# Europeiska unionens C 316/22 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 316 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången22 september 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 316

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången22 september 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 7–10 september 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 387, 20.10.2016 .ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 16–17 september 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 397, 27.10.2016 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdena den 7–10 september 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 387, 20.10.2016 .ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 16–17 september 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 397, 27.10.2016 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 387, 20.10.2016

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 397, 27.10.2016

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 8 september 2015 |
| 2017/C 316/01 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 över situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2013–2014) (2014/2254(INI)) | 2 |
| 2017/C 316/02 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om förfaranden och praxis för utfrågningarna av kommissionsledamöter – lärdomar från förfarandet 2014 (2015/2040(INI)) | 37 |
| 2017/C 316/03 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (2014/2232(INI)) | 40 |
| 2017/C 316/04 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen: På väg mot resultatbaserade kontroller av den gemensamma jordbrukspolitiken (2014/2234(INI)) | 51 |
| 2017/C 316/05 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om familjeföretag i Europa (2014/2210(INI)) | 57 |
| 2017/C 316/06 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 över att tillvarata potentialen för forskning och innovation inom den blå ekonomin för att skapa sysselsättning och tillväxt (2014/2240(INI)) | 64 |
| 2017/C 316/07 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om främjande av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning (2015/2006(INI)) | 76 |
| 2017/C 316/08 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2014/2149(INI)) | 88 |
| 2017/C 316/09 | Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (2014/2239(INI)) | 99 |
| | Onsdagen den 9 september 2015 |
| 2017/C 316/10 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI)) | 114 |
| 2017/C 316/11 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI)) | 118 |
| 2017/C 316/12 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI)) | 120 |
| 2017/C 316/13 | Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU:s politik (2014/2213(INI)) | 124 |
| 2017/C 316/14 | Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (2014/2245(INI)) | 132 |
| 2017/C 316/15 | Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om rapporten om genomförandet, resultaten och en samlad bedömning av Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2014/2255(INI)) | 145 |
| 2017/C 316/16 | Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (2015/2005(INI)) | 155 |
| 2017/C 316/17 | Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (2014/2251(INI)) | 173 |
| 2017/C 316/18 | Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (2014/2250(INI)) | 182 |
| 2017/C 316/19 | Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om EES-Schweiz: Hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (2015/2061(INI)) | 192 |
| | Torsdagen den 10 september 2015 |
| 2017/C 316/20 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Ryssland, i synnerhet fallet Eston Kohver, Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko (2015/2838(RSP)) | 198 |
| 2017/C 316/21 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Angola (2015/2839(RSP)) | 202 |
| 2017/C 316/22 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Azerbajdzjan (2015/2840(RSP)) | 207 |
| 2017/C 316/23 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (2015/2833(RSP)) | 212 |
| 2017/C 316/24 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern (2015/2685(RSP)) | 217 |
| 2017/C 316/25 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om situationen i Vitryssland (2015/2834(RSP)) | 221 |
| 2017/C 316/26 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet (2014/2236(INI)) | 224 |
| 2017/C 316/27 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om att skapa en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU för 2000-talet: att matcha kompetens och kvalifikationer med efterfrågan och arbetstillfällen som ett sätt att ta sig ur krisen (2014/2235(INI)) | 233 |
| 2017/C 316/28 | Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om 30:e och 31:a årsrapporterna om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012–2013) (2014/2253(INI)) | 246 |
| | Onsdagen den 16 september 2015 |
| 2017/C 316/29 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2015 om kommissionens arbetsprogram 2016 (2015/2729(RSP)) | 254 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 8 september 2015

2017/C 316/01

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 över situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2013–2014) (2014/2254(INI))

2

2017/C 316/02

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om förfaranden och praxis för utfrågningarna av kommissionsledamöter – lärdomar från förfarandet 2014 (2015/2040(INI))

37

2017/C 316/03

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (2014/2232(INI))

40

2017/C 316/04

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen: På väg mot resultatbaserade kontroller av den gemensamma jordbrukspolitiken (2014/2234(INI))

51

2017/C 316/05

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om familjeföretag i Europa (2014/2210(INI))

57

2017/C 316/06

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 över att tillvarata potentialen för forskning och innovation inom den blå ekonomin för att skapa sysselsättning och tillväxt (2014/2240(INI))

64

2017/C 316/07

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om främjande av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning (2015/2006(INI))

76

2017/C 316/08

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2014/2149(INI))

88

2017/C 316/09

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (2014/2239(INI))

99

Onsdagen den 9 september 2015

2017/C 316/10

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

114

2017/C 316/11

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

118

2017/C 316/12

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

120

2017/C 316/13

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU:s politik (2014/2213(INI))

124

2017/C 316/14

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (2014/2245(INI))

132

2017/C 316/15

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om rapporten om genomförandet, resultaten och en samlad bedömning av Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2014/2255(INI))

145

2017/C 316/16

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (2015/2005(INI))

155

2017/C 316/17

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (2014/2251(INI))

173

2017/C 316/18

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (2014/2250(INI))

182

2017/C 316/19

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om EES-Schweiz: Hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (2015/2061(INI))

192

Torsdagen den 10 september 2015

2017/C 316/20

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Ryssland, i synnerhet fallet Eston Kohver, Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko (2015/2838(RSP))

198

2017/C 316/21

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Angola (2015/2839(RSP))

202

2017/C 316/22

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Azerbajdzjan (2015/2840(RSP))

207

2017/C 316/23

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (2015/2833(RSP))

212

2017/C 316/24

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern (2015/2685(RSP))

217

2017/C 316/25

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om situationen i Vitryssland (2015/2834(RSP))

221

2017/C 316/26

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet (2014/2236(INI))

224

2017/C 316/27

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om att skapa en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU för 2000-talet: att matcha kompetens och kvalifikationer med efterfrågan och arbetstillfällen som ett sätt att ta sig ur krisen (2014/2235(INI))

233

2017/C 316/28

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om 30:e och 31:a årsrapporterna om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012–2013) (2014/2253(INI))

246

Onsdagen den 16 september 2015

2017/C 316/29

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2015 om kommissionens arbetsprogram 2016 (2015/2729(RSP))

254

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 8 september 2015 |
| 2017/C 316/30 | Europaparlamentets beslut av den 8 september 2015 om begäran om upphävande av Janusz Korwin-Mikkes immunitet (2015/2102(IMM)) | 270 |
| | Onsdagen den 9 september 2015 |
| 2017/C 316/31 | Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om frågor för skriftligt besvarande (tolkning av artikel 130.3 i arbetsordningen) (2015/2152(REG)) | 272 |
| 2017/C 316/32 | Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om avbrytande eller avslutande av sammanträde (tolkning av artikel 191 i arbetsordningen) (2015/2153(REG)) | 273 |
| 2017/C 316/33 | Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om ändring av namnet på delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet (2015/2842(RSO)) | 274 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 8 september 2015

2017/C 316/30

Europaparlamentets beslut av den 8 september 2015 om begäran om upphävande av Janusz Korwin-Mikkes immunitet (2015/2102(IMM))

270

Onsdagen den 9 september 2015

2017/C 316/31

Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om frågor för skriftligt besvarande (tolkning av artikel 130.3 i arbetsordningen) (2015/2152(REG))

272

2017/C 316/32

Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om avbrytande eller avslutande av sammanträde (tolkning av artikel 191 i arbetsordningen) (2015/2153(REG))

273

2017/C 316/33

Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om ändring av namnet på delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet (2015/2842(RSO))

274

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 8 september 2015 |
| 2017/C 316/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, vad gäller frågor som rör socialpolitiken (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE)) | 275 |
| 2017/C 316/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD)) | 276 |
| 2017/C 316/36 | P8_TA(2015)0284Handel med sälprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 september 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 737/2010 | 277 |
| 2017/C 316/37 | P8_TA(2015)0285Kloning av djur som hålls och reproduceras för animalieproduktion ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 september 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv
  förordning (EU) 2015/... om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion [Ändr. 1. Den första delen av detta ändringsförslag, dvs. ändringen från direktiv till förordning, berör hela texten.] | 278 |
| | Onsdagen den 9 september 2015 |
| 2017/C 316/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE)) | 287 |
| 2017/C 316/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE)) | 288 |
| 2017/C 316/40 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Madagaskar och Europeiska gemenskapen (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE)) | 289 |
| 2017/C 316/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE)) | 290 |
| 2017/C 316/42 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Konungariket Belgien och Republiken Polen att ratificera och för Republiken Österrike att ansluta sig till Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE)) | 291 |
| 2017/C 316/43 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE)) | 292 |
| | Torsdagen den 17 september 2015 |
| 2017/C 316/44 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande avprovisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien, Grekland och Ungern (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE)) | 314 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 8 september 2015

2017/C 316/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, vad gäller frågor som rör socialpolitiken (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

275

2017/C 316/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

276

2017/C 316/36

P8_TA(2015)0284Handel med sälprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))P8_TC1-COD(2015)0028Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 september 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 737/2010

277

2017/C 316/37

P8_TA(2015)0285Kloning av djur som hålls och reproduceras för animalieproduktion ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))P8_TC1-COD(2013)0433Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 september 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv
  förordning (EU) 2015/... om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion [Ändr. 1. Den första delen av detta ändringsförslag, dvs. ändringen från direktiv till förordning, berör hela texten.]

direktiv

förordning

nötkreatur, svin, får, getter och häst

278

Onsdagen den 9 september 2015

2017/C 316/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

287

2017/C 316/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

288

2017/C 316/40

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Madagaskar och Europeiska gemenskapen (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

289

2017/C 316/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

290

2017/C 316/42

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Konungariket Belgien och Republiken Polen att ratificera och för Republiken Österrike att ansluta sig till Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

291

2017/C 316/43

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

292

Torsdagen den 17 september 2015

2017/C 316/44

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande avprovisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien, Grekland och Ungern (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

314

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

22.9.2017

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2015–2016

Sammanträdena den 7–10 september 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 387, 20.10.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdena den 16–17 september 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 397, 27.10.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 8 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/2

---

P8_TA(2015)0286

Situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2013–2014)

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 över situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2013–2014) (2014/2254(INI))

(2017/C 316/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt andra strecksatsen och fjärde till sjunde strecksatserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt andra strecksatsen och fjärde till sjunde strecksatserna,

| — | med beaktande av bland annat artikel 2, artikel 3.3 andra stycket och artiklarna 6 och 9 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bland annat artikel 2, artikel 3.3 andra stycket och artiklarna 6 och 9 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt punkt 7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt punkt 7,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948,

| — | med beaktande av FN:s fördrag om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och FN:s konventionsorgans rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s fördrag om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och FN:s konventionsorgans rättspraxis,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som antogs i New York den 13 december 2006 och ratificerades av EU den 23 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som antogs i New York den 13 december 2006 och ratificerades av EU den 23 december 2010,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, antagen i New York den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, antagen i New York den 20 november 1989,

| — | med beaktande av följande allmänna kommentarer från FN:s barnrättskommitté: nr 7 (2005) om genomförandet av barnets rättigheter under tidig barndom, nr 9 (2006) om rättigheter för barn med funktionsnedsättning, nr 10 (2007) om barnets rättigheter inom rättskipning för unga lagöverträdare, nr 12 (2009) om barnets rätt att bli hörd, nr 13 (2011) om barnets rätt till frihet från alla former av våld och nr 14 (2013) om barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av följande allmänna kommentarer från FN:s barnrättskommitté: nr 7 (2005) om genomförandet av barnets rättigheter under tidig barndom, nr 9 (2006) om rättigheter för barn med funktionsnedsättning, nr 10 (2007) om barnets rättigheter inom rättskipning för unga lagöverträdare, nr 12 (2009) om barnets rätt att bli hörd, nr 13 (2011) om barnets rätt till frihet från alla former av våld och nr 14 (2013) om barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och Pekingplattformen, av sina resolutioner av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om att bekämpa våld mot kvinnor (1) och av den 6 februari 2014 om kommissionens meddelande om utrotande av kvinnlig könsstympning (2) och av rådets slutsatser av den 5 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och Pekingplattformen, av sina resolutioner av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om att bekämpa våld mot kvinnor (1) och av den 6 februari 2014 om kommissionens meddelande om utrotande av kvinnlig könsstympning (2) och av rådets slutsatser av den 5 juni 2014 om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och av konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter samt dess Venedigkommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och av konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter samt dess Venedigkommission,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den oberoende experten Cephas Lumina om vilka följder staternas utlandsskulder och andra relaterade internationella finansiella åtaganden får för det fullständiga utövandet av alla mänskliga rättigheter, i synnerhet ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (Addendum, Mission to Greece, FN A/HRC/25/50/Add.1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den oberoende experten Cephas Lumina om vilka följder staternas utlandsskulder och andra relaterade internationella finansiella åtaganden får för det fullständiga utövandet av alla mänskliga rättigheter, i synnerhet ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (Addendum, Mission to Greece, FN A/HRC/25/50/Add.1),

| — | med beaktande av rapporten, som offentliggjordes i april 2013, från FN:s särskilda rapportör, om migranters mänskliga rättigheter och om förvaltningen av EU:s yttre gränser och dess inverkan på migranters mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten, som offentliggjordes i april 2013, från FN:s särskilda rapportör, om migranters mänskliga rättigheter och om förvaltningen av EU:s yttre gränser och dess inverkan på migranters mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av resolutionen av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av de strategiska riktlinjerna för området med frihet, säkerhet och rättvisa, som antogs av Europeiska rådet den 27 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de strategiska riktlinjerna för området med frihet, säkerhet och rättvisa, som antogs av Europeiska rådet den 27 juni 2014,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, reviderad 1996, och rättspraxis från Europeiska kommittén för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, reviderad 1996, och rättspraxis från Europeiska kommittén för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (3),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (4),

| — | med beaktande av direktivpaketet om främjandet av processuella rättigheter i EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktivpaketet om främjandet av processuella rättigheter i EU (5),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (6),

| — | med beaktande av den strategiska ramen om mänskliga rättigheter och demokratin och den åtföljande handlingsplanen, som rådet antog den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska ramen om mänskliga rättigheter och demokratin och den åtföljande handlingsplanen, som rådet antog den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (7),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd och från medlemsstaternas möte inom rådet om säkrande av respekten för rättsstatliga principer, som antogs den 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd och från medlemsstaternas möte inom rådet om säkrande av respekten för rättsstatliga principer, som antogs den 16 december 2014,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (8),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (13),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (COM(2008)0229),

| — | med beaktande av EU-domstolens beslut och rättspraxis och de nationella författningsdomstolarnas rättspraxis, där det hänvisas till stadgan också vid tolkning av nationell lag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens beslut och rättspraxis och de nationella författningsdomstolarnas rättspraxis, där det hänvisas till stadgan också vid tolkning av nationell lag,

| — | med beaktande av de politiska riktlinjerna för den nya Europeiska kommissionen, som framlades av ordförande Juncker för Europaparlamentet den 15 juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de politiska riktlinjerna för den nya Europeiska kommissionen, som framlades av ordförande Juncker för Europaparlamentet den 15 juli 2014,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän uppgiftsskyddsförordning) (COM(2012)0011),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter (COM(2012)0010),

| — | med beaktande av EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286), i synnerhet bestämmelserna om finansiering av utarbetandet av riktlinjer för system för skydd av barn och utbyte av bästa praxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286), i synnerhet bestämmelserna om finansiering av utarbetandet av riktlinjer för system för skydd av barn och utbyte av bästa praxis,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013, Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid
   (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013, Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid
   (14),

| — | med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som rådet (utrikes frågor) antog den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som rådet (utrikes frågor) antog den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Framsteg i genomförandet av nationella strategier för integrering av romer (COM(2013)0454), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Framsteg i genomförandet av nationella strategier för integrering av romer (COM(2013)0454),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om insatserna mot korruption (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om insatserna mot korruption (COM(2014)0038),

| — | med beaktande av förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om framsteg i genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2013 om framsteg i genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet (16),

| — | med beaktande om sina resolutioner om jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande om sina resolutioner om jämställdhet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om en EU-strategi mot hemlöshet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2011 om en EU-strategi mot hemlöshet (17),

| — | med beaktande av amerikanska senatens betänkande om CIA:s internerings- och förhörsprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av amerikanska senatens betänkande om CIA:s internerings- och förhörsprogram,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om situationen för ensamkommande barn i EU (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om situationen för ensamkommande barn i EU (18),

| — | med beaktande av sina resolutioner om de grundläggande rättigheterna och de mänskliga rättigheterna, särskilt den senaste av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012) (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om de grundläggande rättigheterna och de mänskliga rättigheterna, särskilt den senaste av den 27 februari 2014 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2012) (19),

| — | med beaktande av sina resolutioner om migration, särskilt den senaste av den 17 december 2014 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om migration, särskilt den senaste av den 17 december 2014 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA:s övervakningsprogram och övervakningsorgan i olika medlemsstater och konsekvenserna för EU-medborgarnas integritet (23), i vilken parlamentet gav i uppdrag åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att göra en ingående utredning av frågan, samt sin resolution av den 12 mars 2014 om NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet om rättsliga och inrikes frågor (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om den amerikanska säkerhetsmyndigheten NSA:s övervakningsprogram och övervakningsorgan i olika medlemsstater och konsekvenserna för EU-medborgarnas integritet (23), i vilken parlamentet gav i uppdrag åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att göra en ingående utredning av frågan, samt sin resolution av den 12 mars 2014 om NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet om rättsliga och inrikes frågor (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om den amerikanska senatens rapport om CIA:s användning av tortyr (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om den amerikanska senatens rapport om CIA:s användning av tortyr (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014Yttrande från domstolen över huruvida avtalet mellan Europeiska unionen och Kanada om lufttrafikföretags överföring och behandling av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till den kanadensiska gränskontrollmyndigheten är förenligt med fördragen
   (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014Yttrande från domstolen över huruvida avtalet mellan Europeiska unionen och Kanada om lufttrafikföretags överföring och behandling av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) till den kanadensiska gränskontrollmyndigheten är förenligt med fördragen
   (27),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 11 september 2012 (28) och den 10 oktober 2013 (29) om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 11 september 2012 (28) och den 10 oktober 2013 (29) om CIA:s påstådda transport och illegala internering av fångar i europeiska länder,

| — | med beaktande av sina resolutioner om interneringslägret Guantánamo Bay, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om interneringslägret Guantánamo Bay,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU (30),

| — | med beaktande av EU-domstolens yttrande nr 2/2013 om utkastet till avtal om Europeiska unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens yttrande nr 2/2013 om utkastet till avtal om Europeiska unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 8 april 2014 i de förenade målen C-293/12 och C-594/594 Digital Rights Ireland och Seitlinger m.fl. som ogiltigförklarar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 8 april 2014 i de förenade målen C-293/12 och C-594/594 Digital Rights Ireland och Seitlinger m.fl. som ogiltigförklarar Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät och om ändring av direktiv 2002/58/EG,

| — | med beaktande av utfrågningen av Frans Timmermans i Europaparlamentet den 7 oktober 2014 och hans framträdande inför parlamentet vid sammanträdet den 11 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av Frans Timmermans i Europaparlamentet den 7 oktober 2014 och hans framträdande inför parlamentet vid sammanträdet den 11 februari 2015,

| — | med beaktande av utfrågningen av Dimitris Avramopoulos i Europaparlamentet den 30 september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen av Dimitris Avramopoulos i Europaparlamentet den 30 september 2014,

| — | med beaktande av den årliga konferensen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) av den 10 november 2014 på temat ”de grundläggande rättigheterna och invandringen i EU”, och särskilt byråns arbetsdokument om lagliga vägar in i EU för personer i behov av internationellt skydd – en verktygslåda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga konferensen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) av den 10 november 2014 på temat ”de grundläggande rättigheterna och invandringen i EU”, och särskilt byråns arbetsdokument om lagliga vägar in i EU för personer i behov av internationellt skydd – en verktygslåda,

| — | med beaktande av FRA:s och Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) verksamhet, årsrapporter och studier, och av FRA:s stora undersökningar om diskriminering och hatbrott mot judar i EU:s medlemsstater, om våld mot kvinnor i EU och hbt-personers erfarenheter av diskriminering, våld och trakasserier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s och Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) verksamhet, årsrapporter och studier, och av FRA:s stora undersökningar om diskriminering och hatbrott mot judar i EU:s medlemsstater, om våld mot kvinnor i EU och hbt-personers erfarenheter av diskriminering, våld och trakasserier,

| — | med beaktande av bidragen från de icke-statliga organisationer som medverkar i FRA:s civilsamhällesplattform för grundläggande rättigheter (FRA Fundamental Rights Platform), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen från de icke-statliga organisationer som medverkar i FRA:s civilsamhällesplattform för grundläggande rättigheter (FRA Fundamental Rights Platform),

| — | med beaktande av icke-statliga organisationers rapporter och studier om de mänskliga rättigheterna och av de studier på detta område som beställts av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, särskilt studien från utredningsavdelning C om krisens inverkan på de grundläggande rättigheterna i EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av icke-statliga organisationers rapporter och studier om de mänskliga rättigheterna och av de studier på detta område som beställts av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, särskilt studien från utredningsavdelning C om krisens inverkan på de grundläggande rättigheterna i EU:s medlemsstater,

| — | med beaktande av sina studier om hur krisen inverkar på de grundläggande rättigheterna i EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina studier om hur krisen inverkar på de grundläggande rättigheterna i EU:s medlemsstater,

| — | med beaktande av principerna om nationella institutioners status och funktion när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter (”Parisprinciperna”), som bifogats till FN:s generalförsamlings resolution 48/134, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna om nationella institutioners status och funktion när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter (”Parisprinciperna”), som bifogats till FN:s generalförsamlings resolution 48/134,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om situationen vad gäller grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012) (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om situationen vad gäller grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012) (31),

| — | med beaktande av kommissionens strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573) och operativa riktlinjer med hänsyn till grundläggande rättigheter i kommissionens konsekvensbedömningar (SEC(2011)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategi för Europeiska unionens konkreta tillämpning av stadgan om de grundläggande rättigheterna (COM(2010)0573) och operativa riktlinjer med hänsyn till grundläggande rättigheter i kommissionens konsekvensbedömningar (SEC(2011)0567),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158) och rådets slutsatser av den 16 december 2014 om att garantera rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158) och rådets slutsatser av den 16 december 2014 om att garantera rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen 2013 av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (COM(2014)0224) och de tillhörande arbetsdokumenten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpningen 2013 av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (COM(2014)0224) och de tillhörande arbetsdokumenten,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Rapport om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid, COM(2013)0269, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Rapport om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid, COM(2013)0269,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (COM(2014)0209) och rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (COM(2014)0209) och rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A8-0230/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A8-0230/2015), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska integrationen uppstod delvis för att undvika en upprepning av andra världskrigets tragiska konsekvenser och nazistregimens förföljelser och förtryck, och även för att genom främjande, iakttagande och skydd av de mänskliga rättigheterna undvika tillbakagång och bakslag för demokratin och rättsstaten. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska integrationen uppstod delvis för att undvika en upprepning av andra världskrigets tragiska konsekvenser och nazistregimens förföljelser och förtryck, och även för att genom främjande, iakttagande och skydd av de mänskliga rättigheterna undvika tillbakagång och bakslag för demokratin och rättsstaten.

| B. | Respekt för och främjande av mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati samt de värden och principer som anges i EU:s fördrag och internationella människorättsinstrument (FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Europakonventionen, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter osv.) är skyldigheter för EU och dess medlemsstater och måste stå i centrum för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

B.

Respekt för och främjande av mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, demokrati samt de värden och principer som anges i EU:s fördrag och internationella människorättsinstrument (FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, Europakonventionen, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter osv.) är skyldigheter för EU och dess medlemsstater och måste stå i centrum för den europeiska integrationen.

| C. | Dessa rättigheter måste garanteras för alla som bor på EU:s territorium, även när det gäller övergrepp och våld från myndigheternas sida, oavsett på vilken nivå de förekommer. |
| --- | --- |

C.

Dessa rättigheter måste garanteras för alla som bor på EU:s territorium, även när det gäller övergrepp och våld från myndigheternas sida, oavsett på vilken nivå de förekommer.

| D. | Enligt artikel 2 i EU-fördraget bygger EU på respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheter för personer som tillhör minoriteter – värden som är gemensamma för medlemsstaterna och som såväl EU som varje enskild medlemsstat måste respektera i all sin politik, både på det interna och externa planet. Enligt artikel 17 i EU-fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 2 i EU-fördraget bygger EU på respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheter för personer som tillhör minoriteter – värden som är gemensamma för medlemsstaterna och som såväl EU som varje enskild medlemsstat måste respektera i all sin politik, både på det interna och externa planet. Enligt artikel 17 i EU-fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen.

| E. | Enligt artikel 6 i EU-fördraget är EU skyldigt att stödja de grundläggande rättigheterna och säkra respekten för dem i sin egen verksamhet, oberoende av befogenheter. Medlemsstaterna uppmuntras också att göra sammaledes. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 6 i EU-fördraget är EU skyldigt att stödja de grundläggande rättigheterna och säkra respekten för dem i sin egen verksamhet, oberoende av befogenheter. Medlemsstaterna uppmuntras också att göra sammaledes.

| F. | Det behövs en översyn av EU-fördragen för att stärka skyddet av demokratin, rättsstatsprincipen och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

F.

Det behövs en översyn av EU-fördragen för att stärka skyddet av demokratin, rättsstatsprincipen och grundläggande friheter.

| G. | I enlighet med ingressen till fördraget om Europeiska unionen har medlemsstaterna bekräftat den vikt som de fäster vid sociala rättigheter såsom dessa fastställs i den europeiska sociala stadgan. Även artikel 151 i EUF-fördraget innehåller en uttrycklig hänvisning till sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan. |
| --- | --- |

G.

I enlighet med ingressen till fördraget om Europeiska unionen har medlemsstaterna bekräftat den vikt som de fäster vid sociala rättigheter såsom dessa fastställs i den europeiska sociala stadgan. Även artikel 151 i EUF-fördraget innehåller en uttrycklig hänvisning till sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan.

| H. | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande integrerades Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i fördragen och den är därmed rättsligt bindande för EU:s institutioner, organ och byråer, liksom för medlemsstaterna i samband med tillämpning av EU-lagstiftningen. En verklig kultur av grundläggande rättigheter måste utvecklas, främjas och stärkas inom EU-institutionerna, men också inom medlemsstaterna, framför allt då de tillämpar och genomför unionslagstiftningen, både internt och i förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

H.

I och med Lissabonfördragets ikraftträdande integrerades Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i fördragen och den är därmed rättsligt bindande för EU:s institutioner, organ och byråer, liksom för medlemsstaterna i samband med tillämpning av EU-lagstiftningen. En verklig kultur av grundläggande rättigheter måste utvecklas, främjas och stärkas inom EU-institutionerna, men också inom medlemsstaterna, framför allt då de tillämpar och genomför unionslagstiftningen, både internt och i förbindelser med tredjeländer.

| I. | I artiklarna 2 och 3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns personers rätt till liv och rätt till integritet. |
| --- | --- |

I.

I artiklarna 2 och 3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns personers rätt till liv och rätt till integritet.

| J. | Artikel 4 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuder alla former av omänsklig och förnedrande behandling. |
| --- | --- |

J.

Artikel 4 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuder alla former av omänsklig och förnedrande behandling.

| K. | I artiklarna 8, 9, 10, 19 och 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna liksom i Europeiska unionens domstols rättspraxis erkänns vikten av de grundläggande sociala rättigheterna, så att det framgår att dessa rättigheter och särskilt fackföreningarnas rättigheter, strejkrätten, samt förenings- och mötesfriheten bör skyddas på samma sätt som övriga grundläggande rättigheter som erkänns i stadgan. |
| --- | --- |

K.

I artiklarna 8, 9, 10, 19 och 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna liksom i Europeiska unionens domstols rättspraxis erkänns vikten av de grundläggande sociala rättigheterna, så att det framgår att dessa rättigheter och särskilt fackföreningarnas rättigheter, strejkrätten, samt förenings- och mötesfriheten bör skyddas på samma sätt som övriga grundläggande rättigheter som erkänns i stadgan.

| L. | Enligt artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska unionen respektera den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden och enligt artikel 21 ska all diskriminering på grund av språk och/eller tillhörighet till nationell minoritet vara förbjuden. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska unionen respektera den kulturella, religiösa och språkliga mångfalden och enligt artikel 21 ska all diskriminering på grund av språk och/eller tillhörighet till nationell minoritet vara förbjuden.

| M. | I artikel 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna garanteras skyddet av familjen på det rättsliga, ekonomiska och sociala planet. |
| --- | --- |

M.

I artikel 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna garanteras skyddet av familjen på det rättsliga, ekonomiska och sociala planet.

| N. | Enligt artiklarna 37 och 38 i stadgan ska rätten till en hög nivå i fråga om miljöskydd integreras i unionens politik. |
| --- | --- |

N.

Enligt artiklarna 37 och 38 i stadgan ska rätten till en hög nivå i fråga om miljöskydd integreras i unionens politik.

| O. | Medlemsstaterna får inte sänka garantinivån för vissa rättigheter i sina egna konstitutioner under förevändning att Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna eller andra instrument i EU:s lagstiftning erbjuder en lägre skyddsnivå på området. |
| --- | --- |

O.

Medlemsstaterna får inte sänka garantinivån för vissa rättigheter i sina egna konstitutioner under förevändning att Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna eller andra instrument i EU:s lagstiftning erbjuder en lägre skyddsnivå på området.

| P. | Det har konstaterats att nationella myndigheter, som rättsväsendet och brottsbekämpande myndigheter och förvaltningar, är mycket viktiga för att ge konkret verkan åt de rättigheter och friheter som fastställs i stadgan. |
| --- | --- |

P.

Det har konstaterats att nationella myndigheter, som rättsväsendet och brottsbekämpande myndigheter och förvaltningar, är mycket viktiga för att ge konkret verkan åt de rättigheter och friheter som fastställs i stadgan.

| Q. | Förverkligandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med avdelning V i EUF-fördraget förutsätter att de grundläggande rättigheterna respekteras till fullo både av EU och av varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

Q.

Förverkligandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med avdelning V i EUF-fördraget förutsätter att de grundläggande rättigheterna respekteras till fullo både av EU och av varje enskild medlemsstat.

| R. | Människan, som medborgare eller som invånare, bör placeras i centrum för EU; de individuella, medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter som stadgan tillerkänner har inte bara som mål att skydda europeiska medborgare och invånare från eventuella fall av inblandning, övergrepp eller våld, utan är även förutsättningar för deras fullständiga och ostörda personlighetsutveckling. |
| --- | --- |

R.

Människan, som medborgare eller som invånare, bör placeras i centrum för EU; de individuella, medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter som stadgan tillerkänner har inte bara som mål att skydda europeiska medborgare och invånare från eventuella fall av inblandning, övergrepp eller våld, utan är även förutsättningar för deras fullständiga och ostörda personlighetsutveckling.

| S. | Rättsstatsprincipen är grunden för den europeiska liberala demokratin, och är en av EU:s grundprinciper med rötter i gemensamma konstitutionella traditioner i samtliga EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

S.

Rättsstatsprincipen är grunden för den europeiska liberala demokratin, och är en av EU:s grundprinciper med rötter i gemensamma konstitutionella traditioner i samtliga EU:s medlemsstater.

| T. | Hur rättsstatsprincipen tillämpas på nationell nivå spelar en viktig roll för att säkerställa ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och för deras rättssystem, och därför är det av yttersta vikt att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med avdelning V i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

T.

Hur rättsstatsprincipen tillämpas på nationell nivå spelar en viktig roll för att säkerställa ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och för deras rättssystem, och därför är det av yttersta vikt att förverkliga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i enlighet med avdelning V i EUF-fördraget.

| U. | Respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna och är av särskild betydelse inom EU, eftersom den också är en förutsättning för vidmakthållandet av alla rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och av internationell rätt. |
| --- | --- |

U.

Respekten för rättsstatsprincipen är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna och är av särskild betydelse inom EU, eftersom den också är en förutsättning för vidmakthållandet av alla rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och av internationell rätt.

| V. | EU och dess medlemsstater deltar i en allomfattande process för att uppnå nya mål för hållbar utveckling som påminner om att de mänskliga rättigheterna är universella, oförytterliga och odelbara. |
| --- | --- |

V.

EU och dess medlemsstater deltar i en allomfattande process för att uppnå nya mål för hållbar utveckling som påminner om att de mänskliga rättigheterna är universella, oförytterliga och odelbara.

| W. | Genomförandet av dessa värden och principer måste också bygga på en effektiv kontroll av respekten för de grundläggande rättigheter som garanteras i stadgan, till exempel vid utarbetandet av lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

W.

Genomförandet av dessa värden och principer måste också bygga på en effektiv kontroll av respekten för de grundläggande rättigheter som garanteras i stadgan, till exempel vid utarbetandet av lagstiftningsförslag.

| X. | EU genomlever en allvarlig ekonomisk och finansiell kris, med konsekvenser som, i förening med andra åtgärder såsom de drastiska budgetnedskärningar som i vissa medlemsstater har vidtagits mot krisen, blir till skada för unionsmedborgarnas levnadsförhållanden, i form av att arbetslösheten och fattigdomen ökar, liksom också ojämlikhet och osäkra arbetsförhållanden, vilket gör att tjänster blir mindre åtkomliga och får sämre kvalitet, något som även drabbar medborgarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

X.

EU genomlever en allvarlig ekonomisk och finansiell kris, med konsekvenser som, i förening med andra åtgärder såsom de drastiska budgetnedskärningar som i vissa medlemsstater har vidtagits mot krisen, blir till skada för unionsmedborgarnas levnadsförhållanden, i form av att arbetslösheten och fattigdomen ökar, liksom också ojämlikhet och osäkra arbetsförhållanden, vilket gör att tjänster blir mindre åtkomliga och får sämre kvalitet, något som även drabbar medborgarnas välbefinnande.

| Y. | Nästan en tredjedel av de framställningar som parlamentet tar emot rör påstådda kränkningar av de grundläggande rättigheter som avses i stadgan, gällande t.ex. medborgarskap, de fyra friheterna, sysselsättning, ekonomiska omständigheter, miljö- och konsumentskyddsfrågor, rättssystem, rösträtt och demokratiskt deltagande, insyn i beslutsfattande, funktionsnedsättningar, barns rättigheter, tillgång till utbildning eller språkrättigheter. I en del av dessa framställningar tas frågor upp som rör hälso- och sjukvård och tillgång till motsvarande tjänster samt rätten till arbete, som en direkt följd av den ekonomiska krisen. Framställningarna brukar ge de första fingervisningarna om hur situationen för de grundläggande rättigheterna ser ut i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Y.

Nästan en tredjedel av de framställningar som parlamentet tar emot rör påstådda kränkningar av de grundläggande rättigheter som avses i stadgan, gällande t.ex. medborgarskap, de fyra friheterna, sysselsättning, ekonomiska omständigheter, miljö- och konsumentskyddsfrågor, rättssystem, rösträtt och demokratiskt deltagande, insyn i beslutsfattande, funktionsnedsättningar, barns rättigheter, tillgång till utbildning eller språkrättigheter. I en del av dessa framställningar tas frågor upp som rör hälso- och sjukvård och tillgång till motsvarande tjänster samt rätten till arbete, som en direkt följd av den ekonomiska krisen. Framställningarna brukar ge de första fingervisningarna om hur situationen för de grundläggande rättigheterna ser ut i medlemsstaterna.

| Z. | EU:s verksamhet bygger på att man förutsätter och hyser ömsesidigt förtroende för att EU:s medlemsstater respekterar demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, som slås fast i Europakonventionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt i samband med utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och principen om ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

Z.

EU:s verksamhet bygger på att man förutsätter och hyser ömsesidigt förtroende för att EU:s medlemsstater respekterar demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, som slås fast i Europakonventionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt i samband med utvecklingen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och principen om ömsesidigt erkännande.

| AA. | Arbetslöshet, fattigdom eller social marginalisering har betydande effekter för tillgången till och utövandet av grundläggande rättigheter. Tillgången till grundläggande tjänster, framför allt sociala och finansiella tjänster, måste fortsatt upprätthållas för personer som befinner sig i en utsatt situation. |
| --- | --- |

AA.

Arbetslöshet, fattigdom eller social marginalisering har betydande effekter för tillgången till och utövandet av grundläggande rättigheter. Tillgången till grundläggande tjänster, framför allt sociala och finansiella tjänster, måste fortsatt upprätthållas för personer som befinner sig i en utsatt situation.

| AB. | Efter den senaste tidens terroristattentat på EU:s territorium riskerar de grundläggande rättigheterna att urholkas av viss politik och vissa åtgärder mot terrorism. Det är mycket viktigt att upprätthålla balansen mellan att dels skydda unionsmedborgarnas friheter och grundläggande rättigheter och dels ge dem ökad säkerhet. EU och dess medlemsstater är skyldiga att skydda unionsmedborgarna och samtidigt säkerställa respekten för deras grundläggande rättigheter och friheter vid utformningen och genomförandet av säkerhetsåtgärderna. Principerna om nödvändighet och proportionalitet måste vara övergripande principer på detta område så att de åtgärder som genomförs inte påverkar de medborgerliga friheterna. |
| --- | --- |

AB.

Efter den senaste tidens terroristattentat på EU:s territorium riskerar de grundläggande rättigheterna att urholkas av viss politik och vissa åtgärder mot terrorism. Det är mycket viktigt att upprätthålla balansen mellan att dels skydda unionsmedborgarnas friheter och grundläggande rättigheter och dels ge dem ökad säkerhet. EU och dess medlemsstater är skyldiga att skydda unionsmedborgarna och samtidigt säkerställa respekten för deras grundläggande rättigheter och friheter vid utformningen och genomförandet av säkerhetsåtgärderna. Principerna om nödvändighet och proportionalitet måste vara övergripande principer på detta område så att de åtgärder som genomförs inte påverkar de medborgerliga friheterna.

| AC. | Tusentals människor dör i Medelhavet på ett sätt som saknar motstycke, vilket leder till ett stort ansvar för EU att göra livräddande insatser, stoppa människohandlare, tillhandahålla lagliga vägar för migranter och bistå och skydda asylsökande och flyktingar. |
| --- | --- |

AC.

Tusentals människor dör i Medelhavet på ett sätt som saknar motstycke, vilket leder till ett stort ansvar för EU att göra livräddande insatser, stoppa människohandlare, tillhandahålla lagliga vägar för migranter och bistå och skydda asylsökande och flyktingar.

| AD. | Omkring 3 500 migranter dog eller anmäldes försvunna 2014 när de försökte ta sig till europeiskt territorium, vilket gör att antalet döda och försvunna uppgår till nära 30 000 de senaste tjugo åren. Migrationsvägen till Europa har enligt Internationella organisationen för migration blivit världens farligaste väg för migranter. |
| --- | --- |

AD.

Omkring 3 500 migranter dog eller anmäldes försvunna 2014 när de försökte ta sig till europeiskt territorium, vilket gör att antalet döda och försvunna uppgår till nära 30 000 de senaste tjugo åren. Migrationsvägen till Europa har enligt Internationella organisationen för migration blivit världens farligaste väg för migranter.

| AE. | Omkring 1 000 asylansökningar per år är direkt kopplade till könsstympning. |
| --- | --- |

AE.

Omkring 1 000 asylansökningar per år är direkt kopplade till könsstympning.

| AF. | Asylrätten garanteras i Genèvekonventionen angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 samt i protokollet av den 31 januari 1967. |
| --- | --- |

AF.

Asylrätten garanteras i Genèvekonventionen angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 samt i protokollet av den 31 januari 1967.

| AG. | Yttringar av extremnationalism, rasism, främlingsfientlighet och intolerans har ännu inte försvunnit från våra samhällen. Tvärtom, och särskilt efter den senaste tidens terroristattacker, verkar de öka i många medlemsstater vilket drabbar traditionella minoriteter och även nya nationella minoriteter. |
| --- | --- |

AG.

Yttringar av extremnationalism, rasism, främlingsfientlighet och intolerans har ännu inte försvunnit från våra samhällen. Tvärtom, och särskilt efter den senaste tidens terroristattacker, verkar de öka i många medlemsstater vilket drabbar traditionella minoriteter och även nya nationella minoriteter.

| AH. | Enligt artikel 49 i EU-fördraget får varje europeisk stat som respekterar de värden som avses i artikel 2 och som förbinder sig att främja dem ansöka om att bli medlem av unionen. Uppfyllande av Köpenhamnskriterierna är en väsentlig förutsättning för EU-anslutning. De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländerna är inte bara grundläggande villkor för anslutningen, utan måste fortsätta att gälla efter det att ett land har anslutits till EU, enligt artikel 2 i EU-fördraget. Mot denna bakgrund bör alla medlemsstater utvärderas kontinuerligt för att kontrollera att de fortsätter att iaktta sådana grundläggande värden för EU som respekt för grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner och rättsstatsprincipen. Det behöver dessutom införas en stegvis upplagd korrigeringsmekanism för att vi ska få ett mellanting mellan den politiska dialogen och det radikala alternativ som möjliggörs genom artikel 7 i EU-fördraget och en lösning på det s.k. Köpenhamnsdilemmat i de nuvarande fördragen. |
| --- | --- |

AH.

Enligt artikel 49 i EU-fördraget får varje europeisk stat som respekterar de värden som avses i artikel 2 och som förbinder sig att främja dem ansöka om att bli medlem av unionen. Uppfyllande av Köpenhamnskriterierna är en väsentlig förutsättning för EU-anslutning. De förpliktelser som enligt Köpenhamnskriterierna gäller för kandidatländerna är inte bara grundläggande villkor för anslutningen, utan måste fortsätta att gälla efter det att ett land har anslutits till EU, enligt artikel 2 i EU-fördraget. Mot denna bakgrund bör alla medlemsstater utvärderas kontinuerligt för att kontrollera att de fortsätter att iaktta sådana grundläggande värden för EU som respekt för grundläggande rättigheter, demokratiska institutioner och rättsstatsprincipen. Det behöver dessutom införas en stegvis upplagd korrigeringsmekanism för att vi ska få ett mellanting mellan den politiska dialogen och det radikala alternativ som möjliggörs genom artikel 7 i EU-fördraget och en lösning på det s.k. Köpenhamnsdilemmat i de nuvarande fördragen.

| AI. | Eftersom det inte finns några tydliga och gemensamma riktmärken ifrågasätts det hela tiden av politiska och institutionella skäl om man får betvivla att situationen i en medlemsstat är som den ska vara, när det gäller rättsstat, demokrati och grundläggande rättigheter. Eftersom det inte finns några bindande förfaranden råder det, med EU-institutionernas goda minne, en ständig tröghet och varken fördragen eller de europeiska värdena iakttas. |
| --- | --- |

AI.

Eftersom det inte finns några tydliga och gemensamma riktmärken ifrågasätts det hela tiden av politiska och institutionella skäl om man får betvivla att situationen i en medlemsstat är som den ska vara, när det gäller rättsstat, demokrati och grundläggande rättigheter. Eftersom det inte finns några bindande förfaranden råder det, med EU-institutionernas goda minne, en ständig tröghet och varken fördragen eller de europeiska värdena iakttas.

| AJ. | Rätten att göra framställningar har gett unionsmedborgarna och parlamentet en stark koppling till varandra. Det europeiska medborgarinitiativet har skapat en ny direktlänk mellan unionsmedborgarna och EU-institutionerna och kan förbättra främjandet av grundläggande och medborgerliga rättigheter. De medborgerliga rättigheterna inbegriper enligt artikel 44 i stadgan och artikel 227 i EUF-fördraget rätten att göra framställningar, som ett sätt för medborgarna att hävda sina grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

AJ.

Rätten att göra framställningar har gett unionsmedborgarna och parlamentet en stark koppling till varandra. Det europeiska medborgarinitiativet har skapat en ny direktlänk mellan unionsmedborgarna och EU-institutionerna och kan förbättra främjandet av grundläggande och medborgerliga rättigheter. De medborgerliga rättigheterna inbegriper enligt artikel 44 i stadgan och artikel 227 i EUF-fördraget rätten att göra framställningar, som ett sätt för medborgarna att hävda sina grundläggande rättigheter.

| AK. | Kvinnor utsätts ännu för många slags diskriminering i EU och faller ofta offer för övergrepp och våld, framför allt sexuellt våld. |
| --- | --- |

AK.

Kvinnor utsätts ännu för många slags diskriminering i EU och faller ofta offer för övergrepp och våld, framför allt sexuellt våld.

| AL. | Våld mot kvinnor är den vanligaste kränkningen av de grundläggande rättigheterna i EU och resten av världen och förekommer i alla samhällsskikt, oberoende av ålder, utbildningsnivå, inkomst, social ställning eller ursprungs- eller bosättningsland och utgör ett av de främsta hindren mot jämställdhet. |
| --- | --- |

AL.

Våld mot kvinnor är den vanligaste kränkningen av de grundläggande rättigheterna i EU och resten av världen och förekommer i alla samhällsskikt, oberoende av ålder, utbildningsnivå, inkomst, social ställning eller ursprungs- eller bosättningsland och utgör ett av de främsta hindren mot jämställdhet.

| AM. | En studie som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter genomförde 2014 visar att de flesta kvinnor som utsätts för våld inte polisanmäler händelsen. |
| --- | --- |

AM.

En studie som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter genomförde 2014 visar att de flesta kvinnor som utsätts för våld inte polisanmäler händelsen.

| AN. | Sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter har sin grund i grundläggande mänskliga rättigheter och är viktiga beståndsdelar av den mänskliga värdigheten (32). Att vägra att utföra abort ens för att rädda en kvinnas liv utgör en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

AN.

Sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter har sin grund i grundläggande mänskliga rättigheter och är viktiga beståndsdelar av den mänskliga värdigheten (32). Att vägra att utföra abort ens för att rädda en kvinnas liv utgör en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna.

| AO. | Handel med och sexuellt utnyttjande av kvinnor och flickor utgör en tydlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten samt av grundläggande rättsprinciper och demokratiska principer. I dag är kvinnor mer utsatta för dessa hot på grund av den ökade ekonomiska otryggheten och den förhöjda risken för arbetslöshet och fattigdom. |
| --- | --- |

AO.

Handel med och sexuellt utnyttjande av kvinnor och flickor utgör en tydlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten samt av grundläggande rättsprinciper och demokratiska principer. I dag är kvinnor mer utsatta för dessa hot på grund av den ökade ekonomiska otryggheten och den förhöjda risken för arbetslöshet och fattigdom.

| AP. | Det finns inte något uttryckligt omnämnande i unionslagstiftningen om våld mot kvinnor som en form av könsdiskriminering, och detta begrepp förekommer bara i tre nationella rättssystem (Spanien, Sverige och Tyskland), varför våld mot kvinnor inte betraktas som någon väsentlig jämställdhetsfråga. Medlemsstaterna definierar våld mot kvinnor och könsrelaterat våld på ad hoc-basis, och definitionerna i de nationella lagstiftningarna är högst olika, vilket gör det omöjligt att jämföra uppgifter. |
| --- | --- |

AP.

Det finns inte något uttryckligt omnämnande i unionslagstiftningen om våld mot kvinnor som en form av könsdiskriminering, och detta begrepp förekommer bara i tre nationella rättssystem (Spanien, Sverige och Tyskland), varför våld mot kvinnor inte betraktas som någon väsentlig jämställdhetsfråga. Medlemsstaterna definierar våld mot kvinnor och könsrelaterat våld på ad hoc-basis, och definitionerna i de nationella lagstiftningarna är högst olika, vilket gör det omöjligt att jämföra uppgifter.

| AQ. | Medlemsstaterna är inte förskonade från den grymma oseden könsstympning, vars offer lär uppgå till 500 000 personer inom EU, med ytterligare 180 000 i farozonen. |
| --- | --- |

AQ.

Medlemsstaterna är inte förskonade från den grymma oseden könsstympning, vars offer lär uppgå till 500 000 personer inom EU, med ytterligare 180 000 i farozonen.

| AR. | Det förekommer fortfarande många kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU och i medlemsstaterna, något som framgår till exempel av domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och påtalats i rapporter från kommissionen, FRA, icke-statliga organisationer, Europarådet och FN, såsom kränkning av civila samhällsorganisationers förenings- och yttrandefrihet, institutionell diskriminering av hbti-personer genom äktenskapsförbud och lagar mot propaganda, och kvardröjande omfattande diskriminering och hatbrott som motiveras av rasism, främlingsfientlighet, religiös intolerans eller fördomar på grund av en persons funktionsnedsättning, sexuella läggning eller könsidentitet. Kommissionens, rådets och medlemsstaternas reaktioner är inte tillräckliga med tanke på hur allvarliga dessa ständigt återkommande kränkningar är. |
| --- | --- |

AR.

