
| --- | --- |

2.160

Silicijev oksid

| 2.170 | Policiklički aromatski ugljikovodici koji nisu navedeni pod drugim naslovima |
| --- | --- |

2.170

Policiklički aromatski ugljikovodici koji nisu navedeni pod drugim naslovima

| 2.190 | Dimetilformamid |
| --- | --- |

2.190

Dimetilformamid

2.2.   Kožne bolesti uzrokovane tvarima i sredstvima koji nisu navedeni pod drugim naslovima

| 2.201 | Alergijska i ortoalergijska oboljenja kože koja nisu navedena u Prilogu I. |
| --- | --- |

2.201

Alergijska i ortoalergijska oboljenja kože koja nisu navedena u Prilogu I.

2.3.   Kožne bolesti uzrokovane udisanjem tvari koje nisu navedene pod drugim naslovima

| 2.301 | Plućne fibroze uzrokovane metalima koji nisu uvršteni u europski popis |
| --- | --- |

2.301

Plućne fibroze uzrokovane metalima koji nisu uvršteni u europski popis

| 2.303 | Bronho-plućna oboljenja i vrste raka povezani s izlaganjem sljedećem:






  — | čađa |
| --- | --- | --- |

2.303

Bronho-plućna oboljenja i vrste raka povezani s izlaganjem sljedećem:

—

čađa

| — | katran |
| --- | --- |

—

katran

| — | bitumen |
| --- | --- |

—

bitumen

| — | smola |
| --- | --- |

—

smola

| — | antracen ili njegovi spojevi |
| --- | --- |

—

antracen ili njegovi spojevi

| — | mineralna i druga ulja |
| --- | --- |

—

mineralna i druga ulja

| 2.304 | Bronho-plućna oboljenja uzrokovana umjetnim mineralnim vlaknima |
| --- | --- |

2.304

Bronho-plućna oboljenja uzrokovana umjetnim mineralnim vlaknima

| 2.305 | Bronho-plućna oboljenja uzrokovana sintetičkim vlaknima |
| --- | --- |

2.305

Bronho-plućna oboljenja uzrokovana sintetičkim vlaknima

| 2.307 | Oboljenja dišnog sustava, posebno astma, uzrokovana nadražujućim tvarima koje nisu navedene u Prilogu I. |
| --- | --- |

2.307

Oboljenja dišnog sustava, posebno astma, uzrokovana nadražujućim tvarima koje nisu navedene u Prilogu I.

| 2.308 | Rak grkljana uzrokovan udisanjem azbestne prašine |
| --- | --- |

2.308

Rak grkljana uzrokovan udisanjem azbestne prašine

2.4.   Zarazne i parazitske bolesti koje nisu opisane u Prilogu I.

| 2.401 | Parazitske bolesti |
| --- | --- |

2.401

Parazitske bolesti

| 2.402 | Tropske bolesti |
| --- | --- |

2.402

Tropske bolesti

2.5.   Bolesti uzrokovane fizikalnim čimbenicima

| 2.501 | Avulzija uzrokovana prenaprezanjem trnastih nastavaka kralježaka |
| --- | --- |

2.501

Avulzija uzrokovana prenaprezanjem trnastih nastavaka kralježaka

| 2.502 | Bolesti diska lumbarnog dijela kralježnice uzrokovane opetovanim vertikalnim djelovanjem vibracija cijelog tijela |
| --- | --- |

2.502

Bolesti diska lumbarnog dijela kralježnice uzrokovane opetovanim vertikalnim djelovanjem vibracija cijelog tijela

| 2.503 | Čvorovi na glasnicama uzrokovani opetovanim glasovnim naprezanjem povezanim s radom |
| --- | --- |

2.503

Čvorovi na glasnicama uzrokovani opetovanim glasovnim naprezanjem povezanim s radom

---