Det förekommer fortfarande många kränkningar av de grundläggande rättigheterna i EU och i medlemsstaterna, något som framgår till exempel av domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och påtalats i rapporter från kommissionen, FRA, icke-statliga organisationer, Europarådet och FN, såsom kränkning av civila samhällsorganisationers förenings- och yttrandefrihet, institutionell diskriminering av hbti-personer genom äktenskapsförbud och lagar mot propaganda, och kvardröjande omfattande diskriminering och hatbrott som motiveras av rasism, främlingsfientlighet, religiös intolerans eller fördomar på grund av en persons funktionsnedsättning, sexuella läggning eller könsidentitet. Kommissionens, rådets och medlemsstaternas reaktioner är inte tillräckliga med tanke på hur allvarliga dessa ständigt återkommande kränkningar är.

| AS. | Samhällen där de grundläggande rättigheterna tillämpas och skyddas fullt ut har större chans att utveckla en dynamisk och konkurrenskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

AS.

Samhällen där de grundläggande rättigheterna tillämpas och skyddas fullt ut har större chans att utveckla en dynamisk och konkurrenskraftig ekonomi.

| AT. | Romerna, som utgör den största etniska minoriteten i Europa, är fortfarande utsatta för allvarlig diskriminering, rasistattacker, hatpropaganda, fattigdom och utestängning. |
| --- | --- |

AT.

Romerna, som utgör den största etniska minoriteten i Europa, är fortfarande utsatta för allvarlig diskriminering, rasistattacker, hatpropaganda, fattigdom och utestängning.

| AU. | Europeiska utrikestjänsten bygger på samma principer som ligger till grund för EU:s inrättande och utveckling, det vill säga demokrati, solidaritet, mänsklig värdighet och samtliga grundläggande rättigheter. Särskilda riktlinjer för mänskliga rättigheter har tagits fram för EU:s utrikespolitik, men inte i den inre politiken, vilket kan leda till anklagelser om dubbla måttstockar. När EU verkar för de grundläggande rättigheterna i sina yttre åtgärder måste det absolut åtföljas av en fast och systematisk inre politik för övervakning av att rättigheterna iakttas också inom EU. |
| --- | --- |

AU.

Europeiska utrikestjänsten bygger på samma principer som ligger till grund för EU:s inrättande och utveckling, det vill säga demokrati, solidaritet, mänsklig värdighet och samtliga grundläggande rättigheter. Särskilda riktlinjer för mänskliga rättigheter har tagits fram för EU:s utrikespolitik, men inte i den inre politiken, vilket kan leda till anklagelser om dubbla måttstockar. När EU verkar för de grundläggande rättigheterna i sina yttre åtgärder måste det absolut åtföljas av en fast och systematisk inre politik för övervakning av att rättigheterna iakttas också inom EU.

| AV. | Bestämmelserna om skydd av personuppgifter måste följa ändamåls-, behovs- och proportionalitetsprinciperna även i samband med förhandlingar och när internationella avtal ingås, vilket framgår såväl av EU-domstolens dom av den 6 april 2014 med ogiltigförklaring av direktiv 2006/24/EG som av Europeiska datatillsynsmannens yttranden. |
| --- | --- |

AV.

Bestämmelserna om skydd av personuppgifter måste följa ändamåls-, behovs- och proportionalitetsprinciperna även i samband med förhandlingar och när internationella avtal ingås, vilket framgår såväl av EU-domstolens dom av den 6 april 2014 med ogiltigförklaring av direktiv 2006/24/EG som av Europeiska datatillsynsmannens yttranden.

| AW. | Rätten till respekt för privatlivet och familjelivet och skyddet av personuppgifter fastställs i stadgan och ingår därmed i EU:s primärrätt. |
| --- | --- |

AW.

Rätten till respekt för privatlivet och familjelivet och skyddet av personuppgifter fastställs i stadgan och ingår därmed i EU:s primärrätt.

| AX. | Den nya tekniken kan negativt påverka de grundläggande rättigheterna och särskilt rätten till respekt för privatlivet och skyddet av personuppgifter som fastställs i artiklarna 7 och 8 i stadgan. |
| --- | --- |

AX.

Den nya tekniken kan negativt påverka de grundläggande rättigheterna och särskilt rätten till respekt för privatlivet och skyddet av personuppgifter som fastställs i artiklarna 7 och 8 i stadgan.

| AY. | Masstillgången till internet har medfört ännu fler sätt att kränka kvinnors fysiska och psykiska integritet, till exempel genom nätgromning. |
| --- | --- |

AY.

Masstillgången till internet har medfört ännu fler sätt att kränka kvinnors fysiska och psykiska integritet, till exempel genom nätgromning.

| AZ. | Den digitala världens snabba utveckling (bland annat ökad användning av internet, applikationer och sociala nätverk) kräver ökat skydd av personuppgifter och privatliv för att dessa ska behandlas konfidentiellt och skyddas. |
| --- | --- |

AZ.

Den digitala världens snabba utveckling (bland annat ökad användning av internet, applikationer och sociala nätverk) kräver ökat skydd av personuppgifter och privatliv för att dessa ska behandlas konfidentiellt och skyddas.

| BA. | Grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och lika möjligheter måste tillförsäkras alla unionsmedborgare, inbegripet personer som tillhör nationella och språkliga minoriteter. |
| --- | --- |

BA.

Grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och lika möjligheter måste tillförsäkras alla unionsmedborgare, inbegripet personer som tillhör nationella och språkliga minoriteter.

| BB. | Enligt WHO dödsmisshandlas minst 850 barn som är yngre än 15 år i Europa varje år. |
| --- | --- |

BB.

Enligt WHO dödsmisshandlas minst 850 barn som är yngre än 15 år i Europa varje år.

| BC. | Enligt en undersökning från FRA om diskriminering av och hatbrott mot hbti-personer anser nära hälften av de intervjuade hbti-personerna att, förutom den diskriminering och det våld de utsätts för, är ett kränkande språkbruk gentemot hbti-personer utbrett i politiken i det land de bor i. |
| --- | --- |

BC.

Enligt en undersökning från FRA om diskriminering av och hatbrott mot hbti-personer anser nära hälften av de intervjuade hbti-personerna att, förutom den diskriminering och det våld de utsätts för, är ett kränkande språkbruk gentemot hbti-personer utbrett i politiken i det land de bor i.

| BD. | Hbti-personer utsätts för institutionell diskriminering antingen genom förbud mot registrerade partnerskap eller genom lagar som förbjuder dem att hävda sin sexuella läggning. |
| --- | --- |

BD.

Hbti-personer utsätts för institutionell diskriminering antingen genom förbud mot registrerade partnerskap eller genom lagar som förbjuder dem att hävda sin sexuella läggning.

| BE. | Personer med funktionsnedsättning utsätts för flerfaldig diskriminering, vilket utgör ett hinder för dem att fullt utöva sina grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

BE.

Personer med funktionsnedsättning utsätts för flerfaldig diskriminering, vilket utgör ett hinder för dem att fullt utöva sina grundläggande rättigheter.

| BF. | Bland funktionshindrade är fattigdomsnivån 70 procent högre än genomsnittet, vilket delvis beror på begränsat tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

BF.

Bland funktionshindrade är fattigdomsnivån 70 procent högre än genomsnittet, vilket delvis beror på begränsat tillträde till arbetsmarknaden.

| BG. | Statens konfessionslöshet och neutralitet är den bästa garanten för icke-diskriminering av olika religiösa grupper inom staten. |
| --- | --- |

BG.

Statens konfessionslöshet och neutralitet är den bästa garanten för icke-diskriminering av olika religiösa grupper inom staten.

| BH. | Pressfrihet och frihet för samhällsaktörer såsom icke-statliga organisationer är en viktig del av principen om demokrati, rättsstaten och grundläggande rättigheter. Denna frihet har satts på spel i flera medlemsstater genom antagandet av nationella lagar eller direkta åtgärder från myndigheternas sida. |
| --- | --- |

BH.

Pressfrihet och frihet för samhällsaktörer såsom icke-statliga organisationer är en viktig del av principen om demokrati, rättsstaten och grundläggande rättigheter. Denna frihet har satts på spel i flera medlemsstater genom antagandet av nationella lagar eller direkta åtgärder från myndigheternas sida.

| BI. | I stadgan erkänns äldres rätt att ”leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det sociala och kulturella livet”. |
| --- | --- |

BI.

I stadgan erkänns äldres rätt att ”leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det sociala och kulturella livet”.

| BJ. | Straff som står i proportion till de begångna brotten avskräcker visserligen från kränkningar av grundläggande rättigheter, men brottsförebyggande måste förbli det främsta målet (genom insatser på utbildnings- och kulturområdet), i stället för efterhandsåtgärder. |
| --- | --- |

BJ.

Straff som står i proportion till de begångna brotten avskräcker visserligen från kränkningar av grundläggande rättigheter, men brottsförebyggande måste förbli det främsta målet (genom insatser på utbildnings- och kulturområdet), i stället för efterhandsåtgärder.

| BK. | Specialiserade institutioner, såsom nationella människorättsinstitutioner och organ för främjande av likabehandling, måste fungera effektivt för att medborgarna bättre ska kunna hävda sina grundläggande rättigheter på ett sätt som får medlemsstaterna att tillämpa EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

BK.

Specialiserade institutioner, såsom nationella människorättsinstitutioner och organ för främjande av likabehandling, måste fungera effektivt för att medborgarna bättre ska kunna hävda sina grundläggande rättigheter på ett sätt som får medlemsstaterna att tillämpa EU-lagstiftningen.

| BL. | Enligt artiklarna 39 och 40 i stadgan ska varje unionsmedborgare i den medlemsstat där han eller hon är bosatt ha rösträtt och vara valbar i kommunala val och i val till Europaparlamentet. Rätten till rörlighet bör inte begränsa denna rättighet. |
| --- | --- |

BL.

Enligt artiklarna 39 och 40 i stadgan ska varje unionsmedborgare i den medlemsstat där han eller hon är bosatt ha rösträtt och vara valbar i kommunala val och i val till Europaparlamentet. Rätten till rörlighet bör inte begränsa denna rättighet.

| BM. | Kommissionen och medlemsstaterna har reagerat endast svagt på det omfattande internet- och telekommunikationsspionage som avslöjats av Edward Snowden, bedrivits inom ramen för NSA:s Prismprogram och inriktats även på EU-länder, och de har inte heller kunnat genomdriva åtgärder för att skydda unionsmedborgare eller tredjelandsmedborgare bosatta i Europa. |
| --- | --- |

BM.

Kommissionen och medlemsstaterna har reagerat endast svagt på det omfattande internet- och telekommunikationsspionage som avslöjats av Edward Snowden, bedrivits inom ramen för NSA:s Prismprogram och inriktats även på EU-länder, och de har inte heller kunnat genomdriva åtgärder för att skydda unionsmedborgare eller tredjelandsmedborgare bosatta i Europa.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om vikten av att garantera att de europeiska värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget respekteras fullt ut, både i unionslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen samt i den offentliga politiken och genomförandet av den, varvid full hänsyn samtidigt ska tas till subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om vikten av att garantera att de europeiska värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget respekteras fullt ut, både i unionslagstiftningen och i den nationella lagstiftningen samt i den offentliga politiken och genomförandet av den, varvid full hänsyn samtidigt ska tas till subsidiaritetsprincipen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att all unionslagstiftning, bland annat programmen för ekonomisk och finansiell anpassning, genomförs i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska sociala stadgan (artikel 151 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att all unionslagstiftning, bland annat programmen för ekonomisk och finansiell anpassning, genomförs i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska sociala stadgan (artikel 151 i EUF-fördraget).

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att unionen enligt artikel 6 i EU-fördraget är skyldig att ansluta sig till Europakonventionen och noterar EU-domstolens yttrande nr 2/2013. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta nödvändiga instrument för att denna fördragsenliga skyldighet utan dröjsmål ska fullgöras. Parlamentet anser att detta måste ske med full insyn, eftersom man härigenom kommer att få en ytterligare mekanism för att öka den faktiska respekten och förbättra enskilda personers skydd mot brott mot deras grundläggande rättigheter, bland dem också rätten till ett effektivt rättsmedel, och för att EU-institutionerna ska bli mer ansvarsskyldiga för vad de gjort eller underlåtit att göra när det gäller grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att unionen enligt artikel 6 i EU-fördraget är skyldig att ansluta sig till Europakonventionen och noterar EU-domstolens yttrande nr 2/2013. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta nödvändiga instrument för att denna fördragsenliga skyldighet utan dröjsmål ska fullgöras. Parlamentet anser att detta måste ske med full insyn, eftersom man härigenom kommer att få en ytterligare mekanism för att öka den faktiska respekten och förbättra enskilda personers skydd mot brott mot deras grundläggande rättigheter, bland dem också rätten till ett effektivt rättsmedel, och för att EU-institutionerna ska bli mer ansvarsskyldiga för vad de gjort eller underlåtit att göra när det gäller grundläggande rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att det utnämnts en första vice ordförande för kommissionen med behörighet i frågor med anknytning till respekten för rättsstaten och stadgan, och konstaterar hans åtagande om att den nuvarande ramen ska genomföras i vederbörlig ordning. Parlamentet förväntar sig att det inom kort antas en intern strategi för de grundläggande rättigheterna, i nära samarbete med övriga institutioner och efter samråd med en brett upplagd representation för det civila samhället och andra berörda parter. Denna strategi bör baseras på artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget och stå i konsekvens med de principer och mål som anges i artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget. Parlamentet beklagar djupt bristen på politisk vilja att använda artikel 7 i EU-fördraget som avskräckande straffåtgärd mot medlemsstater som gör sig skyldiga till kränkningar av grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att det utnämnts en första vice ordförande för kommissionen med behörighet i frågor med anknytning till respekten för rättsstaten och stadgan, och konstaterar hans åtagande om att den nuvarande ramen ska genomföras i vederbörlig ordning. Parlamentet förväntar sig att det inom kort antas en intern strategi för de grundläggande rättigheterna, i nära samarbete med övriga institutioner och efter samråd med en brett upplagd representation för det civila samhället och andra berörda parter. Denna strategi bör baseras på artiklarna 2, 6 och 7 i EU-fördraget och stå i konsekvens med de principer och mål som anges i artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget. Parlamentet beklagar djupt bristen på politisk vilja att använda artikel 7 i EU-fördraget som avskräckande straffåtgärd mot medlemsstater som gör sig skyldiga till kränkningar av grundläggande rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet understryker behovet av att fullt ut utnyttja befintliga mekanismer, för att unionens grundläggande rättigheter och värden – som anges i artikel 2 i EU-fördraget och i stadgan om de grundläggande rättigheterna – ska respekteras, skyddas och främjas. Parlamentet framhåller att alla de instrument som fördragen för närvarande föreskriver i detta sammanhang snarast måste tillämpas och genomföras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker behovet av att fullt ut utnyttja befintliga mekanismer, för att unionens grundläggande rättigheter och värden – som anges i artikel 2 i EU-fördraget och i stadgan om de grundläggande rättigheterna – ska respekteras, skyddas och främjas. Parlamentet framhåller att alla de instrument som fördragen för närvarande föreskriver i detta sammanhang snarast måste tillämpas och genomföras.

| 6. | Europaparlamentet betonar att de befintliga mekanismerna måste utnyttjas till fullo, så att objektiva utredningar och granskningar sätts i gång och överträdelseförfaranden inleds, om det finns goda skäl för detta, |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att de befintliga mekanismerna måste utnyttjas till fullo, så att objektiva utredningar och granskningar sätts i gång och överträdelseförfaranden inleds, om det finns goda skäl för detta,

| 7. | Europaparlamentet understryker att man kan behöva göra fördragsändringar för att ytterligare stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna i EU-fördragen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att man kan behöva göra fördragsändringar för att ytterligare stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna i EU-fördragen.

| 8. | Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om en ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, som är ett första försök att avhjälpa de nuvarande bristerna i arbetet med att förebygga och åtgärda fall av kränkningar av de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprinciperna i medlemsstaterna. Parlamentet noterar kommissionens avsikt att fortlöpande informera Europaparlamentet och rådet om de framsteg som gjorts i varje skede. Parlamentet anser dock att den föreslagna ramen kanske inte blir ett tillräckligt eller effektivt avskräckningsmedel för att förebygga eller lösa kränkningar av de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna, eftersom kommissionen lagt fram den i form av ett icke-bindande meddelande, där det inte anges när ramen måste aktiveras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar kommissionens meddelande om en ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, som är ett första försök att avhjälpa de nuvarande bristerna i arbetet med att förebygga och åtgärda fall av kränkningar av de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprinciperna i medlemsstaterna. Parlamentet noterar kommissionens avsikt att fortlöpande informera Europaparlamentet och rådet om de framsteg som gjorts i varje skede. Parlamentet anser dock att den föreslagna ramen kanske inte blir ett tillräckligt eller effektivt avskräckningsmedel för att förebygga eller lösa kränkningar av de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna, eftersom kommissionen lagt fram den i form av ett icke-bindande meddelande, där det inte anges när ramen måste aktiveras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa och i ett senare skede förbättra denna ram för att






  a) | ta med den i den interna strategin för de grundläggande rättigheterna, eftersom rättsstatsprincipen är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen och dess medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa och i ett senare skede förbättra denna ram för att

a)

ta med den i den interna strategin för de grundläggande rättigheterna, eftersom rättsstatsprincipen är en förutsättning för skyddet av de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen och dess medlemsstater,

| b) | bättre anlita Europarådets expertis och inrätta en formell kanal för samarbete i frågor som rör rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

b)

bättre anlita Europarådets expertis och inrätta en formell kanal för samarbete i frågor som rör rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna,

| c) | tydligt fastställa kriterierna för dess tillämpning och se till att den genomförs proaktivt och med insyn, så att den med framgång kan hindra kränkningar av de grundläggande rättigheterna, framför allt definiera kriterierna för ”en klar risk för åsidosättande” och ”ett allvarligt och ihållande åsidosättande”, med stöd från bland annat rättspraxis från EU-domstolen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, samt för att överväga att fastställa dessa kriterier på ett sätt som gör att varje kränkning automatiskt kan utlösa mekanismen, |
| --- | --- |

c)

tydligt fastställa kriterierna för dess tillämpning och se till att den genomförs proaktivt och med insyn, så att den med framgång kan hindra kränkningar av de grundläggande rättigheterna, framför allt definiera kriterierna för ”en klar risk för åsidosättande” och ”ett allvarligt och ihållande åsidosättande”, med stöd från bland annat rättspraxis från EU-domstolen och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, samt för att överväga att fastställa dessa kriterier på ett sätt som gör att varje kränkning automatiskt kan utlösa mekanismen,

| d) | inleda överträdelseförfaranden, vilka även kan leda till finansiella sanktioner i enlighet med artikel 260 i EUF-fördraget, om FRA skulle påtala systemsatta eller avsevärda kränkningar av artikel 2 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

d)

inleda överträdelseförfaranden, vilka även kan leda till finansiella sanktioner i enlighet med artikel 260 i EUF-fördraget, om FRA skulle påtala systemsatta eller avsevärda kränkningar av artikel 2 i EU-fördraget,

| e) | se till att det förfarande som avses i artikel 7 i EU-fördraget automatiskt inleds om en fråga inte går att lösa med hjälp av den trestegsprocess som föreskrivs i ramen, och samtidigt klargöra vilka andra av de rättigheter som en medlemsstat har till följd av tillämpningen av fördragen, förutom rösträtten i rådet, som kan komma att tillfälligt upphävas, för att överväga om det skulle kunna bli aktuellt med ytterligare sanktioner, som skulle garantera att ramen fungerade effektivt, i enlighet med unionens lagstiftning och grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

e)

se till att det förfarande som avses i artikel 7 i EU-fördraget automatiskt inleds om en fråga inte går att lösa med hjälp av den trestegsprocess som föreskrivs i ramen, och samtidigt klargöra vilka andra av de rättigheter som en medlemsstat har till följd av tillämpningen av fördragen, förutom rösträtten i rådet, som kan komma att tillfälligt upphävas, för att överväga om det skulle kunna bli aktuellt med ytterligare sanktioner, som skulle garantera att ramen fungerade effektivt, i enlighet med unionens lagstiftning och grundläggande rättigheter,

| f) | föreskriva att alla förslag till unionslagstiftning, all EU-politik och alla EU-insatser, även av ekonomiskt slag och på området yttre förbindelser, och alla EU-finansierade insatser, ska följa stadgan och bli föremål för en noggrann förhands- och efterhandsanalys av konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna, samt innefatta en proaktiv handlingsplan som säkerställer att nuvarande normer tillämpas effektivt och kartlägger var någonstans det behövs reformer; i samband med detta anser parlamentet att kommissionen, rådet och parlamentet bör dra full nytta av FRA:s externa och oberoende expertis i samband med lagstiftningsarbetet och utvecklingen av politiken, |
| --- | --- |

f)

föreskriva att alla förslag till unionslagstiftning, all EU-politik och alla EU-insatser, även av ekonomiskt slag och på området yttre förbindelser, och alla EU-finansierade insatser, ska följa stadgan och bli föremål för en noggrann förhands- och efterhandsanalys av konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna, samt innefatta en proaktiv handlingsplan som säkerställer att nuvarande normer tillämpas effektivt och kartlägger var någonstans det behövs reformer; i samband med detta anser parlamentet att kommissionen, rådet och parlamentet bör dra full nytta av FRA:s externa och oberoende expertis i samband med lagstiftningsarbetet och utvecklingen av politiken,

| g) | i samarbete med FRA och nationella organ för de mänskliga rättigheterna och med bidrag från bredast möjliga representation för det civila samhället utveckla en databas för att samla in och offentliggöra alla tillgängliga uppgifter och rapporter om situationen för de grundläggande rättigheterna i EU och i enskilda medlemsstater, |
| --- | --- |

g)

i samarbete med FRA och nationella organ för de mänskliga rättigheterna och med bidrag från bredast möjliga representation för det civila samhället utveckla en databas för att samla in och offentliggöra alla tillgängliga uppgifter och rapporter om situationen för de grundläggande rättigheterna i EU och i enskilda medlemsstater,

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att denna interna strategi åtföljs av en tydlig och detaljerad ny mekanism, som har en sund förankring i internationell rätt och i unionslagstiftningen och omfattar alla de värden som skyddas av artikel 2 i EU-fördraget, för att det ska råda konsekvens med den strategiska ram om mänskliga rättigheter och demokrati som redan tillämpas inom EU:s yttre förbindelser och för att EU-institutionerna och medlemsstaterna ska kunna ställas till svars för vad de gjort och underlåtit att göra på de grundläggande rättigheternas område. Parlamentet anser att denna mekanism bör möjliggöra övervakning av alla EU-medlemsstater i fråga om hur de följt de grundläggande rättigheterna, samt föreskriva en systematisk och institutionaliserad dialog, ifall någon eller några medlemsstater bryter mot de grundläggande rättigheterna. I syfte att fullt ut utnyttja bestämmelserna i fördragen bör kommissionen






  a) | upprätta en resultattavla, byggd på gemensamma och objektiva indikatorer, för mätning av demokrati, rättsstat och grundläggande rättigheter, varvid indikatorerna bör återspegla de politiska Köpenhamnskriterierna som gäller för anslutning samt de värden och rättigheter som anges i artikel 2 i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, samt utarbetas utgående från nuvarande normer; härvid bör kommissionen överväga att bredda resultattavlan för rättskipningen i EU så att den också omfattar att varje medlemsstat med jämna mellanrum ska bedömas när det gäller respekten för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att denna interna strategi åtföljs av en tydlig och detaljerad ny mekanism, som har en sund förankring i internationell rätt och i unionslagstiftningen och omfattar alla de värden som skyddas av artikel 2 i EU-fördraget, för att det ska råda konsekvens med den strategiska ram om mänskliga rättigheter och demokrati som redan tillämpas inom EU:s yttre förbindelser och för att EU-institutionerna och medlemsstaterna ska kunna ställas till svars för vad de gjort och underlåtit att göra på de grundläggande rättigheternas område. Parlamentet anser att denna mekanism bör möjliggöra övervakning av alla EU-medlemsstater i fråga om hur de följt de grundläggande rättigheterna, samt föreskriva en systematisk och institutionaliserad dialog, ifall någon eller några medlemsstater bryter mot de grundläggande rättigheterna. I syfte att fullt ut utnyttja bestämmelserna i fördragen bör kommissionen

a)

upprätta en resultattavla, byggd på gemensamma och objektiva indikatorer, för mätning av demokrati, rättsstat och grundläggande rättigheter, varvid indikatorerna bör återspegla de politiska Köpenhamnskriterierna som gäller för anslutning samt de värden och rättigheter som anges i artikel 2 i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, samt utarbetas utgående från nuvarande normer; härvid bör kommissionen överväga att bredda resultattavlan för rättskipningen i EU så att den också omfattar att varje medlemsstat med jämna mellanrum ska bedömas när det gäller respekten för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen,

| b) | tillförsäkra en fortlöpande övervakning, baseras på den resultattavla som införts och på ett system, framtaget av kommissionen och rådet, av årliga landsspecifika bedömningar av överenstämmelsen med rättsstatsprincipen och av situationen för de grundläggande rättigheterna i samtliga EU:s medlemsstater, på grundval av uppgifter från FRA, Europarådet och dess Venedigkommission samt icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

b)

tillförsäkra en fortlöpande övervakning, baseras på den resultattavla som införts och på ett system, framtaget av kommissionen och rådet, av årliga landsspecifika bedömningar av överenstämmelsen med rättsstatsprincipen och av situationen för de grundläggande rättigheterna i samtliga EU:s medlemsstater, på grundval av uppgifter från FRA, Europarådet och dess Venedigkommission samt icke-statliga organisationer,

| c) | i detta sammanhang föreslå en översyn av förordningen om FRA, för att FRA ska få utökade befogenheter och större personella och ekonomiska resurser, för att kunna övervaka situationen i medlemsstaterna och offentliggöra en årlig övervakningsrapport med en ingående utvärdering av resultaten i var och en medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

i detta sammanhang föreslå en översyn av förordningen om FRA, för att FRA ska få utökade befogenheter och större personella och ekonomiska resurser, för att kunna övervaka situationen i medlemsstaterna och offentliggöra en årlig övervakningsrapport med en ingående utvärdering av resultaten i var och en medlemsstat,

| d) | utfärda en formell varning om indikatorerna utgående från resultattavlan och den årligen övervakningsrapporten ger vid handen att det finns medlemsstater som bryter mot rättsstatsprincipen eller de grundläggande rättigheterna, varvid den formella varningen systematiskt bör åtföljas av en institutionaliserad dialog där, förutom kommissionen och den berörda medlemsstaten, även rådet, Europaparlamentet och den berörda medlemsstatens parlament ska delta. |
| --- | --- |

d)

utfärda en formell varning om indikatorerna utgående från resultattavlan och den årligen övervakningsrapporten ger vid handen att det finns medlemsstater som bryter mot rättsstatsprincipen eller de grundläggande rättigheterna, varvid den formella varningen systematiskt bör åtföljas av en institutionaliserad dialog där, förutom kommissionen och den berörda medlemsstaten, även rådet, Europaparlamentet och den berörda medlemsstatens parlament ska delta.

| e) | bidra till bättra samordning mellan EU-institutionerna och EU:s byråer, Europarådet, FN och det civila samhällets organisationer och intensifiera samarbetet mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna, bland annat mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

e)

bidra till bättra samordning mellan EU-institutionerna och EU:s byråer, Europarådet, FN och det civila samhällets organisationer och intensifiera samarbetet mellan EU-institutionerna och medlemsstaterna, bland annat mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att rådet avser att anordna debatter om rättsstatsprincipen. Parlamentet menar emellertid att sådana debatter inte är det effektivaste sättet att lösa problemet med bristande efterlevnad av Europeiska unionens grundläggande värderingar. Parlamentet beklagar att det varken informerats eller involverats i organisationen av dessa debatter. Parlamentet uppmanar rådet att basera sina debatter på resultaten av de årliga och särskilda rapporterna från kommissionen, Europaparlamentet, det civila samhället, Europarådet och dess Venedigkommission samt andra berörda aktörer, både institutionella och andra. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att rådet avser att anordna debatter om rättsstatsprincipen. Parlamentet menar emellertid att sådana debatter inte är det effektivaste sättet att lösa problemet med bristande efterlevnad av Europeiska unionens grundläggande värderingar. Parlamentet beklagar att det varken informerats eller involverats i organisationen av dessa debatter. Parlamentet uppmanar rådet att basera sina debatter på resultaten av de årliga och särskilda rapporterna från kommissionen, Europaparlamentet, det civila samhället, Europarådet och dess Venedigkommission samt andra berörda aktörer, både institutionella och andra.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utreda alla påståenden om överträdelser av de grundläggande rättigheter som ingår i stadgan och att följa upp dessa påståenden om de kan bevisas. Framför allt uppmanas kommissionen eftertryckligen att inleda överträdelseförfaranden om en medlemsstat misstänks för att ha åsidosatt dessa rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utreda alla påståenden om överträdelser av de grundläggande rättigheter som ingår i stadgan och att följa upp dessa påståenden om de kan bevisas. Framför allt uppmanas kommissionen eftertryckligen att inleda överträdelseförfaranden om en medlemsstat misstänks för att ha åsidosatt dessa rättigheter.

| 13. | Kommissionen uppmanas att ge högre prioritet till förberedelserna inför unionens anslutning till den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961 och reviderades i Strasbourg den 3 maj 1996. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen uppmanas att ge högre prioritet till förberedelserna inför unionens anslutning till den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961 och reviderades i Strasbourg den 3 maj 1996.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta och stärka nationella människorättsinstitutioner i linje med Parisprinciperna i syfte att säkra ett oberoende främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta och stärka nationella människorättsinstitutioner i linje med Parisprinciperna i syfte att säkra ett oberoende främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser garantier för bättre samordning och konsekvens mellan Europaparlamentets, Europarådets, FRA:s och EIGE:s aktiviteter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser garantier för bättre samordning och konsekvens mellan Europaparlamentets, Europarådets, FRA:s och EIGE:s aktiviteter.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker oro över allt fler kränkningar av de grundläggande rättigheterna inom EU, särskilt inom området immigration och asyl, diskriminering och intolerans särskilt mot vissa befolkningsgrupper, liksom attacker mot eller påtryckningar på icke-statliga organisationer som försvarar dessa befolkningsgruppers rättigheter. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna är ovilliga se till att grundläggande friheter och rättigheter iakttas, särskilt gentemot romer, kvinnor, hbti-personer, asylsökande, migranter och andra utsatta grupper. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker oro över allt fler kränkningar av de grundläggande rättigheterna inom EU, särskilt inom området immigration och asyl, diskriminering och intolerans särskilt mot vissa befolkningsgrupper, liksom attacker mot eller påtryckningar på icke-statliga organisationer som försvarar dessa befolkningsgruppers rättigheter. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna är ovilliga se till att grundläggande friheter och rättigheter iakttas, särskilt gentemot romer, kvinnor, hbti-personer, asylsökande, migranter och andra utsatta grupper.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet att enas om vad som exakt ska ingå i de principer och standarder som följer av rättsstatsprincipen och som varierar nationellt, samt att överväga EU-domstolens redan befintliga definition av rättsstatsprincipen som utgångspunkt för debatten, nämligen bland annat legalitetsprincipen – inbegripet en öppen, ansvarsfull och demokratisk lagstiftningsprocess –, rättssäkerhet, nämligen att den verkställande makten inte får förfara godtyckligt, oberoende och opartiska domstolar, effektiv rättslig prövning med respekt för grundläggande rättigheter och likhet inför lagen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet att enas om vad som exakt ska ingå i de principer och standarder som följer av rättsstatsprincipen och som varierar nationellt, samt att överväga EU-domstolens redan befintliga definition av rättsstatsprincipen som utgångspunkt för debatten, nämligen bland annat legalitetsprincipen – inbegripet en öppen, ansvarsfull och demokratisk lagstiftningsprocess –, rättssäkerhet, nämligen att den verkställande makten inte får förfara godtyckligt, oberoende och opartiska domstolar, effektiv rättslig prövning med respekt för grundläggande rättigheter och likhet inför lagen.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att rättsstatsprincipen är nödvändig för att skydda de grundläggande rättigheterna och att säkerhetsåtgärder inte bör inkräkta på dem, såsom det förutsätts i artikel 52 i stadgan. Parlamentet påminner också om att var och en har rätt till frihet och personlig säkerhet enligt artikel 6 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att rättsstatsprincipen är nödvändig för att skydda de grundläggande rättigheterna och att säkerhetsåtgärder inte bör inkräkta på dem, såsom det förutsätts i artikel 52 i stadgan. Parlamentet påminner också om att var och en har rätt till frihet och personlig säkerhet enligt artikel 6 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att se till att de grundläggande rättigheterna och principerna, såsom de inskrivits framför allt i fördragen, stadgan och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna införlivas i interna säkerhetsstrategier och -åtgärder redan från början, såsom föreslagits i FRA Focus-dokumentet Embedding fundamental rights in the security agenda. Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att införliva åtgärder för social inkludering och icke-diskriminering i framtida interna säkerhetsstrategier. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att se till att de grundläggande rättigheterna och principerna, såsom de inskrivits framför allt i fördragen, stadgan och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna införlivas i interna säkerhetsstrategier och -åtgärder redan från början, såsom föreslagits i FRA Focus-dokumentet Embedding fundamental rights in the security agenda. Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att införliva åtgärder för social inkludering och icke-diskriminering i framtida interna säkerhetsstrategier.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med stöd av FRA förstärka insatserna och programmen för medvetandegörande och utbildning om de grundläggande rättigheterna. Dessa program bör syfta till att skapa sammanhållning och tillit bland alla arbetsmarknadsparter och involvera civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och nationella jämlikhets- och antidiskrimineringsorgan. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med stöd av FRA förstärka insatserna och programmen för medvetandegörande och utbildning om de grundläggande rättigheterna. Dessa program bör syfta till att skapa sammanhållning och tillit bland alla arbetsmarknadsparter och involvera civilsamhällesorganisationer, nationella människorättsinstitutioner och nationella jämlikhets- och antidiskrimineringsorgan.

| 21. | Europaparlamentet betonar att kommissionens roll som fördragens väktare inte är begränsad till övervakning av medlemsstaternas införlivande av lagstiftning utan också omfattar säkerställande av fullständig och korrekt tillämpning av lagar, särskilt i syfte att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet beklagar den faktiska begränsningen av stadgans tillämpningsområde till följd av en alltför strikt tolkning av artikel 51, eftersom denna tolkas på ett sätt som gör att den inte omfattar frågan om verkställande av unionslagstiftningen. Denna strategi bör ses över för att EU-medborgarnas förväntningar i fråga om de grundläggande rättigheterna ska kunna infrias. Parlamentet påminner om att medborgarnas förväntningar går utöver en strikt tolkning av stadgan och att målet bör vara att göra rättigheterna i fråga så verkningsfulla som möjligt. Det är därför beklagligt att kommissionen åberopar bristande behörighet i flera svar på de framställningar i vilka man klagar över eventuella kränkningar av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en mekanism för övervakning, systematisk utvärdering och utfärdande av rekommendationer för att främja övergripande överensstämmelse med grundläggande värderingar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att kommissionens roll som fördragens väktare inte är begränsad till övervakning av medlemsstaternas införlivande av lagstiftning utan också omfattar säkerställande av fullständig och korrekt tillämpning av lagar, särskilt i syfte att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. Parlamentet beklagar den faktiska begränsningen av stadgans tillämpningsområde till följd av en alltför strikt tolkning av artikel 51, eftersom denna tolkas på ett sätt som gör att den inte omfattar frågan om verkställande av unionslagstiftningen. Denna strategi bör ses över för att EU-medborgarnas förväntningar i fråga om de grundläggande rättigheterna ska kunna infrias. Parlamentet påminner om att medborgarnas förväntningar går utöver en strikt tolkning av stadgan och att målet bör vara att göra rättigheterna i fråga så verkningsfulla som möjligt. Det är därför beklagligt att kommissionen åberopar bristande behörighet i flera svar på de framställningar i vilka man klagar över eventuella kränkningar av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en mekanism för övervakning, systematisk utvärdering och utfärdande av rekommendationer för att främja övergripande överensstämmelse med grundläggande värderingar i medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att det är helt avgörande att unionslagstiftningen införlivas och genomförs i rätt tid och på rätt sätt, särskilt när den påverkar och utvecklar de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att det är helt avgörande att unionslagstiftningen införlivas och genomförs i rätt tid och på rätt sätt, särskilt när den påverkar och utvecklar de grundläggande rättigheterna.

Frihet och säkerhet

Yttrandefrihet och medier

| 23. | Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet, informationsfrihet och mediefrihet är av central betydelse för att säkerställa demokratin och rättsstaten. Parlamentet fördömer i skarpa ordalag våld, påtryckningar och hot mot journalister och medier, bland annat i samband med avslöjande av deras källor och av information om regeringars och staters överträdelser av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte genomföra sådana åtgärder som hindrar dessa friheter och upprepar att kommissionen bör se över och ändra direktivet om audiovisuella tjänster enligt mönster av vad parlamentet föreslagit i sin resolution av den 22 maj 2013, |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet, informationsfrihet och mediefrihet är av central betydelse för att säkerställa demokratin och rättsstaten. Parlamentet fördömer i skarpa ordalag våld, påtryckningar och hot mot journalister och medier, bland annat i samband med avslöjande av deras källor och av information om regeringars och staters överträdelser av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte genomföra sådana åtgärder som hindrar dessa friheter och upprepar att kommissionen bör se över och ändra direktivet om audiovisuella tjänster enligt mönster av vad parlamentet föreslagit i sin resolution av den 22 maj 2013,

| 24. | Europaparlamentet betonar att allmänna, oberoende och fria medier som kännetecknas av variation och åsiktsmångfald är en grundläggande byggsten för demokratin. Parlamentet anser att ägandet och förvaltningen av medierna inte bör koncentreras. Parlamentet betonar här att insyn i medieägandet spelar en nyckelroll för att man ska kunna övervaka investeringar som skulle kunna påverka den information som ges. Parlamentet efterlyser tillräckliga och rättvisa ekonomiska regler, också för att garantera mediepluralism på internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för att garantera att alla medier iakttar miniminormer för oberoende och kvalitet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att allmänna, oberoende och fria medier som kännetecknas av variation och åsiktsmångfald är en grundläggande byggsten för demokratin. Parlamentet anser att ägandet och förvaltningen av medierna inte bör koncentreras. Parlamentet betonar här att insyn i medieägandet spelar en nyckelroll för att man ska kunna övervaka investeringar som skulle kunna påverka den information som ges. Parlamentet efterlyser tillräckliga och rättvisa ekonomiska regler, också för att garantera mediepluralism på internet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en handlingsplan för att garantera att alla medier iakttar miniminormer för oberoende och kvalitet.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att tvångsmedel alltmer sätts in i vissa medlemsstater mot sociala rörelser och demonstrationer, samt mot mötesfriheten och yttrandefriheten. Oron gäller främst de oskäliga insatserna av maktmedel mot fredliga demonstranter och det ringa antalet polisundersökningar och förundersökningar inom detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda mötesfriheten och inte anta åtgärder som innebär ett ifrågasättande eller rentav en kriminalisering av utövandet av grundläggande rättigheter och friheter, såsom demonstrations- och strejkrätten eller mötes-, förenings- och yttrandefriheten. Parlamentet uttrycker sin stora oro för att nationell lagstiftning i flera medlemsstater inverkar på de grundläggande rättigheterna på allmänna platser och begränsar mötesfriheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och åtgärda allvarliga överträdelser mot de grundläggande rättigheterna som uppkommer genom nationell lagstiftning då begränsningar införs av säkerhetsskäl på allmänna platser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att tvångsmedel alltmer sätts in i vissa medlemsstater mot sociala rörelser och demonstrationer, samt mot mötesfriheten och yttrandefriheten. Oron gäller främst de oskäliga insatserna av maktmedel mot fredliga demonstranter och det ringa antalet polisundersökningar och förundersökningar inom detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda mötesfriheten och inte anta åtgärder som innebär ett ifrågasättande eller rentav en kriminalisering av utövandet av grundläggande rättigheter och friheter, såsom demonstrations- och strejkrätten eller mötes-, förenings- och yttrandefriheten. Parlamentet uttrycker sin stora oro för att nationell lagstiftning i flera medlemsstater inverkar på de grundläggande rättigheterna på allmänna platser och begränsar mötesfriheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och åtgärda allvarliga överträdelser mot de grundläggande rättigheterna som uppkommer genom nationell lagstiftning då begränsningar införs av säkerhetsskäl på allmänna platser.

| 26. | Europaparlamentet noterar att terrorhandlingar har skapat ett akut behov för EU och dess medlemsstater att förstärka åtgärder mot terrorism och radikalisering. Parlamentet uppmanar med kraft EU och de nationella myndigheterna att anta dessa åtgärder under full respekt för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, däribland rätten till försvar, principen om oskuldspresumtion, rätten till en rättvis rättegång, rätten till personlig integritet och skyddet av personuppgifter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att med full insyn utvärdera varje projekt eller förslag till nationell rätts- och lagstiftningsakt som handlar om terrorismbekämpning för att kontrollera dess förenlighet med artikel 2 i EU-fördraget och med stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar att terrorhandlingar har skapat ett akut behov för EU och dess medlemsstater att förstärka åtgärder mot terrorism och radikalisering. Parlamentet uppmanar med kraft EU och de nationella myndigheterna att anta dessa åtgärder under full respekt för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, däribland rätten till försvar, principen om oskuldspresumtion, rätten till en rättvis rättegång, rätten till personlig integritet och skyddet av personuppgifter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att med full insyn utvärdera varje projekt eller förslag till nationell rätts- och lagstiftningsakt som handlar om terrorismbekämpning för att kontrollera dess förenlighet med artikel 2 i EU-fördraget och med stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 27. | Europaparlamentet inser att den stora spridningen av gränsöverskridande it-brott och it-terrorism skapar allvarliga utmaningar och problem för skyddet av grundläggande rättigheter i den digitala miljön, Parlamentet anser det nödvändigt att unionen utvecklar spetskompetens inom it-säkerhet för att stärka efterlevnaden av artiklarna 7 och 8 i stadgan på it-området. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet inser att den stora spridningen av gränsöverskridande it-brott och it-terrorism skapar allvarliga utmaningar och problem för skyddet av grundläggande rättigheter i den digitala miljön, Parlamentet anser det nödvändigt att unionen utvecklar spetskompetens inom it-säkerhet för att stärka efterlevnaden av artiklarna 7 och 8 i stadgan på it-området.

| 28. | Europaparlamentet lovordar Förenta staternas senat för dess rapport om CIA:s internerings- och förhörsprogram. Parlamentet uppfordrar medlemsstaterna att inte tolerera någon tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling på sitt territorium. Parlamentet uppmanar än en gång medlemsstaterna att se till att de som kränkt de grundläggande rättigheterna i samband med transport och olovligt förvarstagande av fångar i Europeiska unionen ställs till svars. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att öppet och med insyn utreda sanningen om hur deras territorium och luftrum använts och erbjuda sig att fullständigt stödja Europaparlamentets utredning av frågan, som nyligen igångsatts på nytt, och uppföljningen av den. Parlamentet efterlyser skydd för personer som avslöjar sådana kränkningar, t.ex. journalister och visselblåsare. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet lovordar Förenta staternas senat för dess rapport om CIA:s internerings- och förhörsprogram. Parlamentet uppfordrar medlemsstaterna att inte tolerera någon tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling på sitt territorium. Parlamentet uppmanar än en gång medlemsstaterna att se till att de som kränkt de grundläggande rättigheterna i samband med transport och olovligt förvarstagande av fångar i Europeiska unionen ställs till svars. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att öppet och med insyn utreda sanningen om hur deras territorium och luftrum använts och erbjuda sig att fullständigt stödja Europaparlamentets utredning av frågan, som nyligen igångsatts på nytt, och uppföljningen av den. Parlamentet efterlyser skydd för personer som avslöjar sådana kränkningar, t.ex. journalister och visselblåsare.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för de återkommande rapporteringarna om påstådda överträdelser av EU:s grundläggande rättigheter, i synnerhet EU:s uppgiftsskyddslagstiftning, på grund av medlemsstaters och tredjeländers underrättelseverksamhet, samt uttrycker sin oro för de svaga mekanismer för demokratisk tillsyn som gör att sådan verksamhet tillåts. Europaparlamentet fördömer skarpt den massövervakning som avslöjats sedan 2013 och beklagar djupt att den fortsätter. Parlamentet vill att det bringas klarhet i övervakningen, särskilt i vad mån vissa medlemsstaters underrättelsetjänster i dagens läge är inblandade. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att oinskränkt beakta parlamentets krav och rekommendationer från dess resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet uppmanar sin vädjan till medlemsstaterna att se till att deras underrättelsetjänsters verksamhet är förenlig med grundläggande rättigheter och underställs parlamentarisk och juridisk tillsyn. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för de återkommande rapporteringarna om påstådda överträdelser av EU:s grundläggande rättigheter, i synnerhet EU:s uppgiftsskyddslagstiftning, på grund av medlemsstaters och tredjeländers underrättelseverksamhet, samt uttrycker sin oro för de svaga mekanismer för demokratisk tillsyn som gör att sådan verksamhet tillåts. Europaparlamentet fördömer skarpt den massövervakning som avslöjats sedan 2013 och beklagar djupt att den fortsätter. Parlamentet vill att det bringas klarhet i övervakningen, särskilt i vad mån vissa medlemsstaters underrättelsetjänster i dagens läge är inblandade. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att oinskränkt beakta parlamentets krav och rekommendationer från dess resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet uppmanar sin vädjan till medlemsstaterna att se till att deras underrättelsetjänsters verksamhet är förenlig med grundläggande rättigheter och underställs parlamentarisk och juridisk tillsyn.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för att medlemsstaterna antar nationella lagar som tillåter urskillningslös övervakning, och framhåller återigen behovet av säkerhetsverktyg som är målinriktade, absolut nödvändiga och proportionerliga till ett demokratiskt samhälle. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att anta ett skyddssystem för visselblåsare. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för att medlemsstaterna antar nationella lagar som tillåter urskillningslös övervakning, och framhåller återigen behovet av säkerhetsverktyg som är målinriktade, absolut nödvändiga och proportionerliga till ett demokratiskt samhälle. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att anta ett skyddssystem för visselblåsare.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att medborgarna inte känner till sina rättigheter i fråga om uppgiftsskydd och integritet samt rättsliga prövningsmekanismer. Här framhåller parlamentet de nationella uppgiftsskyddsmyndigheternas roll för att främja och ge publicitet åt dessa rättigheter. Parlamentet anser att människor, särskilt barn, måste göras medvetna om skyddet av sina personuppgifter, också på it-området, och om de faror de kan utsättas för. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda informationskampanjer, i skolorna. Parlamentet betonar att med tanke på den snabba tekniska utvecklingen och det ökande antalet it-angrepp måste man i synnerhet uppmärksamma skyddet av personuppgifter på internet, med tyngdpunkten starkt förlagd till säkerheten vid behandling och lagring. Parlamentet understryker att rätten att bli bortglömd inte är absolut och behöver vägas mot andra grundläggande rättigheter, men att enskilda personer dock måste ges rätten att få sina personuppgifter på internet korrigerade. Parlamentet uttrycker stor oro över att flertalet internetanvändare har svårt att hävda sina rättigheter i den digitala världen. Parlamentet uppmanar rådet att göra snabba framsteg med uppgiftsskyddspaketet för att säkerställa en hög uppgiftsskyddsnivå över hela unionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet beklagar att medborgarna inte känner till sina rättigheter i fråga om uppgiftsskydd och integritet samt rättsliga prövningsmekanismer. Här framhåller parlamentet de nationella uppgiftsskyddsmyndigheternas roll för att främja och ge publicitet åt dessa rättigheter. Parlamentet anser att människor, särskilt barn, måste göras medvetna om skyddet av sina personuppgifter, också på it-området, och om de faror de kan utsättas för. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda informationskampanjer, i skolorna. Parlamentet betonar att med tanke på den snabba tekniska utvecklingen och det ökande antalet it-angrepp måste man i synnerhet uppmärksamma skyddet av personuppgifter på internet, med tyngdpunkten starkt förlagd till säkerheten vid behandling och lagring. Parlamentet understryker att rätten att bli bortglömd inte är absolut och behöver vägas mot andra grundläggande rättigheter, men att enskilda personer dock måste ges rätten att få sina personuppgifter på internet korrigerade. Parlamentet uttrycker stor oro över att flertalet internetanvändare har svårt att hävda sina rättigheter i den digitala världen. Parlamentet uppmanar rådet att göra snabba framsteg med uppgiftsskyddspaketet för att säkerställa en hög uppgiftsskyddsnivå över hela unionen.

| 32. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de måste se till att deras underrättelsetjänster arbetar på ett lagligt sätt och helt i enlighet med fördragen och stadgan Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att se till att nationell lagstiftning tillåter insamling och analys av personuppgifter (häribland så kallade metadata) endast med den berörda personens samtycke eller med stöd av ett domstolsbeslut på grund av skälig misstanke om att den berörda personen är involverad i någon brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de måste se till att deras underrättelsetjänster arbetar på ett lagligt sätt och helt i enlighet med fördragen och stadgan Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att se till att nationell lagstiftning tillåter insamling och analys av personuppgifter (häribland så kallade metadata) endast med den berörda personens samtycke eller med stöd av ett domstolsbeslut på grund av skälig misstanke om att den berörda personen är involverad i någon brottslig verksamhet.

| 33. | Europaparlamentet betonar att olaglig insamling och behandling av uppgifter bör bestraffas på samma sätt som brott mot den traditionella sekretessen kring korrespondens. Parlamentet framhåller att det bör vara strängt förbjudet att skapa ”bakdörrar” eller andra tekniker för att försvaga eller kringgå säkerhetsåtgärder eller utnyttja deras befintliga svagheter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att olaglig insamling och behandling av uppgifter bör bestraffas på samma sätt som brott mot den traditionella sekretessen kring korrespondens. Parlamentet framhåller att det bör vara strängt förbjudet att skapa ”bakdörrar” eller andra tekniker för att försvaga eller kringgå säkerhetsåtgärder eller utnyttja deras befintliga svagheter.

| 34. | Europaparlamentet fördömer de påtryckningar som både offentliga och privata aktörer utövar på privata företag för att komma åt internetanvändares uppgifter, kontrollera innehållet på nätet och äventyra principen om nätneutralitet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet fördömer de påtryckningar som både offentliga och privata aktörer utövar på privata företag för att komma åt internetanvändares uppgifter, kontrollera innehållet på nätet och äventyra principen om nätneutralitet.

| 35. | Europaparlamentet understryker att en mycket viktig fråga för EU är att garantera de grundläggande rättigheterna i dagens informationssamhälle, eftersom den ökande användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) skapar nya hot mot grundläggande rättigheter på internet, och skyddet av dem bör förstärkas genom att säkerställa att de främjas och skyddas på internet på samma sätt och i samma utsträckning som utanför internet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att en mycket viktig fråga för EU är att garantera de grundläggande rättigheterna i dagens informationssamhälle, eftersom den ökande användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) skapar nya hot mot grundläggande rättigheter på internet, och skyddet av dem bör förstärkas genom att säkerställa att de främjas och skyddas på internet på samma sätt och i samma utsträckning som utanför internet.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att intensivt övervaka genomförandet av den befintliga unionslagstiftningen på området och anser att medlemsstaterna bör tillämpa de straffrättsliga bestämmelserna vid brott i praktiken genom effektiv undersökning och lagföring för att garantera att offrens grundläggande rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att intensivt övervaka genomförandet av den befintliga unionslagstiftningen på området och anser att medlemsstaterna bör tillämpa de straffrättsliga bestämmelserna vid brott i praktiken genom effektiv undersökning och lagföring för att garantera att offrens grundläggande rättigheter respekteras.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att visa prov på största möjliga vaksamhet mot de konsekvenser som viss ny teknik, som drönare, kan få för medborgarnas grundläggande rättigheter, särskilt rätten till personlig integritet och skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att visa prov på största möjliga vaksamhet mot de konsekvenser som viss ny teknik, som drönare, kan få för medborgarnas grundläggande rättigheter, särskilt rätten till personlig integritet och skyddet av personuppgifter.

| 38. | Europaparlamentet understryker utbildningens framträdande roll för att förebygga radikalisering och framväxt av intolerans och extremism bland unga. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker utbildningens framträdande roll för att förebygga radikalisering och framväxt av intolerans och extremism bland unga.

| 39. | Europaparlamentet beklagar den diskriminering, för att inte säga den brutalitet, som polisen i vissa medlemsstater utsätter minoritetsgrupper för, exempelvis migranter, romer, hbti-personer och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utreda och beivra dessa handlingar. Parlamentet anser att polisen bör göras mer uppmärksam på och få mer utbildning om diskrimineringen och våldet mot dessa minoriteter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att återupprätta minoriteternas förtroende för polisen och uppmuntra dem att anmäla övergrepp. Parlamentet uppmanar även medlemsstaternas myndigheter att bekämpa den diskriminerande etniska profilering som vissa polisväsen ägnar sig åt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet beklagar den diskriminering, för att inte säga den brutalitet, som polisen i vissa medlemsstater utsätter minoritetsgrupper för, exempelvis migranter, romer, hbti-personer och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utreda och beivra dessa handlingar. Parlamentet anser att polisen bör göras mer uppmärksam på och få mer utbildning om diskrimineringen och våldet mot dessa minoriteter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att återupprätta minoriteternas förtroende för polisen och uppmuntra dem att anmäla övergrepp. Parlamentet uppmanar även medlemsstaternas myndigheter att bekämpa den diskriminerande etniska profilering som vissa polisväsen ägnar sig åt.

Religions- och samvetsfrihet

| 40. | Europaparlamentet erinrar om artikel 10 i stadgan, som skyddar tanke-, samvets- och religionsfriheten, bland annat friheten att utöva religion efter eget val och friheten att byta religion eller övertygelse. Parlamentet anser att detta också omfattar frihet för icke-troende och fördömer alla former av diskriminering eller intolerans och efterlyser ett förbud mot all diskriminering på sådana grunder. Parlamentet beklagar djupt den senaste tidens fall av diskriminering och våld av antisemitisk och islamofobisk karaktär och uppmanar medlemsstaterna, inklusive de regionala myndigheterna, att med alla tillbudsstående medel skydda religions- och trosfriheten, och att arbeta för tolerans och interkulturell dialog med hjälp av ett effektivt politiskt beslutsfattande, där politiken mot diskriminering vid behov förstärks. Europaparlamentet erinrar om vikten av en neutral och konfessionslös stat för att motverka all slags diskriminering av religiösa, ateistiska eller agnostiska befolkningsgrupper och garantera likabehandling för alla religioner och trosuppfattningar. Parlamentet uttrycker sin oro över man inom Europeiska unionen tillämpar lagar mot hädelse och smädelse av religion, som allvarligt kan påverka på yttrandefriheten, och uppmanar med kraft medlemsstaterna att avskaffa dem. Europaparlamentet fördömer skarpt attackerna mot gudstjänstlokaler och uppmanar medlemsstaterna att inte låta dessa brott förbli ostraffade. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erinrar om artikel 10 i stadgan, som skyddar tanke-, samvets- och religionsfriheten, bland annat friheten att utöva religion efter eget val och friheten att byta religion eller övertygelse. Parlamentet anser att detta också omfattar frihet för icke-troende och fördömer alla former av diskriminering eller intolerans och efterlyser ett förbud mot all diskriminering på sådana grunder. Parlamentet beklagar djupt den senaste tidens fall av diskriminering och våld av antisemitisk och islamofobisk karaktär och uppmanar medlemsstaterna, inklusive de regionala myndigheterna, att med alla tillbudsstående medel skydda religions- och trosfriheten, och att arbeta för tolerans och interkulturell dialog med hjälp av ett effektivt politiskt beslutsfattande, där politiken mot diskriminering vid behov förstärks. Europaparlamentet erinrar om vikten av en neutral och konfessionslös stat för att motverka all slags diskriminering av religiösa, ateistiska eller agnostiska befolkningsgrupper och garantera likabehandling för alla religioner och trosuppfattningar. Parlamentet uttrycker sin oro över man inom Europeiska unionen tillämpar lagar mot hädelse och smädelse av religion, som allvarligt kan påverka på yttrandefriheten, och uppmanar med kraft medlemsstaterna att avskaffa dem. Europaparlamentet fördömer skarpt attackerna mot gudstjänstlokaler och uppmanar medlemsstaterna att inte låta dessa brott förbli ostraffade.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen till att religions- och trosfriheten respekteras i den ockuperade delen av Cypern, där mer än 500 religiösa och kulturella minnesmärken snart kommer att störta samman. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen till att religions- och trosfriheten respekteras i den ockuperade delen av Cypern, där mer än 500 religiösa och kulturella minnesmärken snart kommer att störta samman.

| 42. | Europaparlamentet oroas över den uppblossande antisemitismen i Europa och över de allt vanligare uttalanden som förnekar förintelsen eller förringar värdet av den. Parlamentet är mycket bekymrat över att många medlemmar av det judiska samfundet funderar på att lämna Europa på grund av det tilltagande antisemitiska klimatet och den diskriminering och det våld som det judiska samfundet utsätts för. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet oroas över den uppblossande antisemitismen i Europa och över de allt vanligare uttalanden som förnekar förintelsen eller förringar värdet av den. Parlamentet är mycket bekymrat över att många medlemmar av det judiska samfundet funderar på att lämna Europa på grund av det tilltagande antisemitiska klimatet och den diskriminering och det våld som det judiska samfundet utsätts för.

| 43. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över de allt fler islamofobiska demonstrationerna, attackerna mot moskéer och de många exemplen på hur islam blandas samman med den religiösa fanatismen hos en ytterst liten minoritet. Parlamentet beklagar diskrimineringen och våldet mot muslimerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt fördöma sådana handlingar och att tillämpa nolltolerans mot dem. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över de allt fler islamofobiska demonstrationerna, attackerna mot moskéer och de många exemplen på hur islam blandas samman med den religiösa fanatismen hos en ytterst liten minoritet. Parlamentet beklagar diskrimineringen och våldet mot muslimerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt fördöma sådana handlingar och att tillämpa nolltolerans mot dem.

Jämlikhet och icke-diskriminering

| 44. | Europaparlamentet beklagar djupt att rådet fortfarande inte har antagit 2008 års förslag till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet välkomnar kommissionens prioritering av det direktivet. Parlamentet upprepar sin vädjan till rådet att anta förslaget så snart som möjligt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar djupt att rådet fortfarande inte har antagit 2008 års förslag till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet välkomnar kommissionens prioritering av det direktivet. Parlamentet upprepar sin vädjan till rådet att anta förslaget så snart som möjligt.

| 45. | Europaparlamentet erinrar om att mångfald, icke-diskriminering och tolerans tillhör unionens grundläggande värderingar enligt artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet anser att endast en politik som syftar till att främja både formell och reell jämlikhet och till att bekämpa alla former av fördomar och diskriminering kan främja ett sammanhållet samhälle genom att övervinna alla slags fördomar som inverkar menligt på den sociala integrationen. Parlamentet beklagar djupt att det ännu i dag inom EU förekommer diskriminering, marginalisering och rentav våld och övergrepp, framför allt på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet erinrar om att mångfald, icke-diskriminering och tolerans tillhör unionens grundläggande värderingar enligt artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet anser att endast en politik som syftar till att främja både formell och reell jämlikhet och till att bekämpa alla former av fördomar och diskriminering kan främja ett sammanhållet samhälle genom att övervinna alla slags fördomar som inverkar menligt på den sociala integrationen. Parlamentet beklagar djupt att det ännu i dag inom EU förekommer diskriminering, marginalisering och rentav våld och övergrepp, framför allt på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 46. | Europaparlamentet anser att unionen och medlemsstaterna måste förstärka sina åtgärder för att bekämpa diskriminering och skydda kulturell, religiös och språklig mångfald, samt arbeta för jämställdhet mellan könen, barnets rättigheter, äldres rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, hbti-rättigheter och nationella minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att låta strategier för jämlikhet även omfatta flerfaldig diskriminering. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att unionen och medlemsstaterna måste förstärka sina åtgärder för att bekämpa diskriminering och skydda kulturell, religiös och språklig mångfald, samt arbeta för jämställdhet mellan könen, barnets rättigheter, äldres rättigheter, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, hbti-rättigheter och nationella minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att låta strategier för jämlikhet även omfatta flerfaldig diskriminering.

| 47. | Europaparlamentet fördömer alla former form av våld och diskriminering på EU:s territorium och bekymrar sig över att antalet fall ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra särskilda politiska åtaganden om att bekämpa alla former av rasism, däribland antisemitism, islamofobi, afrofobi och antiziganism. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet fördömer alla former form av våld och diskriminering på EU:s territorium och bekymrar sig över att antalet fall ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra särskilda politiska åtaganden om att bekämpa alla former av rasism, däribland antisemitism, islamofobi, afrofobi och antiziganism.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att erkänna behovet av tillförlitliga och jämförbara uppgifter om jämlikhet för att mäta diskriminering, uppdelade efter diskrimineringsgrunder, i syfte att tillhandahålla beslutsunderlag, utvärdera genomförandet av EU:s lagstiftning mot diskriminering och bättre verkställa den. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram enhetliga normer för insamling av uppgifter om jämlikhet på grundval av självidentifikation, EU:s normer för uppgiftsskydd och samråd med de relevanta grupperna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in uppgifter om alla diskrimineringsgrunder. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att erkänna behovet av tillförlitliga och jämförbara uppgifter om jämlikhet för att mäta diskriminering, uppdelade efter diskrimineringsgrunder, i syfte att tillhandahålla beslutsunderlag, utvärdera genomförandet av EU:s lagstiftning mot diskriminering och bättre verkställa den. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram enhetliga normer för insamling av uppgifter om jämlikhet på grundval av självidentifikation, EU:s normer för uppgiftsskydd och samråd med de relevanta grupperna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in uppgifter om alla diskrimineringsgrunder.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att anta ett direktiv som fördömer könsdiskriminering och söker motverka fördomar och könsstereotyper inom utbildning och medier. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att anta ett direktiv som fördömer könsdiskriminering och söker motverka fördomar och könsstereotyper inom utbildning och medier.

Skydd för minoriteter

| 50. | Europaparlamentet efterlyser ett mer konsekvent agerande från EU:s sida i fråga om skyddet av minoriteter. Parlamentet är fast övertygat om att alla medlemsstater och kandidatländer bör följa samma principer och kriterier för att ingen dubbelmoral ska gälla. Parlamentet efterlyser därför en effektiv mekanism för övervakning och säkerställande av grundläggande rättigheter för alla slags minoriteter i både kandidatländerna och EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet efterlyser ett mer konsekvent agerande från EU:s sida i fråga om skyddet av minoriteter. Parlamentet är fast övertygat om att alla medlemsstater och kandidatländer bör följa samma principer och kriterier för att ingen dubbelmoral ska gälla. Parlamentet efterlyser därför en effektiv mekanism för övervakning och säkerställande av grundläggande rättigheter för alla slags minoriteter i både kandidatländerna och EU:s medlemsstater.

| 51. | Europaparlamentet understryker att Europeiska unionen måste vara ett område där respekt för etnisk, kulturell och språklig mångfald råder. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att utarbeta ett omfattande EU-skyddssystem för nationella, etniska och språkliga minoriteter för att säkerställa deras likabehandling, med beaktande av tillämpliga internationella rättsliga standarder och befintlig bästa praxis, samt uppmanar medlemsstaterna att tillförsäkra dessa minoriteter reell jämlikhet, framför allt i frågor som berör språk, utbildning och kultur. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att underteckna och effektivt genomföra ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Parlamentet erinrar också om att de principer som utvecklats inom ramen för OSSE måste genomföras. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att Europeiska unionen måste vara ett område där respekt för etnisk, kulturell och språklig mångfald råder. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att utarbeta ett omfattande EU-skyddssystem för nationella, etniska och språkliga minoriteter för att säkerställa deras likabehandling, med beaktande av tillämpliga internationella rättsliga standarder och befintlig bästa praxis, samt uppmanar medlemsstaterna att tillförsäkra dessa minoriteter reell jämlikhet, framför allt i frågor som berör språk, utbildning och kultur. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att underteckna och effektivt genomföra ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Parlamentet erinrar också om att de principer som utvecklats inom ramen för OSSE måste genomföras.

| 52. | Europaparlamentet fördömer alla former av diskriminering på grund av språkanvändning och uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att underteckna och effektivt genomföra den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bekämpa oproportionerliga administrativa eller lagstiftningsmässiga hinder som kan hämma den språkliga mångfalden på europeisk eller nationell nivå. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet fördömer alla former av diskriminering på grund av språkanvändning och uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att underteckna och effektivt genomföra den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bekämpa oproportionerliga administrativa eller lagstiftningsmässiga hinder som kan hämma den språkliga mångfalden på europeisk eller nationell nivå.

| 53. | Europaparlamentet betonar att principerna om människans värdighet, likhet inför lagen och förbud mot alla typer av diskriminering utgör grunden för rättsstaten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en nationell lagstiftningsram mot alla former av diskriminering och garantera ett faktiskt genomförande av EU:s befintliga regelverk. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att principerna om människans värdighet, likhet inför lagen och förbud mot alla typer av diskriminering utgör grunden för rättsstaten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en nationell lagstiftningsram mot alla former av diskriminering och garantera ett faktiskt genomförande av EU:s befintliga regelverk.

Situationen för romerna

| 54. | Europaparlamentet beklagar djupt att det i Europeiska unionen blir allt vanligare med attityder som är fientliga mot romerna och uttrycker sin oro över situationen för romerna i EU och över de många fallen av förföljelse, våld, stigmatisering, diskriminering och lagstridiga utvisningar, som strider mot de grundläggande rättigheterna och unionslagstiftningen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder mot de medlemsstater som främjar eller tillåter institutionaliserad diskriminering och segregering, särskilt när det gäller utbildning och bostäder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna än en gång att effektivt genomföra strategier till förmån för reell integration, att vidta kraftfullare och ändamålsenliga integrationsfrämjande åtgärder, framför allt inom områdena skydd av grundläggande rättigheter, utbildning, sysselsättning, bostäder samt hälso- och sjukvård samt att bekämpa våld och hatpropaganda mot och diskriminering av romer, såsom det förutsätts i rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet beklagar djupt att det i Europeiska unionen blir allt vanligare med attityder som är fientliga mot romerna och uttrycker sin oro över situationen för romerna i EU och över de många fallen av förföljelse, våld, stigmatisering, diskriminering och lagstridiga utvisningar, som strider mot de grundläggande rättigheterna och unionslagstiftningen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder mot de medlemsstater som främjar eller tillåter institutionaliserad diskriminering och segregering, särskilt när det gäller utbildning och bostäder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna än en gång att effektivt genomföra strategier till förmån för reell integration, att vidta kraftfullare och ändamålsenliga integrationsfrämjande åtgärder, framför allt inom områdena skydd av grundläggande rättigheter, utbildning, sysselsättning, bostäder samt hälso- och sjukvård samt att bekämpa våld och hatpropaganda mot och diskriminering av romer, såsom det förutsätts i rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna.

| 55. | Europaparlamentet understryker vikten av att de nationella strategierna för integrering av romer genomförs på lämpligt sätt genom att det utarbetas integrerade strategier som i en fortlöpande dialog engagerar lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och den romska folkgruppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa uppföljning och bättre samordning av genomförandet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med företrädare för romerna för att hantera, övervaka och utvärdera projekt som påverkar deras befolkningsgrupper, och att då använda tillgängliga medel och samtidigt strikt övervaka respekten för romernas grundläggande rättigheter, även den fria rörligheten, i enlighet med direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker vikten av att de nationella strategierna för integrering av romer genomförs på lämpligt sätt genom att det utarbetas integrerade strategier som i en fortlöpande dialog engagerar lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och den romska folkgruppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa uppföljning och bättre samordning av genomförandet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med företrädare för romerna för att hantera, övervaka och utvärdera projekt som påverkar deras befolkningsgrupper, och att då använda tillgängliga medel och samtidigt strikt övervaka respekten för romernas grundläggande rättigheter, även den fria rörligheten, i enlighet med direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier.

| 56. | Europaparlamentet beklagar den rådande diskrimineringen av romer i de nationella utbildningssystemen och på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker att i synnerhet romska kvinnor och barn i allt större omfattning utsätts för flerfaldiga och samtidiga kränkningar av sina grundläggande rättigheter. Parlamentet upprepar hur viktigt det är att skydda och främja romska barns lika tillgång till alla rättigheter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet beklagar den rådande diskrimineringen av romer i de nationella utbildningssystemen och på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker att i synnerhet romska kvinnor och barn i allt större omfattning utsätts för flerfaldiga och samtidiga kränkningar av sina grundläggande rättigheter. Parlamentet upprepar hur viktigt det är att skydda och främja romska barns lika tillgång till alla rättigheter.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att enligt Europadomstolens rättspraxis anta nödvändiga lagstiftningsändringar när det gäller sterilisering och att betala ersättning till offer för tvångssterilisering som utförts på romska kvinnor och kvinnor med psykiska funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att enligt Europadomstolens rättspraxis anta nödvändiga lagstiftningsändringar när det gäller sterilisering och att betala ersättning till offer för tvångssterilisering som utförts på romska kvinnor och kvinnor med psykiska funktionsnedsättningar.

Våld mot kvinnor och jämställdhet mellan kvinnor och män

| 58. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att bekämpa och lagföra alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att framför allt effektivt bekämpa konsekvenserna av våld i hemmet och sexuellt utnyttjande i alla dess former, däribland sådant som drabbar flykting- och invandrarbarn, liksom också tidiga eller tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att bekämpa och lagföra alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att framför allt effektivt bekämpa konsekvenserna av våld i hemmet och sexuellt utnyttjande i alla dess former, däribland sådant som drabbar flykting- och invandrarbarn, liksom också tidiga eller tvångsäktenskap.

| 59. | Europaparlamentet uttrycker oro över omfattningen och formerna av våld mot kvinnor i EU, något som FRA dokumenterat i sin EU-omfattande studie, av vilken det framgår att en av tre kvinnor har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld sedan 15 års ålder och att uppskattningsvis 3,7 miljoner kvinnor i EU upplever sexuellt våld under loppet av ett år. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se över den nuvarande lagstiftningen och fortsätta högprioritera våld mot kvinnor, eftersom könsrelaterat våld inte bör tolereras. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till nationella ratificeringar och att inleda förfarandet för EU:s anslutning till Istanbulkonventionen så snart som möjligt. Parlamentet understryker att samtliga medlemsstaters omedelbara anslutning till Istanbulkonventionen skulle leda till utveckling av en integrerad politik och till att främja internationellt samarbete mot allt slags våld mot kvinnor, bland annat sexuella trakasserier på och utanför internet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uttrycker oro över omfattningen och formerna av våld mot kvinnor i EU, något som FRA dokumenterat i sin EU-omfattande studie, av vilken det framgår att en av tre kvinnor har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld sedan 15 års ålder och att uppskattningsvis 3,7 miljoner kvinnor i EU upplever sexuellt våld under loppet av ett år. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se över den nuvarande lagstiftningen och fortsätta högprioritera våld mot kvinnor, eftersom könsrelaterat våld inte bör tolereras. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till nationella ratificeringar och att inleda förfarandet för EU:s anslutning till Istanbulkonventionen så snart som möjligt. Parlamentet understryker att samtliga medlemsstaters omedelbara anslutning till Istanbulkonventionen skulle leda till utveckling av en integrerad politik och till att främja internationellt samarbete mot allt slags våld mot kvinnor, bland annat sexuella trakasserier på och utanför internet.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nätverk av centrum som tillhandahåller stöd och skyddat boende för kvinnor som utsatts för människohandel och prostitution och att säkerställa att de får psykologiskt, medicinskt, socialt och juridiskt stöd samt att vidta åtgärder för att dessa personer ska få stadigvarande arbete med därtill hörande rättigheter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nätverk av centrum som tillhandahåller stöd och skyddat boende för kvinnor som utsatts för människohandel och prostitution och att säkerställa att de får psykologiskt, medicinskt, socialt och juridiskt stöd samt att vidta åtgärder för att dessa personer ska få stadigvarande arbete med därtill hörande rättigheter.

| 61. | Europaparlamentet finner det mycket oroande att det fortfarande förekommer kvinnlig könsstympning, då det är en form av grovt våld mot kvinnor och flickor och en oacceptabel kränkning av deras rätt till fysisk integritet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att vara ytterst vaksamma och att bekämpa dessa gärningar inom sina gränser i syfte att få bukt med dem snarast möjligt. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att inta ett bestämt och avskräckande förhållningssätt genom att utbilda människor som arbetar med migranter och att systematiskt och effektivt väcka åtal mot och bestraffa dem som utför könsstympningar. Här måste det råda nolltolerans. Parlamentet insisterar på att detta måste gå hand i hand med informations- och upplysningskampanjer riktade till de berörda grupperna. Parlamentet ser positivt på att personer som utsatts för könsstympning betraktas som utsatta personer i EU:s asyllagstiftning och att könsstympning enligt denna lagstiftning är ett av de kriterier som ska beaktas vid beviljande av asyl. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet finner det mycket oroande att det fortfarande förekommer kvinnlig könsstympning, då det är en form av grovt våld mot kvinnor och flickor och en oacceptabel kränkning av deras rätt till fysisk integritet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att vara ytterst vaksamma och att bekämpa dessa gärningar inom sina gränser i syfte att få bukt med dem snarast möjligt. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att inta ett bestämt och avskräckande förhållningssätt genom att utbilda människor som arbetar med migranter och att systematiskt och effektivt väcka åtal mot och bestraffa dem som utför könsstympningar. Här måste det råda nolltolerans. Parlamentet insisterar på att detta måste gå hand i hand med informations- och upplysningskampanjer riktade till de berörda grupperna. Parlamentet ser positivt på att personer som utsatts för könsstympning betraktas som utsatta personer i EU:s asyllagstiftning och att könsstympning enligt denna lagstiftning är ett av de kriterier som ska beaktas vid beviljande av asyl.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en kontinuerlig insamling av uppgifter om förekomsten av och karaktären på det våld som utövas mot kvinnor, som en grund för en kraftfull politik för att förebygga våld och tillgodose offrens behov, bland annat genom att utvärdera genomförandet av EU:s brottsofferdirektiv (2012/29/EU) och ordna informationskampanjer mot sexuella trakasserier. Insamlingsarbetet bör bygga vidare på den första EU-omfattande undersökningen från FRA och baseras på samarbete mellan kommissionen (inklusive Eurostat), FRA och Europeiska jämställdhetsinstitutet. Parlamentet upprepar begäran i sin resolution av den 25 februari 2014 om bekämpning av våld mot kvinnor att kommissionen ska lägga fram ett förslag till akt som fastställer åtgärder för att främja och stödja medlemsstaternas insatser i arbetet med att förebygga våld mot kvinnor och flickor. Kommissionen uppmanas även att utse 2016 till året för bekämpande av våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en kontinuerlig insamling av uppgifter om förekomsten av och karaktären på det våld som utövas mot kvinnor, som en grund för en kraftfull politik för att förebygga våld och tillgodose offrens behov, bland annat genom att utvärdera genomförandet av EU:s brottsofferdirektiv (2012/29/EU) och ordna informationskampanjer mot sexuella trakasserier. Insamlingsarbetet bör bygga vidare på den första EU-omfattande undersökningen från FRA och baseras på samarbete mellan kommissionen (inklusive Eurostat), FRA och Europeiska jämställdhetsinstitutet. Parlamentet upprepar begäran i sin resolution av den 25 februari 2014 om bekämpning av våld mot kvinnor att kommissionen ska lägga fram ett förslag till akt som fastställer åtgärder för att främja och stödja medlemsstaternas insatser i arbetet med att förebygga våld mot kvinnor och flickor. Kommissionen uppmanas även att utse 2016 till året för bekämpande av våld mot kvinnor och flickor.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att bekämpa och lagföra alla former av våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att förbjuda våld mot kvinnor i EU. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att bekämpa och lagföra alla former av våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att förbjuda våld mot kvinnor i EU.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka medvetenheten bland allmänheten om behovet av en kultur präglad av respekt och tolerans i syfte att undanröja alla former av diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att säkerställa genomförandet av nationella strategier om respekt för och skydd av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Parlamentet insisterar på att unionen har i uppgift att medvetandegöra människor om denna fråga och att främja bästa praxis på området, eftersom hälsa är en grundläggande rättighet och är en förutsättning för åtnjutandet av andra mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka medvetenheten bland allmänheten om behovet av en kultur präglad av respekt och tolerans i syfte att undanröja alla former av diskriminering av kvinnor. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att säkerställa genomförandet av nationella strategier om respekt för och skydd av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Parlamentet insisterar på att unionen har i uppgift att medvetandegöra människor om denna fråga och att främja bästa praxis på området, eftersom hälsa är en grundläggande rättighet och är en förutsättning för åtnjutandet av andra mänskliga rättigheter.

| 65. | Europaparlamentet är mycket oroat över kvinnornas underrepresentation i beslutsfattandet, i företagen och deras styrelser och i de vetenskapliga och politiska sfärerna, på både nationell och internationell nivå (storföretag, nationella val och EU-val) men i synnerhet på lokal nivå. Parlamentet efterlyser stöd åt kvinnor i deras karriärutveckling och strävan att nå ledande befattningar, och uppmanar EU:s institutioner att ägna större uppmärksamhet åt att endast 17,8 procent av styrelseledamöterna i de största börsnoterade företagen i EU är kvinnor. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet är mycket oroat över kvinnornas underrepresentation i beslutsfattandet, i företagen och deras styrelser och i de vetenskapliga och politiska sfärerna, på både nationell och internationell nivå (storföretag, nationella val och EU-val) men i synnerhet på lokal nivå. Parlamentet efterlyser stöd åt kvinnor i deras karriärutveckling och strävan att nå ledande befattningar, och uppmanar EU:s institutioner att ägna större uppmärksamhet åt att endast 17,8 procent av styrelseledamöterna i de största börsnoterade företagen i EU är kvinnor.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar rådet att häva blockeringen av direktivet om mammaledighet eftersom denna lagstiftning kommer att göra att verklig och påtaglig jämställdhet kan uppnås och att en harmonisering kan ske på unionsnivå. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar rådet att häva blockeringen av direktivet om mammaledighet eftersom denna lagstiftning kommer att göra att verklig och påtaglig jämställdhet kan uppnås och att en harmonisering kan ske på unionsnivå.

| 67. | Europaparlamentet påminner om att mer än hälften av alla med högre universitetsexamen är kvinnor, men att detta inte kommer till synes på arbetsmarknaden, framför allt inte på högre beslutsfattarposter. Parlamentet uppmanar därför alla medlemsstater att göra allt som behövs för att lika många kvinnor som män ska finnas ute på arbetsmarknaden, och för att hjälpa kvinnor komma åt högre uppsatta tjänster, och, framför allt, att nå fram till en överenskommelse om förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder. Parlamentet beklagar att kvinnor i EU fortfarande tjänar i genomsnitt 16 % mindre än män för lika arbete och uppmanar därför EU att fortsätta med sitt arbete med att i enlighet med artikel 157 i EUF-fördraget säkerställa jämställdhet mellan kvinnor och män i fråga om lön, pension och deltagande på arbetsmarknaden, även i högsta ledande ställning och anser att detta arbete bör bidra till fattigdomsbekämpning och till att få Europa att dra full nytta av all talang som finns. Parlamentet beklagar djupt att arbetslösheten fortfarande är avsevärt mer utbredd bland kvinnor än bland män, och betonar att ekonomiskt oberoende för kvinnor måste finnas med som ett inslag i kampen mot fattigdomen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner om att mer än hälften av alla med högre universitetsexamen är kvinnor, men att detta inte kommer till synes på arbetsmarknaden, framför allt inte på högre beslutsfattarposter. Parlamentet uppmanar därför alla medlemsstater att göra allt som behövs för att lika många kvinnor som män ska finnas ute på arbetsmarknaden, och för att hjälpa kvinnor komma åt högre uppsatta tjänster, och, framför allt, att nå fram till en överenskommelse om förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder. Parlamentet beklagar att kvinnor i EU fortfarande tjänar i genomsnitt 16 % mindre än män för lika arbete och uppmanar därför EU att fortsätta med sitt arbete med att i enlighet med artikel 157 i EUF-fördraget säkerställa jämställdhet mellan kvinnor och män i fråga om lön, pension och deltagande på arbetsmarknaden, även i högsta ledande ställning och anser att detta arbete bör bidra till fattigdomsbekämpning och till att få Europa att dra full nytta av all talang som finns. Parlamentet beklagar djupt att arbetslösheten fortfarande är avsevärt mer utbredd bland kvinnor än bland män, och betonar att ekonomiskt oberoende för kvinnor måste finnas med som ett inslag i kampen mot fattigdomen.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa övervakningen av att jämställdhetsprincipen respekteras i unionslagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en liknande analys av sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa övervakningen av att jämställdhetsprincipen respekteras i unionslagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en liknande analys av sin nationella lagstiftning.

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är en grundläggande rättighet och en väsentlig beståndsdel i mänsklig värdighet, jämställdhet och självbestämmande. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i EU:s nästa hälsostrategi inbegripa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som en grundläggande mänsklig rättighet, i syfte att säkerställa konsekvens mellan EU:s interna och externa politik i fråga om grundläggande rättigheter, i enlighet med parlamentets uppmaning av den 10 mars 2015. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är en grundläggande rättighet och en väsentlig beståndsdel i mänsklig värdighet, jämställdhet och självbestämmande. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i EU:s nästa hälsostrategi inbegripa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som en grundläggande mänsklig rättighet, i syfte att säkerställa konsekvens mellan EU:s interna och externa politik i fråga om grundläggande rättigheter, i enlighet med parlamentets uppmaning av den 10 mars 2015.

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att vägran att utföra abort ens för att rädda en kvinnas liv utgör en allvarlig kränkning av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att vägran att utföra abort ens för att rädda en kvinnas liv utgör en allvarlig kränkning av de grundläggande rättigheterna.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samverkan med kommissionen erkänna rätten till säkra och moderna preventivmedel och till sexualundervisning i skolorna. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera den nationella politiken för att förbättra folkhälsan och att samtidigt hålla parlamentet fullt underrättat. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samverkan med kommissionen erkänna rätten till säkra och moderna preventivmedel och till sexualundervisning i skolorna. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera den nationella politiken för att förbättra folkhälsan och att samtidigt hålla parlamentet fullt underrättat.

Barns rättigheter

| 72. | Europaparlamentet fördömer skarpt allt våld mot och all misshandel av barn och uppmanar medlemsstaterna att, som parter i FN:s konvention om barnets rättigheter, vidta lämpliga åtgärder för att skydda barn mot alla former av fysiskt och psykiskt våld, däribland även fysisk misshandel och sexuella övergrepp, tvångsäktenskap, barnarbete och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet fördömer skarpt allt våld mot och all misshandel av barn och uppmanar medlemsstaterna att, som parter i FN:s konvention om barnets rättigheter, vidta lämpliga åtgärder för att skydda barn mot alla former av fysiskt och psykiskt våld, däribland även fysisk misshandel och sexuella övergrepp, tvångsäktenskap, barnarbete och sexuellt utnyttjande.

| 73. | Europaparlamentet fördömer skarpt det sexuella utnyttjandet av barn, framför allt den växande barnpornografin på internet. Parlamentet uppmanar med kraft unionen och medlemsstaterna att med gemensamma krafter bekämpa dessa allvarliga kränkningar av barnets rättigheter och att ta vederbörlig hänsyn till de krav som parlamentet formulerade i sin resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (33). Parlamentet upprepar sin uppmaning till de medlemsstater som ännu inte gjort det att införliva direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Parlamentet uppmanar även unionen och de medlemsstater som ännu inte gjort det att ratificera Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet fördömer skarpt det sexuella utnyttjandet av barn, framför allt den växande barnpornografin på internet. Parlamentet uppmanar med kraft unionen och medlemsstaterna att med gemensamma krafter bekämpa dessa allvarliga kränkningar av barnets rättigheter och att ta vederbörlig hänsyn till de krav som parlamentet formulerade i sin resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (33). Parlamentet upprepar sin uppmaning till de medlemsstater som ännu inte gjort det att införliva direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Parlamentet uppmanar även unionen och de medlemsstater som ännu inte gjort det att ratificera Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, och att stärka de brottsbekämpande myndigheternas rättsliga möjligheter, tekniska kapacitet och finansiella resurser för att öka samarbetet, bland annat med Europol, i syfte att kartlägga och upplösa nätverk av barnsexförbrytare effektivare, samtidigt som de inblandade barnens rättigheter och säkerhet måste prioriteras. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, och att stärka de brottsbekämpande myndigheternas rättsliga möjligheter, tekniska kapacitet och finansiella resurser för att öka samarbetet, bland annat med Europol, i syfte att kartlägga och upplösa nätverk av barnsexförbrytare effektivare, samtidigt som de inblandade barnens rättigheter och säkerhet måste prioriteras.

| 75. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som yrkesverksamma som arbetar med barn – exempelvis lärare, ungdomsarbetare och barnläkare – har för att identifiera tecken på fysiskt och psykiskt våld mot barn, även i form av mobbning på internet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa yrkesverksamma medvetandegörs och utbildas i detta avseende. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att inrätta telefonjourer där barn kan anmäla alla fall av misshandel, sexuellt våld, hot eller trakasserier som de utsätts för. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som yrkesverksamma som arbetar med barn – exempelvis lärare, ungdomsarbetare och barnläkare – har för att identifiera tecken på fysiskt och psykiskt våld mot barn, även i form av mobbning på internet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa yrkesverksamma medvetandegörs och utbildas i detta avseende. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att inrätta telefonjourer där barn kan anmäla alla fall av misshandel, sexuellt våld, hot eller trakasserier som de utsätts för.

| 76. | Europaparlamentet anser att barns personuppgifter på internet måste skyddas i vederbörlig ordning och att barn måste informeras på ett barnanpassat sätt om riskerna med och följderna av att de använder sina personuppgifter på internet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda informationskampanjer, i skolorna. Parlamentet betonar att det bör vara förbjudet att upprätta internetprofiler av barn. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet anser att barns personuppgifter på internet måste skyddas i vederbörlig ordning och att barn måste informeras på ett barnanpassat sätt om riskerna med och följderna av att de använder sina personuppgifter på internet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda informationskampanjer, i skolorna. Parlamentet betonar att det bör vara förbjudet att upprätta internetprofiler av barn.

| 77. | Europaparlamentet fördömer alla former av diskriminering mot barn, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en samlad insats för att utrota diskriminering mot barn. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna och kommissionen att uttryckligen behandla barn som en prioritet vid programplaneringen och genomförandet av regional- och sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet fördömer alla former av diskriminering mot barn, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en samlad insats för att utrota diskriminering mot barn. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna och kommissionen att uttryckligen behandla barn som en prioritet vid programplaneringen och genomförandet av regional- och sammanhållningspolitiken.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera alla barn en effektiv tillgång till rättssystemet, oavsett om barnen uppträder som misstänkta, förövare, offer eller parter i ett förfarande. Parlamentet bekräftar vikten av att stärka rättssäkerhetsgarantierna för barn i straffrättsliga förfaranden, särskilt i samband med de pågående diskussionerna om ett direktiv om särskilda rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i brottmålsförfaranden. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera alla barn en effektiv tillgång till rättssystemet, oavsett om barnen uppträder som misstänkta, förövare, offer eller parter i ett förfarande. Parlamentet bekräftar vikten av att stärka rättssäkerhetsgarantierna för barn i straffrättsliga förfaranden, särskilt i samband med de pågående diskussionerna om ett direktiv om särskilda rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i brottmålsförfaranden.

| 79. | Europaparlamentet oroas över föräldrars internationella bortföranden av barn. Parlamentet betonar härvidlag den viktiga roll som innehas av dess ombudsman för barn som förs bort vid internationella vårdnadstvister. Parlamentet understryker vikten av en gemensam EU-strategi för att hitta försvunna barn i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka polissamarbetet och det rättsliga samarbetet i gränsöverskridande fall som inbegriper försvunna barn, och att inrätta telefonjourer för att leta efter försvunna barn. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet oroas över föräldrars internationella bortföranden av barn. Parlamentet betonar härvidlag den viktiga roll som innehas av dess ombudsman för barn som förs bort vid internationella vårdnadstvister. Parlamentet understryker vikten av en gemensam EU-strategi för att hitta försvunna barn i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka polissamarbetet och det rättsliga samarbetet i gränsöverskridande fall som inbegriper försvunna barn, och att inrätta telefonjourer för att leta efter försvunna barn.

| 80. | Europaparlamentet erinrar om att barnets bästa enligt artikel 24 i stadgan alltid ska komma i främsta rummet i all politik och alla åtgärder som rör barn. Parlamentet erinrar om att rätten till utbildning står inskriven i stadgan och att utbildning är av yttersta vikt, inte bara för barnets välbefinnande och personliga utveckling, utan också för hela samhällets framtid. Parlamentet anser att utbildning för barn från låginkomstfamiljer är en viktig förutsättning för att lyfta dessa barn ur fattigdom. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att främja en högkvalitativ utbildning för alla. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet erinrar om att barnets bästa enligt artikel 24 i stadgan alltid ska komma i främsta rummet i all politik och alla åtgärder som rör barn. Parlamentet erinrar om att rätten till utbildning står inskriven i stadgan och att utbildning är av yttersta vikt, inte bara för barnets välbefinnande och personliga utveckling, utan också för hela samhällets framtid. Parlamentet anser att utbildning för barn från låginkomstfamiljer är en viktig förutsättning för att lyfta dessa barn ur fattigdom. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att främja en högkvalitativ utbildning för alla.

| 81. | Europaparlamentet betonar att unionsmedborgarnas barns intressen och rättigheter bör ges ett ordentligt skydd, inte bara inom EU utan också utanför gränserna, och efterlyser därför ett ökat samarbete med de institutioner som är ansvariga för barns välfärd i de nordiska länder som inte är med i EU. Parlamentet anser att alla EU:s partner, inklusive EES-länderna, bör ratificera Haagkonventionen från 1996 om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet betonar att unionsmedborgarnas barns intressen och rättigheter bör ges ett ordentligt skydd, inte bara inom EU utan också utanför gränserna, och efterlyser därför ett ökat samarbete med de institutioner som är ansvariga för barns välfärd i de nordiska länder som inte är med i EU. Parlamentet anser att alla EU:s partner, inklusive EES-länderna, bör ratificera Haagkonventionen från 1996 om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn.

| 82. | Europaparlamentet inser att den finansiella och ekonomiska krisen har haft allvarlig negativ inverkan på förverkligandet av barns rättigheter och välbefinnande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att bekämpa barnfattigdom och social utestängning genom att verkligen genomföra kommissionens rekommendation Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid med hjälp av integrerade strategier som stöder tillgången till tillräckliga resurser, gör det möjligt att ta del av kvalitetstjänster till överkomliga priser och främjar barns deltagande i beslutsfattande som angår dem. Kommissionen uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för övervakning av rekommendationens genomförande. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet inser att den finansiella och ekonomiska krisen har haft allvarlig negativ inverkan på förverkligandet av barns rättigheter och välbefinnande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att bekämpa barnfattigdom och social utestängning genom att verkligen genomföra kommissionens rekommendation Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid med hjälp av integrerade strategier som stöder tillgången till tillräckliga resurser, gör det möjligt att ta del av kvalitetstjänster till överkomliga priser och främjar barns deltagande i beslutsfattande som angår dem. Kommissionen uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för övervakning av rekommendationens genomförande.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös och omfattande efterföljare till EU:s agenda för barnets rättigheter under 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att barns rättigheter effektivt integreras i all unionslagstiftning och i EU:s alla politiska och ekonomiska beslut. Kommissionen uppmanas att årligen rapportera om vilka framsteg som gjorts med respekten för barns rättigheter och med ett fullständigt genomförande av EU:s regelverk om barns rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att mandatet för samordnaren för barns rättigheter och dennes resurser på ett adekvat sätt speglar EU:s åtagande att systematiskt och effektivt integrera barns rättigheter i all verksamhet och att anta de utlovade EU-riktlinjerna för integrerade system för skydd av barn. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ambitiös och omfattande efterföljare till EU:s agenda för barnets rättigheter under 2015. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att barns rättigheter effektivt integreras i all unionslagstiftning och i EU:s alla politiska och ekonomiska beslut. Kommissionen uppmanas att årligen rapportera om vilka framsteg som gjorts med respekten för barns rättigheter och med ett fullständigt genomförande av EU:s regelverk om barns rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att mandatet för samordnaren för barns rättigheter och dennes resurser på ett adekvat sätt speglar EU:s åtagande att systematiskt och effektivt integrera barns rättigheter i all verksamhet och att anta de utlovade EU-riktlinjerna för integrerade system för skydd av barn.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar trenden att kriminalisera tvångsäktenskap i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara på sin vakt och att utbilda och medvetandegöra personal som kommer i kontakt med barn, såsom lärare och pedagoger, för att de ska kunna identifiera barn som riskerar att föras till sitt ursprungsland för att ingå tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet välkomnar trenden att kriminalisera tvångsäktenskap i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara på sin vakt och att utbilda och medvetandegöra personal som kommer i kontakt med barn, såsom lärare och pedagoger, för att de ska kunna identifiera barn som riskerar att föras till sitt ursprungsland för att ingå tvångsäktenskap.

Hbti-personers rättigheter

| 85. | Europaparlamentet fördömer på det skarpaste diskrimineringen av och våldet mot hbti-personer på EU:s territorium, som underblåses av en lagstiftning och politik som inskränker de grundläggande rättigheterna för dessa personer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lagstifta och föra politik mot homo- och transfobi. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att utfärda en handlingsplan eller strategi för jämlikhet på EU-nivå med avseende på sexuell läggning och könsidentitet, vilket parlamentet krävt vid upprepade tillfällen och vilket även utlovats av kommissionär Jourová under kommissionsutfrågningarna. Parlamentet erinrar sig i detta sammanhang sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, men framhåller dock att denna övergripande politik måste respektera befogenheterna hos Europeiska unionen samt hos dess byråer och medlemsstater. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet fördömer på det skarpaste diskrimineringen av och våldet mot hbti-personer på EU:s territorium, som underblåses av en lagstiftning och politik som inskränker de grundläggande rättigheterna för dessa personer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lagstifta och föra politik mot homo- och transfobi. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att utfärda en handlingsplan eller strategi för jämlikhet på EU-nivå med avseende på sexuell läggning och könsidentitet, vilket parlamentet krävt vid upprepade tillfällen och vilket även utlovats av kommissionär Jourová under kommissionsutfrågningarna. Parlamentet erinrar sig i detta sammanhang sin resolution av den 4 februari 2014 om EU:s färdplan mot homofobi och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, men framhåller dock att denna övergripande politik måste respektera befogenheterna hos Europeiska unionen samt hos dess byråer och medlemsstater.

| 86. | Europaparlamentet anser att hbti-personers grundläggande rättigheter torde bli mer skyddade om dessa personer har rätt att ingå juridiskt erkända relationer, såsom samboförhållanden, registrerade partnerskap eller äktenskap. Parlamentet gläds åt att 19 medlemsstater för närvarande erbjuder dessa alternativ, och uppmanar andra medlemsstater att också överväga detta. Parlamentet upprepar dessutom sin uppmaning till kommissionen att lägga fram ett förslag till en ambitiös förordning om fullständigt ömsesidigt erkännande av verkningarna av alla civilståndshandlingar inom EU, inklusive rättsligt erkännande av könstillhörighet, äktenskap och registrerade partnerskap, för att minska diskriminerande rättsliga och administrativa hinder för medborgare som utövar sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att hbti-personers grundläggande rättigheter torde bli mer skyddade om dessa personer har rätt att ingå juridiskt erkända relationer, såsom samboförhållanden, registrerade partnerskap eller äktenskap. Parlamentet gläds åt att 19 medlemsstater för närvarande erbjuder dessa alternativ, och uppmanar andra medlemsstater att också överväga detta. Parlamentet upprepar dessutom sin uppmaning till kommissionen att lägga fram ett förslag till en ambitiös förordning om fullständigt ömsesidigt erkännande av verkningarna av alla civilståndshandlingar inom EU, inklusive rättsligt erkännande av könstillhörighet, äktenskap och registrerade partnerskap, för att minska diskriminerande rättsliga och administrativa hinder för medborgare som utövar sin rätt till fri rörlighet.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara vaksamma och bestämda och att bestraffa förolämpningar och stigmatiseringar av hbti-personer som offentliga företrädare gör sig skyldiga till i det offentliga rummet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara vaksamma och bestämda och att bestraffa förolämpningar och stigmatiseringar av hbti-personer som offentliga företrädare gör sig skyldiga till i det offentliga rummet.

| 88. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att stödja fackföreningar och arbetsgivarorganisationer i deras arbete med att anta strategier för mångfald och icke-diskriminering med fokus på hbti-personer. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att stödja fackföreningar och arbetsgivarorganisationer i deras arbete med att anta strategier för mångfald och icke-diskriminering med fokus på hbti-personer.

| 89. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas myndigheter bör göra det lättare för personer som genomgått könsbyte att få sin nya könstillhörighet erkänd i officiella handlingar. Parlamentet upprepar sitt fördömande av alla förfaranden för juridiskt erkännande som ålägger sterilisering av transpersoner. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet anser att medlemsstaternas myndigheter bör göra det lättare för personer som genomgått könsbyte att få sin nya könstillhörighet erkänd i officiella handlingar. Parlamentet upprepar sitt fördömande av alla förfaranden för juridiskt erkännande som ålägger sterilisering av transpersoner.

| 90. | Europaparlamentet beklagar djupt att transpersoner fortfarande betraktas som psykiskt sjuka i de flesta medlemsstater, och uppmanar dessa stater att se över sina kataloger över psykisk hälsa och att samtidigt se till att medicinskt nödvändig behandling förblir tillgänglig för alla transpersoner. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet beklagar djupt att transpersoner fortfarande betraktas som psykiskt sjuka i de flesta medlemsstater, och uppmanar dessa stater att se över sina kataloger över psykisk hälsa och att samtidigt se till att medicinskt nödvändig behandling förblir tillgänglig för alla transpersoner.

| 91. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att verka för en avpatologisering av transidentiteter i översynen av WHO:s internationella sjukdomsklassifikation (ICD). Parlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för att förhindra att könsvariation i barndomen blir en ny ICD-diagnos. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att verka för en avpatologisering av transidentiteter i översynen av WHO:s internationella sjukdomsklassifikation (ICD). Parlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för att förhindra att könsvariation i barndomen blir en ny ICD-diagnos.

| 92. | Europaparlamentet beklagar djupt att ”normaliserande” könsoperationer av intersexuella spädbarn är vanligt förekommande, trots att det inte är medicinskt nödvändigt. I detta sammanhang välkomnar parlamentet Maltas lag om könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper från april 2015, som förbjuder sådana ingrepp på intersexuella spädbarn och stärker principen om självbestämmande för intersexuella. Parlamentet uppmanar andra länder att följa Maltas exempel. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet beklagar djupt att ”normaliserande” könsoperationer av intersexuella spädbarn är vanligt förekommande, trots att det inte är medicinskt nödvändigt. I detta sammanhang välkomnar parlamentet Maltas lag om könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper från april 2015, som förbjuder sådana ingrepp på intersexuella spädbarn och stärker principen om självbestämmande för intersexuella. Parlamentet uppmanar andra länder att följa Maltas exempel.

Rättigheter för personer med funktionsnedsättning

| 93. | Europaparlamentet beklagar den diskriminering och utestängning som personer med funktionsnedsättning utsätts för än i dag. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att genomföra EU:s handikappstrategi och att övervaka och tillämpa den relevanta EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att återuppta lagstiftningsinitiativet till en europeisk rättsakt om tillgänglighet i form av ett övergripande instrument för att bättre skydda personer med funktionsnedsättning och garantera att all EU-politik arbetar mot detta mål. Parlamentet uppmanar också kommissionen att maximera synergierna mellan dels EU:s handikappstrategi och dels föreskrifterna i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och i FN:s konvention om barnets rättigheter, för att de erkända rättigheterna faktiskt ska kunna åtnjutas och utövas i praktiken, bland annat genom harmoniserings- och genomförandeåtgärder för regelverket och kulturella och politiska insatser. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet beklagar den diskriminering och utestängning som personer med funktionsnedsättning utsätts för än i dag. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att genomföra EU:s handikappstrategi och att övervaka och tillämpa den relevanta EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att återuppta lagstiftningsinitiativet till en europeisk rättsakt om tillgänglighet i form av ett övergripande instrument för att bättre skydda personer med funktionsnedsättning och garantera att all EU-politik arbetar mot detta mål. Parlamentet uppmanar också kommissionen att maximera synergierna mellan dels EU:s handikappstrategi och dels föreskrifterna i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och i FN:s konvention om barnets rättigheter, för att de erkända rättigheterna faktiskt ska kunna åtnjutas och utövas i praktiken, bland annat genom harmoniserings- och genomförandeåtgärder för regelverket och kulturella och politiska insatser.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att vägleda medlemsstaterna att på bästa sätt använda EU-medel i enlighet med EU:s åligganden enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och att stödja och nära samarbeta med icke-statliga organisationer för att konventionen ska genomföras som sig bör. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att förbättra tillträdet till sysselsättning och utbildning för personer med funktionsnedsättning, inklusive personer med psykosociala funktionsnedsättningar, och att, i enlighet med artikel 26 i stadgan, ge stöd till självständigt boende och till öppenvårdsprogram. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att vägleda medlemsstaterna att på bästa sätt använda EU-medel i enlighet med EU:s åligganden enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och att stödja och nära samarbeta med icke-statliga organisationer för att konventionen ska genomföras som sig bör. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att förbättra tillträdet till sysselsättning och utbildning för personer med funktionsnedsättning, inklusive personer med psykosociala funktionsnedsättningar, och att, i enlighet med artikel 26 i stadgan, ge stöd till självständigt boende och till öppenvårdsprogram.

| 95. | Europaparlamentet betonar att det politiska deltagandet i val för personer med funktionsnedsättning måste respekteras. Parlamentet uppmanar med tanke på detta kommissionen att även ta med en bedömning av förenligheten med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i sin rapportering om genomförandet av rådets direktiv 93/109/EG och 94/80/EG, som fastställer rätten att rösta och stå på valbar plats i val till Europaparlamentet och i kommunalval. Parlamentet beklagar att många personer med funktionsnedsättning som blivit av med sin rättskapacitet även förlorar sin rösträtt. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ändra sin nationella lagstiftning, så att personer med funktionsnedsättning som förlorat sin rättskapacitet inte systematiskt också förlorar sin rösträtt, utan att i stället analysera varje enskilt fall och se till att funktionshindrade får assistans under röstförfarandet. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet betonar att det politiska deltagandet i val för personer med funktionsnedsättning måste respekteras. Parlamentet uppmanar med tanke på detta kommissionen att även ta med en bedömning av förenligheten med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i sin rapportering om genomförandet av rådets direktiv 93/109/EG och 94/80/EG, som fastställer rätten att rösta och stå på valbar plats i val till Europaparlamentet och i kommunalval. Parlamentet beklagar att många personer med funktionsnedsättning som blivit av med sin rättskapacitet även förlorar sin rösträtt. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ändra sin nationella lagstiftning, så att personer med funktionsnedsättning som förlorat sin rättskapacitet inte systematiskt också förlorar sin rösträtt, utan att i stället analysera varje enskilt fall och se till att funktionshindrade får assistans under röstförfarandet.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den europeiska lagstiftningens förenlighet med kraven i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och att via sina konsekvensanalyser utvärdera alla framtida förslag mot bakgrund av denna konvention. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den europeiska lagstiftningens förenlighet med kraven i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och att via sina konsekvensanalyser utvärdera alla framtida förslag mot bakgrund av denna konvention.

| 97. | Europaparlamentet fördömer bruket av fysiskt och farmakologiskt tvång i samband med psykiska funktionsnedsättningar och uppmanar EU och medlemsstaterna att anta politiska åtgärder för social integration. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet fördömer bruket av fysiskt och farmakologiskt tvång i samband med psykiska funktionsnedsättningar och uppmanar EU och medlemsstaterna att anta politiska åtgärder för social integration.

| 98. | Europaparlamentet beklagar att personer med funktionsnedsättning fortfarande stöter på hinder för sin tillgång till varu- och tjänstemarknaderna i unionen. Parlamentet anser att sådana hinder begränsar deras samhällsdeltagande och kränker de rättigheter som bland annat följer av deras unionsmedborgarskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra snabba framsteg i arbetet med tillgängligheten i Europeiska unionen, så att en lagstiftningsakt kan antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet beklagar att personer med funktionsnedsättning fortfarande stöter på hinder för sin tillgång till varu- och tjänstemarknaderna i unionen. Parlamentet anser att sådana hinder begränsar deras samhällsdeltagande och kränker de rättigheter som bland annat följer av deras unionsmedborgarskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra snabba framsteg i arbetet med tillgängligheten i Europeiska unionen, så att en lagstiftningsakt kan antas så snart som möjligt.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att göra personer med funktionsnedsättning – även via organisationer som företräder dem – tätt involverade i beslutsprocesser inom sina respektive kompetensområden, i linje med artikel 4.3 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att göra personer med funktionsnedsättning – även via organisationer som företräder dem – tätt involverade i beslutsprocesser inom sina respektive kompetensområden, i linje med artikel 4.3 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och institutioner att se till att möjligheterna att delta i samrådsprocesser offentliggörs på ett tydligt och omfattande vis med hjälp av tillgängliga kommunikationssätt, att synpunkter kan lämnas i andra format, såsom brailleskrift och lättlästa format, och att offentliga utfrågningar och möten där föreslagen lagstiftning och politik diskuteras bör tillgängliggöras. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och institutioner att se till att möjligheterna att delta i samrådsprocesser offentliggörs på ett tydligt och omfattande vis med hjälp av tillgängliga kommunikationssätt, att synpunkter kan lämnas i andra format, såsom brailleskrift och lättlästa format, och att offentliga utfrågningar och möten där föreslagen lagstiftning och politik diskuteras bör tillgängliggöras.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att harmonisera insamlingen av uppgifter om jämlikhet genom EU:s sociala undersökningar i linje med kraven i artikel 31 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller att sådan uppgiftsinsamling bör ske under användning av metoder som inkluderar alla personer med funktionsnedsättning, även dem med allvarligare funktionsnedsättningar och dem som bor på institution. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att harmonisera insamlingen av uppgifter om jämlikhet genom EU:s sociala undersökningar i linje med kraven i artikel 31 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller att sådan uppgiftsinsamling bör ske under användning av metoder som inkluderar alla personer med funktionsnedsättning, även dem med allvarligare funktionsnedsättningar och dem som bor på institution.

Åldersdiskriminering

| 102. | Europaparlamentet beklagar djupt att många äldre diskrimineras och får sina grundläggande rättigheter kränkta varje dag, särskilt när det gäller tillgång till adekvat inkomst, sysselsättning, hälso- och sjukvård och nödvändiga varor och tjänster. Parlamentet påminner om att rätten för äldre att leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det sociala och kulturella livet fastställs i artikel 25 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en strategi för demografisk förändring i syfte att genomföra artikel 25 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet beklagar djupt att många äldre diskrimineras och får sina grundläggande rättigheter kränkta varje dag, särskilt när det gäller tillgång till adekvat inkomst, sysselsättning, hälso- och sjukvård och nödvändiga varor och tjänster. Parlamentet påminner om att rätten för äldre att leva ett värdigt och oberoende liv och att delta i det sociala och kulturella livet fastställs i artikel 25 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en strategi för demografisk förändring i syfte att genomföra artikel 25 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 103. | Europaparlamentet är oroat över att vanvård, försumlighet och övergrepp gentemot äldre är allmänt utbredda i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta åtgärder för att bekämpa övergrepp och alla former av våld mot äldre och främja äldres oberoende genom att stödja renovering och tillgängliggörande av bostäder. Parlamentet påminner om att äldre kvinnor oftare lever under fattigdomsgränsen på grund av lönegapet och därefter pensionsklyftan mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet är oroat över att vanvård, försumlighet och övergrepp gentemot äldre är allmänt utbredda i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta åtgärder för att bekämpa övergrepp och alla former av våld mot äldre och främja äldres oberoende genom att stödja renovering och tillgängliggörande av bostäder. Parlamentet påminner om att äldre kvinnor oftare lever under fattigdomsgränsen på grund av lönegapet och därefter pensionsklyftan mellan kvinnor och män.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att unga arbetstagare, särskilt de som drabbats av den ekonomiska krisen, integreras på arbetsmarknaden, även genom att anordna och ge tillgång till utbildning för att främja ungdomars sociala ställning. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att unga arbetstagare, särskilt de som drabbats av den ekonomiska krisen, integreras på arbetsmarknaden, även genom att anordna och ge tillgång till utbildning för att främja ungdomars sociala ställning.

| 105. | Europaparlamentet kräver respekt för människors värdighet i slutet av livet, särskilt genom garantier för att önskningar som uttrycks i livstestamenten erkänns och respekteras. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet kräver respekt för människors värdighet i slutet av livet, särskilt genom garantier för att önskningar som uttrycks i livstestamenten erkänns och respekteras.

| 106. | Europaparlamentet är oroat över att medlemsstaternas nedskärningar i offentliga utgifter och pensioner i hög grad bidrar till fattigdom bland äldre genom att deras disponibla inkomster minskar, så att deras levnadsvillkor försämras, så att de i olika hög grad kommer att ha råd att anlita olika tjänster, och så att allt fler äldre får inkomster som nätt och jämnt når över fattigdomströskeln. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet är oroat över att medlemsstaternas nedskärningar i offentliga utgifter och pensioner i hög grad bidrar till fattigdom bland äldre genom att deras disponibla inkomster minskar, så att deras levnadsvillkor försämras, så att de i olika hög grad kommer att ha råd att anlita olika tjänster, och så att allt fler äldre får inkomster som nätt och jämnt når över fattigdomströskeln.

Hatbrott och hatpropaganda

| 107. | Europaparlamentet beklagar incidenter i form av hatpropaganda eller hatbrott som grundas på rasism, främlingsfientlighet, religiös intolerans eller fördomar mot en persons funktionsnedsättning, sexuella läggning eller könsidentitet, något som förekommer dagligen i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda grundläggande rättigheter och att främja förståelse, acceptans och tolerans mellan olika befolkningsgrupper på deras territorium. Parlamentet uppmanar EU att prioritera kampen mot hatbrott vid utformningen av en EU-politik mot diskriminering och på det rättsliga området. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att trappa upp kampen mot hatbrott och diskriminerande attityder och beteenden genom att utveckla en heltäckande strategi för att bekämpa hatbrott, våld som bygger på fördomar och diskriminering. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet beklagar incidenter i form av hatpropaganda eller hatbrott som grundas på rasism, främlingsfientlighet, religiös intolerans eller fördomar mot en persons funktionsnedsättning, sexuella läggning eller könsidentitet, något som förekommer dagligen i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda grundläggande rättigheter och att främja förståelse, acceptans och tolerans mellan olika befolkningsgrupper på deras territorium. Parlamentet uppmanar EU att prioritera kampen mot hatbrott vid utformningen av en EU-politik mot diskriminering och på det rättsliga området. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att trappa upp kampen mot hatbrott och diskriminerande attityder och beteenden genom att utveckla en heltäckande strategi för att bekämpa hatbrott, våld som bygger på fördomar och diskriminering.

| 108. | Europaparlamentet oroar sig över att det blir allt vanligare med hatpropaganda på internet och uppmanar medlemsstaterna att ordna så, att allmänheten lätt kan anmäla fall av näthat. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet oroar sig över att det blir allt vanligare med hatpropaganda på internet och uppmanar medlemsstaterna att ordna så, att allmänheten lätt kan anmäla fall av näthat.

| 109. | Europaparlamentet uttrycker oro när det gäller utredningar och domar i samband med hatbrott i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att uppmuntra till anmälan av sådana brott, också genom att tillförsäkra anmälarna ett adekvat skydd, i och med att FRA i sina storskaliga undersökningar genomgående kommit fram till att brottsoffer ogärna träder fram och gör polisanmälan. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uttrycker oro när det gäller utredningar och domar i samband med hatbrott i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att uppmuntra till anmälan av sådana brott, också genom att tillförsäkra anmälarna ett adekvat skydd, i och med att FRA i sina storskaliga undersökningar genomgående kommit fram till att brottsoffer ogärna träder fram och gör polisanmälan.

| 110. | Europaparlamentet uttrycker oro över att flera medlemsstater inte korrekt har införlivat bestämmelserna i rambeslut 2008/913/RIF och uppmanar medlemsstaterna att till fullo införliva och genomföra EU:s normer och att slå vakt om att nationell lagstiftning, som straffbelägger alla former av hatbrott, uppvigling till hat och trakasserier och som systematiskt föreskriver lagföring av dessa straffbara gärningar, verkligen genomförs Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka ett korrekt införlivande av rambeslutet och att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som underlåter att införliva det. Parlamentet efterlyser dessutom en översyn av rambeslutet, för att det ska täcka alla former av hatbrott och brott som begåtts med fördomar eller diskriminering som motiv, och att tydligt definiera en konsekvent standard för utredning och åtal. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uttrycker oro över att flera medlemsstater inte korrekt har införlivat bestämmelserna i rambeslut 2008/913/RIF och uppmanar medlemsstaterna att till fullo införliva och genomföra EU:s normer och att slå vakt om att nationell lagstiftning, som straffbelägger alla former av hatbrott, uppvigling till hat och trakasserier och som systematiskt föreskriver lagföring av dessa straffbara gärningar, verkligen genomförs Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka ett korrekt införlivande av rambeslutet och att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som underlåter att införliva det. Parlamentet efterlyser dessutom en översyn av rambeslutet, för att det ska täcka alla former av hatbrott och brott som begåtts med fördomar eller diskriminering som motiv, och att tydligt definiera en konsekvent standard för utredning och åtal.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utbildningsprogram för brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, liksom för de EU-byråer som det berör, om hur man kan förebygga och bekämpa diskriminerande förehavanden och hatbrott. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse de myndigheter som ansvarar för utredning och åtal med praktiska verktyg och färdigheter för att de ska kunna identifiera och hantera de brott som omfattas av rambeslutet och interagera och kommunicera med offren. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utbildningsprogram för brottsbekämpande och rättsliga myndigheter, liksom för de EU-byråer som det berör, om hur man kan förebygga och bekämpa diskriminerande förehavanden och hatbrott. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse de myndigheter som ansvarar för utredning och åtal med praktiska verktyg och färdigheter för att de ska kunna identifiera och hantera de brott som omfattas av rambeslutet och interagera och kommunicera med offren.

| 112. | Europaparlamentet ser med oro på framväxten av politiska partier som bygger sina politiska program på etniskt, sexuellt eller religiöst betingad utestängning. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet ser med oro på framväxten av politiska partier som bygger sina politiska program på etniskt, sexuellt eller religiöst betingad utestängning.

| 113. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över att rasistiska och främlingsfientliga handlingar och uttalanden kommit att framstå som allt banalare, på grund av att främlingsfientliga grupper, som i vissa fall har fått eller sökt status som politiska partier, har blivit allt synligare i det offentliga rummet. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över att rasistiska och främlingsfientliga handlingar och uttalanden kommit att framstå som allt banalare, på grund av att främlingsfientliga grupper, som i vissa fall har fått eller sökt status som politiska partier, har blivit allt synligare i det offentliga rummet.

| 114. | Europaparlamentet är mycket oroat över framväxten av politiska partier som använder den nuvarande ekonomiska och sociala krisen för att berättiga sitt rasistiska, främlingsfientliga och anti-islamiska budskap. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet är mycket oroat över framväxten av politiska partier som använder den nuvarande ekonomiska och sociala krisen för att berättiga sitt rasistiska, främlingsfientliga och anti-islamiska budskap.

| 115. | Europaparlamentet fördömer skarpt att paramilitära grupper, i vissa fall direkt knutna till ett politiskt parti, hotar och trakasserar minoriteter, särskilt romer och migranter. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att förbjuda och bestraffa sådana förehavanden. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet fördömer skarpt att paramilitära grupper, i vissa fall direkt knutna till ett politiskt parti, hotar och trakasserar minoriteter, särskilt romer och migranter. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att förbjuda och bestraffa sådana förehavanden.

Hemlösa

| 116. | Europaparlamentet är oroat över hur många som blivit hemlösa som en följd av den ekonomiska krisen. De hemlösa måste förbli integrerade i samhället, och deras isolering och marginalisering måste bekämpas. I detta avseende uppmanas medlemsstaterna att anta en ambitiös politik för att hjälpa dessa människor. Parlamentet betonar att hemlösa är utsatta människor och uppmanar återigen medlemsstaterna att inte stämpla dem som kriminella. Medlemsstaterna uppmanas att avskaffa alla lagar och all politik som utmålar dem som sådana. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta nationella strategier för att bekämpa hemlösheten på sitt territorium, och uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras arbete mot hemlösheten genom att underlätta utbyte av bästa praxis och insamling av exakta uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att i medlemsstaterna övervaka människorättskränkningar som följer av hemlösheten. Parlamentet betonar att rätten till bostadsbidrag för de fattigaste i samhället anges i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet är oroat över hur många som blivit hemlösa som en följd av den ekonomiska krisen. De hemlösa måste förbli integrerade i samhället, och deras isolering och marginalisering måste bekämpas. I detta avseende uppmanas medlemsstaterna att anta en ambitiös politik för att hjälpa dessa människor. Parlamentet betonar att hemlösa är utsatta människor och uppmanar återigen medlemsstaterna att inte stämpla dem som kriminella. Medlemsstaterna uppmanas att avskaffa alla lagar och all politik som utmålar dem som sådana. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta nationella strategier för att bekämpa hemlösheten på sitt territorium, och uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras arbete mot hemlösheten genom att underlätta utbyte av bästa praxis och insamling av exakta uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att i medlemsstaterna övervaka människorättskränkningar som följer av hemlösheten. Parlamentet betonar att rätten till bostadsbidrag för de fattigaste i samhället anges i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

Rättigheter för migranter och sökande av internationellt skydd

| 117. | Europaparlamentet fördömer det faktum att många asylsökande och migranter som försöker nå EU alltjämt dör på Medelhavet samt den roll som spelas av smugglare och människohandlare, som förvägrar migranterna deras grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att EU och medlemsstaterna bör vidta kraftfulla och obligatoriska åtgärder för att förhindra nya tragedier till havs. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ställa solidariteten och respekten för migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter i centrum för EU:s migrationspolitik. Framför allt vill parlamentet:






  — | betona att man måste integrera grundläggande rättigheter i allt som har med EU:s migrationspolitik att göra och genomföra en utförlig bedömning av vilka konsekvenser alla åtgärder och mekanismer som berör migration, asyl och gränsövervakning får för migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter, varvid medlemsstaterna särskilt uppmanas respektera utsatta migranters rättigheter, |
| --- | --- | --- |

117.

Europaparlamentet fördömer det faktum att många asylsökande och migranter som försöker nå EU alltjämt dör på Medelhavet samt den roll som spelas av smugglare och människohandlare, som förvägrar migranterna deras grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att EU och medlemsstaterna bör vidta kraftfulla och obligatoriska åtgärder för att förhindra nya tragedier till havs. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ställa solidariteten och respekten för migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter i centrum för EU:s migrationspolitik. Framför allt vill parlamentet:

—

betona att man måste integrera grundläggande rättigheter i allt som har med EU:s migrationspolitik att göra och genomföra en utförlig bedömning av vilka konsekvenser alla åtgärder och mekanismer som berör migration, asyl och gränsövervakning får för migranters och asylsökandes grundläggande rättigheter, varvid medlemsstaterna särskilt uppmanas respektera utsatta migranters rättigheter,

| — | understryka att det behövs en helhetssyn från EU:s sida till förmån för ökad konsekvens mellan EU:s inre politik och utrikespolitik, varvid EU och medlemsstaterna uppmuntras att sätta respekten för migranternas rättigheter i centrum av alla bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal med tredjeländer, inklusive återtagandeavtal, partnerskap för rörlighet och tekniska samarbetsavtal. |
| --- | --- |

—

understryka att det behövs en helhetssyn från EU:s sida till förmån för ökad konsekvens mellan EU:s inre politik och utrikespolitik, varvid EU och medlemsstaterna uppmuntras att sätta respekten för migranternas rättigheter i centrum av alla bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal med tredjeländer, inklusive återtagandeavtal, partnerskap för rörlighet och tekniska samarbetsavtal.

| — | påminna medlemsstaterna om deras internationella skyldighet att hjälpa människor i sjönöd, |
| --- | --- |

—

påminna medlemsstaterna om deras internationella skyldighet att hjälpa människor i sjönöd,

| — | uppmana EU och medlemsstaterna att ändra eller se över eventuell lagstiftning som gör det straffbart att hjälpa migranter i sjönöd, |
| --- | --- |

—

uppmana EU och medlemsstaterna att ändra eller se över eventuell lagstiftning som gör det straffbart att hjälpa migranter i sjönöd,

| — | understryka att rätten att söka asyl är en grundläggande rättighet, varvid EU och medlemsstaterna uppmuntras att öppna, och ägna tillräckligt med resurser för att skapa, nya, säkra och lagliga inresemöjligheter och inresevägar så att asylsökande kan komma in i Europeiska unionen och så att riskerna med att ta sig in olagligt minskar, samt att bekämpa nätverk av smugglare och människohandlare som tjänar pengar på att utsätta migranter för livsfara och på att utnyttja dem sexuellt eller som arbetskraft, |
| --- | --- |

—

understryka att rätten att söka asyl är en grundläggande rättighet, varvid EU och medlemsstaterna uppmuntras att öppna, och ägna tillräckligt med resurser för att skapa, nya, säkra och lagliga inresemöjligheter och inresevägar så att asylsökande kan komma in i Europeiska unionen och så att riskerna med att ta sig in olagligt minskar, samt att bekämpa nätverk av smugglare och människohandlare som tjänar pengar på att utsätta migranter för livsfara och på att utnyttja dem sexuellt eller som arbetskraft,

| — | uppmana alla EU-medlemsstater att delta i EU:s program för återbosättning och uppmuntra till användning av viseringar av humanitära skäl, |
| --- | --- |

—

uppmana alla EU-medlemsstater att delta i EU:s program för återbosättning och uppmuntra till användning av viseringar av humanitära skäl,

| — | med kraft uppmana medlemsstaterna att garantera skäliga mottagningsvillkor som stämmer överens med både de befintliga grundläggande rättigheterna och med asyllagstiftningen, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas sårbara människor, samt att minska risken för att asylsökande blir socialt utestängda, varvid kommissionen uppmanas övervaka genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas) och, framför allt, av direktiv 2013/32/EU, med särskild uppmärksamhet inriktad på asylsökande som behöver särskilda rättssäkerhetsgarantier, |
| --- | --- |

—

med kraft uppmana medlemsstaterna att garantera skäliga mottagningsvillkor som stämmer överens med både de befintliga grundläggande rättigheterna och med asyllagstiftningen, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas sårbara människor, samt att minska risken för att asylsökande blir socialt utestängda, varvid kommissionen uppmanas övervaka genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas) och, framför allt, av direktiv 2013/32/EU, med särskild uppmärksamhet inriktad på asylsökande som behöver särskilda rättssäkerhetsgarantier,

| — | efterlysa att det införs ett effektivt och harmoniserat asylsystem för EU, för att asylsökande ska fördelas rättvist mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

efterlysa att det införs ett effektivt och harmoniserat asylsystem för EU, för att asylsökande ska fördelas rättvist mellan medlemsstaterna,

| — | djupt beklaga de fall av våldsam avvisning som rapporterats vid EU:s gränser och påminna medlemsstaterna att de är skyldiga att respektera principen om non-refoulement, i den form den erkänts i Genèvekonventionen och av Europadomstolen, liksom de också måste rätta sig efter förbudet mot kollektiva utvisningar enligt artikel 19 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, varvid kommissionen, dess byråer och medlemsstaterna uppmanas att se till att dessa och andra internationella och EU-relaterade skyldigheter faktiskt följs. |
| --- | --- |

—

djupt beklaga de fall av våldsam avvisning som rapporterats vid EU:s gränser och påminna medlemsstaterna att de är skyldiga att respektera principen om non-refoulement, i den form den erkänts i Genèvekonventionen och av Europadomstolen, liksom de också måste rätta sig efter förbudet mot kollektiva utvisningar enligt artikel 19 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, varvid kommissionen, dess byråer och medlemsstaterna uppmanas att se till att dessa och andra internationella och EU-relaterade skyldigheter faktiskt följs.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att anta nödvändig lagstiftning för att tillämpa solidaritetsprincipen enligt artikel 80 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att anta nödvändig lagstiftning för att tillämpa solidaritetsprincipen enligt artikel 80 i EUF-fördraget.

| 119. | Europaparlamentet fördömer i skarpa ordalag säkerhetsskyddet vid EU:s gränser, vilket nu ibland rentav kan utgöras av murar och taggtråd. Parlamentet är också mycket kritiskt till att det saknas lagliga inresevägar till Europeiska unionen, vilket innebär att många asylsökande och migranter tvingas ta till allt farligare metoder och är utlämnade till människosmugglare och människohandlare. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet fördömer i skarpa ordalag säkerhetsskyddet vid EU:s gränser, vilket nu ibland rentav kan utgöras av murar och taggtråd. Parlamentet är också mycket kritiskt till att det saknas lagliga inresevägar till Europeiska unionen, vilket innebär att många asylsökande och migranter tvingas ta till allt farligare metoder och är utlämnade till människosmugglare och människohandlare.

| 120. | Europaparlamentet efterlyser gränskontroller som tar hänsyn till de grundläggande rättigheterna, och betonar att parlamentet behöver utöva en demokratisk tillsyn av Frontex operationer. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet efterlyser gränskontroller som tar hänsyn till de grundläggande rättigheterna, och betonar att parlamentet behöver utöva en demokratisk tillsyn av Frontex operationer.

| 121. | Europaparlamentet vill att all verksamhet som bedöms strida mot de grundläggande rättigheterna enligt EU-lagstiftningen eller Frontex mandat ska inställas. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet vill att all verksamhet som bedöms strida mot de grundläggande rättigheterna enligt EU-lagstiftningen eller Frontex mandat ska inställas.

| 122. | Europaparlamentet framhåller den negativa inverkan som Dublinförordningen har på det faktiska tillträdet till internationellt skydd, i avsaknad av ett riktigt gemensamt europeiskt asylsystem, särskilt mot bakgrund av rättspraxis vid EU-domstolen och Europadomstolen. Parlamentet fördömer att översynen av förordningen inte ledde till att den upphävdes eller till att man åtminstone slopade bestämmelsen om återsändande till det första inreselandet i EU. Likaså fördömer parlamentet att kommissionen och medlemsstaterna inte har vidtagit åtgärder om ett möjligt alternativ som bygger på solidaritet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet framhåller den negativa inverkan som Dublinförordningen har på det faktiska tillträdet till internationellt skydd, i avsaknad av ett riktigt gemensamt europeiskt asylsystem, särskilt mot bakgrund av rättspraxis vid EU-domstolen och Europadomstolen. Parlamentet fördömer att översynen av förordningen inte ledde till att den upphävdes eller till att man åtminstone slopade bestämmelsen om återsändande till det första inreselandet i EU. Likaså fördömer parlamentet att kommissionen och medlemsstaterna inte har vidtagit åtgärder om ett möjligt alternativ som bygger på solidaritet mellan medlemsstaterna.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar.

| 124. | Europaparlamentet fördömer att irreguljära migranter, däribland asylsökande, ensamkommande minderåriga och statslösa personer, urskillningslöst och lagstridigt tas i förvar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att efterleva bestämmelserna i återvändandedirektivet, inklusive respekten för rätten till värdighet och för principen om att barnets bästa alltid ska komma i främsta rummet, samt att internationell rätt och unionslagstiftning ska följas. Parlamentet påpekar att förvarstagande av migranter måste vara en sista utväg och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att genomföra alternativ till detta. Parlamentet fördömer de ohyggliga förhållandena i förvarsanläggningarna i vissa medlemsstater och uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart åtgärda dem. Parlamentet upprepar att irreguljära migranter måste ges rätt att anlita ett effektivt rättsmedel om deras rättigheter kränks. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet fördömer att irreguljära migranter, däribland asylsökande, ensamkommande minderåriga och statslösa personer, urskillningslöst och lagstridigt tas i förvar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att efterleva bestämmelserna i återvändandedirektivet, inklusive respekten för rätten till värdighet och för principen om att barnets bästa alltid ska komma i främsta rummet, samt att internationell rätt och unionslagstiftning ska följas. Parlamentet påpekar att förvarstagande av migranter måste vara en sista utväg och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att genomföra alternativ till detta. Parlamentet fördömer de ohyggliga förhållandena i förvarsanläggningarna i vissa medlemsstater och uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart åtgärda dem. Parlamentet upprepar att irreguljära migranter måste ges rätt att anlita ett effektivt rättsmedel om deras rättigheter kränks.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla information om och säkerställa insyn i förvarstagandet av migranter och asylsökande i många medlemsstater. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att föreslå en översyn av förordning (EG) nr 862/2007, så att statistiska uppgifter om driften av förvarssystemen och förvarsanläggningarna kommer att ingå i den. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att tillhandahålla information om och säkerställa insyn i förvarstagandet av migranter och asylsökande i många medlemsstater. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att föreslå en översyn av förordning (EG) nr 862/2007, så att statistiska uppgifter om driften av förvarssystemen och förvarsanläggningarna kommer att ingå i den.

| 126. | Europaparlamentet understryker vikten av demokratisk tillsyn över alla former av frihetsberövanden i enlighet med asyl- och invandringslagarna. Europaparlamentets ledamöter och ledamöterna i de nationella parlamenten uppmanas att regelbundet besöka mottagnings- och förvarsenheter för migranter och asylsökande. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att underlätta tillträdet till dessa enheter för icke-statliga organisationer och reportrar. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet understryker vikten av demokratisk tillsyn över alla former av frihetsberövanden i enlighet med asyl- och invandringslagarna. Europaparlamentets ledamöter och ledamöterna i de nationella parlamenten uppmanas att regelbundet besöka mottagnings- och förvarsenheter för migranter och asylsökande. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att underlätta tillträdet till dessa enheter för icke-statliga organisationer och reportrar.

| 127. | Europaparlamentet efterlyser en närmare övervakning av migranternas mottagnings- och förvarsenheter och av behandlingen av migranterna och asylförfarandena i medlemsstaterna. Parlamentet är bekymrat över snabbavvisningarna och över de våldsamma incidenter som inträffat i flera olika oroshärdar i Sydeuropa. Därför är det nödvändigt att kommissionen inom denna ram omedelbart inleder en politisk dialog med de länder som tillämpar dessa förfaranden, i syfte att värna om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet efterlyser en närmare övervakning av migranternas mottagnings- och förvarsenheter och av behandlingen av migranterna och asylförfarandena i medlemsstaterna. Parlamentet är bekymrat över snabbavvisningarna och över de våldsamma incidenter som inträffat i flera olika oroshärdar i Sydeuropa. Därför är det nödvändigt att kommissionen inom denna ram omedelbart inleder en politisk dialog med de länder som tillämpar dessa förfaranden, i syfte att värna om rättsstatsprincipen.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att fastställa konkreta åtgärder och bästa praxis för att främja likabehandling och social delaktighet för att förbättra integrationen av migranter i samhället. Parlamentet erinrar här om att det är viktigt att bekämpa negativa stereotyper och vanföreställningar om migranter genom att ta fram motbilder, främst i skolan och riktat till ungdomar, i syfte att stärka de positiva effekterna av invandring. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att fastställa konkreta åtgärder och bästa praxis för att främja likabehandling och social delaktighet för att förbättra integrationen av migranter i samhället. Parlamentet erinrar här om att det är viktigt att bekämpa negativa stereotyper och vanföreställningar om migranter genom att ta fram motbilder, främst i skolan och riktat till ungdomar, i syfte att stärka de positiva effekterna av invandring.

| 129. | Europaparlamentet anser att migrantbarn är särskilt utsatta, i synnerhet när de kommer ensamma. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra parlamentets resolution av den 12 september 2013 om situationen för ensamkommande minderåriga i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra Ceas-paketet i syfte att förbättra villkoren för ensamkommande minderåriga i EU. Parlamentet välkomnar domstolens dom i mål C-648/11, där det anges att en asylansökan som inlämnats i fler än en medlemsstat av en ensamkommande minderårig ska prövas av den medlemsstat där den minderårige befinner sig efter att ha inlämnat en ansökan där. Parlamentet påminner om att de ensamkommande minderåriga först och främst är barn och att skydd av barn, och inte invandringspolitik, måste vara ledstjärnan för EU och medlemsstaterna när de behandlar dem. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet anser att migrantbarn är särskilt utsatta, i synnerhet när de kommer ensamma. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra parlamentets resolution av den 12 september 2013 om situationen för ensamkommande minderåriga i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra Ceas-paketet i syfte att förbättra villkoren för ensamkommande minderåriga i EU. Parlamentet välkomnar domstolens dom i mål C-648/11, där det anges att en asylansökan som inlämnats i fler än en medlemsstat av en ensamkommande minderårig ska prövas av den medlemsstat där den minderårige befinner sig efter att ha inlämnat en ansökan där. Parlamentet påminner om att de ensamkommande minderåriga först och främst är barn och att skydd av barn, och inte invandringspolitik, måste vara ledstjärnan för EU och medlemsstaterna när de behandlar dem.

| 130. | Europaparlamentet efterlyser en analys av hur medlen för inrikes frågor används, framför allt medel som är avsedda för mottagning av asylsökande. EU uppmanas att vidta åtgärder om det skulle visa sig att medel har använts till verksamheter som är oförenliga med de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet efterlyser en analys av hur medlen för inrikes frågor används, framför allt medel som är avsedda för mottagning av asylsökande. EU uppmanas att vidta åtgärder om det skulle visa sig att medel har använts till verksamheter som är oförenliga med de grundläggande rättigheterna.

| 131. | Europaparlamentet efterlyser stöd till de medlemsstater som ligger utmed unionens yttre gränser, så att de får hjälp med att ta itu med de systemrelaterade bristerna i mottagningsvillkoren och asylförfarandena, som förvärras av det ökade antalet asylsökande. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet efterlyser stöd till de medlemsstater som ligger utmed unionens yttre gränser, så att de får hjälp med att ta itu med de systemrelaterade bristerna i mottagningsvillkoren och asylförfarandena, som förvärras av det ökade antalet asylsökande.

| 132. | Europaparlamentet uppmanar EU att hålla sina tjänstemän ansvariga om de skulle begå överträdelser av de grundläggande rättigheterna. Framför allt efterlyser parlamentet försäkringar om att en utredning ska inledas om det påstås ha begåtts överträdelser under insatser anordnade av Frontex, och att lämpliga åtgärder, av disciplinär eller annan natur, ska vidtas mot dem som visar sig ha begått sådana överträdelser. I detta syfte efterlyser parlamentet en intern överklagandemekanism inom Frontex, vilket Europeiska ombudsmannen krävde i sin utredning av fallet OI/5/2012/BEH-MHZ, samt ett offentliggörande av slutsatserna från utredningarna om anklagelser om överträdelser av de mänskliga rättigheterna. Dessutom begär parlamentet att Frontex-insatserna ska inställas i de fall då det begåtts överträdelser av de mänskliga rättigheterna i samband med sådana insatser, i enlighet med artikel 3.1a i förordning (EU) nr 1168/2011. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet uppmanar EU att hålla sina tjänstemän ansvariga om de skulle begå överträdelser av de grundläggande rättigheterna. Framför allt efterlyser parlamentet försäkringar om att en utredning ska inledas om det påstås ha begåtts överträdelser under insatser anordnade av Frontex, och att lämpliga åtgärder, av disciplinär eller annan natur, ska vidtas mot dem som visar sig ha begått sådana överträdelser. I detta syfte efterlyser parlamentet en intern överklagandemekanism inom Frontex, vilket Europeiska ombudsmannen krävde i sin utredning av fallet OI/5/2012/BEH-MHZ, samt ett offentliggörande av slutsatserna från utredningarna om anklagelser om överträdelser av de mänskliga rättigheterna. Dessutom begär parlamentet att Frontex-insatserna ska inställas i de fall då det begåtts överträdelser av de mänskliga rättigheterna i samband med sådana insatser, i enlighet med artikel 3.1a i förordning (EU) nr 1168/2011.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan ytterligare dröjsmål ratificera Europarådets konvention om bekämpande av människohandel. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan ytterligare dröjsmål ratificera Europarådets konvention om bekämpande av människohandel.

| 134. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera effektiv tillgång till internationellt skydd för kvinnliga offer för könsrelaterad förföljelse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionens riktlinjer för tillämpningen av direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening, bland annat när det handlar om att familjemedlemmar som kommit inom ramen för familjeåterförening omedelbart ska beviljas eget uppehållstillstånd i särskilt svåra situationer, såsom våld i hemmet. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera effektiv tillgång till internationellt skydd för kvinnliga offer för könsrelaterad förföljelse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa kommissionens riktlinjer för tillämpningen av direktiv 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening, bland annat när det handlar om att familjemedlemmar som kommit inom ramen för familjeåterförening omedelbart ska beviljas eget uppehållstillstånd i särskilt svåra situationer, såsom våld i hemmet.

| 135. | Europaparlamentet ser positivt på att personer som utsatts för könsstympning betraktas som utsatta personer i EU:s asyllagstiftning och att könsstympning enligt denna lagstiftning är ett av de kriterier som ska beaktas vid asylansökningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbilda de yrkesverksamma som kommer i kontakt med migranter i att identifiera kvinnor och flickor som riskerar att utsättas för könsstympning i sitt ursprungsland. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet ser positivt på att personer som utsatts för könsstympning betraktas som utsatta personer i EU:s asyllagstiftning och att könsstympning enligt denna lagstiftning är ett av de kriterier som ska beaktas vid asylansökningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbilda de yrkesverksamma som kommer i kontakt med migranter i att identifiera kvinnor och flickor som riskerar att utsättas för könsstympning i sitt ursprungsland.

| 136. | Europaparlamentet betonar att den rätt till fri rörlighet och vistelse för unionsmedborgare och deras familjer som fastställs i fördragen och garanteras av direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet är en av unionsmedborgarnas mest konkreta grundläggande rättigheter. Parlamentet fördömer alla försök att tumma på detta regelverk, framför allt i form av att kontroller vid gränserna inom Schengenområdet införs på nytt, trots vad som står i kodexen om Schengengränserna, och begär att alla överträdelser av dessa regler ska leda till talan vid domstolen Parlamentet uttrycker sin oro över att det blir allt vanligare med snabbutvisningar av unionsmedborgare från bosättningsmedlemsstaten till följd av att de förlorat sitt jobb och sin inkomst, något som strider mot den nuvarande rättsramen. Parlamentet anser att detta är oförenligt med den anda som ligger bakom rätten till rörlighet. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet betonar att den rätt till fri rörlighet och vistelse för unionsmedborgare och deras familjer som fastställs i fördragen och garanteras av direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet är en av unionsmedborgarnas mest konkreta grundläggande rättigheter. Parlamentet fördömer alla försök att tumma på detta regelverk, framför allt i form av att kontroller vid gränserna inom Schengenområdet införs på nytt, trots vad som står i kodexen om Schengengränserna, och begär att alla överträdelser av dessa regler ska leda till talan vid domstolen Parlamentet uttrycker sin oro över att det blir allt vanligare med snabbutvisningar av unionsmedborgare från bosättningsmedlemsstaten till följd av att de förlorat sitt jobb och sin inkomst, något som strider mot den nuvarande rättsramen. Parlamentet anser att detta är oförenligt med den anda som ligger bakom rätten till rörlighet.

Solidaritet i den ekonomiska krisen

| 137. | Europaparlamentet beklagar djupt vilken negativ inverkan den finansiella och ekonomiska krisen, statsskuldkrisen och de budgetrestriktioner som påförts haft på medborgerliga, sociala och kulturella rättigheter, i och med att följderna ofta blivit ökad arbetslöshet, fattigdom och osäkra arbets- och levnadsvillkor, samt utestängning och isolering, framför allt i de medlemsstater som antagit ekonomiska anpassningsprogram. Parlamentet understryker att det framgår av ett aktuellt meddelande från Eurostat att en europé av fyra numera löper risk att drabbas av fattigdom och utestängning. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet beklagar djupt vilken negativ inverkan den finansiella och ekonomiska krisen, statsskuldkrisen och de budgetrestriktioner som påförts haft på medborgerliga, sociala och kulturella rättigheter, i och med att följderna ofta blivit ökad arbetslöshet, fattigdom och osäkra arbets- och levnadsvillkor, samt utestängning och isolering, framför allt i de medlemsstater som antagit ekonomiska anpassningsprogram. Parlamentet understryker att det framgår av ett aktuellt meddelande från Eurostat att en europé av fyra numera löper risk att drabbas av fattigdom och utestängning.

| 138. | Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska krisen och motåtgärderna mot den har påverkat rätten till grundläggande förnödenheter såsom utbildning, bostad, hälso- och sjukvård samt social trygghet, och i vissa medlemsstater dessutom blivit till skada för folkhälsan överlag. Parlamentet understryker att rätten till skydd mot fattigdom och social utslagning, i enlighet med artikel 30 i den europeiska sociala stadgan ska respekteras och uppmanar alla medlemsstater att, i enlighet med nationell praxis, införa stödåtgärder för att deras medborgare ska få drägliga levnadsvillkor och den sociala utslagningen bekämpas. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska krisen och motåtgärderna mot den har påverkat rätten till grundläggande förnödenheter såsom utbildning, bostad, hälso- och sjukvård samt social trygghet, och i vissa medlemsstater dessutom blivit till skada för folkhälsan överlag. Parlamentet understryker att rätten till skydd mot fattigdom och social utslagning, i enlighet med artikel 30 i den europeiska sociala stadgan ska respekteras och uppmanar alla medlemsstater att, i enlighet med nationell praxis, införa stödåtgärder för att deras medborgare ska få drägliga levnadsvillkor och den sociala utslagningen bekämpas.

| 139. | Europaparlamentet framhåller att såväl de EU-institutioner som de medlemsstater som genomför strukturreformer i sina sociala och ekonomiska system alltid är skyldiga att respektera stadgan och sina internationella skyldigheter och således är ansvariga för de beslut som tagits. Parlamentet kräver på nytt att ekonomiska anpassningsprogram ska avstämmas efter EU:s mål i artikel 151 i EUF-fördraget, bland annat målen om att främja sysselsättningen och förbättra levnads- och arbetsvillkoren. Parlamentet upprepar att oinskränkt demokratisk tillsyn måste tillförsäkras, genom att parlamenten effektivt får medverka när det gäller de åtgärder som EU-institutionerna och medlemsstaterna vidtagit mot krisen. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet framhåller att såväl de EU-institutioner som de medlemsstater som genomför strukturreformer i sina sociala och ekonomiska system alltid är skyldiga att respektera stadgan och sina internationella skyldigheter och således är ansvariga för de beslut som tagits. Parlamentet kräver på nytt att ekonomiska anpassningsprogram ska avstämmas efter EU:s mål i artikel 151 i EUF-fördraget, bland annat målen om att främja sysselsättningen och förbättra levnads- och arbetsvillkoren. Parlamentet upprepar att oinskränkt demokratisk tillsyn måste tillförsäkras, genom att parlamenten effektivt får medverka när det gäller de åtgärder som EU-institutionerna och medlemsstaterna vidtagit mot krisen.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att på ett jämställdhetsintegrerat sätt undersöka de föreslagna eller genomförda åtstramningspolitiska åtgärdernas inverkan på de grundläggande rättigheterna, med beaktande av dessa åtgärders oproportionerligt allvarliga konsekvenser för kvinnor. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att omedelbart vidta korrigerande åtgärder i fall där åtstramningsåtgärder har påverkat kvinnornas ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter negativt. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att på ett jämställdhetsintegrerat sätt undersöka de föreslagna eller genomförda åtstramningspolitiska åtgärdernas inverkan på de grundläggande rättigheterna, med beaktande av dessa åtgärders oproportionerligt allvarliga konsekvenser för kvinnor. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att omedelbart vidta korrigerande åtgärder i fall där åtstramningsåtgärder har påverkat kvinnornas ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter negativt.

| 141. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att undersöka vilka konsekvenser som föreslagna eller redan vidtagna motåtgärder mot krisen får för de grundläggande rättigheterna och friheterna, bland dem också de sociala rättigheterna och arbetstagarnas rättigheter, och att vid behov vidta korrigerande åtgärder om det skulle visa sig att rättighetsskyddet försämras eller att internationell rätt, däribland ILO:s konventioner och rekommendationer, åsidosätts. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att undersöka vilka konsekvenser som föreslagna eller redan vidtagna motåtgärder mot krisen får för de grundläggande rättigheterna och friheterna, bland dem också de sociala rättigheterna och arbetstagarnas rättigheter, och att vid behov vidta korrigerande åtgärder om det skulle visa sig att rättighetsskyddet försämras eller att internationell rätt, däribland ILO:s konventioner och rekommendationer, åsidosätts.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att, när de antar och genomför korrigerande åtgärder och budgetnedskärningar, göra en konsekvensbedömning ur synvinkel av de grundläggande rättigheterna och att garantera att det fortfarande finns tillräckliga resurser för att slå vakt om respekten för grundläggande rättigheter och för att säkerställa de nödvändiga miniminivåerna i fråga om medborgerliga, ekonomiska, kulturella och sociala rättigheter, med särskilt fokus på de mest utsatta och socialt mest missgynnade befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att, när de antar och genomför korrigerande åtgärder och budgetnedskärningar, göra en konsekvensbedömning ur synvinkel av de grundläggande rättigheterna och att garantera att det fortfarande finns tillräckliga resurser för att slå vakt om respekten för grundläggande rättigheter och för att säkerställa de nödvändiga miniminivåerna i fråga om medborgerliga, ekonomiska, kulturella och sociala rättigheter, med särskilt fokus på de mest utsatta och socialt mest missgynnade befolkningsgrupperna.

| 143. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att erkänna att långsiktiga investeringar i social delaktighet är av godo eftersom sådana investeringar motverkar de höga kostnader som diskriminering och ojämlikhet medför. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra lämpliga offentliga investeringar för att upprätthålla utbildningsväsendet samt hälso- och sjukvården, och att förvissa sig om att möjligheterna att få rättvisa och domstolsprövning i händelse av diskriminering inte äventyras av radikala budgetnedskärningar för organ som verkar för jämlikhet. EU och nationella institutioner uppmanas att inte undergräva social delaktighet genom budgetåtgärder som påverkar möjligheterna att fungera för lokalt förankrade organisationer som verkar för jämlikhet. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att erkänna att långsiktiga investeringar i social delaktighet är av godo eftersom sådana investeringar motverkar de höga kostnader som diskriminering och ojämlikhet medför. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra lämpliga offentliga investeringar för att upprätthålla utbildningsväsendet samt hälso- och sjukvården, och att förvissa sig om att möjligheterna att få rättvisa och domstolsprövning i händelse av diskriminering inte äventyras av radikala budgetnedskärningar för organ som verkar för jämlikhet. EU och nationella institutioner uppmanas att inte undergräva social delaktighet genom budgetåtgärder som påverkar möjligheterna att fungera för lokalt förankrade organisationer som verkar för jämlikhet.

| 144. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att föreslå en anslutning till den europeiska sociala stadgan för att man verkningsfullt ska kunna garantera unionsmedborgarnas sociala rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att de sociala rättigheterna i EU:s stadga utvidgas till att omfatta andra sociala rättigheter som omnämns i Europarådets reviderade sociala stadga, t.ex. rätten till arbete, rätten till skälig lön och rätten till skydd mot fattigdom och social utslagning. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att föreslå en anslutning till den europeiska sociala stadgan för att man verkningsfullt ska kunna garantera unionsmedborgarnas sociala rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att de sociala rättigheterna i EU:s stadga utvidgas till att omfatta andra sociala rättigheter som omnämns i Europarådets reviderade sociala stadga, t.ex. rätten till arbete, rätten till skälig lön och rätten till skydd mot fattigdom och social utslagning.

Brottslighet och kampen mot korruption

| 145. | Europaparlamentet upprepar att korruptionsbrott, framför allt i form av organiserad brottslighet, är en grov kränkning av de grundläggande rättigheterna och ett hot mot demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet understryker att korruption innebär att allmänna medel inte används för de allmännyttiga ändamål de är avsedda för, så att de offentliga tjänsterna inskränks till både omfång och kvalitet, vilket i sin tur blir till stor skada för möjligheterna att behandla alla medborgare rättvist. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och de europeiska institutionerna att utveckla effektiva instrument för att förebygga, bekämpa och tillämpa påföljder för korruption och brott och att fortsätta med att regelbundet övervaka hur allmänna medel används, antingen de är europeiska eller nationella. I detta syfte uppmanas medlemsstaterna och institutionerna att underlätta ett snabbt inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten och att således ge lämpliga garantier för dess oberoende och effektivitet. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet upprepar att korruptionsbrott, framför allt i form av organiserad brottslighet, är en grov kränkning av de grundläggande rättigheterna och ett hot mot demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet understryker att korruption innebär att allmänna medel inte används för de allmännyttiga ändamål de är avsedda för, så att de offentliga tjänsterna inskränks till både omfång och kvalitet, vilket i sin tur blir till stor skada för möjligheterna att behandla alla medborgare rättvist. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och de europeiska institutionerna att utveckla effektiva instrument för att förebygga, bekämpa och tillämpa påföljder för korruption och brott och att fortsätta med att regelbundet övervaka hur allmänna medel används, antingen de är europeiska eller nationella. I detta syfte uppmanas medlemsstaterna och institutionerna att underlätta ett snabbt inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten och att således ge lämpliga garantier för dess oberoende och effektivitet.

| 146. | Europaparlamentet understryker att korruptionen är en grov kränkning av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och institutionerna att utveckla effektiva instrument för korruptionsbekämpning och att regelbundet övervaka hur allmänna medel används, antingen de är europeiska eller nationella. Parlamentet understryker att ökad öppenhet och tillgång till offentliga handlingar för medborgare och journalister är ett effektivt sätt att avslöja och bekämpa korruption. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet understryker att korruptionen är en grov kränkning av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och institutionerna att utveckla effektiva instrument för korruptionsbekämpning och att regelbundet övervaka hur allmänna medel används, antingen de är europeiska eller nationella. Parlamentet understryker att ökad öppenhet och tillgång till offentliga handlingar för medborgare och journalister är ett effektivt sätt att avslöja och bekämpa korruption.

| 147. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta en strategi mot korruption, med effektiva instrument som komplettering. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater och EU att ansluta sig till det internationella partnerskapsprogrammet för öppen förvaltning (Open Government Partnership) och utveckla konkreta strategier för att främja öppenhet, stärka medborgarnas ställning och bekämpa korruption. Medlemsstaterna uppmanas att följa upp rekommendationerna i kommissionens rapport om insatserna mot korruption och Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (34), och stärka polissamarbetet och det rättsliga samarbetet inom korruptionsbekämpningen. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta en strategi mot korruption, med effektiva instrument som komplettering. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater och EU att ansluta sig till det internationella partnerskapsprogrammet för öppen förvaltning (Open Government Partnership) och utveckla konkreta strategier för att främja öppenhet, stärka medborgarnas ställning och bekämpa korruption. Medlemsstaterna uppmanas att följa upp rekommendationerna i kommissionens rapport om insatserna mot korruption och Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (34), och stärka polissamarbetet och det rättsliga samarbetet inom korruptionsbekämpningen.

| 148. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att öka sina insatser i kampen mot alla typer av grov organiserad brottslighet, inklusive människohandel, sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, tortyr samt tvångsarbete, i synnerhet där kvinnor och barn är inblandade. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att öka sina insatser i kampen mot alla typer av grov organiserad brottslighet, inklusive människohandel, sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, tortyr samt tvångsarbete, i synnerhet där kvinnor och barn är inblandade.

| 149. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa nya brottsrubriceringar för att motverka miljöbrott som begås av enskilda eller organiserade kriminella grupper och som har en inverkan på människors rättigheter, alltså rätten till hälsa, liv och åtnjutande av en hälsosam miljö, samt på ekonomin och användningen av allmänna medel. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att undersöka det faktiska genomförandet i EU av rätten till rättslig prövning med tanke på att var och en i nuvarande och framtida generationer har rätt att leva i en miljö som främjar hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa nya brottsrubriceringar för att motverka miljöbrott som begås av enskilda eller organiserade kriminella grupper och som har en inverkan på människors rättigheter, alltså rätten till hälsa, liv och åtnjutande av en hälsosam miljö, samt på ekonomin och användningen av allmänna medel. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att undersöka det faktiska genomförandet i EU av rätten till rättslig prövning med tanke på att var och en i nuvarande och framtida generationer har rätt att leva i en miljö som främjar hälsa och välbefinnande.

| 150. | Europaparlamentet föreslår att det ska lanseras en kodex för korruptionsbekämpning och ett transparent system med indikatorer på korruptionsgraden i medlemsstaterna och på vilka framsteg som gjorts med att utrota korruptionen, samt en årlig jämförande rapport om i vilken utsträckning detta stora problem har fått fotfäste på europeisk nivå. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet föreslår att det ska lanseras en kodex för korruptionsbekämpning och ett transparent system med indikatorer på korruptionsgraden i medlemsstaterna och på vilka framsteg som gjorts med att utrota korruptionen, samt en årlig jämförande rapport om i vilken utsträckning detta stora problem har fått fotfäste på europeisk nivå.

| 151. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för skattekonkurrensen och verkningsfullt bekämpa skadlig skattepraxis, skatteundandragande och skatteflykt i EU, eftersom sådant hämmar medlemsstaternas förmåga att maximalt utnyttja sina befintliga resurser för att till fullo förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för skattekonkurrensen och verkningsfullt bekämpa skadlig skattepraxis, skatteundandragande och skatteflykt i EU, eftersom sådant hämmar medlemsstaternas förmåga att maximalt utnyttja sina befintliga resurser för att till fullo förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 152. | Europaparlamentet fördömer den växande människohandeln, särskilt för sexuella utnyttjandeändamål, och uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta åtgärder i enlighet med EU-direktivet för att bekämpa efterfrågan för utnyttjandeändamål, som främjar alla former av denna handel. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet fördömer den växande människohandeln, särskilt för sexuella utnyttjandeändamål, och uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta åtgärder i enlighet med EU-direktivet för att bekämpa efterfrågan för utnyttjandeändamål, som främjar alla former av denna handel.

Förhållandena i fängelser och andra anstalter

| 153. | Europaparlamentet påpekar att de intagnas grundläggande rättigheter måste garanteras av de nationella myndigheterna. Parlamentet beklagar djupt de dåliga förhållandena i fängelser och andra anstalter i flera medlemsstater, inklusive de överbelagda fängelserna och den dåliga behandlingen av de intagna. Parlamentet anser att EU måste anta ett instrument för att försäkra sig om att rekommendationerna från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) och domarna från Europadomstolen verkställs. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet påpekar att de intagnas grundläggande rättigheter måste garanteras av de nationella myndigheterna. Parlamentet beklagar djupt de dåliga förhållandena i fängelser och andra anstalter i flera medlemsstater, inklusive de överbelagda fängelserna och den dåliga behandlingen av de intagna. Parlamentet anser att EU måste anta ett instrument för att försäkra sig om att rekommendationerna från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) och domarna från Europadomstolen verkställs.

| 154. | Europaparlamentet påminner om att missbruk av frihetsberövande åtgärder resulterar i överbelagda fängelser överallt i Europa, vilket utgör en kränkning av människors grundläggande rättigheter och äventyrar det ömsesidiga förtroende som krävs för ett rättsligt samarbete i Europa. Parlamentet framhåller på nytt att medlemsstaterna måste fullgöra sina åtaganden – från internationella och europeiska forum – att oftare använda sig av övervakningsåtgärder och andra påföljder som utgör ett alternativ till fängelse och att göra social återanpassning till det yttersta målet efter en interneringstid. Medlemsstaterna uppmanas därför att anta strategier för att främja utbildning och sysselsättning av personer som avtjänar fängelsestraff. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet påminner om att missbruk av frihetsberövande åtgärder resulterar i överbelagda fängelser överallt i Europa, vilket utgör en kränkning av människors grundläggande rättigheter och äventyrar det ömsesidiga förtroende som krävs för ett rättsligt samarbete i Europa. Parlamentet framhåller på nytt att medlemsstaterna måste fullgöra sina åtaganden – från internationella och europeiska forum – att oftare använda sig av övervakningsåtgärder och andra påföljder som utgör ett alternativ till fängelse och att göra social återanpassning till det yttersta målet efter en interneringstid. Medlemsstaterna uppmanas därför att anta strategier för att främja utbildning och sysselsättning av personer som avtjänar fängelsestraff.

| 155. | Europaparlamentet upprepar sina rekommendationer till kommissionen från resolutionen av den 27 februari 2014 om översynen av den europeiska arresteringsordern (35), framför allt när det gäller införande av ett proportionalitetstest och tillämpning av de grundläggande rättigheterna som vägransgrund på den europeiska arresteringsordern eller åtgärder för ömsesidigt erkännande i allmänhet. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet upprepar sina rekommendationer till kommissionen från resolutionen av den 27 februari 2014 om översynen av den europeiska arresteringsordern (35), framför allt när det gäller införande av ett proportionalitetstest och tillämpning av de grundläggande rättigheterna som vägransgrund på den europeiska arresteringsordern eller åtgärder för ömsesidigt erkännande i allmänhet.

| 156. | Europaparlamentet beklagar att de tre rambeslut som omfattar överföring av fångar, övervakning och alternativa påföljder samt den europeiska övervakningsordern, och som har goda utsikter att minska fängelsernas överbeläggning, har genomförts enbart av vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet beklagar att de tre rambeslut som omfattar överföring av fångar, övervakning och alternativa påföljder samt den europeiska övervakningsordern, och som har goda utsikter att minska fängelsernas överbeläggning, har genomförts enbart av vissa medlemsstater.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur såväl förfaranden för frihetsberövande som straffrättsliga system påverkar barn. Parlamentet påpekar att barns rättigheter runtom i EU påverkas direkt när det handlar om barn som bor med sina föräldrar på förvarsanläggningar. Parlamentet understryker att uppskattningsvis 800 000 barn i EU lever åtskilda från en fängslad förälder varje år, vilket påverkar barnens rättigheter på många sätt. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur såväl förfaranden för frihetsberövande som straffrättsliga system påverkar barn. Parlamentet påpekar att barns rättigheter runtom i EU påverkas direkt när det handlar om barn som bor med sina föräldrar på förvarsanläggningar. Parlamentet understryker att uppskattningsvis 800 000 barn i EU lever åtskilda från en fängslad förälder varje år, vilket påverkar barnens rättigheter på många sätt.

Rättvisa

| 158. | Europaparlamentet framhåller att utvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa baserat på ömsesidigt erkännande och rättsskydd, med en därav åtföljande harmonisering av de olika rättssystemen i medlemsstaterna, särskilt med avseende på straffrättsliga frågor, bör kvarstå som en av EU-institutionernas högst prioriterade frågor inom ramen för EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020. Parlamentet anser att en verkningsfull tillämpning av stadgan och EU:s sekundärrätt om grundläggande rättigheter är av avgörande betydelse för medborgarnas förtroende för ett väl fungerande europeiskt område med rättvisa. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet framhåller att utvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa baserat på ömsesidigt erkännande och rättsskydd, med en därav åtföljande harmonisering av de olika rättssystemen i medlemsstaterna, särskilt med avseende på straffrättsliga frågor, bör kvarstå som en av EU-institutionernas högst prioriterade frågor inom ramen för EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020. Parlamentet anser att en verkningsfull tillämpning av stadgan och EU:s sekundärrätt om grundläggande rättigheter är av avgörande betydelse för medborgarnas förtroende för ett väl fungerande europeiskt område med rättvisa.

| 159. | Europaparlamentet påpekar att tillgången till domstolsprövning och till en oberoende och opartisk domstol är väsentlig för skyddet av grundläggande rättigheter, som kan förverkligas endast om de kan hävdas inför domstol, samt för demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet upprepar att det måste ses till att både de civilrättsliga och straffrättsliga rättssystemen är effektiva och att ett oberoende domstolsväsen måste garanteras. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet påpekar att tillgången till domstolsprövning och till en oberoende och opartisk domstol är väsentlig för skyddet av grundläggande rättigheter, som kan förverkligas endast om de kan hävdas inför domstol, samt för demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet upprepar att det måste ses till att både de civilrättsliga och straffrättsliga rättssystemen är effektiva och att ett oberoende domstolsväsen måste garanteras.

| 160. | Europaparlamentet välkomnar den europeiska e-juridikportalen, som sköts av kommissionen, förser yrkesverksamma och allmänheten med information om rättssystem och är ett praktiskt verktyg för att förbättra tillgången till rättslig prövning, med en särskild del för grundläggande rättigheter vilken syftar till att informera medborgare om vart de kan vända sig om deras grundläggande rättigheter kränks. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet välkomnar den europeiska e-juridikportalen, som sköts av kommissionen, förser yrkesverksamma och allmänheten med information om rättssystem och är ett praktiskt verktyg för att förbättra tillgången till rättslig prövning, med en särskild del för grundläggande rättigheter vilken syftar till att informera medborgare om vart de kan vända sig om deras grundläggande rättigheter kränks.

| 161. | Europaparlamentet välkomnar de steg som redan tagits på europeisk nivå för att harmonisera medlemsstaternas rättssäkerhetsgarantier i straffrättsliga förfaranden och deras fördelar för medborgarna. Parlamentet framhåller på nytt vikten av att anta unionslagstiftning om processuella rättigheter som är förenliga med den högsta skyddsstandard som anges i stadgan, internationella människorättsfördrag och medlemsstaternas författningar. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet välkomnar de steg som redan tagits på europeisk nivå för att harmonisera medlemsstaternas rättssäkerhetsgarantier i straffrättsliga förfaranden och deras fördelar för medborgarna. Parlamentet framhåller på nytt vikten av att anta unionslagstiftning om processuella rättigheter som är förenliga med den högsta skyddsstandard som anges i stadgan, internationella människorättsfördrag och medlemsstaternas författningar.

| 162. | Europaparlamentet beklagar den bristfälliga tillgången till rättshjälp i många medlemsstater och det faktum att detta begränsar rätten till advokat så att den enbart omfattar personer med tillräckliga ekonomiska resurser. Det är mycket viktigt att EU antar ett starkt och heltäckande direktiv om rättshjälp. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet beklagar den bristfälliga tillgången till rättshjälp i många medlemsstater och det faktum att detta begränsar rätten till advokat så att den enbart omfattar personer med tillräckliga ekonomiska resurser. Det är mycket viktigt att EU antar ett starkt och heltäckande direktiv om rättshjälp.

| 163. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att införa åtgärder för att stödja och skydda personer som slår larm om missförhållanden (visselblåsare). |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att införa åtgärder för att stödja och skydda personer som slår larm om missförhållanden (visselblåsare).

Medborgarskap

| 164. | Europaparlamentet anser att ett aktivt och deltagande europeiskt medborgarskap bör uppmuntras genom tillgång till handlingar och information, öppenhet, goda styrelseformer och god förvaltning, demokratiskt deltagande och demokratisk representation, där besluten fattas så nära unionsmedborgarna som möjligt. Parlamentet påpekar att det civila samhället måste ges möjlighet att delta fullt ut i beslutsfattandet på europeisk nivå, vilket är en rättighet som garanteras enligt artikel 11 i EU-fördraget, och framhåller vikten av principerna om öppenhet och dialog. Parlamentet konstaterar att medborgarnas rätt att ta del av offentliga institutioners handlingar stärker medborgarnas ställning och gör det möjligt för dem att granska och utvärdera offentliga myndigheter och ställa dessa till svars. Parlamentet beklagar djupt dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 och uppmanar återigen kommissionen och rådet att återuppta arbetet med parlamentets förslag som utgångspunkt. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet anser att ett aktivt och deltagande europeiskt medborgarskap bör uppmuntras genom tillgång till handlingar och information, öppenhet, goda styrelseformer och god förvaltning, demokratiskt deltagande och demokratisk representation, där besluten fattas så nära unionsmedborgarna som möjligt. Parlamentet påpekar att det civila samhället måste ges möjlighet att delta fullt ut i beslutsfattandet på europeisk nivå, vilket är en rättighet som garanteras enligt artikel 11 i EU-fördraget, och framhåller vikten av principerna om öppenhet och dialog. Parlamentet konstaterar att medborgarnas rätt att ta del av offentliga institutioners handlingar stärker medborgarnas ställning och gör det möjligt för dem att granska och utvärdera offentliga myndigheter och ställa dessa till svars. Parlamentet beklagar djupt dödläget i översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 och uppmanar återigen kommissionen och rådet att återuppta arbetet med parlamentets förslag som utgångspunkt.

| 165. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det genomförs informationskampanjer om det europeiska medborgarskapet och om vilka rättigheter som detta medför, alltså rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd, rätten att inge framställningar, rätten att lämna in klagomål till Europeiska ombudsmannen, rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet och rätten att ingå med medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det genomförs informationskampanjer om det europeiska medborgarskapet och om vilka rättigheter som detta medför, alltså rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd, rätten att inge framställningar, rätten att lämna in klagomål till Europeiska ombudsmannen, rätten att rösta och kandidera i val till Europaparlamentet och rätten att ingå med medborgarinitiativ.

| 166. | Europaparlamentet berömmer Europeiska ombudsmannen för hennes beslutsamhet att säkerställa en god förvaltning och öppenhet inom EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet berömmer Europeiska ombudsmannen för hennes beslutsamhet att säkerställa en god förvaltning och öppenhet inom EU:s institutioner och organ.

| 167. | Europaparlamentet fördömer att mer än 15 miljoner personer från icke-EU-länder och 500 000 statlösa personer diskrimineras på grund av att deras medborgarskap inte erkänns. EU och dess medlemsstater uppmanas att respektera den grundläggande rättigheten till medborgarskap, och medlemsstaterna uppmanas framför allt att ratificera och ge full verkan åt 1961 års konvention om begränsning av statslöshet och 1997 års europeiska konvention om medborgarskap. |
| --- | --- |

167.

Europaparlamentet fördömer att mer än 15 miljoner personer från icke-EU-länder och 500 000 statlösa personer diskrimineras på grund av att deras medborgarskap inte erkänns. EU och dess medlemsstater uppmanas att respektera den grundläggande rättigheten till medborgarskap, och medlemsstaterna uppmanas framför allt att ratificera och ge full verkan åt 1961 års konvention om begränsning av statslöshet och 1997 års europeiska konvention om medborgarskap.

| 168. | Europaparlamentet påpekar att insatserna för att informera medborgarna om deras grundläggande rättigheter är ett väsentligt inslag i den rätt till god förvaltning som fastställs i stadgan. Medlemsstaterna uppmanas att särskilt uppmärksamma de mest behövande, så att deras rättigheter förklaras för dem. Vidare uppmanas medlemsstaterna att ge sitt stöd till rättigheterna, så att de respekteras. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet påpekar att insatserna för att informera medborgarna om deras grundläggande rättigheter är ett väsentligt inslag i den rätt till god förvaltning som fastställs i stadgan. Medlemsstaterna uppmanas att särskilt uppmärksamma de mest behövande, så att deras rättigheter förklaras för dem. Vidare uppmanas medlemsstaterna att ge sitt stöd till rättigheterna, så att de respekteras.

| 169. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att vidta åtgärder för att befästa rätten till god förvaltning genom att göra EU:s regler för god förvaltningssed till en rättsligt bindande förordning. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att vidta åtgärder för att befästa rätten till god förvaltning genom att göra EU:s regler för god förvaltningssed till en rättsligt bindande förordning.

| 170. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genom sin politik se till att de grundläggande rättigheterna respekteras, garanteras, skyddas och vidareutvecklas i vederbörlig ordning inom EU. Medlemsstaterna uppmanas att med förnyade ansträngningar erkänna rätten att inge framställningar och rätten att vända sig till ombudsmannen som verktyg för att upprätthålla medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genom sin politik se till att de grundläggande rättigheterna respekteras, garanteras, skyddas och vidareutvecklas i vederbörlig ordning inom EU. Medlemsstaterna uppmanas att med förnyade ansträngningar erkänna rätten att inge framställningar och rätten att vända sig till ombudsmannen som verktyg för att upprätthålla medborgarnas rättigheter.

| 171. | Europaparlamentet uttrycker, mot bakgrund av de hundratals framställningar som kommer in årligen, sin oro över medlemsstaternas bristfälliga faktiska genomförande av bestämmelserna – både vad gäller deras bokstav och deras anda – i EU:s miljölagstiftning, såsom direktivet om miljökonsekvensbedömning och direktivet om strategisk miljöbedömning. Kommissionen uppmanas att närmare se efter vad det handlar om vid sådana tillfällen, särskilt när enskilda, konkreta fall tas upp i dessa framställningar. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet uttrycker, mot bakgrund av de hundratals framställningar som kommer in årligen, sin oro över medlemsstaternas bristfälliga faktiska genomförande av bestämmelserna – både vad gäller deras bokstav och deras anda – i EU:s miljölagstiftning, såsom direktivet om miljökonsekvensbedömning och direktivet om strategisk miljöbedömning. Kommissionen uppmanas att närmare se efter vad det handlar om vid sådana tillfällen, särskilt när enskilda, konkreta fall tas upp i dessa framställningar.

| 172. | Europaparlamentet upprepar vikten av det europeiska medborgarinitiativet, såsom en ny medborgerlig rättighet som infördes genom Lissabonfördraget och vars syfte är att öka deltagandedemokratin i EU. Parlamentet konstaterar att medborgarinitiativet är ett viktigt verktyg för att ge unionsmedborgarna en direktdemokratisk rättighet att bidra till EU:s beslutsprocess, utöver deras rätt att inge framställningar till Europaparlamentet och att lämna in klagomål till Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet upprepar vikten av det europeiska medborgarinitiativet, såsom en ny medborgerlig rättighet som infördes genom Lissabonfördraget och vars syfte är att öka deltagandedemokratin i EU. Parlamentet konstaterar att medborgarinitiativet är ett viktigt verktyg för att ge unionsmedborgarna en direktdemokratisk rättighet att bidra till EU:s beslutsprocess, utöver deras rätt att inge framställningar till Europaparlamentet och att lämna in klagomål till Europeiska ombudsmannen.

| 173. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka medborgarinitiativets roll genom att anta en medborgarvänlig metod för att hantera alla brister i detta instrument inom ramen för den kommande översynen av förordning (EU) nr 211/2011 och samtidigt verka för bättre informationskampanjer riktade till medborgarna om hur medborgarinitiativet ska användas och hur det kan påverka beslutsprocessen inom EU-politiken. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka medborgarinitiativets roll genom att anta en medborgarvänlig metod för att hantera alla brister i detta instrument inom ramen för den kommande översynen av förordning (EU) nr 211/2011 och samtidigt verka för bättre informationskampanjer riktade till medborgarna om hur medborgarinitiativet ska användas och hur det kan påverka beslutsprocessen inom EU-politiken.

Brottsoffer

| 174. | Europaparlamentet anser skyddet av brottsoffer som en prioritering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål korrekt genomföra EU:s direktiv om brottsoffer (2012/29/EU) för att tidsfristen för införlivandet, nämligen den 16 november 2015, ska hålla, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i enlighet med artikel 28 i det direktivet, se till att det samlas in jämförbara uppgifter om hur direktivet införlivats och framför allt om hur offer, även offer för brott som förövats med diskriminering som motiv, har kunnat utverka sina rättigheter. Parlamentet anser att mycket återstår att göra till stöd för brottsoffer, så att de får veta om vilka rättigheter de har, och att det måste finnas effektiva omhändertagandesystem för dem, liksom det också måste ses till att poliser och rättstillämpare får utbildning så att de kan knyta tillits- och förtroendefulla relationer till offren, något som framgått av FRA:s forskning kring stöd till offer. Parlamentet välkomnar antagandet 2013 av förordningen om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet anser skyddet av brottsoffer som en prioritering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål korrekt genomföra EU:s direktiv om brottsoffer (2012/29/EU) för att tidsfristen för införlivandet, nämligen den 16 november 2015, ska hålla, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i enlighet med artikel 28 i det direktivet, se till att det samlas in jämförbara uppgifter om hur direktivet införlivats och framför allt om hur offer, även offer för brott som förövats med diskriminering som motiv, har kunnat utverka sina rättigheter. Parlamentet anser att mycket återstår att göra till stöd för brottsoffer, så att de får veta om vilka rättigheter de har, och att det måste finnas effektiva omhändertagandesystem för dem, liksom det också måste ses till att poliser och rättstillämpare får utbildning så att de kan knyta tillits- och förtroendefulla relationer till offren, något som framgått av FRA:s forskning kring stöd till offer. Parlamentet välkomnar antagandet 2013 av förordningen om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor.

| 175. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-medlemsstaterna att säkerställa högsta möjliga kvalitet när det gäller att samla in jämförbara uppgifter om införlivandet av direktivet om brottsoffer (Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU) och om hur brottsoffer, även de som utsatts för ett brott som begåtts med diskriminerande motiv, har använt sina rättigheter i enlighet med artikel 28 i det direktivet. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU-medlemsstaterna att säkerställa högsta möjliga kvalitet när det gäller att samla in jämförbara uppgifter om införlivandet av direktivet om brottsoffer (Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU) och om hur brottsoffer, även de som utsatts för ett brott som begåtts med diskriminerande motiv, har använt sina rättigheter i enlighet med artikel 28 i det direktivet.

| 176. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta den demografiska utvecklingen och hushållens förändrade storlek och sammansättning när de utformar sin politik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att deras social- och sysselsättningspolitik inte innebär diskriminering på grund av hushållens storlek och sammansättning. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta den demografiska utvecklingen och hushållens förändrade storlek och sammansättning när de utformar sin politik. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att deras social- och sysselsättningspolitik inte innebär diskriminering på grund av hushållens storlek och sammansättning.

| 177. | Europaparlamentet framhåller det rättsliga vakuum som råder kring medborgares möjlighet till rättslig prövning när medlemsstater inte har införlivat, eller för sent har införlivat, EU-lagstiftning som direkt berör dem. Det behövs på alla nivåer en samordning av insatser för att skydda och främja de grundläggande rättigheterna som omfattar både EU-institutioner, medlemsstater, regionala och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och civilsamhället. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet framhåller det rättsliga vakuum som råder kring medborgares möjlighet till rättslig prövning när medlemsstater inte har införlivat, eller för sent har införlivat, EU-lagstiftning som direkt berör dem. Det behövs på alla nivåer en samordning av insatser för att skydda och främja de grundläggande rättigheterna som omfattar både EU-institutioner, medlemsstater, regionala och lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och civilsamhället.

| 178. | Europaparlamentet betonar behovet av att inom EU stärka insynen i institutionernas arbete samt det demokratiska ansvarstagandet och öppenheten, och uppmanar eftertryckligen de behöriga EU-institutionerna och alla medlemsstater att






  — | göra mer för att snabbt se över förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, för att största möjliga öppenhet ska råda och för att allmänheten lättare ska få tillgång till information och handlingar, varvid kommissionen uppmanas att på nytt aktualisera lagstiftningsinitiativet till en europeisk rättsakt om tillgänglighet och utforma det som ett övergripande instrument för att ge bättre skydd åt funktionshindrade och garantera konsekvens mellan all EU-politik i detta hänseende, |
| --- | --- | --- |

178.

Europaparlamentet betonar behovet av att inom EU stärka insynen i institutionernas arbete samt det demokratiska ansvarstagandet och öppenheten, och uppmanar eftertryckligen de behöriga EU-institutionerna och alla medlemsstater att

—

göra mer för att snabbt se över förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar, för att största möjliga öppenhet ska råda och för att allmänheten lättare ska få tillgång till information och handlingar, varvid kommissionen uppmanas att på nytt aktualisera lagstiftningsinitiativet till en europeisk rättsakt om tillgänglighet och utforma det som ett övergripande instrument för att ge bättre skydd åt funktionshindrade och garantera konsekvens mellan all EU-politik i detta hänseende,

| — | lägga fram en översyn av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet (förordning (EU) nr 211/2011) under innevarande valperiod i syfte att förbättra funktionen och införliva ändringsförslag för att avlägsna eventuella administrativa, organisatoriska och ekonomiska hinder som leder till att alla EU-medborgare inte ordentligt kan utöva sitt demokratiska inflytande genom medborgarinitiativ i enlighet med fördragen, varvid kommissionen eftertryckligen uppmanas att i sitt förslag ta med sådana bestämmelser som krävs för att vissa grupper av medborgare, till exempel blinda eller utlandsbosatta, inte ska hindras att utöva sin rätt att stödja medborgarinitiativ, eftersom en sådan utestängning inskränker jämlikheten och engagemanget bland medborgarna, |
| --- | --- |

—

lägga fram en översyn av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet (förordning (EU) nr 211/2011) under innevarande valperiod i syfte att förbättra funktionen och införliva ändringsförslag för att avlägsna eventuella administrativa, organisatoriska och ekonomiska hinder som leder till att alla EU-medborgare inte ordentligt kan utöva sitt demokratiska inflytande genom medborgarinitiativ i enlighet med fördragen, varvid kommissionen eftertryckligen uppmanas att i sitt förslag ta med sådana bestämmelser som krävs för att vissa grupper av medborgare, till exempel blinda eller utlandsbosatta, inte ska hindras att utöva sin rätt att stödja medborgarinitiativ, eftersom en sådan utestängning inskränker jämlikheten och engagemanget bland medborgarna,

| — | lägga fram en översyn av direktiv 93/109/EG om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare, i syfte att hjälpa unionsmedborgare som är bosatta i en annan medlemsstat än sin egen att delta i valet till Europaparlamentet i det land där de är bosatta, varvid medlemsstaterna uppmanas att se till att alla medborgare, även de som bor utanför EU, kan rösta i EU-valet, i första hand genom att genomföra en informationskampanj i god tid före valet, |
| --- | --- |

—

lägga fram en översyn av direktiv 93/109/EG om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare, i syfte att hjälpa unionsmedborgare som är bosatta i en annan medlemsstat än sin egen att delta i valet till Europaparlamentet i det land där de är bosatta, varvid medlemsstaterna uppmanas att se till att alla medborgare, även de som bor utanför EU, kan rösta i EU-valet, i första hand genom att genomföra en informationskampanj i god tid före valet,

| — | vederbörligen beakta den ökande andel av befolkningen som helt saknar rösträtt i nationella val, eftersom de inte kan rösta vare sig i hemlandet eller i bosättningslandet. |
| --- | --- |

—

vederbörligen beakta den ökande andel av befolkningen som helt saknar rösträtt i nationella val, eftersom de inte kan rösta vare sig i hemlandet eller i bosättningslandet.

o

o o

| 179. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

179.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0126.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0105.

(3)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(4)  EUT C 378, 24.12.2013, s. 1.

(5)  Direktiv 2010/64/EU av den 20 oktober 2010, direktiv 2012/13/EU av den 22 maj 2012, direktiv 2013/48/EU av den 22 oktober 2013.

(6)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(7)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(8)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(9)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(10)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(11)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(12)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(13)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(14)  EUT L 59, 2.3.2013, s. 5.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2013)0594.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2014)0062.

(17)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 101.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2013)0387.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2014)0173.

(20)  Antagna texter, P8_TA(2014)0105.

(21)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

(22)  Antagna texter, P8_TA(2014)0070.

(23)  Antagna texter, P7_TA(2013)0322.

(24)  Antagna texter, P7_TA(2014)0230.

(25)  Antagna texter, P8_TA(2015)0031.

(26)  Antagna texter, P7_TA(2013)0350.

(27)  Antagna texter, P8_TA(2014)0058.

(28)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 1.

(29)  Antagna texter, P7_TA(2013)0418.

(30)  Antagna texter, P7_TA(2013)0203.

(31)  Antagna texter, P7_TA(2013)0315.

(32)  ICPD:s handlingsprogram, punkt 7.2 och 7.3.

(33)  Antagna texter, P8_TA(2015)0070.

(34)  Antagna texter, P7_TA(2013)0444.

(35)  Antagna texter, P7_TA(2014)0174.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/37

---

P8_TA(2015)0287

Förfaranden och praxis för utfrågningarna av kommissionsledamöterna, lärdomar som kan dras av 2014 års omgång

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om förfaranden och praxis för utfrågningarna av kommissionsledamöter – lärdomar från förfarandet 2014 (2015/2040(INI))

(2017/C 316/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.7 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 246 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 246 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om riktlinjer för godkännande av Europeiska kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om riktlinjer för godkännande av Europeiska kommissionen (1),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 20 oktober 2010 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 20 oktober 2010 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (2),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 14 september 2011 om att ändra artiklarna 106 och 192 samt bilaga XVII till Europaparlamentets arbetsordning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 14 september 2011 om att ändra artiklarna 106 och 192 samt bilaga XVII till Europaparlamentets arbetsordning (3),

| — | med beaktande av uppförandekoden för kommissionens ledamöter, särskilt artikel 1.3–1.6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden för kommissionens ledamöter, särskilt artikel 1.3–1.6,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 118 samt bilaga XVI till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 118 samt bilaga XVI till arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för rättsliga frågor (A8-0197/2015),

och av följande skäl:

| A. | Utfrågningar av nominerade kommissionsledamöter, som hölls första gången 1994, utgör nu en väletablerad praxis som ökar EU-institutionernas demokratiska legitimitet och för dessa institutioner närmare de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

A.

Utfrågningar av nominerade kommissionsledamöter, som hölls första gången 1994, utgör nu en väletablerad praxis som ökar EU-institutionernas demokratiska legitimitet och för dessa institutioner närmare de europeiska medborgarna.

| B. | Utfrågningarna är oumbärliga för att parlamentet ska kunna fatta ett väl underbyggt beslut om kommissionen vid förtroendeomröstningen, så att kommissionen kan tillträda sin post. |
| --- | --- |

B.

Utfrågningarna är oumbärliga för att parlamentet ska kunna fatta ett väl underbyggt beslut om kommissionen vid förtroendeomröstningen, så att kommissionen kan tillträda sin post.

| C. | Utfrågningarna ger parlamentet och EU-medborgarna möjlighet att få veta mer om och utvärdera kandidaternas personligheter, kvalifikationer, beredskap och prioriteringar, liksom deras kunskaper om sitt utsedda ansvarsområde. |
| --- | --- |

C.

Utfrågningarna ger parlamentet och EU-medborgarna möjlighet att få veta mer om och utvärdera kandidaternas personligheter, kvalifikationer, beredskap och prioriteringar, liksom deras kunskaper om sitt utsedda ansvarsområde.

| D. | Utfrågningarna förbättrar insynen och ger hela kommissionen en större demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

D.

Utfrågningarna förbättrar insynen och ger hela kommissionen en större demokratisk legitimitet.

| E. | Jämställdhet mellan kvinnor och män måste säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning. Detta krav måste återspeglas i Europeiska kommissionens sammansättning. Trots upprepade uppmaningar från Jean-Claude Juncker under 2014 föreslog regeringarna avsevärt fler manliga än kvinnliga sökande. De kvinnor som föreslogs kom i första hand från medlemsstater med liten befolkning, och de större medlemsstaterna struntade i stor utsträckning i detta krav. Den enda rättvisa lösningen vore att uppmana varje medlemsstat att nominera två kandidater, en man och en kvinna, så att den nominerade ordföranden får möjlighet att föreslå ett högkvalitativt kollegium med lika många män som kvinnor. |
| --- | --- |

E.

Jämställdhet mellan kvinnor och män måste säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning. Detta krav måste återspeglas i Europeiska kommissionens sammansättning. Trots upprepade uppmaningar från Jean-Claude Juncker under 2014 föreslog regeringarna avsevärt fler manliga än kvinnliga sökande. De kvinnor som föreslogs kom i första hand från medlemsstater med liten befolkning, och de större medlemsstaterna struntade i stor utsträckning i detta krav. Den enda rättvisa lösningen vore att uppmana varje medlemsstat att nominera två kandidater, en man och en kvinna, så att den nominerade ordföranden får möjlighet att föreslå ett högkvalitativt kollegium med lika många män som kvinnor.

| F. | Utfrågningarna har redan visat sig vara ändamålsenliga, men det finns alltid utrymme för förbättringar, särskilt mer flexibla och dynamiska diskussioner mellan kommissionsledamoten och ledamöterna i det utskott som ansvarar för utfrågningen. |
| --- | --- |

F.

Utfrågningarna har redan visat sig vara ändamålsenliga, men det finns alltid utrymme för förbättringar, särskilt mer flexibla och dynamiska diskussioner mellan kommissionsledamoten och ledamöterna i det utskott som ansvarar för utfrågningen.

| G. | Utfrågningen av den nominerade vice ordföranden för kommissionen, Frans Timmermans, visade att parlamentets förfaranden behöver anpassas om en eller flera vice ordföranden i framtida kommissioner ges en särskild status. |
| --- | --- |

G.

Utfrågningen av den nominerade vice ordföranden för kommissionen, Frans Timmermans, visade att parlamentets förfaranden behöver anpassas om en eller flera vice ordföranden i framtida kommissioner ges en särskild status.

| H. | Artikel 3 i EU-fördraget säger att unionen ska ”främja jämställdhet mellan kvinnor och män”, och artikel 23 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna säger att ”jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön”. |
| --- | --- |

H.

Artikel 3 i EU-fördraget säger att unionen ska ”främja jämställdhet mellan kvinnor och män”, och artikel 23 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna säger att ”jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön”.

| 1. | Europaparlamentet anser att de offentliga utfrågningarna av de nominerade kommissionsledamöterna utgör ett viktigt tillfälle för Europaparlamentet och EU-medborgarna att få grepp om kandidaternas prioriteringar och bedöma deras yrkesmässiga lämplighet för rollen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att de offentliga utfrågningarna av de nominerade kommissionsledamöterna utgör ett viktigt tillfälle för Europaparlamentet och EU-medborgarna att få grepp om kandidaternas prioriteringar och bedöma deras yrkesmässiga lämplighet för rollen.

| 2. | Europaparlamentet anser att en tidsfrist bör fastställas för när alla medlemsstater ska ha nominerat sina kandidater, så att kommissionens valda ordförande ges tillräckligt med tid för att fördela ansvarsområdena med hänsyn till kandidaternas arbetslivserfarenhet och bakgrund, och så att parlamentet kan hålla sina utfrågningar och göra sina bedömningar, och uppmanar talmannen att inleda en diskussion med de andra institutionerna för att uppnå detta. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att en tidsfrist bör fastställas för när alla medlemsstater ska ha nominerat sina kandidater, så att kommissionens valda ordförande ges tillräckligt med tid för att fördela ansvarsområdena med hänsyn till kandidaternas arbetslivserfarenhet och bakgrund, och så att parlamentet kan hålla sina utfrågningar och göra sina bedömningar, och uppmanar talmannen att inleda en diskussion med de andra institutionerna för att uppnå detta.

| 3. | Europaparlamentet anser dessutom att varje medlemsstat hädanefter bör nominera minst två kandidater – en manlig och en kvinnlig kandidat som är jämställda – som den valda kommissionsordföranden kan ta ställning till. Parlamentet anser att det är viktigt att unionen också inom sina egna institutioner bör uppnå de jämställdhetsmål den själv har satt upp. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser dessutom att varje medlemsstat hädanefter bör nominera minst två kandidater – en manlig och en kvinnlig kandidat som är jämställda – som den valda kommissionsordföranden kan ta ställning till. Parlamentet anser att det är viktigt att unionen också inom sina egna institutioner bör uppnå de jämställdhetsmål den själv har satt upp.

| 4. | Europaparlamentet anser att de kontroller av de nominerade kommissionsledamöternas förklaringar om ekonomiska intressen som utförs av utskottet för rättsliga frågor bör förbättras. Parlamentet anser därför att förklaringarna om ekonomiska intressen bör omfatta familjeintressen i enlighet med artikel 1.6 i uppförandekoden för kommissionens ledamöter. Parlamentet anser att en bekräftelse från utskottet för rättsliga frågor på att det inte föreligger någon intressekonflikt, utifrån en omfattande analys av förklaringarna om ekonomiska intressen, utgör en väsentlig förutsättning för att det ansvariga utskottet ska kunna anordna utfrågningen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att de kontroller av de nominerade kommissionsledamöternas förklaringar om ekonomiska intressen som utförs av utskottet för rättsliga frågor bör förbättras. Parlamentet anser därför att förklaringarna om ekonomiska intressen bör omfatta familjeintressen i enlighet med artikel 1.6 i uppförandekoden för kommissionens ledamöter. Parlamentet anser att en bekräftelse från utskottet för rättsliga frågor på att det inte föreligger någon intressekonflikt, utifrån en omfattande analys av förklaringarna om ekonomiska intressen, utgör en väsentlig förutsättning för att det ansvariga utskottet ska kunna anordna utfrågningen.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det är utskotten som ansvarar för utfrågningarna. Parlamentet anser emellertid att en utfrågning av en vice ordförande för kommissionen som till största delen har övergripande ansvarsområden undantagsvis kan hållas i ett annat format, till exempel under ett sammanträde i talmanskonferensen eller utskottsordförandekonferensen, under förutsättning att sammanträdet möjliggör dialog och att respektive ansvarigt utskott deltar för att fråga ut sin nominerade kommissionsledamot. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att det är utskotten som ansvarar för utfrågningarna. Parlamentet anser emellertid att en utfrågning av en vice ordförande för kommissionen som till största delen har övergripande ansvarsområden undantagsvis kan hållas i ett annat format, till exempel under ett sammanträde i talmanskonferensen eller utskottsordförandekonferensen, under förutsättning att sammanträdet möjliggör dialog och att respektive ansvarigt utskott deltar för att fråga ut sin nominerade kommissionsledamot.

| 6. | Europaparlamentet anser att det skriftliga frågeformulär som skickas ut inför varje utfrågning borde omfatta sju frågor i stället för fem, men att det inte bör finnas flera delfrågor under varje fråga. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det skriftliga frågeformulär som skickas ut inför varje utfrågning borde omfatta sju frågor i stället för fem, men att det inte bör finnas flera delfrågor under varje fråga.

| 7. | Europaparlamentet anser att det vore bättre att ha cirka 25 frågor, men att varje frågeställare omedelbart kan följa upp sin fråga, för att göra utfrågningarna mer ändamålsenliga och inkvisitoriska. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det vore bättre att ha cirka 25 frågor, men att varje frågeställare omedelbart kan följa upp sin fråga, för att göra utfrågningarna mer ändamålsenliga och inkvisitoriska.

| 8. | Parlamentet anser att förfaranden för uppföljning av de nominerade kommissionsledamöternas svar under utfrågningarna skulle kunna bidra till att förbättra kontrollen och öka hela kommissionens ansvar. Parlamentet efterlyser därför en regelbunden översyn av de prioriteringar som de nominerade kommissionsledamöterna anfört efter inledningen av mandatet. |
| --- | --- |

8.

Parlamentet anser att förfaranden för uppföljning av de nominerade kommissionsledamöternas svar under utfrågningarna skulle kunna bidra till att förbättra kontrollen och öka hela kommissionens ansvar. Parlamentet efterlyser därför en regelbunden översyn av de prioriteringar som de nominerade kommissionsledamöterna anfört efter inledningen av mandatet.

| 9. | Europaparlamentet anser att följande riktlinjer bör tillämpas på samordnarnas utvärderingssammanträde efter utfrågningarna:






  — | Om samordnarna enhälligt godkänner kandidaten – skrivelse om godkännande. |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att följande riktlinjer bör tillämpas på samordnarnas utvärderingssammanträde efter utfrågningarna:

—

Om samordnarna enhälligt godkänner kandidaten – skrivelse om godkännande.

| — | Om samordnarna enhälligt underkänner kandidaten – skrivelse om underkännande. |
| --- | --- |

—

Om samordnarna enhälligt underkänner kandidaten – skrivelse om underkännande.

| — | Om en stor majoritet av samordnarna godkänner kandidaten – skrivelse om godkännande med stor majoritet (minoriteter kan begära att det framgår att deras grupp inte delar majoritetens uppfattning). |
| --- | --- |

—

Om en stor majoritet av samordnarna godkänner kandidaten – skrivelse om godkännande med stor majoritet (minoriteter kan begära att det framgår att deras grupp inte delar majoritetens uppfattning).

| — | Om kandidaten inte godkänns av en tydlig majoritet, eller om en majoritet underkänner kandidaten (dock inte enhälligt), och om samordnarna anser att det är nödvändigt:






  — | Först begärs mer information med hjälp av fler skriftliga frågor. |
| --- | --- | --- |

—

Om kandidaten inte godkänns av en tydlig majoritet, eller om en majoritet underkänner kandidaten (dock inte enhälligt), och om samordnarna anser att det är nödvändigt:

—

Först begärs mer information med hjälp av fler skriftliga frågor.

| — | Om detta inte är tillräckligt begärs ytterligare en utfrågning på 1,5 timmar, med godkännande av talmanskonferensen. |
| --- | --- |

—

Om detta inte är tillräckligt begärs ytterligare en utfrågning på 1,5 timmar, med godkännande av talmanskonferensen.

| — | Om det fortfarande saknas enighet eller överväldigande majoritet bland samordnarna – omröstning i utskottet. |
| --- | --- |

—

Om det fortfarande saknas enighet eller överväldigande majoritet bland samordnarna – omröstning i utskottet.

| — | En klar majoritet i detta sammanhang bör vara samordnare som tillsammans företräder minst två tredjedelar av utskottets ledamöter. |
| --- | --- |

—

En klar majoritet i detta sammanhang bör vara samordnare som tillsammans företräder minst två tredjedelar av utskottets ledamöter.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att 2014 års utfrågningar blev föremål för större medieintresse och intresse från allmänheten än tidigare utfrågningar, delvis tack vare framväxten av sociala medier. Parlamentet anser att de sociala mediernas inverkan och inflytande sannolikt kommer att öka i framtiden. Parlamentet anser att sociala medier och nätverk bör utnyttjas för att göra EU-medborgarna delaktiga i utfrågningarna på ett mer ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att 2014 års utfrågningar blev föremål för större medieintresse och intresse från allmänheten än tidigare utfrågningar, delvis tack vare framväxten av sociala medier. Parlamentet anser att de sociala mediernas inverkan och inflytande sannolikt kommer att öka i framtiden. Parlamentet anser att sociala medier och nätverk bör utnyttjas för att göra EU-medborgarna delaktiga i utfrågningarna på ett mer ändamålsenligt sätt.

| 11. | Europaparlamentet anser att






  — | en särskild del av parlamentets webbplats bör avsättas för offentliggörande av de nominerade kommissionsledamöternas meritförteckningar och svar på skriftliga frågor före de offentliga utfrågningarna, på alla officiella språk, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att

—

en särskild del av parlamentets webbplats bör avsättas för offentliggörande av de nominerade kommissionsledamöternas meritförteckningar och svar på skriftliga frågor före de offentliga utfrågningarna, på alla officiella språk,

| — | bedömningarna bör läggas ut på parlamentets webbplats inom 24 timmar, på en särskild och väl synlig plats, |
| --- | --- |

—

bedömningarna bör läggas ut på parlamentets webbplats inom 24 timmar, på en särskild och väl synlig plats,

| — | regeln bör ändras till 24 timmar efter bedömningen, eftersom vissa bedömningar slutförs först efter ytterligare förfaranden. |
| --- | --- |

—

regeln bör ändras till 24 timmar efter bedömningen, eftersom vissa bedömningar slutförs först efter ytterligare förfaranden.

| 12. | Europaparlamentet anser att övergripande frågor som berör sammansättningen och strukturen av och arbetsmetoderna för kommissionen som helhet, och som inte kan besvaras på ett tillfredsställande sätt av en enskild nominerad kommissionsledamot, ska ställas till kommissionens valda ordförande. Parlamentet anser att sådana frågor bör tas upp vid möten mellan den valda ordföranden och talmanskonferensen (ett möte innan utfrågningarna har påbörjats och ett efter att de har avslutats). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att övergripande frågor som berör sammansättningen och strukturen av och arbetsmetoderna för kommissionen som helhet, och som inte kan besvaras på ett tillfredsställande sätt av en enskild nominerad kommissionsledamot, ska ställas till kommissionens valda ordförande. Parlamentet anser att sådana frågor bör tas upp vid möten mellan den valda ordföranden och talmanskonferensen (ett möte innan utfrågningarna har påbörjats och ett efter att de har avslutats).

| 13. | Europaparlamentet anser att granskningen av kommissionsledamöternas intresseförklaringar även i fortsättningen bör göras av utskottet för rättsliga frågor. Parlamentet anser dock att kommissionsledamöternas intresseförklaringar är alltför begränsade till innehållet, och uppmanar kommissionen att snarast ändra sina regler för detta. Parlamentet anser därför att det är viktigt att utskottet för rättsliga frågor under de närmaste månaderna utfärdar riktlinjer i form av en rekommendation eller ett initiativbetänkande, i syfte att underlätta en reform av förfarandena för kommissionsledamöternas intresseförklaringar. Parlamentet anser att kommissionsledamöternas intresseförklaringar och förklaringar om ekonomiska intressen bör omfatta även familjemedlemmar som tillhör deras hushåll. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att granskningen av kommissionsledamöternas intresseförklaringar även i fortsättningen bör göras av utskottet för rättsliga frågor. Parlamentet anser dock att kommissionsledamöternas intresseförklaringar är alltför begränsade till innehållet, och uppmanar kommissionen att snarast ändra sina regler för detta. Parlamentet anser därför att det är viktigt att utskottet för rättsliga frågor under de närmaste månaderna utfärdar riktlinjer i form av en rekommendation eller ett initiativbetänkande, i syfte att underlätta en reform av förfarandena för kommissionsledamöternas intresseförklaringar. Parlamentet anser att kommissionsledamöternas intresseförklaringar och förklaringar om ekonomiska intressen bör omfatta även familjemedlemmar som tillhör deras hushåll.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 137.

(2)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 98.

(3)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 152.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/40

---

P8_TA(2015)0288

Mänskliga rättigheter och teknik i tredjeländer

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (2014/2232(INI))

(2017/C 316/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, särskilt artikel 19,

| — | med beaktande av Europeiska unionens strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (1),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014 (2),

| — | med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska sektorsvägledning, Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights, som kommissionen offentliggjorde i juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska sektorsvägledning, Implementing the UN Guiding Principles on Business and Human Rights, som kommissionen offentliggjorde i juni 2013,

| — | med beaktande av rapporten av den 15 december 2011 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) Freedom of Expression on the Internet
   (3) och rapporten av den 27 november 2014 – inom ramen för den fortlöpande redovisningen av verksamheten – från OSSE:s särskilda representant för mediefrihet till OSSE:s ständiga råd (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 15 december 2011 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) Freedom of Expression on the Internet
   (3) och rapporten av den 27 november 2014 – inom ramen för den fortlöpande redovisningen av verksamheten – från OSSE:s särskilda representant för mediefrihet till OSSE:s ständiga råd (4),

| — | med beaktande av rapporten av den 23 september 2014 från FN:s särskilda rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen (A/69/397) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 23 september 2014 från FN:s särskilda rapportör för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen (A/69/397) (5),

| — | med beaktande av rapporten av den 30 juni 2014 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter The right to privacy in the digital age
   (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 30 juni 2014 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter The right to privacy in the digital age
   (6),

| — | med beaktande av rapporten av den 17 april 2013 från FN:s särskilda rapportör om yttrandefrihet och åsiktsfrihet (A/HRC/23/40) beträffande konsekvenserna av staters kommunikationsövervakning för utövandet av den mänskliga rätten till integritet samt åsiktsfrihet och yttrandefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 17 april 2013 från FN:s särskilda rapportör om yttrandefrihet och åsiktsfrihet (A/HRC/23/40) beträffande konsekvenserna av staters kommunikationsövervakning för utövandet av den mänskliga rätten till integritet samt åsiktsfrihet och yttrandefrihet,

| — | med beaktande av rapporten av den 26 januari 2015 från Europarådets parlamentariska församlings utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter om massövervakning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 26 januari 2015 från Europarådets parlamentariska församlings utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter om massövervakning (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (8),

| — | med beaktande av rapporten av den 21 mars 2011 från FN:s generalsekreterares särskilda representant för frågor som rör mänskliga rättigheter och transnationella företag Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework
   (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 21 mars 2011 från FN:s generalsekreterares särskilda representant för frågor som rör mänskliga rättigheter och transnationella företag Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework
   (9),

| — | med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag (10) och årsrapporten för 2014 om OECD:s riktlinjer för multinationella företag (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag (10) och årsrapporten för 2014 om OECD:s riktlinjer för multinationella företag (11),

| — | med beaktande av årsrapporten för 2013 från Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2013 från Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) (12),

| — | med beaktande av meddelandet av den 12 februari 2014 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Internetpolitik och förvaltning av internet: Europas roll i utformningen av framtidens internetförvaltning
   (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 12 februari 2014 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Internetpolitik och förvaltning av internet: Europas roll i utformningen av framtidens internetförvaltning
   (13),

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 april 2014 från flerpartsmötet Netmundial (Netmundial Multistakeholder Statement)
   (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 april 2014 från flerpartsmötet Netmundial (Netmundial Multistakeholder Statement)
   (14),

| — | med beaktande av sammanfattningen från ordföranden för det nionde Forumet för förvaltning av internet i Istanbul den 2–5 september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sammanfattningen från ordföranden för det nionde Forumet för förvaltning av internet i Istanbul den 2–5 september 2014,

| — | med beaktande av Europeiska unionens restriktiva åtgärder, varav en del inbegriper embargon mot telekommunikationsutrustning, informations- och kommunikationsteknik (IKT) och övervakningsverktyg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens restriktiva åtgärder, varav en del inbegriper embargon mot telekommunikationsutrustning, informations- och kommunikationsteknik (IKT) och övervakningsverktyg,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 599/2014 av den 16 april 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 599/2014 av den 16 april 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (15),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 16 april 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om översynen av systemet för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 16 april 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om översynen av systemet för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (16),

| — | med beaktande av besluten från det nittonde plenarsammanträdet inom Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export av konventionella vapen och varor och teknik med dubbla användningsområden, som hölls i Wien den 3–4 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besluten från det nittonde plenarsammanträdet inom Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export av konventionella vapen och varor och teknik med dubbla användningsområden, som hölls i Wien den 3–4 december 2013,

| — | med beaktande av meddelandet av den 24 april 2014 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Översyn av systemet för exportkontroll: att trygga säkerhet och konkurrenskraft i en föränderlig värld
   (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 24 april 2014 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet Översyn av systemet för exportkontroll: att trygga säkerhet och konkurrenskraft i en föränderlig värld
   (17),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2014 om översynen av systemet för exportkontroll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2014 om översynen av systemet för exportkontroll,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (19),

| — | med beaktande av sina resolutioner om brådskande fall avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, i den mån digitala friheter tas upp i resolutionstexterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om brådskande fall avseende kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, i den mån digitala friheter tas upp i resolutionstexterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om förlängningen av mandatet för Forumet för förvaltning av internet (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om förlängningen av mandatet för Forumet för förvaltning av internet (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (22),

| — | med beaktande av det skriftliga uttalande som Edward Snowden översände till LIBE-utskottet i mars 2014 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga uttalande som Edward Snowden översände till LIBE-utskottet i mars 2014 (23),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till konventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och de pågående förhandlingarna om EU:s anslutning till konventionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0178/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0178/2015), och av följande skäl:

| A. | Den tekniska utvecklingen och tillgången till dagens öppna internet spelar en allt viktigare roll när det gäller att möjliggöra och säkerställa ett förverkligande av och full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna genom att på ett positivt sätt utvidga räckvidden för yttrandefriheten, tillgången till information, rätten till integritet och mötes- och föreningsfriheten runtom i världen. |
| --- | --- |

A.

Den tekniska utvecklingen och tillgången till dagens öppna internet spelar en allt viktigare roll när det gäller att möjliggöra och säkerställa ett förverkligande av och full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna genom att på ett positivt sätt utvidga räckvidden för yttrandefriheten, tillgången till information, rätten till integritet och mötes- och föreningsfriheten runtom i världen.

| B. | Tekniska system kan användas för att kränka de mänskliga rättigheterna genom censur, övervakning, obehörigt tillträde till enheter, störning, olovlig avlyssning och spårning av uppgifter och enskilda individer. |
| --- | --- |

B.

Tekniska system kan användas för att kränka de mänskliga rättigheterna genom censur, övervakning, obehörigt tillträde till enheter, störning, olovlig avlyssning och spårning av uppgifter och enskilda individer.

| C. | Detta görs av offentliga och privata aktörer, däribland regeringar och brottsbekämpande organ, och av kriminella organisationer och terroristnätverk i syfte att kränka de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

Detta görs av offentliga och privata aktörer, däribland regeringar och brottsbekämpande organ, och av kriminella organisationer och terroristnätverk i syfte att kränka de mänskliga rättigheterna.

| D. | De sammanhang som informations- och kommunikationsteknikerna utformas och används i avgör i hög grad den inverkan de kan få som verktyg för att främja – eller kränka – de mänskliga rättigheterna. Informationsteknik, särskilt programvara, har sällan enbart ett användningsområde utan vanligen två med tanke på möjligheterna att kränka mänskliga rättigheter, samtidigt som programvaran också är en form av yttrande. |
| --- | --- |

D.

De sammanhang som informations- och kommunikationsteknikerna utformas och används i avgör i hög grad den inverkan de kan få som verktyg för att främja – eller kränka – de mänskliga rättigheterna. Informationsteknik, särskilt programvara, har sällan enbart ett användningsområde utan vanligen två med tanke på möjligheterna att kränka mänskliga rättigheter, samtidigt som programvaran också är en form av yttrande.

| E. | IKT har varit ett centralt styrmedel för att hjälpa människor att organisera sociala rörelser och protester i olika länder, särskilt länder med auktoritära regimer. |
| --- | --- |

E.

IKT har varit ett centralt styrmedel för att hjälpa människor att organisera sociala rörelser och protester i olika länder, särskilt länder med auktoritära regimer.

| F. | Bedömningen av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna i tekniska sammanhang avgörs av hur starka de nationella och regionala rättsliga ramarna är när det gäller att reglera utnyttjandet av teknik och de politiska och rättsliga institutionernas förmåga att kontrollera detta. |
| --- | --- |

F.

Bedömningen av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna i tekniska sammanhang avgörs av hur starka de nationella och regionala rättsliga ramarna är när det gäller att reglera utnyttjandet av teknik och de politiska och rättsliga institutionernas förmåga att kontrollera detta.

| G. | I den digitala domänen spelar privata aktörer en allt större roll inom alla former av social verksamhet, men det finns ännu inte några skyddsåtgärder för att hindra dem från att införa alltför omfattande begränsningar av de grundläggande fri- och rättigheterna. Till följd av detta spelar privata aktörer en aktivare roll i att bedöma huruvida innehållet är lagligt och utveckla system för it-säkerhet och övervakning, vilket kan inverka negativt på mänskliga rättigheter överallt i världen. |
| --- | --- |

G.

I den digitala domänen spelar privata aktörer en allt större roll inom alla former av social verksamhet, men det finns ännu inte några skyddsåtgärder för att hindra dem från att införa alltför omfattande begränsningar av de grundläggande fri- och rättigheterna. Till följd av detta spelar privata aktörer en aktivare roll i att bedöma huruvida innehållet är lagligt och utveckla system för it-säkerhet och övervakning, vilket kan inverka negativt på mänskliga rättigheter överallt i världen.

| H. | Internet är att betrakta som en revolution i termer av möjligheterna till utbyte av uppgifter, information och kunskaper av alla de slag. |
| --- | --- |

H.

Internet är att betrakta som en revolution i termer av möjligheterna till utbyte av uppgifter, information och kunskaper av alla de slag.

| I. | Kryptering är en viktig metod som bidrar till säkerheten för kommunikationsmetoderna och de människor som använder dem. |
| --- | --- |

I.

Kryptering är en viktig metod som bidrar till säkerheten för kommunikationsmetoderna och de människor som använder dem.

| J. | Förvaltningen av internet har dragit nytta av en beslutsmodell med många berörda parter, och detta är en process som garanterar meningsfullt, inkluderande och ansvarigt deltagande för alla berörda parter, däribland regeringar, det civila samhället, tekniska och akademiska samfund, den privata sektorn samt användarna. |
| --- | --- |

J.

Förvaltningen av internet har dragit nytta av en beslutsmodell med många berörda parter, och detta är en process som garanterar meningsfullt, inkluderande och ansvarigt deltagande för alla berörda parter, däribland regeringar, det civila samhället, tekniska och akademiska samfund, den privata sektorn samt användarna.

| K. | Underrättelsetjänster har systematiskt undergrävt kryptografiska protokoll och produkter för att kunna uppsnappa kommunikation och information. Amerikanska National Security Agency (NSA) har insamlat ett ofantligt antal ”zero-day exploits”, dvs. brister i it-säkerheten som varken allmänheten eller produktens säljare ännu känner till. Sådan verksamhet undergräver de globala insatserna för att förbättra it-säkerheten. |
| --- | --- |

K.

Underrättelsetjänster har systematiskt undergrävt kryptografiska protokoll och produkter för att kunna uppsnappa kommunikation och information. Amerikanska National Security Agency (NSA) har insamlat ett ofantligt antal ”zero-day exploits”, dvs. brister i it-säkerheten som varken allmänheten eller produktens säljare ännu känner till. Sådan verksamhet undergräver de globala insatserna för att förbättra it-säkerheten.

| L. | EU-baserade underrättelsetjänster har bedrivit verksamhet som skadar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

L.

EU-baserade underrättelsetjänster har bedrivit verksamhet som skadar de mänskliga rättigheterna.

| M. | Med tanke på den mycket snabba tekniska utvecklingen är de rättsliga och demokratiska kontroll- och säkerhetsåtgärderna i hög grad underutvecklade. |
| --- | --- |

M.

Med tanke på den mycket snabba tekniska utvecklingen är de rättsliga och demokratiska kontroll- och säkerhetsåtgärderna i hög grad underutvecklade.

| N. | It-säkerhet och IKT-baserade åtgärder mot terrorism samt övervakning av internet kan få betydande negativa konsekvenser för medborgarnas mänskliga rättigheter och individuella friheter runtom i världen, även när EU-medborgare vistas eller reser utomlands, särskilt i fall där det saknas rättsliga grunder som bygger på principerna om nödvändighet, proportionalitet och demokratisk och rättslig kontroll. |
| --- | --- |

N.

It-säkerhet och IKT-baserade åtgärder mot terrorism samt övervakning av internet kan få betydande negativa konsekvenser för medborgarnas mänskliga rättigheter och individuella friheter runtom i världen, även när EU-medborgare vistas eller reser utomlands, särskilt i fall där det saknas rättsliga grunder som bygger på principerna om nödvändighet, proportionalitet och demokratisk och rättslig kontroll.

| O. | Internetfilter och kommunikationsövervakning undergräver människorättsförsvarares möjligheter att dra nytta av internet och överföra känslig information. De bryter också mot flera artiklar i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som garanterar varje människas rätt till integritet och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

O.

Internetfilter och kommunikationsövervakning undergräver människorättsförsvarares möjligheter att dra nytta av internet och överföra känslig information. De bryter också mot flera artiklar i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som garanterar varje människas rätt till integritet och yttrandefrihet.

| P. | Den digitala säkerheten och den digitala friheten är båda nödvändiga, och de kan inte ersätta varandra utan bör i stället stärka varandra. |
| --- | --- |

P.

Den digitala säkerheten och den digitala friheten är båda nödvändiga, och de kan inte ersätta varandra utan bör i stället stärka varandra.

| Q. | När det gäller digitala friheter kan Europeiska unionen föregå med gott exempel endast om dessa friheter garanteras i och av unionen själv. Därför är det mycket viktigt att EU:s uppgiftsskyddspaket antas. |
| --- | --- |

Q.

När det gäller digitala friheter kan Europeiska unionen föregå med gott exempel endast om dessa friheter garanteras i och av unionen själv. Därför är det mycket viktigt att EU:s uppgiftsskyddspaket antas.

| R. | Vittomfattande samhällsintressen står på spel, t.ex. skyddet av grundläggande rättigheter, och dessa bör inte utlämnas enbart åt den inre marknaden utan måste bli föremål för reglering. |
| --- | --- |

R.

Vittomfattande samhällsintressen står på spel, t.ex. skyddet av grundläggande rättigheter, och dessa bör inte utlämnas enbart åt den inre marknaden utan måste bli föremål för reglering.

| S. | Respekt för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen samt effektiv parlamentarisk kontroll över underrättelsetjänster som använder digital övervakningsteknik är viktiga delar av det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

S.

Respekt för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen samt effektiv parlamentarisk kontroll över underrättelsetjänster som använder digital övervakningsteknik är viktiga delar av det internationella samarbetet.

| T. | EU-baserade företag har en viktig andel på den globala IKT-marknaden, särskilt när det är fråga om export av teknik för övervakning, spårning, intrång och kontroll. |
| --- | --- |

T.

EU-baserade företag har en viktig andel på den globala IKT-marknaden, särskilt när det är fråga om export av teknik för övervakning, spårning, intrång och kontroll.

| U. | Införandet av exportkontroller bör inte vara till förfång för laglig forskning om it-säkerhet och utveckling av verktyg för it-säkerhet utan brottsligt uppsåt. |
| --- | --- |

U.

Införandet av exportkontroller bör inte vara till förfång för laglig forskning om it-säkerhet och utveckling av verktyg för it-säkerhet utan brottsligt uppsåt.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna är universella och måste försvaras överallt i världen, i alla sina uttrycksformer. Parlamentet betonar att övervakning av kommunikation i sig inkräktar på rätten till integritet och yttrandefrihet, om övervakningen inte sker inom en adekvat rättslig ram. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna är universella och måste försvaras överallt i världen, i alla sina uttrycksformer. Parlamentet betonar att övervakning av kommunikation i sig inkräktar på rätten till integritet och yttrandefrihet, om övervakningen inte sker inom en adekvat rättslig ram.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s yttre åtgärder är förenliga med den EU-interna politiken på IKT-området. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s yttre åtgärder är förenliga med den EU-interna politiken på IKT-området.

| 3. | Europaparlamentet anser att vissa EU-medlemsstaters aktiva medverkan i NSA:s massövervakning av människor och spionage mot politiska ledare, så som den beskrivits i Edward Snowdens avslöjanden, allvarligt har skadat trovärdigheten för EU:s människorättspolitik och undergrävt den globala tron på informations- och kommunikationsteknikens fördelar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att vissa EU-medlemsstaters aktiva medverkan i NSA:s massövervakning av människor och spionage mot politiska ledare, så som den beskrivits i Edward Snowdens avslöjanden, allvarligt har skadat trovärdigheten för EU:s människorättspolitik och undergrävt den globala tron på informations- och kommunikationsteknikens fördelar.

| 4. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och EU:s berörda byråer, medräknat Europol och Eurojust, om deras skyldigheter enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, internationell människorättslagstiftning och målen för EU:s utrikespolitik, vilka förbjuder dem att sprida underrättelseuppgifter som kan medföra människorättskränkningar i tredjeland och utnyttja uppgifter som erhållits till följd av en människorättskränkning utanför EU, t.ex. olaglig övervakning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och EU:s berörda byråer, medräknat Europol och Eurojust, om deras skyldigheter enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, internationell människorättslagstiftning och målen för EU:s utrikespolitik, vilka förbjuder dem att sprida underrättelseuppgifter som kan medföra människorättskränkningar i tredjeland och utnyttja uppgifter som erhållits till följd av en människorättskränkning utanför EU, t.ex. olaglig övervakning.

| 5. | Europaparlamentet betonar att konsekvenserna av olika tekniker för möjligheterna att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i tillämpliga fall bör integreras i alla EU:s politiska strategier och program för att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna och främja demokratin, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer samt fredlig konfliktlösning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att konsekvenserna av olika tekniker för möjligheterna att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i tillämpliga fall bör integreras i alla EU:s politiska strategier och program för att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna och främja demokratin, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer samt fredlig konfliktlösning.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser en aktiv utveckling och spridning av tekniker som bidrar till skyddet för de mänskliga rättigheterna och främjar människors digitala fri- och rättigheter samt säkerhet, och som samtidigt gynnar beprövade metoder och lämpliga rättsliga ramar och garanterar säkerheten och integriteten med avseende på personuppgifter. Parlamentet uppmanar framför allt EU och medlemsstaterna att främja global användning och utveckling av öppna standarder samt kostnadsfria programvaror och tekniska krypteringslösningar som bygger på öppen källkod. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser en aktiv utveckling och spridning av tekniker som bidrar till skyddet för de mänskliga rättigheterna och främjar människors digitala fri- och rättigheter samt säkerhet, och som samtidigt gynnar beprövade metoder och lämpliga rättsliga ramar och garanterar säkerheten och integriteten med avseende på personuppgifter. Parlamentet uppmanar framför allt EU och medlemsstaterna att främja global användning och utveckling av öppna standarder samt kostnadsfria programvaror och tekniska krypteringslösningar som bygger på öppen källkod.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att utöka sitt stöd till aktörer som arbetar för att stärka säkerhets- och integritetsskyddsstandarderna inom IKT-området på alla nivåer, inbegripet hårdvaru-, mjukvaru- och kommunikationsstandarder, och för en utveckling av hård- och mjukvara med inbyggda integritetsskydd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU att utöka sitt stöd till aktörer som arbetar för att stärka säkerhets- och integritetsskyddsstandarderna inom IKT-området på alla nivåer, inbegripet hårdvaru-, mjukvaru- och kommunikationsstandarder, och för en utveckling av hård- och mjukvara med inbyggda integritetsskydd.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser inrättande av en fond för mänskliga rättigheter och teknik inom ramen för det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser inrättande av en fond för mänskliga rättigheter och teknik inom ramen för det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar bestämt EU, och framför allt Europeiska utrikestjänsten, att använda kryptering i sin kommunikation med människorättsförsvarare för att undvika att utsätta dem för fara och skydda sin egen kommunikation med utomstående mot övervakning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar bestämt EU, och framför allt Europeiska utrikestjänsten, att använda kryptering i sin kommunikation med människorättsförsvarare för att undvika att utsätta dem för fara och skydda sin egen kommunikation med utomstående mot övervakning.

| 10. | Europarlamentet uppmanar EU att gå in för kostnadsfri programvara med öppen källkod och uppmuntra andra aktörer att göra samma sak, eftersom den typen av programvara medför bättre säkerhet och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europarlamentet uppmanar EU att gå in för kostnadsfri programvara med öppen källkod och uppmuntra andra aktörer att göra samma sak, eftersom den typen av programvara medför bättre säkerhet och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 11. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att utveckla IKT i konfliktområden för att främja fredsskapande verksamhet med syftet att möjliggöra säker kommunikation mellan parter som deltar i fredlig konfliktlösning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av att utveckla IKT i konfliktområden för att främja fredsskapande verksamhet med syftet att möjliggöra säker kommunikation mellan parter som deltar i fredlig konfliktlösning.

| 12. | Europaparlamentet vill att det införs villkor, måttstockar och rapporteringsförfaranden för att säkerställa att EU:s finansiella och tekniska stöd till utvecklingen av ny teknik i tredjeländer inte utnyttjas på ett sätt som inkräktar på mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet vill att det införs villkor, måttstockar och rapporteringsförfaranden för att säkerställa att EU:s finansiella och tekniska stöd till utvecklingen av ny teknik i tredjeländer inte utnyttjas på ett sätt som inkräktar på mänskliga rättigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att aktivt samarbeta med regeringar i tredjeländer och, genom att tillämpa EU:s befintliga stödmekanismer och politiska instrument, i ytterligare utsträckning stödja, utbilda och ge inflytande åt människorättsförsvarare, aktivister inom det civila samhället och oberoende journalister som på ett säkert sätt använder IKT i sitt arbete samt att främja de tillhörande grundläggande – integritetsrelaterade – rättigheterna, såsom obegränsad tillgång till information på internet, rätten till integritet och uppgiftsskydd, yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, pressfrihet och friheten att offentliggöra innehåll online. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att aktivt samarbeta med regeringar i tredjeländer och, genom att tillämpa EU:s befintliga stödmekanismer och politiska instrument, i ytterligare utsträckning stödja, utbilda och ge inflytande åt människorättsförsvarare, aktivister inom det civila samhället och oberoende journalister som på ett säkert sätt använder IKT i sitt arbete samt att främja de tillhörande grundläggande – integritetsrelaterade – rättigheterna, såsom obegränsad tillgång till information på internet, rätten till integritet och uppgiftsskydd, yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet, pressfrihet och friheten att offentliggöra innehåll online.

| 14. | Europaparlamentet uppmärksammar den svåra situationen för visselblåsare och deras sympatisörer, bland annat journalister, efter det att de avslöjat missbruk av övervakningsmetoder i tredjeländer. Parlamentet anser att sådana personer bör betraktas som människorättsförsvarare och att de som sådana förtjänar unionens skydd i enlighet med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna om att de ingående bör utreda möjligheten att bevilja visselblåsare internationellt skydd mot åtal. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmärksammar den svåra situationen för visselblåsare och deras sympatisörer, bland annat journalister, efter det att de avslöjat missbruk av övervakningsmetoder i tredjeländer. Parlamentet anser att sådana personer bör betraktas som människorättsförsvarare och att de som sådana förtjänar unionens skydd i enlighet med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna om att de ingående bör utreda möjligheten att bevilja visselblåsare internationellt skydd mot åtal.

| 15. | Europarparlamentet beklagar att säkerhetsåtgärder, däribland åtgärder mot terrorism, allt oftare utnyttjas som en förevändning för att kränka rätten till integritet och slå ner på människorättsförsvarares, journalisters och politiska aktivisters lagliga verksamhet. Parlamentet ger på nytt uttryck för sin starka övertygelse att nationell säkerhet aldrig kan motivera urskillningslösa och hemliga övervakningsprogram eller massövervakningsprogram, och insisterar på att sådana åtgärder genomförs i strikt överensstämmelse med rättsstatsprincipen och människorättsnormer, inbegripet rätten till integritet och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

15.

Europarparlamentet beklagar att säkerhetsåtgärder, däribland åtgärder mot terrorism, allt oftare utnyttjas som en förevändning för att kränka rätten till integritet och slå ner på människorättsförsvarares, journalisters och politiska aktivisters lagliga verksamhet. Parlamentet ger på nytt uttryck för sin starka övertygelse att nationell säkerhet aldrig kan motivera urskillningslösa och hemliga övervakningsprogram eller massövervakningsprogram, och insisterar på att sådana åtgärder genomförs i strikt överensstämmelse med rättsstatsprincipen och människorättsnormer, inbegripet rätten till integritet och uppgiftsskydd.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att främja demokratisk kontroll av säkerhets- och underrättelsetjänsterna i sin politiska dialog med tredjeländer och i sina program för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att stödja det civila samhällets organisationer och lagstiftande organ i tredjeländer med syftet att stärka granskningen av de nationella säkerhetstjänsterna samt deras öppenhet och ansvarsskyldighet. För detta efterlyser parlamentet särskilda åtaganden som inlemmas i EU:s framtida handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokratisering. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att främja demokratisk kontroll av säkerhets- och underrättelsetjänsterna i sin politiska dialog med tredjeländer och i sina program för utvecklingssamarbete. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att stödja det civila samhällets organisationer och lagstiftande organ i tredjeländer med syftet att stärka granskningen av de nationella säkerhetstjänsterna samt deras öppenhet och ansvarsskyldighet. För detta efterlyser parlamentet särskilda åtaganden som inlemmas i EU:s framtida handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokratisering.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet och kommissionen att främja de digitala friheterna och den obegränsade tillgången till internet i alla typer av kontakter med tredjeländer, t.ex. inom ramen för anslutningsförhandlingar, förhandlingar om handel, människorättsdialoger och diplomatiska förbindelser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet och kommissionen att främja de digitala friheterna och den obegränsade tillgången till internet i alla typer av kontakter med tredjeländer, t.ex. inom ramen för anslutningsförhandlingar, förhandlingar om handel, människorättsdialoger och diplomatiska förbindelser.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att internet har blivit ett offentligt rum och ett öppet forum, för vilket ett fritt informationsflöde och tillgång till informations- och kommunikationsteknik är något helt oundgängligt. Därför betonar parlamentet att de digitala friheterna och frihandeln måste främjas och samtidigt skyddas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller att internet har blivit ett offentligt rum och ett öppet forum, för vilket ett fritt informationsflöde och tillgång till informations- och kommunikationsteknik är något helt oundgängligt. Därför betonar parlamentet att de digitala friheterna och frihandeln måste främjas och samtidigt skyddas.

| 19. | Europaparlamentet anser att en klausul bör införas i alla avtal med tredjeländer med en uttrycklig hänvisning till kravet att främja, garantera och respektera de digitala friheterna, nätneutraliteten, den ocensurerade och obegränsade tillgången till internet, rätten till integritet och rätten till uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att en klausul bör införas i alla avtal med tredjeländer med en uttrycklig hänvisning till kravet att främja, garantera och respektera de digitala friheterna, nätneutraliteten, den ocensurerade och obegränsade tillgången till internet, rätten till integritet och rätten till uppgiftsskydd.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att motarbeta kriminaliseringen av människorättsförsvarares utnyttjande av verktyg för kryptering, kringgående av censur och integritet, genom att vägra begränsa krypteringen inom EU och genom att invända mot tredjelandsregeringar som tillämpar sådana åtalsgrunder mot människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att motarbeta kriminaliseringen av människorättsförsvarares utnyttjande av verktyg för kryptering, kringgående av censur och integritet, genom att vägra begränsa krypteringen inom EU och genom att invända mot tredjelandsregeringar som tillämpar sådana åtalsgrunder mot människorättsförsvarare.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att motarbeta kriminaliseringen av verktyg för kryptering, censurbekämpning och integritet genom att vägra begränsa krypteringen inom EU och genom att invända mot tredjelandsregeringar som kriminaliserar sådana verktyg. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att motarbeta kriminaliseringen av verktyg för kryptering, censurbekämpning och integritet genom att vägra begränsa krypteringen inom EU och genom att invända mot tredjelandsregeringar som kriminaliserar sådana verktyg.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det, för att EU:s utvecklings- och människorättspolitik ska bli effektiv, krävs att IKT integreras och att de digitala klyftorna minskar, genom att man tillhandahåller grundläggande teknisk infrastruktur och underlättar tillgången till kunskap och information för att främja digital kompetens, och genom att man främjar användning av öppna standarder i dokument och i lämpliga fall tillämpning av kostnadsfria programvaror med öppen källkod, för att säkerställa öppenhet och insyn (särskilt för offentliga institutioner) – dock inbegripet skyddsgarantier för uppgiftsskyddet på det digitala området överallt i världen – samt en bättre förståelse av de potentiella riskerna och fördelarna med IKT. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att det, för att EU:s utvecklings- och människorättspolitik ska bli effektiv, krävs att IKT integreras och att de digitala klyftorna minskar, genom att man tillhandahåller grundläggande teknisk infrastruktur och underlättar tillgången till kunskap och information för att främja digital kompetens, och genom att man främjar användning av öppna standarder i dokument och i lämpliga fall tillämpning av kostnadsfria programvaror med öppen källkod, för att säkerställa öppenhet och insyn (särskilt för offentliga institutioner) – dock inbegripet skyddsgarantier för uppgiftsskyddet på det digitala området överallt i världen – samt en bättre förståelse av de potentiella riskerna och fördelarna med IKT.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja undanröjandet av digitala hinder för människor med funktionsnedsättning. Det är extremt viktigt att EU:s politik för utveckling och främjande av de mänskliga rättigheterna i världen bidrar till att minska den digitala klyftan för människor med funktionsnedsättning, samt att tillhandahålla en bredare ram i fråga om rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till kunskap, digital delaktighet och integrering i nya ekonomiska och sociala möjligheter som internet ger upphov till. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja undanröjandet av digitala hinder för människor med funktionsnedsättning. Det är extremt viktigt att EU:s politik för utveckling och främjande av de mänskliga rättigheterna i världen bidrar till att minska den digitala klyftan för människor med funktionsnedsättning, samt att tillhandahålla en bredare ram i fråga om rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till kunskap, digital delaktighet och integrering i nya ekonomiska och sociala möjligheter som internet ger upphov till.

| 24. | Europaparlamentet understryker att laglig digital insamling och spridning av bevis på människorättskränkningar kan bidra till att straffrihet och terrorism bekämpas globalt. Sådant material bör i vederbörligen motiverade fall vara tillåtligt enligt internationell (straffrättslig) lagstiftning som bevis i rättegångar i enlighet med internationella, regionala och konstitutionella skyddsmekanismer. Parlamentet rekommenderar att man inför internationella straffrättsliga mekanismer som möjliggör förfaranden för att äkthetskontrollera och samla in sådana uppgifter för användning av dem som bevis i rättegångar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att laglig digital insamling och spridning av bevis på människorättskränkningar kan bidra till att straffrihet och terrorism bekämpas globalt. Sådant material bör i vederbörligen motiverade fall vara tillåtligt enligt internationell (straffrättslig) lagstiftning som bevis i rättegångar i enlighet med internationella, regionala och konstitutionella skyddsmekanismer. Parlamentet rekommenderar att man inför internationella straffrättsliga mekanismer som möjliggör förfaranden för att äkthetskontrollera och samla in sådana uppgifter för användning av dem som bevis i rättegångar.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att vissa IKT-baserade tekniker och tjänster som härrör från EU säljs och kan användas av enskilda individer, företag och myndigheter i tredjeländer specifikt för att kränka mänskliga rättigheter genom censur, massövervakning, störning, olovlig avlyssning, kontroll samt spårning av medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät och internet. Det är oroande att vissa EU-baserade företag kan tänkas tillhandahålla tekniker och tjänster som möjliggör sådana människorättskränkningar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att vissa IKT-baserade tekniker och tjänster som härrör från EU säljs och kan användas av enskilda individer, företag och myndigheter i tredjeländer specifikt för att kränka mänskliga rättigheter genom censur, massövervakning, störning, olovlig avlyssning, kontroll samt spårning av medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät och internet. Det är oroande att vissa EU-baserade företag kan tänkas tillhandahålla tekniker och tjänster som möjliggör sådana människorättskränkningar.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att hot mot säkerheten i Europeiska unionen och dess medlemsstater och mot tredjeländer ofta kommer från enskilda personer eller små grupper som använder digitala kommunikationsnät för att planera och genomföra attacker, och att de verktyg och den taktik som krävs för att eliminera sådana hot ständigt måste ses över och uppdateras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att hot mot säkerheten i Europeiska unionen och dess medlemsstater och mot tredjeländer ofta kommer från enskilda personer eller små grupper som använder digitala kommunikationsnät för att planera och genomföra attacker, och att de verktyg och den taktik som krävs för att eliminera sådana hot ständigt måste ses över och uppdateras.

| 27. | Europaparlamentet anser att massövervakning som inte är motiverad på grund av förhöjda risker för terrorism är en åtgärd som strider mot nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna och därmed utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att massövervakning som inte är motiverad på grund av förhöjda risker för terrorism är en åtgärd som strider mot nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna och därmed utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna.

| 28. | Europarparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att främja fullständig demokratisk kontroll av underrättelsetjänsternas verksamhet i tredjeländer, säkerställa att tjänsterna agerar i fullständig överensstämmelse med rättsstatsprincipen och utkräva ansvar av de tjänster och individer som gör sig skyldiga till olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

28.

Europarparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att främja fullständig demokratisk kontroll av underrättelsetjänsternas verksamhet i tredjeländer, säkerställa att tjänsterna agerar i fullständig överensstämmelse med rättsstatsprincipen och utkräva ansvar av de tjänster och individer som gör sig skyldiga till olaglig verksamhet.

| 29. | Mot bakgrund av det ökade samarbetet och informationsutbytet mellan medlemsstater och tredjeländer, bland annat genom utnyttjande av digital övervakning, uppmuntrar Europaparlamentet medlemsstaterna att säkerställa demokratisk kontroll av de berörda tjänsterna och deras verksamhet genom lämplig intern, verkställande, rättslig och oberoende parlamentarisk tillsyn. |
| --- | --- |

29.

Mot bakgrund av det ökade samarbetet och informationsutbytet mellan medlemsstater och tredjeländer, bland annat genom utnyttjande av digital övervakning, uppmuntrar Europaparlamentet medlemsstaterna att säkerställa demokratisk kontroll av de berörda tjänsterna och deras verksamhet genom lämplig intern, verkställande, rättslig och oberoende parlamentarisk tillsyn.

| 30. | Europaparlamentet betonar att principerna om företagens sociala ansvar och inbyggda människorättsskydd, som utgör tekniska lösningar och uppfinningar för att skydda de mänskliga rättigheterna, bör integreras i EU:s lagstiftning så att man ser till att internetleverantörer, mjukvaruutvecklare, hårdvarutillverkare, sociala nätverk och motsvarande medier samt mobiltelefonileverantörer och andra aktörer respekterar slutanvändarnas mänskliga rättigheter globalt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att principerna om företagens sociala ansvar och inbyggda människorättsskydd, som utgör tekniska lösningar och uppfinningar för att skydda de mänskliga rättigheterna, bör integreras i EU:s lagstiftning så att man ser till att internetleverantörer, mjukvaruutvecklare, hårdvarutillverkare, sociala nätverk och motsvarande medier samt mobiltelefonileverantörer och andra aktörer respekterar slutanvändarnas mänskliga rättigheter globalt.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att säkerställa större öppenhet i förbindelserna mellan mobiltelefoni- eller internetleverantörer och regeringar, och att efterlysa större öppenhet i sina förbindelser med tredjeländer genom att kräva att leverantörerna varje år offentliggör detaljerade öppenhetsrapporter, inklusive rapporter om åtgärder som myndigheterna begärt samt finansiella kopplingar mellan offentliga myndigheter och leverantörer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att säkerställa större öppenhet i förbindelserna mellan mobiltelefoni- eller internetleverantörer och regeringar, och att efterlysa större öppenhet i sina förbindelser med tredjeländer genom att kräva att leverantörerna varje år offentliggör detaljerade öppenhetsrapporter, inklusive rapporter om åtgärder som myndigheterna begärt samt finansiella kopplingar mellan offentliga myndigheter och leverantörer.

| 32. | Europaparlamentet påminner näringslivsaktörerna om deras ansvar för att de mänskliga rättigheterna respekteras i hela deras globala verksamhet, oavsett var deras användare befinner sig och oberoende av om värdstaten fullgör sina egna skyldigheter på människorättsområdet eller inte. Parlamentet uppmanar IKT-företag, särskilt dem som är baserade i EU, att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, bland annat genom att införa politiska strategier för tillbörlig aktsamhet och riskhanteringsgarantier samt vidta effektiva motåtgärder när deras verksamhet har förorsakat eller varit en bidragande orsak till negativa människorättskonsekvenser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner näringslivsaktörerna om deras ansvar för att de mänskliga rättigheterna respekteras i hela deras globala verksamhet, oavsett var deras användare befinner sig och oberoende av om värdstaten fullgör sina egna skyldigheter på människorättsområdet eller inte. Parlamentet uppmanar IKT-företag, särskilt dem som är baserade i EU, att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, bland annat genom att införa politiska strategier för tillbörlig aktsamhet och riskhanteringsgarantier samt vidta effektiva motåtgärder när deras verksamhet har förorsakat eller varit en bidragande orsak till negativa människorättskonsekvenser.

| 33. | Europaparlamentet framhåller behovet att på ett effektivare sätt genomföra och övervaka EU:s förordningar och restriktiva åtgärder med anknytning till IKT, däribland användningen av s.k. catch-all-mekanismer (dvs. övergripande mekanismer), så att man ser till att samtliga parter, inbegripet medlemsstaterna, handlar i enlighet med gällande lagstiftning och omfattas av enhetliga villkor. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller behovet att på ett effektivare sätt genomföra och övervaka EU:s förordningar och restriktiva åtgärder med anknytning till IKT, däribland användningen av s.k. catch-all-mekanismer (dvs. övergripande mekanismer), så att man ser till att samtliga parter, inbegripet medlemsstaterna, handlar i enlighet med gällande lagstiftning och omfattas av enhetliga villkor.

| 34. | Europarparlamentet betonar att respekten för de grundläggande rättigheterna är en avgörande del av en framgångsrik terrorismbekämpningspolitik, inbegripet användningen av digital övervakningsteknik. |
| --- | --- |

34.

Europarparlamentet betonar att respekten för de grundläggande rättigheterna är en avgörande del av en framgångsrik terrorismbekämpningspolitik, inbegripet användningen av digital övervakningsteknik.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar Wassenaar-arrangemangets beslut från december 2013 om exportkontroller när det gäller verktyg för övervakning, brottsbekämpning och informationsinsamling samt system för nätverksövervakning. Parlamentet påminner om att EU:s system för – dvs. dess förordning om – dubbla användningsområden fortfarande är mycket ofullständigt när det gäller effektiv och systematisk kontroll av exporten av skadlig IKT till icke-demokratiska länder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar Wassenaar-arrangemangets beslut från december 2013 om exportkontroller när det gäller verktyg för övervakning, brottsbekämpning och informationsinsamling samt system för nätverksövervakning. Parlamentet påminner om att EU:s system för – dvs. dess förordning om – dubbla användningsområden fortfarande är mycket ofullständigt när det gäller effektiv och systematisk kontroll av exporten av skadlig IKT till icke-demokratiska länder.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i samband med den kommande översynen och uppdateringen av det politiska systemet för dubbla användningsområden skyndsamt lägga fram ett förslag om en smart och ändamålsenlig strategi för att begränsa och reglera kommersiell export av tjänster som gäller införande och användning av s.k. tekniker med dubbla användningsområden och ta itu med potentiellt skadlig export av IKT-produkter och motsvarande tjänster till tredjeländer, i enlighet med det gemensamma uttalandet från april 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa effektiva skyddsåtgärder för att förhindra alla eventuella negativa effekter av dessa exportkontroller på forskningen, inbegripet vetenskaplig forskning och it-säkerhetsrelaterad forskning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i samband med den kommande översynen och uppdateringen av det politiska systemet för dubbla användningsområden skyndsamt lägga fram ett förslag om en smart och ändamålsenlig strategi för att begränsa och reglera kommersiell export av tjänster som gäller införande och användning av s.k. tekniker med dubbla användningsområden och ta itu med potentiellt skadlig export av IKT-produkter och motsvarande tjänster till tredjeländer, i enlighet med det gemensamma uttalandet från april 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa effektiva skyddsåtgärder för att förhindra alla eventuella negativa effekter av dessa exportkontroller på forskningen, inbegripet vetenskaplig forskning och it-säkerhetsrelaterad forskning.

| 37. | Europaparlamentet betonar att kommissionen utan dröjsmål bör kunna ge företag som tvekar om huruvida de ska ansöka om exportlicens korrekt och aktuell information om lagligheten i eller eventuellt skadliga effekter av eventuella handelsuppgörelser. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att kommissionen utan dröjsmål bör kunna ge företag som tvekar om huruvida de ska ansöka om exportlicens korrekt och aktuell information om lagligheten i eller eventuellt skadliga effekter av eventuella handelsuppgörelser.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en granskning av hur EU:s standarder på IKT-området skulle kunna användas för att förhindra en eventuell skadlig inverkan av export av sådana tekniker eller andra tjänster till tredjeländer där begrepp som ”laglig avlyssning” inte kan anses motsvara begreppen i Europeiska unionen, eller t.ex. där situationen för de mänskliga rättigheterna är bristfällig eller rättsstatsprincipen inte upprätthålls. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en granskning av hur EU:s standarder på IKT-området skulle kunna användas för att förhindra en eventuell skadlig inverkan av export av sådana tekniker eller andra tjänster till tredjeländer där begrepp som ”laglig avlyssning” inte kan anses motsvara begreppen i Europeiska unionen, eller t.ex. där situationen för de mänskliga rättigheterna är bristfällig eller rättsstatsprincipen inte upprätthålls.

| 39. | Europaparlamentet bekräftar att EU:s normer, särskilt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, bör ha företräde när man bedömer incidenter där teknik med dubbla användningsområden utnyttjas på ett sätt som kan kringskära de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet bekräftar att EU:s normer, särskilt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, bör ha företräde när man bedömer incidenter där teknik med dubbla användningsområden utnyttjas på ett sätt som kan kringskära de mänskliga rättigheterna.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser en utveckling av strategier för reglering av kommersiellt utnyttjande av oupptäckta sårbarheter i it-säkerheten (”zero-day exploits”) för att förhindra att de i strid med de mänskliga rättigheterna används vid it-angrepp eller för att uppnå obehörigt tillträde till olika enheter, utan att sådan reglering får en betydande inverkan på akademisk och annan forskning om säkerhetsaspekter i ärligt uppsåt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet efterlyser en utveckling av strategier för reglering av kommersiellt utnyttjande av oupptäckta sårbarheter i it-säkerheten (”zero-day exploits”) för att förhindra att de i strid med de mänskliga rättigheterna används vid it-angrepp eller för att uppnå obehörigt tillträde till olika enheter, utan att sådan reglering får en betydande inverkan på akademisk och annan forskning om säkerhetsaspekter i ärligt uppsåt.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att vissa europeiska företag, och även internationella företag med verksamhet i EU vilka bedriver handel med tekniker med dubbla användningsområden som kan få negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna, aktivt samarbetar med regimer som kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet beklagar att vissa europeiska företag, och även internationella företag med verksamhet i EU vilka bedriver handel med tekniker med dubbla användningsområden som kan få negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna, aktivt samarbetar med regimer som kränker de mänskliga rättigheterna.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att offentligt utesluta företag som bedriver sådan verksamhet från unionens upphandlingar och från att ta del av forsknings- och utvecklingsfinansiering och alla andra former av finansiellt stöd. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att offentligt utesluta företag som bedriver sådan verksamhet från unionens upphandlingar och från att ta del av forsknings- och utvecklingsfinansiering och alla andra former av finansiellt stöd.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma människorättsaspekter i förfarandena för offentlig upphandling av teknisk utrustning, särskilt i länder med opålitlig praxis på detta område. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma människorättsaspekter i förfarandena för offentlig upphandling av teknisk utrustning, särskilt i länder med opålitlig praxis på detta område.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att aktivt försvara dagens öppna internet, förfaranden för flerpartsbeslut, nätneutraliteten, de digitala friheterna och dataskyddsgarantier i tredjeländer via relevanta internetförvaltningsforum. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att aktivt försvara dagens öppna internet, förfaranden för flerpartsbeslut, nätneutraliteten, de digitala friheterna och dataskyddsgarantier i tredjeländer via relevanta internetförvaltningsforum.

| 45. | Europaparlamentet fördömer att krypteringsprotokoll och motsvarande produkter försvagas och undergrävs, särskilt av underrättelsetjänster som vill uppsnappa krypterad kommunikation. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet fördömer att krypteringsprotokoll och motsvarande produkter försvagas och undergrävs, särskilt av underrättelsetjänster som vill uppsnappa krypterad kommunikation.

| 46. | Europaparlamentet varnar för en privatisering av brottsbekämpningen via internetföretag och internetleverantörer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet varnar för en privatisering av brottsbekämpningen via internetföretag och internetleverantörer.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser ett klargörande av de normer och standarder som privata aktörer tillämpar för att utveckla sina system. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser ett klargörande av de normer och standarder som privata aktörer tillämpar för att utveckla sina system.

| 48. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av att göra en bedömning av det sammanhang inom vilket teknikerna används för att man till fullo ska kunna förstå deras konsekvenser för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av att göra en bedömning av det sammanhang inom vilket teknikerna används för att man till fullo ska kunna förstå deras konsekvenser för de mänskliga rättigheterna.

| 49. | Europaparlamentet vill uttryckligen att man främjar verktyg som gör det möjligt att använda internet anonymt och/eller under pseudonym, och bestrider den ensidiga uppfattningen att sådana verktyg enbart underlättar brottslig verksamhet i stället för att ge människorättsaktivisterna ökat inflytande både utanför och inom EU. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet vill uttryckligen att man främjar verktyg som gör det möjligt att använda internet anonymt och/eller under pseudonym, och bestrider den ensidiga uppfattningen att sådana verktyg enbart underlättar brottslig verksamhet i stället för att ge människorättsaktivisterna ökat inflytande både utanför och inom EU.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utveckla smarta och ändamålsenliga strategier för att reglera export av tekniker med dubbla användningsområden och ta itu med potentiellt skadlig export av IKT-produkter och motsvarande tjänster på internationell nivå samt inom multilaterala exportkontrollsystem och andra internationella organ. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utveckla smarta och ändamålsenliga strategier för att reglera export av tekniker med dubbla användningsområden och ta itu med potentiellt skadlig export av IKT-produkter och motsvarande tjänster på internationell nivå samt inom multilaterala exportkontrollsystem och andra internationella organ.

| 51. | Europaparlamentet understryker att eventuella ändringar av regelverket som syftar till att öka exportkontrollernas effektivitet gentemot immateriell tekniköverföring inte får hämma den lagliga forskningen eller tillgången till och utbytet av information, samt att potentiella åtgärder, t.ex. utnyttjande av unionens generella exporttillstånd för forskning om dubbla användningsområden, inte bör ha en dämpande effekt på vare sig enskilda personer eller små och medelstora företag. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att eventuella ändringar av regelverket som syftar till att öka exportkontrollernas effektivitet gentemot immateriell tekniköverföring inte får hämma den lagliga forskningen eller tillgången till och utbytet av information, samt att potentiella åtgärder, t.ex. utnyttjande av unionens generella exporttillstånd för forskning om dubbla användningsområden, inte bör ha en dämpande effekt på vare sig enskilda personer eller små och medelstora företag.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nuvarande och framtida strategier för exportkontroll inte begränsar verksamheten för forskare som bedriver laglig forskning om säkerhetsaspekter, och att exportkontrollerna tillämpas i ärligt uppsåt enbart på tydligt definierad teknik som är avsedd för massövervakning, censur, störning, olovlig avlyssning, övervakning och spårning av medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nuvarande och framtida strategier för exportkontroll inte begränsar verksamheten för forskare som bedriver laglig forskning om säkerhetsaspekter, och att exportkontrollerna tillämpas i ärligt uppsåt enbart på tydligt definierad teknik som är avsedd för massövervakning, censur, störning, olovlig avlyssning, övervakning och spårning av medborgare och deras verksamhet på (mobil)telefonnät.

| 53. | Europaparlamentet påminner om att trådlös meshbaserad ad hoc-teknik erbjuder omfattande möjligheter att tillhandahålla reservnät i områden där internet inte är tillgängligt eller är blockerat, och kan bidra till att främja de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner om att trådlös meshbaserad ad hoc-teknik erbjuder omfattande möjligheter att tillhandahålla reservnät i områden där internet inte är tillgängligt eller är blockerat, och kan bidra till att främja de mänskliga rättigheterna.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse en oberoende expertgrupp som kan bedöma människorättskonsekvenserna av EU:s nuvarande IKT-standarder, med syftet att rekommendera justeringar som utökar skyddet av de mänskliga rättigheterna, särskilt i samband med export av system. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse en oberoende expertgrupp som kan bedöma människorättskonsekvenserna av EU:s nuvarande IKT-standarder, med syftet att rekommendera justeringar som utökar skyddet av de mänskliga rättigheterna, särskilt i samband med export av system.

| 55. | Europaparlamentet framhåller att den tekniska utvecklingen utgör en utmaning för rättssystem vilken innebär att dessa måste anpassa sig till nya omständigheter. Parlamentet betonar betydelsen av att lagstiftarna i högre grad uppmärksammar aspekter som hänför sig till den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet framhåller att den tekniska utvecklingen utgör en utmaning för rättssystem vilken innebär att dessa måste anpassa sig till nya omständigheter. Parlamentet betonar betydelsen av att lagstiftarna i högre grad uppmärksammar aspekter som hänför sig till den digitala ekonomin.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera det civila samhället och oberoende experter – medräknat forskare som bedriver forskning kring säkerhetsaspekter – på IKT-området i tredjeländer för att trygga den uppdaterade expertis som krävs för att framtidssäkra politiken. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera det civila samhället och oberoende experter – medräknat forskare som bedriver forskning kring säkerhetsaspekter – på IKT-området i tredjeländer för att trygga den uppdaterade expertis som krävs för att framtidssäkra politiken.

| 57. | Europaparlamentet understryker vikten av att undvika oavsiktliga konsekvenser, såsom inskränkningar i eller dämpande effekter på vetenskaplig och annan forskning och utveckling i ärligt uppsåt, utbytet av och tillgången till information och utvecklingen av kunskap om säkerhetsaspekter eller exporten av relevanta tekniker för att förvärva erforderliga digitala färdigheter och främja de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker vikten av att undvika oavsiktliga konsekvenser, såsom inskränkningar i eller dämpande effekter på vetenskaplig och annan forskning och utveckling i ärligt uppsåt, utbytet av och tillgången till information och utvecklingen av kunskap om säkerhetsaspekter eller exporten av relevanta tekniker för att förvärva erforderliga digitala färdigheter och främja de mänskliga rättigheterna.

| 58. | Europaparlamentet anser att samarbetet mellan regeringar och privata aktörer runtom i världen i den digitala domänen – även inom ramen för Forumet för förvaltning av internet – kräver tydliga kontroller och motvikter och att det inte får leda till att den demokratiska och rättsliga kontrollen undergrävs. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att samarbetet mellan regeringar och privata aktörer runtom i världen i den digitala domänen – även inom ramen för Forumet för förvaltning av internet – kräver tydliga kontroller och motvikter och att det inte får leda till att den demokratiska och rättsliga kontrollen undergrävs.

| 59. | Europaparlamentet konstaterar att en frivillig modell inte är tillräcklig och att det krävs bindande bestämmelser för att förmå företag att beakta situationen för de mänskliga rättigheterna i länderna i fråga innan de säljer sina produkter till dem samt göra en bedömning av konsekvenserna av sin teknik för människorättsförsvarare och regimkritiker. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet konstaterar att en frivillig modell inte är tillräcklig och att det krävs bindande bestämmelser för att förmå företag att beakta situationen för de mänskliga rättigheterna i länderna i fråga innan de säljer sina produkter till dem samt göra en bedömning av konsekvenserna av sin teknik för människorättsförsvarare och regimkritiker.

| 60. | Europaparlamentet anser att export av mycket känsliga produkter måste kontrolleras innan produkterna i fråga lämnar EU och att det krävs påföljder i fall av överträdelser. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att export av mycket känsliga produkter måste kontrolleras innan produkterna i fråga lämnar EU och att det krävs påföljder i fall av överträdelser.

| 61. | Europaparlamentet anser att var och en måste ha en rätt till kryptering och att man måste säkerställa de förutsättningar som krävs för att kryptering ska kunna åstadkommas. Kontrollerna bör vara en fråga för slutanvändarna, som behöver besitta de färdigheter som krävs för att sådana kontroller ska kunna utföras på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att var och en måste ha en rätt till kryptering och att man måste säkerställa de förutsättningar som krävs för att kryptering ska kunna åstadkommas. Kontrollerna bör vara en fråga för slutanvändarna, som behöver besitta de färdigheter som krävs för att sådana kontroller ska kunna utföras på ett ändamålsenligt sätt.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser ett införande av ”end to end”-krypteringsstandarder som en självklarhet för alla kommunikationstjänster, så att man gör det svårare för regeringar, underrättelsetjänster och övervakningsorgan att läsa innehåll. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet efterlyser ett införande av ”end to end”-krypteringsstandarder som en självklarhet för alla kommunikationstjänster, så att man gör det svårare för regeringar, underrättelsetjänster och övervakningsorgan att läsa innehåll.

| 63. | Europaparlamentet betonar det särskilda ansvar som staters underrättelsetjänster har när det gäller att skapa förtroende, och anser att man bör sätta stopp för all massövervakning. Man måste ta itu med och sätta stopp för inhemska och främmande underrättelsetjänsters övervakning av europeiska medborgare. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar det särskilda ansvar som staters underrättelsetjänster har när det gäller att skapa förtroende, och anser att man bör sätta stopp för all massövervakning. Man måste ta itu med och sätta stopp för inhemska och främmande underrättelsetjänsters övervakning av europeiska medborgare.

| 64. | Europaparlamentet motsätter sig försäljning och distribution av europeiska övervakningstekniker och censurverktyg till auktoritära regimer där rättsstatsprincipen inte tillämpas. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet motsätter sig försäljning och distribution av europeiska övervakningstekniker och censurverktyg till auktoritära regimer där rättsstatsprincipen inte tillämpas.

| 65. | Europaparlamentet efterlyser en utvidgning av räckvidden för det internationella skyddet för visselblåsare samt uppmuntrar medlemsstaterna att lägga fram lagar för att skydda visselblåsare. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet efterlyser en utvidgning av räckvidden för det internationella skyddet för visselblåsare samt uppmuntrar medlemsstaterna att lägga fram lagar för att skydda visselblåsare.

| 66. | Europaparlamentet begär att ett FN-sändebud för digitala friheter och dataskydd utses, och efterlyser en utvidgning av ansvarsområdet för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter så att det också kommer att omfatta teknik ur ett människorättsperspektiv. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet begär att ett FN-sändebud för digitala friheter och dataskydd utses, och efterlyser en utvidgning av ansvarsområdet för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter så att det också kommer att omfatta teknik ur ett människorättsperspektiv.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder som garanterar att aktivisters, journalisters och medborgares integritet skyddas överallt i världen och att dessa har möjlighet att nätverka via internet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder som garanterar att aktivisters, journalisters och medborgares integritet skyddas överallt i världen och att dessa har möjlighet att nätverka via internet.

| 68. | Europaparlamentet framhåller rätten till tillgång till internet som en mänsklig rättighet och efterlyser åtgärder för undanröjande av de digitala klyftorna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet framhåller rätten till tillgång till internet som en mänsklig rättighet och efterlyser åtgärder för undanröjande av de digitala klyftorna.

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/delegations/un_geneva/press_corner/focus/events/2012/20120625_en.html

(2)  http://eeas.europa.eu/delegations/documents/eu_human_rights_guidelines_on_freedom_of_ expression_online_and_offline_en.pdf

(3)  http://www.osce.org/fom/80723?download=true

(4)  http://www.osce.org/fom/127656?download=true

(5)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/545/19/PDF/N1454519.pdf?OpenElement

(6)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session27/Documents/A-HRC-27-37_en.doc

(7)  http://website-pace.net/documents/19838/1085720/20150126-MassSurveillance-EN.pdf/df5aae25-6cfe-450a-92a6-e903af10b7a2

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0230

(9)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf?v=1392752313000/_/jcr:system/jcr:versionstorage/12/52/13/125213a0-e4bc-4a15-bb96-9930bb8fb6a1/1.3/jcr:frozennode

(10)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf

(11)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/2014091e.pdf?expires=1423160236&id=id&accname=ocid194994&checksum=D1FC664FBCEA28FC856AE63932715B3C

(12)  https://www.icann.org/en/system/files/files/annual-report-2013-en.pdf

(13)  COM(2014)0072.

(14)  http://netmundial.br/wp-content/uploads/2014/04/NETmundial-Multistakeholder-Document.pdf

(15)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 79.

(16)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 82.

(17)  COM(2014)0244.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2013)0274.

(20)  Antagna texter, P8_TA(2015)0079.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2015)0033.

(22)  Antagna texter, P8_TA(2015)0076.

(23)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/ 201403/20140307ATT80674/20140307ATT80674EN.pdf

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/51

---

P8_TA(2015)0289

Skydd av EU:s ekonomiska intressen: På väg mot resultatbaserade kontroller av den gemensamma jordbrukspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen: På väg mot resultatbaserade kontroller av den gemensamma jordbrukspolitiken (2014/2234(INI))

(2017/C 316/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 1/2012 över vissa förslag till förordningar om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 1/2012 över vissa förslag till förordningar om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för samordnad granskning (single audit), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för samordnad granskning (single audit),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2013 Lägesbedömning av modellen för samordnad granskning (”single audit”) och kommissionens användning av de nationella revisionsmyndigheternas arbete inom sammanhållningsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2013 Lägesbedömning av modellen för samordnad granskning (”single audit”) och kommissionens användning av de nationella revisionsmyndigheternas arbete inom sammanhållningsområdet,

| — | med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten för 2013 från kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten för 2013 från kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0240/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0240/2015), och av följande skäl:

| A. | Under den gemensamma jordbrukspolitikens två reformomgångar har bestämmelserna blivit alltmer olikartade och komplexa. |
| --- | --- |

A.

Under den gemensamma jordbrukspolitikens två reformomgångar har bestämmelserna blivit alltmer olikartade och komplexa.

| B. | Mer komplexa regler leder till fler fel på fältet. |
| --- | --- |

B.

Mer komplexa regler leder till fler fel på fältet.

| C. | Den gemensamma jordbrukspolitikens mål måste uppfyllas samtidigt som ömsesidig förståelse och förtroende mellan alla EU-institutioner och nationella och regionala myndigheter måste tryggas för att den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna genomföras effektivt. |
| --- | --- |

C.

Den gemensamma jordbrukspolitikens mål måste uppfyllas samtidigt som ömsesidig förståelse och förtroende mellan alla EU-institutioner och nationella och regionala myndigheter måste tryggas för att den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna genomföras effektivt.

| D. | En mer effektiv och ändamålsenlig reform av den gemensamma jordbrukspolitiken kräver förenkling och mindre byråkrati för att målen för denna politik ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

D.

En mer effektiv och ändamålsenlig reform av den gemensamma jordbrukspolitiken kräver förenkling och mindre byråkrati för att målen för denna politik ska kunna uppnås.

| E. | Kostnaderna för kontroller och rådgivning till aktörer och jordbrukare uppskattas för närvarande till 4 miljarder euro per år på medlemsstatsnivå, och kommer sannolikt att stiga, vilket också kan komma att gälla felprocenterna, i samband med genomförandet av den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt med tanke på miljöanpassningsåtgärderna (”greening”). |
| --- | --- |

E.

Kostnaderna för kontroller och rådgivning till aktörer och jordbrukare uppskattas för närvarande till 4 miljarder euro per år på medlemsstatsnivå, och kommer sannolikt att stiga, vilket också kan komma att gälla felprocenterna, i samband med genomförandet av den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt med tanke på miljöanpassningsåtgärderna (”greening”).

| F. | Reformen 2013 har orsakat stora ändringar i de uppgifter som jordbrukarna åläggs att lämna in tillsammans med sina ansökningar och för att motivera anspråk, med nya krav som riskerar att ge upphov till en högre felprocent under den inledande inlärnings- och anpassningsfasen. |
| --- | --- |

F.

Reformen 2013 har orsakat stora ändringar i de uppgifter som jordbrukarna åläggs att lämna in tillsammans med sina ansökningar och för att motivera anspråk, med nya krav som riskerar att ge upphov till en högre felprocent under den inledande inlärnings- och anpassningsfasen.

| G. | Det är viktigt att aktörerna inte belastas med ett oproportionerligt antal inspektioner. |
| --- | --- |

G.

Det är viktigt att aktörerna inte belastas med ett oproportionerligt antal inspektioner.

| H. | Den gemensamma jordbrukspolitikens mål måste uppfyllas samtidigt som ömsesidig förståelse och förtroende mellan alla EU-institutioner, nationella och regionala myndigheter måste tryggas för att den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna genomföras effektivt. |
| --- | --- |

H.

Den gemensamma jordbrukspolitikens mål måste uppfyllas samtidigt som ömsesidig förståelse och förtroende mellan alla EU-institutioner, nationella och regionala myndigheter måste tryggas för att den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna genomföras effektivt.

| I. | Jordbrukarna uppmuntras att tillhandahålla tjänster bland annat med anknytning till landskap, biologisk mångfald i jordbrukslandskapet och klimatstabilitet, trots att dessa inte har något marknadsvärde. |
| --- | --- |

I.

Jordbrukarna uppmuntras att tillhandahålla tjänster bland annat med anknytning till landskap, biologisk mångfald i jordbrukslandskapet och klimatstabilitet, trots att dessa inte har något marknadsvärde.

| J. | Kostnaderna för kontroller och rådgivning till aktörer och jordbrukare kan för närvarande uppskattas till 4 miljarder euro på medlemsstatsnivå. Det är nödvändigt att minimera kostnaderna för kontroller och den byråkratiska börda som de orsakar. |
| --- | --- |

J.

Kostnaderna för kontroller och rådgivning till aktörer och jordbrukare kan för närvarande uppskattas till 4 miljarder euro på medlemsstatsnivå. Det är nödvändigt att minimera kostnaderna för kontroller och den byråkratiska börda som de orsakar.

| K. | Resultatbaserade kontroller kan bli en värdefull metod, och de administrativa myndigheterna måste samtidigt säkra stabilitet och anta en möjliggörande strategi så att ett förtroende kan byggas upp med de slutliga stödmottagarna. Man får emellertid inte glömma att ett universalsystem inte kan införas för de många olika typerna av jordbruksföretag av varierande storlek inom EU. |
| --- | --- |

K.

Resultatbaserade kontroller kan bli en värdefull metod, och de administrativa myndigheterna måste samtidigt säkra stabilitet och anta en möjliggörande strategi så att ett förtroende kan byggas upp med de slutliga stödmottagarna. Man får emellertid inte glömma att ett universalsystem inte kan införas för de många olika typerna av jordbruksföretag av varierande storlek inom EU.

| L. | Syftet med de miljöanpassningsåtgärder som infördes genom den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är att förbättra hållbarheten inom jordbruket med hjälp av olika instrument såsom






  — | förenklade och mer målinriktade tvärvillkor, |
| --- | --- | --- |

L.

Syftet med de miljöanpassningsåtgärder som infördes genom den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är att förbättra hållbarheten inom jordbruket med hjälp av olika instrument såsom

—

förenklade och mer målinriktade tvärvillkor,

| — | miljöanpassat direktstöd och frivilliga åtgärder som gagnar miljön och kampen mot klimatförändringar inom ramen för landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

—

miljöanpassat direktstöd och frivilliga åtgärder som gagnar miljön och kampen mot klimatförändringar inom ramen för landsbygdsutvecklingen.

| M. | Kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling (1), ansåg det nödvändigt att utfärda 51 reservationer för vissa utbetalande organ. |
| --- | --- |

M.

Kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling (1), ansåg det nödvändigt att utfärda 51 reservationer för vissa utbetalande organ.

| 1. | Europaparlamentet ställer sig bakom revisionsrättens åsikt att ”bestämmelserna för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken [för perioden 2014–2020] fortfarande [är] komplexa” (2). Parlamentet påminner emellertid om att den gemensamma jordbrukspolitikens komplexitet är en följd av mångfalden inom det europeiska jordbruket, och att förenklingen inte får leda till en avveckling av de instrument som antagits. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ställer sig bakom revisionsrättens åsikt att ”bestämmelserna för utgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken [för perioden 2014–2020] fortfarande [är] komplexa” (2). Parlamentet påminner emellertid om att den gemensamma jordbrukspolitikens komplexitet är en följd av mångfalden inom det europeiska jordbruket, och att förenklingen inte får leda till en avveckling av de instrument som antagits.

| 2. | Europaparlamentet kräver mindre byråkrati inom den gemensamma jordbrukspolitiken så att felprocenten kan minska, och begär att instrument inrättas som gör det möjligt att göra åtskillnad mellan fel och bedrägeri. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver mindre byråkrati inom den gemensamma jordbrukspolitiken så att felprocenten kan minska, och begär att instrument inrättas som gör det möjligt att göra åtskillnad mellan fel och bedrägeri.

| 3. | Europaparlamentet begär att man i samband med bedömning av kontrollresultaten och eventuella beslut om påföljder gör en åtskillnad mellan oavsiktliga försummelser och fall av bedrägeri, eftersom försummelser i regel inte åsamkar skattebetalarna ekonomisk skada. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att man i samband med bedömning av kontrollresultaten och eventuella beslut om påföljder gör en åtskillnad mellan oavsiktliga försummelser och fall av bedrägeri, eftersom försummelser i regel inte åsamkar skattebetalarna ekonomisk skada.

| 4. | Europaparlamentet kräver en mindre byråkratisk gemensam jordbrukspolitik som klart och tydligt kan genomföras och förstås, så att felprocenten kan minska, och begär att instrument inrättas som gör det möjligt att göra åtskillnad mellan fel och bedrägeri, samtidigt som man ser till att jordbrukarna fortfarande har möjlighet att tillhandahålla den nödvändiga livsmedelsproduktion som utgör kärnan i politiken. Parlamentet anser att fortsatta åtgärder för att hantera komplexiteten i och strömlinjeforma den gemensamma jordbrukspolitiken är en avgörande faktor för att locka nya aktörer till jordbruket och för att hålla dem kvar och bevara deras kompetens och därmed trygga en livskraftig jordbrukssektor i framtiden. Parlamentet förväntar sig i detta sammanhang robusta åtgärder från programmet för bättre lagstiftning. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att förlänga tidsfristen för ansökningar om direktstöd med en månad och anser att detta är ett steg framåt mot en minskning av felprocenten inom den gemenamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver en mindre byråkratisk gemensam jordbrukspolitik som klart och tydligt kan genomföras och förstås, så att felprocenten kan minska, och begär att instrument inrättas som gör det möjligt att göra åtskillnad mellan fel och bedrägeri, samtidigt som man ser till att jordbrukarna fortfarande har möjlighet att tillhandahålla den nödvändiga livsmedelsproduktion som utgör kärnan i politiken. Parlamentet anser att fortsatta åtgärder för att hantera komplexiteten i och strömlinjeforma den gemensamma jordbrukspolitiken är en avgörande faktor för att locka nya aktörer till jordbruket och för att hålla dem kvar och bevara deras kompetens och därmed trygga en livskraftig jordbrukssektor i framtiden. Parlamentet förväntar sig i detta sammanhang robusta åtgärder från programmet för bättre lagstiftning. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att förlänga tidsfristen för ansökningar om direktstöd med en månad och anser att detta är ett steg framåt mot en minskning av felprocenten inom den gemenamma jordbrukspolitiken.

| 5. | Europaparlamentet begär att tydligare vägledning ska ges till både nationella myndigheter och jordbrukare så att felprocenten kan minskas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att tydligare vägledning ska ges till både nationella myndigheter och jordbrukare så att felprocenten kan minskas.

| 6. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken genom en omedelbar genomgång av åtgärder som kan genomföras snabbt, då detta skulle gynna jordbrukarna, de utbetalande organen, EU-institutionerna och skattebetalarna. Parlamentet begär också att man i samband med halvtidsöversynen lägger fram förslag till ändringar av de grundläggande rättsakterna så att dessa kan beaktas i reformen inför nästa finansieringsperiod. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken genom en omedelbar genomgång av åtgärder som kan genomföras snabbt, då detta skulle gynna jordbrukarna, de utbetalande organen, EU-institutionerna och skattebetalarna. Parlamentet begär också att man i samband med halvtidsöversynen lägger fram förslag till ändringar av de grundläggande rättsakterna så att dessa kan beaktas i reformen inför nästa finansieringsperiod.

| 7. | Europaparlamentet befarar att den mest sannolika felprocent som revisionsrätten har fastställt kommer att öka på området för den gemensamma jordbrukspolitikens direktstöd under perioden 2014–2020, i synnerhet på grund av att nästa ram för tvärvillkoren ännu inte motsvaras av en minskning av denna politiks onödiga komplexitet, varken för förvaltningsmyndigheterna eller för stödmottagarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet befarar att den mest sannolika felprocent som revisionsrätten har fastställt kommer att öka på området för den gemensamma jordbrukspolitikens direktstöd under perioden 2014–2020, i synnerhet på grund av att nästa ram för tvärvillkoren ännu inte motsvaras av en minskning av denna politiks onödiga komplexitet, varken för förvaltningsmyndigheterna eller för stödmottagarna.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet och revisionsrätten ofta har betonat att det är nödvändigt att hitta rätt balans mellan minskad administrativ börda och en effektiv ekonomisk kontroll. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet och revisionsrätten ofta har betonat att det är nödvändigt att hitta rätt balans mellan minskad administrativ börda och en effektiv ekonomisk kontroll.

| 9. | Europaparlamentet noterar att kostnaderna för kontrollerna av den gemensamma jordbrukspolitiken redan uppgår till 4 miljarder euro per år och att de avser 50 miljoner transaktioner med en budget för jordbrukspolitiken på ungefär 58 miljarder euro. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att kostnaderna för kontrollerna av den gemensamma jordbrukspolitiken redan uppgår till 4 miljarder euro per år och att de avser 50 miljoner transaktioner med en budget för jordbrukspolitiken på ungefär 58 miljarder euro.

| 10. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen prioriterar nya insatser för att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, och att den i första hand föreslår att förenkla ett antal delegerade akter och genomförandeakter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen prioriterar nya insatser för att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, och att den i första hand föreslår att förenkla ett antal delegerade akter och genomförandeakter.

| 11. | Europaparlamentet förespråkar bättre kvalitet och ökad konsekvens snarare än en ökning av det antal kontroller inom jordbruket som utförs av medlemsstaterna, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förespråkar bättre kvalitet och ökad konsekvens snarare än en ökning av det antal kontroller inom jordbruket som utförs av medlemsstaterna, kommissionen och revisionsrätten.

| 12. | Europaparlamentet betonar dessutom att kontrollerna garanterar att anslagen från EU:s budget som öronmärkts för finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken används på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar dessutom att kontrollerna garanterar att anslagen från EU:s budget som öronmärkts för finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken används på ett korrekt sätt.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att syftet med den samordnade revisionen är att införa en enda granskningskedja från den slutliga stödmottagaren till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att syftet med den samordnade revisionen är att införa en enda granskningskedja från den slutliga stödmottagaren till EU-institutionerna.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att den samordnade revisionen ännu inte är effektiv och att de kontrollsystem som medlemsstaterna inrättat inte fungerar fullt ut. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras ansvar för att genomföra den första kontrollnivån och samtidigt minimera bördan för jordbrukarna, och om de möjligheterna som finns att bevilja en viss flexibilitet i samband med utförandet av kontrollerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att den samordnade revisionen ännu inte är effektiv och att de kontrollsystem som medlemsstaterna inrättat inte fungerar fullt ut. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras ansvar för att genomföra den första kontrollnivån och samtidigt minimera bördan för jordbrukarna, och om de möjligheterna som finns att bevilja en viss flexibilitet i samband med utförandet av kontrollerna.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finna möjligheter att optimera och kombinera kontrollerna i förbindelse med den gemensamma jordbrukspolitiken, så att de utvalda stödmottagarna när detta är möjligt endast skulle underställs en kontrollomgång om året. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finna möjligheter att optimera och kombinera kontrollerna i förbindelse med den gemensamma jordbrukspolitiken, så att de utvalda stödmottagarna när detta är möjligt endast skulle underställs en kontrollomgång om året.

| 16. | Europaparlamentet betonar att i enlighet med revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2013 skulle






  a) | det mest sannolika felet för direktstöd ha varit 1,1 % lägre och därmed relativt nära väsentlighetströskeln på 2 %, om de nationella myndigheterna hade använt den information de hade tillgång till för att förebygga, upptäcka och korrigera dessa fel åtminstone delvis (3), |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att i enlighet med revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2013 skulle

a)

det mest sannolika felet för direktstöd ha varit 1,1 % lägre och därmed relativt nära väsentlighetströskeln på 2 %, om de nationella myndigheterna hade använt den information de hade tillgång till för att förebygga, upptäcka och korrigera dessa fel åtminstone delvis (3),

| b) | den mest sannolika felprocenten ha minskats till 2 % inom landsbygdsutvecklingen om de nationella myndigheterna hade använt all tillgänglig information för att förebygga, upptäcka och korrigera fel (4). |
| --- | --- |

b)

den mest sannolika felprocenten ha minskats till 2 % inom landsbygdsutvecklingen om de nationella myndigheterna hade använt all tillgänglig information för att förebygga, upptäcka och korrigera fel (4).

| 17. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen var tvungen att uppjustera den felprocent som meddelats av 42 av 68 utbetalande organ, med en procentsats för kvarstående felprocent på över 2 %, trots att så gott som alla utbetalande organ för direktstöd var ackrediterade och certifierade av certifieringsmyndigheterna, och trots att 79 av de 82 revisionsförklaringarna från de utbetalande organen under 2013 fick ett uttalande utan reservation från certifieringsorganen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen var tvungen att uppjustera den felprocent som meddelats av 42 av 68 utbetalande organ, med en procentsats för kvarstående felprocent på över 2 %, trots att så gott som alla utbetalande organ för direktstöd var ackrediterade och certifierade av certifieringsmyndigheterna, och trots att 79 av de 82 revisionsförklaringarna från de utbetalande organen under 2013 fick ett uttalande utan reservation från certifieringsorganen.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att det nya uppdrag som de attesterande organen fått genom förordningarna (EU, Euratom) nr 966/2012 och (EU) nr 1306/2013 kommer att förbättra tillförlitligheten hos de uppgifter som medlemsstaterna lämnar om sin förvaltning av EU:s jordbruksmedel. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att det nya uppdrag som de attesterande organen fått genom förordningarna (EU, Euratom) nr 966/2012 och (EU) nr 1306/2013 kommer att förbättra tillförlitligheten hos de uppgifter som medlemsstaterna lämnar om sin förvaltning av EU:s jordbruksmedel.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissonen att ändra riktlinjerna för attesterande organ i syfte att mer noggrant kontrollera sammanställningen av statistiska rapporter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissonen att ändra riktlinjerna för attesterande organ i syfte att mer noggrant kontrollera sammanställningen av statistiska rapporter.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta förslag i syfte att införa påföljder för falsk eller felaktig rapportering från utbetalande organ, inbegripet de tre områdena inspektionsstatistik, uttalanden från de utbetalande organen och arbetet som utförs av certifieringsorganen. Parlamentet ber att kommissionen ska få befogenhet att dra tillbaka de utbetalande organens ackrediteringar när gravt oriktiga uppgifter lämnas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta förslag i syfte att införa påföljder för falsk eller felaktig rapportering från utbetalande organ, inbegripet de tre områdena inspektionsstatistik, uttalanden från de utbetalande organen och arbetet som utförs av certifieringsorganen. Parlamentet ber att kommissionen ska få befogenhet att dra tillbaka de utbetalande organens ackrediteringar när gravt oriktiga uppgifter lämnas.

| 21. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen omedelbart till fullo utnyttjar processen att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt med avseende på de tungrodda och komplicerade bestämmelserna om tvärvillkor och miljöanpassning, som i slutändan påverkar jordbrukarna i hela Europa.. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen omedelbart till fullo utnyttjar processen att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt med avseende på de tungrodda och komplicerade bestämmelserna om tvärvillkor och miljöanpassning, som i slutändan påverkar jordbrukarna i hela Europa..

| 22. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken genom en omedelbar genomgång av åtgärder som kan genomföras snabbt, då detta skulle gynna jordbrukarna, de utbetalande organen, EU-institutionerna och skattebetalarna. Parlamentet kräver också att förslag till ändringar av de grundläggande rättakterna ska läggas fram. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till en förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken, och då ta hänsyn till feedback från jordbrukssektorns aktörer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken genom en omedelbar genomgång av åtgärder som kan genomföras snabbt, då detta skulle gynna jordbrukarna, de utbetalande organen, EU-institutionerna och skattebetalarna. Parlamentet kräver också att förslag till ändringar av de grundläggande rättakterna ska läggas fram. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till en förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken, och då ta hänsyn till feedback från jordbrukssektorns aktörer.

| 23. | Europaparlamentet förespråkar en förbättring och ett mer strikt genomförande av den årliga revisionen genom samordning av den kontrollverksamhet som utförs av de olika institutionerna, och begär att den administrativa bördan som revisionerna orsakar ska minskas, så att jordbrukarna inte enligt någon förordning behöver besökas flera gånger vid olika tidpunkter av de ansvariga myndigheterna eller utsättas för överdrivna eller flerfaldiga kontroller av kommissionen och revisionsrätten under samma år, vilket skulle lindra bördan för jordbrukarna genom att antalet kontroller skulle minska. Parlamentet begär en sammanslagning av de revisionsuppgifter och kontroller som de attesterande organen och andra medlemsstatsorgan utför. Parlamentet konstaterar att de råd som både nationella myndigheter och kommissionen ger via riktlinjer till jordbrukarna för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken ofta motsägs av de bedömningskriterier som revisionsrätten använder, vilket ger upphov till böter som är både oproportionerliga och oväntade. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet förespråkar en förbättring och ett mer strikt genomförande av den årliga revisionen genom samordning av den kontrollverksamhet som utförs av de olika institutionerna, och begär att den administrativa bördan som revisionerna orsakar ska minskas, så att jordbrukarna inte enligt någon förordning behöver besökas flera gånger vid olika tidpunkter av de ansvariga myndigheterna eller utsättas för överdrivna eller flerfaldiga kontroller av kommissionen och revisionsrätten under samma år, vilket skulle lindra bördan för jordbrukarna genom att antalet kontroller skulle minska. Parlamentet begär en sammanslagning av de revisionsuppgifter och kontroller som de attesterande organen och andra medlemsstatsorgan utför. Parlamentet konstaterar att de råd som både nationella myndigheter och kommissionen ger via riktlinjer till jordbrukarna för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken ofta motsägs av de bedömningskriterier som revisionsrätten använder, vilket ger upphov till böter som är både oproportionerliga och oväntade.

| 24. | Europaparlamentet förespråkar ett integrerat tillvägagångssätt för kontrollerna, genom att alla kontrollförpliktelser för ett jordbruk när detta är möjligt utförs vid samma tidpunkt, så att antalet besök på plats hålls på en låg nivå och de finansiella och tidsmässiga resurser som krävs för detta hos förvaltningarna och jordbrukarna därmed kan minskas och kontrollprocessen rationaliseras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet förespråkar ett integrerat tillvägagångssätt för kontrollerna, genom att alla kontrollförpliktelser för ett jordbruk när detta är möjligt utförs vid samma tidpunkt, så att antalet besök på plats hålls på en låg nivå och de finansiella och tidsmässiga resurser som krävs för detta hos förvaltningarna och jordbrukarna därmed kan minskas och kontrollprocessen rationaliseras.

| 25. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att risken för oavsiktliga fel på grund av komplicerade bestämmelser i slutändan drabbar stödmottagaren. Parlamentet begär en rimlig, proportionerlig och effektiv sanktionspolitik för att ge stöd till detta tillvägagångssätt, som till exempel skulle undvika dubbla sanktioner för samma fel enligt både betalningssystemet och tvärvillkoren. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att risken för oavsiktliga fel på grund av komplicerade bestämmelser i slutändan drabbar stödmottagaren. Parlamentet begär en rimlig, proportionerlig och effektiv sanktionspolitik för att ge stöd till detta tillvägagångssätt, som till exempel skulle undvika dubbla sanktioner för samma fel enligt både betalningssystemet och tvärvillkoren.

| 26. | Europaparlamentet anser att man i syfte att trygga ett smidigt projektgenomförande inte bör avbryta stödutbetalningar när mindre fel och/eller räknefel konstaterats. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att man i syfte att trygga ett smidigt projektgenomförande inte bör avbryta stödutbetalningar när mindre fel och/eller räknefel konstaterats.

| 27. | Europaparlamentet begär att kommissionen, medlemsstaterna och revisionsrätten vidareutvecklar riskbaserade revisionsstrategier som tar hänsyn till alla relevanta uppgifter, bland annat ett fastställande i förväg av de medlemsstater som står för de bästa/värsta prestationerna inom varje politikområde. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att kommissionen, medlemsstaterna och revisionsrätten vidareutvecklar riskbaserade revisionsstrategier som tar hänsyn till alla relevanta uppgifter, bland annat ett fastställande i förväg av de medlemsstater som står för de bästa/värsta prestationerna inom varje politikområde.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kriterier bör utvecklas för att fastställa vilka medlemsstater som står för de bästa/värsta prestationerna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att kriterier bör utvecklas för att fastställa vilka medlemsstater som står för de bästa/värsta prestationerna.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att ett stort antal medlemsstater kan anses tillhöra de ”sämst presterande” när det gäller förvaltningen av EU-medel, beroende på vilket politikområde det handlar om. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att ett stort antal medlemsstater kan anses tillhöra de ”sämst presterande” när det gäller förvaltningen av EU-medel, beroende på vilket politikområde det handlar om.

| 30. | Europaparlamentet insisterar på att definitionen av prestation i förbindelse med kontroller bör baseras på en checklista och främst avse kvaliteten på medlemsstaternas kontroller och administrativa system, det vill säga de förvaltande och attesterande myndigheternas effektivitet, konsekvens och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet insisterar på att definitionen av prestation i förbindelse med kontroller bör baseras på en checklista och främst avse kvaliteten på medlemsstaternas kontroller och administrativa system, det vill säga de förvaltande och attesterande myndigheternas effektivitet, konsekvens och tillförlitlighet.

| 31. | Europaparlamentet anser att de medlemsstater som har klarat sig bäst inom varje politikområde bör belönas med färre EU-kontroller. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att de medlemsstater som har klarat sig bäst inom varje politikområde bör belönas med färre EU-kontroller.

| 32. | Europaparlamentet anser att utveckling och förvaltning av resultatbaserade kontroller under inga omständigheter bör bli en källa till ökad osäkerhet när det gäller en tryggad livsmedelsförsörjning för EU. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att utveckling och förvaltning av resultatbaserade kontroller under inga omständigheter bör bli en källa till ökad osäkerhet när det gäller en tryggad livsmedelsförsörjning för EU.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som klarat sig bäst att dela sina erfarenheter med de medlemsstater som klarat sig sämst. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som klarat sig bäst att dela sina erfarenheter med de medlemsstater som klarat sig sämst.

| 34. | Europaparlamentet kräver att kommissionen uppmuntrar till utbyte av bästa praxis för att säkra så smidiga kontroller som möjligt och minsta möjliga olägenheter för jordbrukarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet kräver att kommissionen uppmuntrar till utbyte av bästa praxis för att säkra så smidiga kontroller som möjligt och minsta möjliga olägenheter för jordbrukarna.

| 35. | Europaparlamentet noterar att i enlighet med artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken ska ”medlemsstaterna säkerställa ett minsta antal kontroller på plats som krävs för effektiv riskhantering” och ”öka det minsta antalet när det är nödvändigt”, samt att ”medlemsstaterna får minska det lägsta antalet om förvaltnings- och kontrollsystem fungerar väl och när felfrekvenserna är godtagbara”. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att i enlighet med artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken ska ”medlemsstaterna säkerställa ett minsta antal kontroller på plats som krävs för effektiv riskhantering” och ”öka det minsta antalet när det är nödvändigt”, samt att ”medlemsstaterna får minska det lägsta antalet om förvaltnings- och kontrollsystem fungerar väl och när felfrekvenserna är godtagbara”.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare precisera vad som avses med godtagbar felfrekvens i artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013, och inleda en dialog med parlamentet och revisionsrätten i detta avseende. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare precisera vad som avses med godtagbar felfrekvens i artikel 59.5 i förordning (EU) nr 1306/2013, och inleda en dialog med parlamentet och revisionsrätten i detta avseende.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla ytterligare e-förvaltningsinitiativ i syfte att på medellång till lång sikt minska felprocenten genom att förhindra att misstag begås i ansökningsfasen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att respektera det måldatum som fastställs i artikel 122.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser och att övergå till e-sammanhållning i förbindelse med projektansökningar, projektförvaltning och kontroll av projekt. Parlamentet anser att full transparens för uppgifter och deras tillgänglighet är av avgörande betydelse för att förhindra och bekämpa allt missbruk. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att göra det obligatoriskt att offentligöra den dokumentation som lämnas av stödmottagarna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla ytterligare e-förvaltningsinitiativ i syfte att på medellång till lång sikt minska felprocenten genom att förhindra att misstag begås i ansökningsfasen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att respektera det måldatum som fastställs i artikel 122.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser och att övergå till e-sammanhållning i förbindelse med projektansökningar, projektförvaltning och kontroll av projekt. Parlamentet anser att full transparens för uppgifter och deras tillgänglighet är av avgörande betydelse för att förhindra och bekämpa allt missbruk. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att göra det obligatoriskt att offentligöra den dokumentation som lämnas av stödmottagarna.

| 38. | Europaparlamentet anser att en fullständig bredbandstäckning i landsbygdsområdena, tillsammans med information och utbildning om användningen, skulle vara ett grundläggande verktyg för att ge alla jordbrukare möjlighet att dra nytta av de nyaste systemen för ansökningar och presentation av anspråk inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att en fullständig bredbandstäckning i landsbygdsområdena, tillsammans med information och utbildning om användningen, skulle vara ett grundläggande verktyg för att ge alla jordbrukare möjlighet att dra nytta av de nyaste systemen för ansökningar och presentation av anspråk inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 39. | Europaparlamentet kräver ytterligare insatser för att göra jordbrukarnas ansökningssystem och formulär mindre invecklade, och förespråkar att medlemsstaterna i högre grad utnyttjar e-förvaltningsteknik för att på förhand kunna undvika fel i förbindelse med ansökningarna, vilket kommer att kräva att stödmottagarna har tillgång till internet via bredband. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett program för att bidra till att utbilda äldre jordbrukare. Parlamentet understryker vikten av solida investeringar i bredbandsnät i landsbygdsområdena, och uppmanar medlemsstaterna att verka för en digitalisering av ansökningsprocessen. Parlamentet påminner om att ett tillförlitligt genomförande av e-förvaltningsteknik kräver att medlemsstaterna utvecklar, finansierar eller samfinansierar sådan teknik. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet kräver ytterligare insatser för att göra jordbrukarnas ansökningssystem och formulär mindre invecklade, och förespråkar att medlemsstaterna i högre grad utnyttjar e-förvaltningsteknik för att på förhand kunna undvika fel i förbindelse med ansökningarna, vilket kommer att kräva att stödmottagarna har tillgång till internet via bredband. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett program för att bidra till att utbilda äldre jordbrukare. Parlamentet understryker vikten av solida investeringar i bredbandsnät i landsbygdsområdena, och uppmanar medlemsstaterna att verka för en digitalisering av ansökningsprocessen. Parlamentet påminner om att ett tillförlitligt genomförande av e-förvaltningsteknik kräver att medlemsstaterna utvecklar, finansierar eller samfinansierar sådan teknik.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra digitaliseringsprogram för förbindelserna mellan de statliga myndigheterna och jordbruksföretagen, i syfte att upprätta en enda företagsdossier med en integrerad och synkroniserad förvaltning av odlingsuppgifterna. Parlamentet anser att en sådan förenkling skulle sammanföra delar som för närvarande förvaltas separat (odlingsplaner, individuella försäkringsplaner och loggböcker), eftersom jordbruken skulle göra en enda deklaration som myndigheterna därefter skulle ta del av, vilket skulle bidra till ökad effektivitet i myndigheternas kontroller och sålunda till en minskad risk för betalningsfel och till en rationalisering av kontrollerna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra digitaliseringsprogram för förbindelserna mellan de statliga myndigheterna och jordbruksföretagen, i syfte att upprätta en enda företagsdossier med en integrerad och synkroniserad förvaltning av odlingsuppgifterna. Parlamentet anser att en sådan förenkling skulle sammanföra delar som för närvarande förvaltas separat (odlingsplaner, individuella försäkringsplaner och loggböcker), eftersom jordbruken skulle göra en enda deklaration som myndigheterna därefter skulle ta del av, vilket skulle bidra till ökad effektivitet i myndigheternas kontroller och sålunda till en minskad risk för betalningsfel och till en rationalisering av kontrollerna.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de statliga och regionala myndigheter som ansvarar för genomförandet av den nya gemensamma jordbrukspolitiken kommunicerar och samarbetar effektivt till förmån för de jordbrukare som genomför politiken på fältet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de statliga och regionala myndigheter som ansvarar för genomförandet av den nya gemensamma jordbrukspolitiken kommunicerar och samarbetar effektivt till förmån för de jordbrukare som genomför politiken på fältet.

| 42. | Europaparlamentet anser att det finns många potentiella fördelar på lång sikt med att utveckla och anta industriella internetbaserade lösningar både inom jordbruket och för kontroller, i synnerhet i fråga om integrerade lösningar för stödmottagare och utbetalande organ. Parlamentet förväntar sig att detta kommer att inverka positivt på kontrollernas enhetlighet, tillförlitlighet och kostnadseffektivitet. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att anta och genomföra pilotprojekt på detta område. Parlamentet påminner om att denna strategi kräver att medlemsstaterna åtar sig att tillhandahålla bredbandsuppkopplingar i landsbygdsområdena i hela EU. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det finns många potentiella fördelar på lång sikt med att utveckla och anta industriella internetbaserade lösningar både inom jordbruket och för kontroller, i synnerhet i fråga om integrerade lösningar för stödmottagare och utbetalande organ. Parlamentet förväntar sig att detta kommer att inverka positivt på kontrollernas enhetlighet, tillförlitlighet och kostnadseffektivitet. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att anta och genomföra pilotprojekt på detta område. Parlamentet påminner om att denna strategi kräver att medlemsstaterna åtar sig att tillhandahålla bredbandsuppkopplingar i landsbygdsområdena i hela EU.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med alla relevanta intressenter, inbegripet men inte begränsat till revisionsrätten, medlemsstaterna och stödmottagarnas organisationer, för att utarbeta en långsiktig strategi, som med hjälp av icke-politiska åtgärder ska förhindra att bördan för stödmottagare och inspektörer ökar ytterligare till följd av framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken och ändringar av de grundläggande rättsakterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med alla relevanta intressenter, inbegripet men inte begränsat till revisionsrätten, medlemsstaterna och stödmottagarnas organisationer, för att utarbeta en långsiktig strategi, som med hjälp av icke-politiska åtgärder ska förhindra att bördan för stödmottagare och inspektörer ökar ytterligare till följd av framtida reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken och ändringar av de grundläggande rättsakterna.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att iaktta den princip om kontrollerbarhet som redan finns inom landsbygdsutvecklingen när kommissionen i enlighet med artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 utarbetar ett förslag till rättsakt med avseende på områden med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att iaktta den princip om kontrollerbarhet som redan finns inom landsbygdsutvecklingen när kommissionen i enlighet med artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 utarbetar ett förslag till rättsakt med avseende på områden med ekologiskt fokus.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla frågan om en minskning av det lägsta antalet kontroller i enlighet med artikel 59 i förordning (EU) nr 1306/2013 i den utvärderingsrapport som ska läggas fram i enlighet med artikel 110 i förordningen om övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla frågan om en minskning av det lägsta antalet kontroller i enlighet med artikel 59 i förordning (EU) nr 1306/2013 i den utvärderingsrapport som ska läggas fram i enlighet med artikel 110 i förordningen om övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett meddelande om möjligheten att införa resultatbaserade förvaltningssystem inom alla områden av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt i investeringsdelen av landsbygdspolitiken, för att inleda en debatt med alla intressenter i syfte att införa denna princip i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett meddelande om möjligheten att införa resultatbaserade förvaltningssystem inom alla områden av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt i investeringsdelen av landsbygdspolitiken, för att inleda en debatt med alla intressenter i syfte att införa denna princip i EU-lagstiftningen.

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  2013 års årliga verksamhetsrapport från kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

(2)  Revisionsrättens yttrande nr 1/2012 över vissa förslag till förordningar om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020.

(3)  Se revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2013, punkt 3.8.

(4)  Se revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2013, punkt 4.8.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/57 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/57

---

P8_TA(2015)0290

Familjeföretag i Europa

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om familjeföretag i Europa (2014/2210(INI))

(2017/C 316/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 17 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av de kriterier som kommissionen fastställde 2003 för att definiera små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de kriterier som kommissionen fastställde 2003 för att definiera små och medelstora företag,

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan för företagande 2020 (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan för företagande 2020 (COM(2012)0795),

| — | med beaktande av rapporten 2009 från Europeiska kommissionens expertgrupp med titeln Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten 2009 från Europeiska kommissionens expertgrupp med titeln Overview of family-business-relevant issues: research, policy measures and existing studies,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln Tänk småskaligt först. En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln Tänk småskaligt först. En ”Small Business Act” för Europa (COM(2008)0394),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0223/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0223/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 17 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är egendom skyddad. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 17 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är egendom skyddad.

| B. | Familjeföretagen generellt sett bidragit kraftigt till ett uppsving i den europeiska ekonomin och spelar en betydelsefull roll i den ekonomiska tillväxten och sociala utvecklingen genom att de minskar arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, och investerar i humankapital. Deras generationsöverskridande karaktär stärker ekonomins stabilitet. Familjeföretag fyller vanligtvis en mycket viktig funktion i den regionala utvecklingen sett till sysselsättning, kunskapsöverföring och regional organisation. Politiska strategier inriktade på familjeföretag skulle kunna uppmuntra till företagande och motivera europeiska familjer till att starta egna familjeföretag. |
| --- | --- |

B.

Familjeföretagen generellt sett bidragit kraftigt till ett uppsving i den europeiska ekonomin och spelar en betydelsefull roll i den ekonomiska tillväxten och sociala utvecklingen genom att de minskar arbetslösheten, särskilt bland ungdomar, och investerar i humankapital. Deras generationsöverskridande karaktär stärker ekonomins stabilitet. Familjeföretag fyller vanligtvis en mycket viktig funktion i den regionala utvecklingen sett till sysselsättning, kunskapsöverföring och regional organisation. Politiska strategier inriktade på familjeföretag skulle kunna uppmuntra till företagande och motivera europeiska familjer till att starta egna familjeföretag.

| C. | Enligt Ernst and Youngs Family Business Yearbook 2014 utgörs 85 procent av alla europeiska företag av familjeföretag, och dessa står för 60 procent av arbetstillfällena inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

C.

Enligt Ernst and Youngs Family Business Yearbook 2014 utgörs 85 procent av alla europeiska företag av familjeföretag, och dessa står för 60 procent av arbetstillfällena inom den privata sektorn.

| D. | Familjeföretagen varierar i storlek, vilket medför skilda svårigheter och problem. |
| --- | --- |

D.

Familjeföretagen varierar i storlek, vilket medför skilda svårigheter och problem.

| E. | De flesta familjeföretag är små eller medelstora, men de kan vara små, medelstora eller stora och börsnoterade eller inte. Familjeföretag har i stor utsträckning likställts med små och medelstora företag, varvid man har bortsett från att det även finns mycket stora multinationella företag som är familjeföretag. I vissa EU-medlemsstater står några få familjeföretag för en stor del av den totala omsättningen för alla företag, och bidrar därför på ett betydande sätt till att, även i kristider, bevara och skapa arbetstillfällen och tillväxt och till det berörda landets ekonomiska framgångar. Många familjeföretag som inte längre omfattas av definitionen på små och medelstora företag, men samtidigt är långt ifrån några stora koncerner är inte berättigade till vissa specifika finansieringsmöjligheter och administrativa undantag. Detta leder ovillkorligen till onödig byråkrati, som också utgör en stor belastning, särskilt för dessa medelstora familjeföretag. |
| --- | --- |

E.

De flesta familjeföretag är små eller medelstora, men de kan vara små, medelstora eller stora och börsnoterade eller inte. Familjeföretag har i stor utsträckning likställts med små och medelstora företag, varvid man har bortsett från att det även finns mycket stora multinationella företag som är familjeföretag. I vissa EU-medlemsstater står några få familjeföretag för en stor del av den totala omsättningen för alla företag, och bidrar därför på ett betydande sätt till att, även i kristider, bevara och skapa arbetstillfällen och tillväxt och till det berörda landets ekonomiska framgångar. Många familjeföretag som inte längre omfattas av definitionen på små och medelstora företag, men samtidigt är långt ifrån några stora koncerner är inte berättigade till vissa specifika finansieringsmöjligheter och administrativa undantag. Detta leder ovillkorligen till onödig byråkrati, som också utgör en stor belastning, särskilt för dessa medelstora familjeföretag.

| F. | Ett betydande antal familjeföretag är verksamma i mer än ett land, vilket innebär att familjeföretagsmodellen har en transnationell dimension. |
| --- | --- |

F.

Ett betydande antal familjeföretag är verksamma i mer än ett land, vilket innebär att familjeföretagsmodellen har en transnationell dimension.

| G. | Lagstiftning om direktbeskattning och arvsrätt tillhör medlemsstaternas ansvarsområde, och vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder till stöd för familjeföretag och deras specifika situation. |
| --- | --- |

G.

Lagstiftning om direktbeskattning och arvsrätt tillhör medlemsstaternas ansvarsområde, och vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder till stöd för familjeföretag och deras specifika situation.

| H. | Familjeföretag upplevs ha hög integritet och höga värderingar som grund för sin verksamhet och följer höga standarder för företagens sociala ansvar gentemot sin personal och miljön, vilket också skapar goda möjligheter till balans mellan arbete och privatliv. Familjeföretag ser vanligtvis till att kunskaper och kompetens förs vidare och spelar i vissa fall en viktig roll i de sociala förbindelserna. |
| --- | --- |

H.

Familjeföretag upplevs ha hög integritet och höga värderingar som grund för sin verksamhet och följer höga standarder för företagens sociala ansvar gentemot sin personal och miljön, vilket också skapar goda möjligheter till balans mellan arbete och privatliv. Familjeföretag ser vanligtvis till att kunskaper och kompetens förs vidare och spelar i vissa fall en viktig roll i de sociala förbindelserna.

| I. | Inom jordbruket är familjeföretag den vanligaste företagsmodellen och bidrar i hög grad till att förhindra landsbygdens avfolkning. I många fall är de den enda sysselsättningskällan i de europeiska regioner där utvecklingen släpar efter, särskilt mindre industrialiserade regioner. Familjejordbruk utgör en framgångsmodell, eftersom de generellt sett förvekligar principen om en miljömässigt och samhälleligt hållbar kretsloppsekonomi och eftersom kvinnor som företagsledare i dem bidrar inte bara med företagstänkande, utan också med speciella kommunikativa och sociala färdigheter. |
| --- | --- |

I.

Inom jordbruket är familjeföretag den vanligaste företagsmodellen och bidrar i hög grad till att förhindra landsbygdens avfolkning. I många fall är de den enda sysselsättningskällan i de europeiska regioner där utvecklingen släpar efter, särskilt mindre industrialiserade regioner. Familjejordbruk utgör en framgångsmodell, eftersom de generellt sett förvekligar principen om en miljömässigt och samhälleligt hållbar kretsloppsekonomi och eftersom kvinnor som företagsledare i dem bidrar inte bara med företagstänkande, utan också med speciella kommunikativa och sociala färdigheter.

| J. | Kommissionens expertgrupp för familjeföretag avslutade sitt arbete redan för över fem år sedan, men sedan dess har inga nya initiativ tagits på EU-nivå. Det råder fortfarande brist på forskning och uppgifter på nationell och europeisk nivå som gör det möjligt att förstå familjeföretagens särskilda behov och strukturer. |
| --- | --- |

J.

Kommissionens expertgrupp för familjeföretag avslutade sitt arbete redan för över fem år sedan, men sedan dess har inga nya initiativ tagits på EU-nivå. Det råder fortfarande brist på forskning och uppgifter på nationell och europeisk nivå som gör det möjligt att förstå familjeföretagens särskilda behov och strukturer.

| K. | Det finns ingen rättsligt bindande, konkret, enkel och harmoniserad definition av familjeföretag som gäller i hela EU. |
| --- | --- |

K.

Det finns ingen rättsligt bindande, konkret, enkel och harmoniserad definition av familjeföretag som gäller i hela EU.

| L. | Eftersom det saknas en definition är det omöjligt att samla in jämförbara uppgifter i EU-medlemsstaterna i syfte att uppmärksamma familjeföretagens speciella situation, behov och ekonomiska bidrag. Denna brist på tillförlitliga och jämförbara uppgifter kan hindra det politiska beslutsfattandet och innebära att familjeföretagens behov inte tillgodoses. |
| --- | --- |

L.

Eftersom det saknas en definition är det omöjligt att samla in jämförbara uppgifter i EU-medlemsstaterna i syfte att uppmärksamma familjeföretagens speciella situation, behov och ekonomiska bidrag. Denna brist på tillförlitliga och jämförbara uppgifter kan hindra det politiska beslutsfattandet och innebära att familjeföretagens behov inte tillgodoses.

| M. | Utöver sin ekonomiska betydelse spelar familjeföretagen också en viktig social roll. |
| --- | --- |

M.

Utöver sin ekonomiska betydelse spelar familjeföretagen också en viktig social roll.

| N. | Intresseorganisationer eller andra strukturer som arbetar specifikt med familjeföretagens behov finns inte i samtliga 28 EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

N.

Intresseorganisationer eller andra strukturer som arbetar specifikt med familjeföretagens behov finns inte i samtliga 28 EU-medlemsstater.

| O. | Insatserna på EU-nivå för att stimulera företagande och nystartade företag bör ökas och kompletteras, särskilt för att i större utsträckning underlätta och stimulera familjeföretagens långsiktiga överlevnad. |
| --- | --- |

O.

Insatserna på EU-nivå för att stimulera företagande och nystartade företag bör ökas och kompletteras, särskilt för att i större utsträckning underlätta och stimulera familjeföretagens långsiktiga överlevnad.

| P. | Familjeföretagsmodellen är ojämnt spridd mellan EU-medlemsstaterna. En avsevärd andel av Europas familjeföretag har en gränsöverskridande dimension och bedriver verksamhet i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

P.

Familjeföretagsmodellen är ojämnt spridd mellan EU-medlemsstaterna. En avsevärd andel av Europas familjeföretag har en gränsöverskridande dimension och bedriver verksamhet i olika medlemsstater.

| Q. | I EU är kvinnornas timlön i genomsnitt 16 procent lägre männens, samtidigt som kvinnorna är underrepresenterade på höga positioner och i ledande ställning, och kvinnor och män omfattas inte av samma arbetsvillkor och lönesystem, vilket försvårar kvinnornas ekonomiska oberoende samt försämrar deras möjligheter att delta fullt ut på arbetsmarknaden och att förena arbets- och privatliv på ett bra sätt. |
| --- | --- |

Q.

I EU är kvinnornas timlön i genomsnitt 16 procent lägre männens, samtidigt som kvinnorna är underrepresenterade på höga positioner och i ledande ställning, och kvinnor och män omfattas inte av samma arbetsvillkor och lönesystem, vilket försvårar kvinnornas ekonomiska oberoende samt försämrar deras möjligheter att delta fullt ut på arbetsmarknaden och att förena arbets- och privatliv på ett bra sätt.

| R. | Kvinnorna har ofta en osynlig ställning eller fungerar enbart som företagets ansikte utåt och får inte ett adekvat erkännande av sina arbetsinsatser eller sin löneställning, med allvarliga konsekvenser för sociala avgifter, pensioner och sociala förmåner samt för erkännandet av deras kvalifikationer, vilket framgår av uppgifterna om löne- och pensionsskillnaderna mellan könen (3). |
| --- | --- |

R.

Kvinnorna har ofta en osynlig ställning eller fungerar enbart som företagets ansikte utåt och får inte ett adekvat erkännande av sina arbetsinsatser eller sin löneställning, med allvarliga konsekvenser för sociala avgifter, pensioner och sociala förmåner samt för erkännandet av deras kvalifikationer, vilket framgår av uppgifterna om löne- och pensionsskillnaderna mellan könen (3).

Betydelse för ekonomin

| 1. | Europaparlamentet framhåller att familjeföretagen vanligtvis tar ett stort socialt ansvar för sin personal samt förvaltar sina resurser på ett aktivt och ansvarsfullt sätt samt att de generellt sett har en hållbar och långsiktig syn på sitt företags ekonomiska framtid (”hederlig köpman”, ansvarsfull ägare eller förvaltare) och därför bidrar på ett viktigt sätt både till sina lokalsamhällen och till Europas konkurrenskraft samt skapar och upprätthåller högkvalitativa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att familjeföretagen vanligtvis tar ett stort socialt ansvar för sin personal samt förvaltar sina resurser på ett aktivt och ansvarsfullt sätt samt att de generellt sett har en hållbar och långsiktig syn på sitt företags ekonomiska framtid (”hederlig köpman”, ansvarsfull ägare eller förvaltare) och därför bidrar på ett viktigt sätt både till sina lokalsamhällen och till Europas konkurrenskraft samt skapar och upprätthåller högkvalitativa arbetstillfällen.

| 2. | Europaparlamentet understryker att familjeföretag på grund av sin historia har starka kopplingar till en viss plats och därför också skapar och bevarar arbetstillfällen på landsbygden och missgynnade områden, varvid de bidrar till att motverka den situation med en åldrande befolkning och avfolkning som berör många områden i EU. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att sörja för den kostnadseffektiva infrastruktur som behövs för att garantera sådana företags konkurrenskraft, förnyelse, tillväxt och hållbarhet, särskilt mikroföretag och startup-företag, samt att underlätta sektorsövergripande och gränsöverskridande samarbeten, så att företagen kan växa och verka internationellt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att familjeföretag på grund av sin historia har starka kopplingar till en viss plats och därför också skapar och bevarar arbetstillfällen på landsbygden och missgynnade områden, varvid de bidrar till att motverka den situation med en åldrande befolkning och avfolkning som berör många områden i EU. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att sörja för den kostnadseffektiva infrastruktur som behövs för att garantera sådana företags konkurrenskraft, förnyelse, tillväxt och hållbarhet, särskilt mikroföretag och startup-företag, samt att underlätta sektorsövergripande och gränsöverskridande samarbeten, så att företagen kan växa och verka internationellt.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att familjeföretagen är den enskilt största sysselsättningskällan inom den privata sektorn och att allt som främjar familjeföretagens kontinuitet, förnyelse och tillväxt därför också gynnar den europeiska ekonomins kontinuitet, förnyelse och tillväxt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att familjeföretagen är den enskilt största sysselsättningskällan inom den privata sektorn och att allt som främjar familjeföretagens kontinuitet, förnyelse och tillväxt därför också gynnar den europeiska ekonomins kontinuitet, förnyelse och tillväxt.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att framför allt mycket specialiserade familjeföretag spelar en viktig roll som leverantörer till och innovatörer för större företag och att de på grund av sitt långsiktiga och generationsöverskridande förhållningssätt till företagande ger de företag som de levererar till materiell säkerhet, varför de också bidrar på ett viktigt sätt till den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att framför allt mycket specialiserade familjeföretag spelar en viktig roll som leverantörer till och innovatörer för större företag och att de på grund av sitt långsiktiga och generationsöverskridande förhållningssätt till företagande ger de företag som de levererar till materiell säkerhet, varför de också bidrar på ett viktigt sätt till den ekonomiska tillväxten.

| 5. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att de flesta familjeföretag är små och medelstora företag (4) och att det därför är mycket viktigt att tillämpa principen om att tänka småskaligt först, i syfte att bättre anpassa EU-lagstiftningen till dessa företags verklighet och behov och ge dem tillgång till stödprogram och minskad byråkrati. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att de flesta familjeföretag är små och medelstora företag (4) och att det därför är mycket viktigt att tillämpa principen om att tänka småskaligt först, i syfte att bättre anpassa EU-lagstiftningen till dessa företags verklighet och behov och ge dem tillgång till stödprogram och minskad byråkrati.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att familjeföretag kan spela en viktig roll när det gäller att uppmuntra minoriteter och underrepresenterade grupper att delta i sina lokala ekonomier. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att familjeföretag kan spela en viktig roll när det gäller att uppmuntra minoriteter och underrepresenterade grupper att delta i sina lokala ekonomier.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att den högre graden av tillit mellan familjemedlemmar ger familjeföretagen stor flexibilitet och förmåga att snabbt anpassa sig till förändringar i den ekosociala miljön. Genom att verka inom nischmarknader under långa perioder kan familjeföretagen dessutom utmärka sig när det gäller att identifiera nya möjligheter och göra innovationer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att den högre graden av tillit mellan familjemedlemmar ger familjeföretagen stor flexibilitet och förmåga att snabbt anpassa sig till förändringar i den ekosociala miljön. Genom att verka inom nischmarknader under långa perioder kan familjeföretagen dessutom utmärka sig när det gäller att identifiera nya möjligheter och göra innovationer.

Finansiering

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att familjeföretag ofta har en avsevärt högre kapitaltäckningskvot än icke-familjeföretag och att detta leder till ekonomisk stabilitet för de berörda företagen och hela ekonomin, samtidigt som den höga kapitaltäckningskvoten ger handlingsutrymme för fortsatta investeringar i företaget och därför inte bör begränsas mera. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att familjeföretag ofta har en avsevärt högre kapitaltäckningskvot än icke-familjeföretag och att detta leder till ekonomisk stabilitet för de berörda företagen och hela ekonomin, samtidigt som den höga kapitaltäckningskvoten ger handlingsutrymme för fortsatta investeringar i företaget och därför inte bör begränsas mera.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna mot denna bakgrund att se till att de nationella bestämmelserna om arvs- och gåvoskatt samt om lån och eget kapital och om företagsskatt stöder, i stället för diskriminerar, den för familjeföretagen så viktiga finansieringen med eget kapital. Parlamentet påminner om att lagstiftningen om direktbeskattning och arvsrätt tillhör medlemsstaternas behörighet. Parlamentet uppmanar med detta i åtanke medlemsstaterna att undersöka hur lånefinansiering gynnas inom deras skattesystem genom att bedöma hur detta inverkar på företagens finansieringsstruktur och grad av investeringar samt att se till att finansiering med eget kapital och lånefinansiering likabehandlas, i syfte att undvika att hämma överlåtelser av familjeföretag och dessa företags långsiktiga framtidsutsikter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka eventuell skattedriven diskriminering av finansiering med eget kapital mot bakgrund av principen om rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna mot denna bakgrund att se till att de nationella bestämmelserna om arvs- och gåvoskatt samt om lån och eget kapital och om företagsskatt stöder, i stället för diskriminerar, den för familjeföretagen så viktiga finansieringen med eget kapital. Parlamentet påminner om att lagstiftningen om direktbeskattning och arvsrätt tillhör medlemsstaternas behörighet. Parlamentet uppmanar med detta i åtanke medlemsstaterna att undersöka hur lånefinansiering gynnas inom deras skattesystem genom att bedöma hur detta inverkar på företagens finansieringsstruktur och grad av investeringar samt att se till att finansiering med eget kapital och lånefinansiering likabehandlas, i syfte att undvika att hämma överlåtelser av familjeföretag och dessa företags långsiktiga framtidsutsikter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka eventuell skattedriven diskriminering av finansiering med eget kapital mot bakgrund av principen om rättvis konkurrens.

| 10. | Europaparlamentet betonar att ett långsiktigt säkerställande av företagsfinansiering har blivit en central konkurrensfaktor. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av internationellt stabila finansmarknadsstrukturer. Kommissionen uppmanas att undvika att skapa onödiga bördor för företagen i samband med regleringen av finansmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att ett långsiktigt säkerställande av företagsfinansiering har blivit en central konkurrensfaktor. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av internationellt stabila finansmarknadsstrukturer. Kommissionen uppmanas att undvika att skapa onödiga bördor för företagen i samband med regleringen av finansmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utvidga förmånstagarkriterierna inom alla befintliga instrument för små och medelstora företag och/eller entreprenörer, i synnerhet Cosmeprogrammet, till att inbegripa medelstora familjeföretag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att utvidga förmånstagarkriterierna inom alla befintliga instrument för små och medelstora företag och/eller entreprenörer, i synnerhet Cosmeprogrammet, till att inbegripa medelstora familjeföretag.

| 12. | Europaparlamentet understryker att många av familjeföretagens funktioner på grund av finanskrisen och den ogynnsamma konjunkturcykeln är underfinansierade och att det är viktigt att familjeföretagen har öppen och enkel tillgång till alternativa finansieringskällor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att många av familjeföretagens funktioner på grund av finanskrisen och den ogynnsamma konjunkturcykeln är underfinansierade och att det är viktigt att familjeföretagen har öppen och enkel tillgång till alternativa finansieringskällor.

| 13. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att främja alternativa låneformer, till exempel kreditunioner, för familjeföretag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att främja alternativa låneformer, till exempel kreditunioner, för familjeföretag.

Utmaningar

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att 35 procent av de företag som inte investerar i utlandsmarknader låter bli att göra det på grund av att de inte har kunskaper om de utländska marknaderna och saknar erfarenhet av internationalisering. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att tillhandahålla information om internationaliseringsmöjligheter via portalen för småföretagens internationalisering och det europeiska klimatförändringsprogrammet och att sörja för ett bättre utbyte av erfarenheter och bästa praxis, särskilt för de små familjeföretagen, inbegripet möjligheter till internationalisering via internet. Medlemsstaterna uppmanas dessutom att tillhandahålla stödtjänster för företag som avser att göra internationella investeringar, exempelvis genom att ge dem information eller exportkreditgarantier, avlägsna handelshinder och främja specifik utbildning för en entreprenörskaps- och familjeföretagskultur. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att 35 procent av de företag som inte investerar i utlandsmarknader låter bli att göra det på grund av att de inte har kunskaper om de utländska marknaderna och saknar erfarenhet av internationalisering. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att tillhandahålla information om internationaliseringsmöjligheter via portalen för småföretagens internationalisering och det europeiska klimatförändringsprogrammet och att sörja för ett bättre utbyte av erfarenheter och bästa praxis, särskilt för de små familjeföretagen, inbegripet möjligheter till internationalisering via internet. Medlemsstaterna uppmanas dessutom att tillhandahålla stödtjänster för företag som avser att göra internationella investeringar, exempelvis genom att ge dem information eller exportkreditgarantier, avlägsna handelshinder och främja specifik utbildning för en entreprenörskaps- och familjeföretagskultur.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att en ökad internationalisering av familjeföretag medför fler möjligheter för ekonomisk tillväxt och ökat sysselsättningsskapande. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att ge stöd till mindre familjeföretag för att göra det möjligt för dem att bättre utnyttja den digitala infrastrukturen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att en ökad internationalisering av familjeföretag medför fler möjligheter för ekonomisk tillväxt och ökat sysselsättningsskapande. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att ge stöd till mindre familjeföretag för att göra det möjligt för dem att bättre utnyttja den digitala infrastrukturen.

| 16. | Europaparlamentet noterar att den skattemässiga, rättsliga och administrativa miljö där familjeföretag (och ägarledda företag) verkar bestäms av den kombinerade effekten av bolagsrätt och privaträtt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att den skattemässiga, rättsliga och administrativa miljö där familjeföretag (och ägarledda företag) verkar bestäms av den kombinerade effekten av bolagsrätt och privaträtt.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att 87 procent av egenföretagarna är övertygade om att fortsatt kontroll över företaget är en av nyckelfaktorerna för framgång (5). Enligt kommissionens handlingsplan för företagande 2020 (6) är överlåtelse av företag, i kombination med överlåtelse av förvaltningen av dem, från en generation till nästa familjeföretags allra största utmaning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att 87 procent av egenföretagarna är övertygade om att fortsatt kontroll över företaget är en av nyckelfaktorerna för framgång (5). Enligt kommissionens handlingsplan för företagande 2020 (6) är överlåtelse av företag, i kombination med överlåtelse av förvaltningen av dem, från en generation till nästa familjeföretags allra största utmaning.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar små och medelstora familjeföretag ständigt står inför utmaningen att skapa innovation och att locka till sig rätt kompetens och förmågor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ge mindre familjeföretag incitament att ta risker i tillväxtsyfte, att låta personalen fortbilda sig och att ta in sakkunskaper utifrån. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar små och medelstora familjeföretag ständigt står inför utmaningen att skapa innovation och att locka till sig rätt kompetens och förmågor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ge mindre familjeföretag incitament att ta risker i tillväxtsyfte, att låta personalen fortbilda sig och att ta in sakkunskaper utifrån.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förenkla de administrativa förfarandena och skattesystemen, och då ta särskild hänsyn till de små och medelstora företagens och familjeföretags specifika utmaningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förenkla de administrativa förfarandena och skattesystemen, och då ta särskild hänsyn till de små och medelstora företagens och familjeföretags specifika utmaningar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att utveckla digitalt företagande och digital kompetens, så att familjeföretagen ta dra full nytta av den digitala tekniken. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att utveckla digitalt företagande och digital kompetens, så att familjeföretagen ta dra full nytta av den digitala tekniken.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att förbättra den rättsliga ramen för överlåtelse av familjeföretag samt att skapa särskilda finansieringsinstrument för överlåtelse och på detta sätt förebygga likviditetsproblem, så att familjeföretagens överlevnad kan säkras och utmätningar förhindras. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbildning som riktar sig specifikt till familjeföretag om företagsöverlåtelse, ledningsstrukturer, ägarstrategier och innovationsstrategi, särskilt i länder där begreppet familjeföretag av historiska skäl inte är så väletablerat, något som skulle bidra till att göra dessa företag framgångsrika, särskilt sett till företagsöverlåtelse. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att förbättra den rättsliga ramen för överlåtelse av familjeföretag samt att skapa särskilda finansieringsinstrument för överlåtelse och på detta sätt förebygga likviditetsproblem, så att familjeföretagens överlevnad kan säkras och utmätningar förhindras. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbildning som riktar sig specifikt till familjeföretag om företagsöverlåtelse, ledningsstrukturer, ägarstrategier och innovationsstrategi, särskilt i länder där begreppet familjeföretag av historiska skäl inte är så väletablerat, något som skulle bidra till att göra dessa företag framgångsrika, särskilt sett till företagsöverlåtelse.

| 22. | Europaparlamentet understryker att familjeföretagen behöver ha en direkt koppling till utbildningsverksamhet som håller dem ständigt uppdaterade om de senaste metoderna för god företagsstyrning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att familjeföretag avsevärt bidrar till lyckade reformer inom yrkesutbildningen och till ett ökat antal lärlingsplatser. På längre sikt kan välfungerande system för yrkesutbildning bidra till att bekämpa bristen på kvalificerad arbetskraft och ungdomsarbetslösheten. Parlamentet påpekar att kommissionen och medlemsstaterna bör främja utbyte av bästa praxis i fråga om hur yrkesutbildningssystemen skulle kunna ge familjeföretagen bästa möjliga förutsättningar att investera i lärlingsplatser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att familjeföretagen behöver ha en direkt koppling till utbildningsverksamhet som håller dem ständigt uppdaterade om de senaste metoderna för god företagsstyrning. Parlamentet betonar i detta sammanhang att familjeföretag avsevärt bidrar till lyckade reformer inom yrkesutbildningen och till ett ökat antal lärlingsplatser. På längre sikt kan välfungerande system för yrkesutbildning bidra till att bekämpa bristen på kvalificerad arbetskraft och ungdomsarbetslösheten. Parlamentet påpekar att kommissionen och medlemsstaterna bör främja utbyte av bästa praxis i fråga om hur yrkesutbildningssystemen skulle kunna ge familjeföretagen bästa möjliga förutsättningar att investera i lärlingsplatser.

| 23. | Europaparlamentet noterar dessutom behovet av att ta itu med andra problem som familjeföretagen ställs inför, till exempel svårigheter att hitta och behålla kompetent personal, och betydelsen av att stärka utbildningen i företagande och särskild utbildning i företagsledning för familjeföretag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar dessutom behovet av att ta itu med andra problem som familjeföretagen ställs inför, till exempel svårigheter att hitta och behålla kompetent personal, och betydelsen av att stärka utbildningen i företagande och särskild utbildning i företagsledning för familjeföretag.

| 24. | Europaparlamentet betonar betydelsen av EU-finansierade utbildningssystem för småföretagare, som ger familjeföretagsägare möjlighet att anpassa sina företag till en miljö som förändras i snabb takt till följd av den ökande globala ekonomiska integrationen, uppkomsten av ny teknik och inriktningen på en koldioxidsnål och grönare ekonomi. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar betydelsen av EU-finansierade utbildningssystem för småföretagare, som ger familjeföretagsägare möjlighet att anpassa sina företag till en miljö som förändras i snabb takt till följd av den ökande globala ekonomiska integrationen, uppkomsten av ny teknik och inriktningen på en koldioxidsnål och grönare ekonomi.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att främjande av entreprenörskap i skolor och i andra utbildningssammanhang är av central betydelse för att man ska kunna öka företagarandan. Utbildningen bör inbegripa specifika familjeföretagsfrågor såsom ägande, överlåtelse och familjestyrning, tillsammans med mer allmän information såsom vikten av innovation som ett verktyg för att förnya företaget. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att främjande av entreprenörskap i skolor och i andra utbildningssammanhang är av central betydelse för att man ska kunna öka företagarandan. Utbildningen bör inbegripa specifika familjeföretagsfrågor såsom ägande, överlåtelse och familjestyrning, tillsammans med mer allmän information såsom vikten av innovation som ett verktyg för att förnya företaget.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta det formella och informella tillfälliga och osynliga arbete som familjemedlemmar utför, även i familjeföretag, och uppmuntrar medlemsstaterna att ta fram en tydligt rättslig ram. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta det formella och informella tillfälliga och osynliga arbete som familjemedlemmar utför, även i familjeföretag, och uppmuntrar medlemsstaterna att ta fram en tydligt rättslig ram.

| 27. | Europaparlamentet betonar att familjeföretagens bidrag till innovation skulle kunna stärkas genom att man uppmuntrar dem att delta i offentlig-privata partnerskap och kluster samt främjar deras samarbete med forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att familjeföretagens bidrag till innovation skulle kunna stärkas genom att man uppmuntrar dem att delta i offentlig-privata partnerskap och kluster samt främjar deras samarbete med forskningsinstitutioner.

Framtidsutsikter

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för bättre lagstiftning genomföra en analys av den befintliga lagstiftning som påverkar familjeföretagen, i syfte att identifiera problem och hinder för tillväxt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för bättre lagstiftning genomföra en analys av den befintliga lagstiftning som påverkar familjeföretagen, i syfte att identifiera problem och hinder för tillväxt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beställa regelbundna och tillräckligt finansierade studier som analyserar ägarskapets betydelse för ett företags framgång och överlevnad och som belyser familjeföretagens specifika utmaningar samt att för Europaparlamentet och medlemsstaterna föreslå en för statistikändamål fungerande definition av familjeföretag – framtagen tillsammans med Eurostat – som tar hänsyn till de skiftande situationerna i medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas dessutom att använda sig av den befintliga arbetsgruppen för uppgifter om små och medelstora företag för att samla in tillräckliga uppgifter, bland annat om familjeföretag i samtliga medlemsstater, med målet att möjliggöra en jämförelse av situation och behov för familjeföretag av olika storlek och en jämförelse mellan familjeföretag och icke-familjeföretag, främja information och utbyte av exempel på know-how och god praxis runt om i EU – till exempel genom att inom kommissionen inrätta en kontaktpunkt för familjeföretag och utnyttja program som Erasmus för unga företagare på bästa sätt – och möjliggöra mer riktat stöd. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beställa regelbundna och tillräckligt finansierade studier som analyserar ägarskapets betydelse för ett företags framgång och överlevnad och som belyser familjeföretagens specifika utmaningar samt att för Europaparlamentet och medlemsstaterna föreslå en för statistikändamål fungerande definition av familjeföretag – framtagen tillsammans med Eurostat – som tar hänsyn till de skiftande situationerna i medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas dessutom att använda sig av den befintliga arbetsgruppen för uppgifter om små och medelstora företag för att samla in tillräckliga uppgifter, bland annat om familjeföretag i samtliga medlemsstater, med målet att möjliggöra en jämförelse av situation och behov för familjeföretag av olika storlek och en jämförelse mellan familjeföretag och icke-familjeföretag, främja information och utbyte av exempel på know-how och god praxis runt om i EU – till exempel genom att inom kommissionen inrätta en kontaktpunkt för familjeföretag och utnyttja program som Erasmus för unga företagare på bästa sätt – och möjliggöra mer riktat stöd.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning av huruvida det skulle vara möjligt att utvidga den europeiska definitionen av små och medelstora företag från 2003 så att den utöver renodlat kvantitativa kriterier också inbegrep kvalitativa kriterier som även tar hänsyn till företagets ägarskap, med beaktande av kopplingarna mellan ägandeskap, kontroll och ledning och av det faktum att riskerna och ansvaret kommer an enbart på själva familjen, företagets sociala ansvar och rent generellt de personliga aspekterna av att driva ett företag, bland annat sett till personalens deltagande i företagsledningen och hur detta skulle kunna påverka familjeföretagen, till exempel i samband med statligt stöd eller dessa företags stödberättigade. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning av huruvida det skulle vara möjligt att utvidga den europeiska definitionen av små och medelstora företag från 2003 så att den utöver renodlat kvantitativa kriterier också inbegrep kvalitativa kriterier som även tar hänsyn till företagets ägarskap, med beaktande av kopplingarna mellan ägandeskap, kontroll och ledning och av det faktum att riskerna och ansvaret kommer an enbart på själva familjen, företagets sociala ansvar och rent generellt de personliga aspekterna av att driva ett företag, bland annat sett till personalens deltagande i företagsledningen och hur detta skulle kunna påverka familjeföretagen, till exempel i samband med statligt stöd eller dessa företags stödberättigade.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin konsekvensbedömning av lagstiftning göra en genomförbarhetsstudie av ett ”test för familjeföretag” (för politik som avser till exempel ägande, ledningsstruktur eller sekretess), liknande testet för små och medelstora företag, samt att införa ett sådant test så snart som möjligt om studien visar att det är genomförbart, så att man redan i förväg kan beräkna effekterna av vissa rättsakter på familjeföretag och därmed undvika onödig byråkrati och besvärliga hinder för familjeföretagen, varvid kombinationseffekter av bolagsrätten och privaträtten bör ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sin konsekvensbedömning av lagstiftning göra en genomförbarhetsstudie av ett ”test för familjeföretag” (för politik som avser till exempel ägande, ledningsstruktur eller sekretess), liknande testet för små och medelstora företag, samt att införa ett sådant test så snart som möjligt om studien visar att det är genomförbart, så att man redan i förväg kan beräkna effekterna av vissa rättsakter på familjeföretag och därmed undvika onödig byråkrati och besvärliga hinder för familjeföretagen, varvid kombinationseffekter av bolagsrätten och privaträtten bör ägnas särskild uppmärksamhet.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att skillnader mellan grannländer i exempelvis skattelagstiftning, bidragssystem eller genomförande av EU-lagstiftning kan skapa problem för företag i gränsområden, till exempel familjeföretag. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att pröva hur planerad nationell lagstiftning och den planerade metoden för att genomföra EU-lagstiftning påverkar företagare, till exempel de som bedriver familjeföretag, i gränsområden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att skillnader mellan grannländer i exempelvis skattelagstiftning, bidragssystem eller genomförande av EU-lagstiftning kan skapa problem för företag i gränsområden, till exempel familjeföretag. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att pröva hur planerad nationell lagstiftning och den planerade metoden för att genomföra EU-lagstiftning påverkar företagare, till exempel de som bedriver familjeföretag, i gränsområden.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta, och fastställa uppgifterna för, en intern ständig arbetsgrupp som särskilt ska ägna sig åt familjeföretagens behov och särdrag, regelbundet rapportera till parlamentet och medlemsstaterna, uppmuntra till utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaternas familjeföretagsorganisationer och utfärda riktlinjer och texter samt föreslå lösningar på hur familjeföretag kan övervinna sina specifika problem. Parlamentet uppmanar även kommissionen att skapa en enda kontaktpunkt för företag vilken även kan fungera som kontaktpunkt på europeisk nivå för familjeföretag och intressegrupper för familjeföretag samt hjälpa till med specifika frågor med kopplingar till framför allt EU-lagstiftningen och tillgång till EU-finansiering. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta, och fastställa uppgifterna för, en intern ständig arbetsgrupp som särskilt ska ägna sig åt familjeföretagens behov och särdrag, regelbundet rapportera till parlamentet och medlemsstaterna, uppmuntra till utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaternas familjeföretagsorganisationer och utfärda riktlinjer och texter samt föreslå lösningar på hur familjeföretag kan övervinna sina specifika problem. Parlamentet uppmanar även kommissionen att skapa en enda kontaktpunkt för företag vilken även kan fungera som kontaktpunkt på europeisk nivå för familjeföretag och intressegrupper för familjeföretag samt hjälpa till med specifika frågor med kopplingar till framför allt EU-lagstiftningen och tillgång till EU-finansiering.

| 34. | Europaparlamentet framhåller kvinnornas företagarroll inom familjeföretagen. Medlemsstaterna uppmanas att inleda en studie av förekomsten av kvinnor i Europas familjeföretag samt att utvärdera de möjligheter som familjeföretagen skapar när det gäller ökad egenmakt för kvinnor, lika möjligheter och balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet framhåller att kvinnors rätt att på samma villkor som män ta över familjeföretag måste skyddas genom att man främjar en jämställdhetskultur som värdesätter kvinnligt företagande i familjeföretagen, bland annat i ledande ställningar. Parlamentet betonar även att familjeföretag måste följa rättsliga bestämmelser om socialförsäkring, pensionsavgifter och normer för säkra arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller kvinnornas företagarroll inom familjeföretagen. Medlemsstaterna uppmanas att inleda en studie av förekomsten av kvinnor i Europas familjeföretag samt att utvärdera de möjligheter som familjeföretagen skapar när det gäller ökad egenmakt för kvinnor, lika möjligheter och balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet framhåller att kvinnors rätt att på samma villkor som män ta över familjeföretag måste skyddas genom att man främjar en jämställdhetskultur som värdesätter kvinnligt företagande i familjeföretagen, bland annat i ledande ställningar. Parlamentet betonar även att familjeföretag måste följa rättsliga bestämmelser om socialförsäkring, pensionsavgifter och normer för säkra arbetsförhållanden.

| 35. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna om vikten av ett tillräckligt tillhandahållande av tjänster av hög kvalitet och till ett överkomligt pris för omsorg om barn, äldre och andra omsorgsbehövande personer, skatteincitament för företag och annat stöd för att hjälpa kvinnor och män som är anställda eller egenföretagare eller som driver familjeföretag att förena familje- och arbetsliv. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna om vikten av ett tillräckligt tillhandahållande av tjänster av hög kvalitet och till ett överkomligt pris för omsorg om barn, äldre och andra omsorgsbehövande personer, skatteincitament för företag och annat stöd för att hjälpa kvinnor och män som är anställda eller egenföretagare eller som driver familjeföretag att förena familje- och arbetsliv.

| 36. | Europaparlamentet understryker behovet av separat vederbörligen betald mamma-, pappa- och föräldraledighet som tillgodoser arbetstagarnas, egenföretagarnas och arbetsgivarnas behov. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker behovet av separat vederbörligen betald mamma-, pappa- och föräldraledighet som tillgodoser arbetstagarnas, egenföretagarnas och arbetsgivarnas behov.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja det europeiska nätverket av ambassadörer för kvinnors företagande och det europeiska nätverket av mentorer för att öka dessa nätverks synlighet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja det europeiska nätverket av ambassadörer för kvinnors företagande och det europeiska nätverket av mentorer för att öka dessa nätverks synlighet.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att familjeföretag inom jordbruket är rotade på en viss plats på grund av sin jordegendom. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se till att familjejordbrukens överlevnad inte äventyras genom i synnerhet överdriven byråkrati. Parlamentet vill uppmärksamma den viktiga funktion som kvinnor fyller familjejordbruken och uppmanar medlemsstaterna att främja företagsutbildningar särskilt inriktade på kvinnliga jordbrukare i syfte att ytterligare stärka kvinnornas direkta deltagande i familjejordbruken. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att familjeföretag inom jordbruket är rotade på en viss plats på grund av sin jordegendom. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se till att familjejordbrukens överlevnad inte äventyras genom i synnerhet överdriven byråkrati. Parlamentet vill uppmärksamma den viktiga funktion som kvinnor fyller familjejordbruken och uppmanar medlemsstaterna att främja företagsutbildningar särskilt inriktade på kvinnliga jordbrukare i syfte att ytterligare stärka kvinnornas direkta deltagande i familjejordbruken.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka företagarandan i hela EU, med beaktande av familjeföretagens betydelse för EU:s ekonomi, samt att skapa ett klimat för konkurrenskraftiga företag. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka företagarandan i hela EU, med beaktande av familjeföretagens betydelse för EU:s ekonomi, samt att skapa ett klimat för konkurrenskraftiga företag.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snaraste utarbeta ett meddelande med en analys av familjeföretagens roll i syfte att stärka den europeiska ekonomins konkurrenskraft och tillväxt till 2020 samt att ta fram en färdplan över åtgärder som kan förbättra EU:s familjeföretags ekonomiska miljö och utveckling och öka medvetenheten om de familjeföretagsspecifika utmaningar som man måste ta itu med, liksom att förbättra familjeföretagens konkurrenskraft, internationella framtidsutsikter och sysselsättningsskapande potential. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snaraste utarbeta ett meddelande med en analys av familjeföretagens roll i syfte att stärka den europeiska ekonomins konkurrenskraft och tillväxt till 2020 samt att ta fram en färdplan över åtgärder som kan förbättra EU:s familjeföretags ekonomiska miljö och utveckling och öka medvetenheten om de familjeföretagsspecifika utmaningar som man måste ta itu med, liksom att förbättra familjeföretagens konkurrenskraft, internationella framtidsutsikter och sysselsättningsskapande potential.

o

o o

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0036.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0032.

(3)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/gender_pay_gap/140319_gpg_en.pdf

(4)  Slutrapport från kommissionens expertgrupp, Overview of family-business-relevant issues, november 2009.

(5)  European Family Business Barometer, juni 2014.

(6)  COM(2012)0795.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/64

---

P8_TA(2015)0291

Tillvaratagande av potentialen för forskning och innovation inom den blå ekonomin för att skapa sysselsättning och tillväxt

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 över att tillvarata potentialen för forskning och innovation inom den blå ekonomin för att skapa sysselsättning och tillväxt (2014/2240(INI))

(2017/C 316/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2014Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt (COM(2014)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2014Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt (COM(2014)0254),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen (COM(2010)0546),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575),

| — | med beaktande av deklarationen från Limassol av den 8 oktober 2012 om en agenda för tillväxt och sysselsättning inom havs- och sjöfartssektorerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen från Limassol av den 8 oktober 2012 om en agenda för tillväxt och sysselsättning inom havs- och sjöfartssektorerna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012Blå tillväxt: möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012Blå tillväxt: möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2013Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet – Uppnå smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2013)0279), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2013Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet – Uppnå smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2013)0279),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 29 augusti 2012Kunskap i havsfrågor 2020: från kartläggning av havsbotten till havsprognoser (COM(2012)0473), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 29 augusti 2012Kunskap i havsfrågor 2020: från kartläggning av havsbotten till havsprognoser (COM(2012)0473),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013Blå tillväxt – Att stärka en hållbar tillväxt i den marina sektorn, sektorn för sjötransporter och turismsektorn i EU
   (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013Blå tillväxt – Att stärka en hållbar tillväxt i den marina sektorn, sektorn för sjötransporter och turismsektorn i EU
   (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013Kunskap i havsfrågor 2020: Kartläggning av havsbottnarna för att främja ett hållbart fiske
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013Kunskap i havsfrågor 2020: Kartläggning av havsbottnarna för att främja ett hållbart fiske
   (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om särskilda åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken för att utveckla kvinnans roll (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om särskilda åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken för att utveckla kvinnans roll (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1292/2013 av den 11 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1292/2013 av den 11 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1312/2013/EU av den 11 december 2013 om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1312/2013/EU av den 11 december 2013 om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa (8),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 oktober 2014Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt
   (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 oktober 2014Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt
   (9),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 december 2014Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt
   (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 december 2014Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt
   (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism” (COM(2014)0086),

| — | med beaktande av Rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 4 december 2014Stärka turismen genom att dra nytta av Europas kulturarv, naturarv och maritima arv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 4 december 2014Stärka turismen genom att dra nytta av Europas kulturarv, naturarv och maritima arv,

| — | med beaktande av slutförklaringen från FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20) som hölls i Rio de Janeiro, Brasilien, den 20–22 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20) som hölls i Rio de Janeiro, Brasilien, den 20–22 juni 2012,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och fiskeriutskottet (A8-0214/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och fiskeriutskottet (A8-0214/2015), och av följande skäl:

| A. | Begreppet den blå ekonomin omfattar många olika ekonomiska sektorer som rör haven och oceanerna, från traditionella och etablerade sektorer till framväxande sektorer, bland annat fiskerier, vattenbruk, transporter på floder och till havs, hamnar och logistik, turism, fritidssegling och kryssningsfartyg, byggande och reparation av fartyg, havsanläggningar, skydd av kustlinjen, prospektering och utvinning av mineraltillgångar till havs, utvinning av vindenergi och havsbaserad energi samt bioteknik. |
| --- | --- |

A.

Begreppet den blå ekonomin omfattar många olika ekonomiska sektorer som rör haven och oceanerna, från traditionella och etablerade sektorer till framväxande sektorer, bland annat fiskerier, vattenbruk, transporter på floder och till havs, hamnar och logistik, turism, fritidssegling och kryssningsfartyg, byggande och reparation av fartyg, havsanläggningar, skydd av kustlinjen, prospektering och utvinning av mineraltillgångar till havs, utvinning av vindenergi och havsbaserad energi samt bioteknik.

| B. | Utvecklingen av den blå ekonomin bör inriktas på hållbara ekonomiska verksamheter som tillgodoser dagens och framtida generationers behov och skapar välstånd för samhället. |
| --- | --- |

B.

Utvecklingen av den blå ekonomin bör inriktas på hållbara ekonomiska verksamheter som tillgodoser dagens och framtida generationers behov och skapar välstånd för samhället.

| C. | En utveckling av den blå ekonomin kräver att vetenskapliga kunskaper integreras fullt ut eftersom detta är utgångspunkten för forskning och innovation, och forsknings- och teknikområden med relevans för den blå ekonomin är mycket diversifierade. |
| --- | --- |

C.

En utveckling av den blå ekonomin kräver att vetenskapliga kunskaper integreras fullt ut eftersom detta är utgångspunkten för forskning och innovation, och forsknings- och teknikområden med relevans för den blå ekonomin är mycket diversifierade.

| D. | Skyddet och bevarandet av havens naturresurser är en grundförutsättning för att upprätthålla, stödja och utveckla den blå ekonomin, och livskraftiga marina ekosystem är dessutom en förutsättning för att utvinna resurserna i haven och oceanerna. Innovation och hållbarhet bör vara centrala inslag i den blå ekonomin för att skapa tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

D.

Skyddet och bevarandet av havens naturresurser är en grundförutsättning för att upprätthålla, stödja och utveckla den blå ekonomin, och livskraftiga marina ekosystem är dessutom en förutsättning för att utvinna resurserna i haven och oceanerna. Innovation och hållbarhet bör vara centrala inslag i den blå ekonomin för att skapa tillväxt och sysselsättning.

| E. | Det råder stor brist på data, information och kunskap om haven och oceanerna, deras resurser och biologiska mångfald samt deras samverkan med mänsklig verksamhet och denna verksamhets – befintlig eller under utveckling – miljöpåverkan och sammantagna effekter. Bristande kunskap på dessa områden betyder att ett hållbart utnyttjande av dessa resurser kraftigt inskränks och möjligheten till innovation och ett utnyttjande av havens och oceanernas fulla potential begränsas, i ett skede då jordens befolkning ökar och våra hav och oceaner i allt större utsträckning kommer att användas för mat, utrymme, energi och mineraler och därför måste hanteras på ett mer systematiskt sätt för en hållbar användning. |
| --- | --- |

E.

Det råder stor brist på data, information och kunskap om haven och oceanerna, deras resurser och biologiska mångfald samt deras samverkan med mänsklig verksamhet och denna verksamhets – befintlig eller under utveckling – miljöpåverkan och sammantagna effekter. Bristande kunskap på dessa områden betyder att ett hållbart utnyttjande av dessa resurser kraftigt inskränks och möjligheten till innovation och ett utnyttjande av havens och oceanernas fulla potential begränsas, i ett skede då jordens befolkning ökar och våra hav och oceaner i allt större utsträckning kommer att användas för mat, utrymme, energi och mineraler och därför måste hanteras på ett mer systematiskt sätt för en hållbar användning.

| F. | Marina ekosystem är ömtåliga hetfläckar för biologisk mångfald som är känsliga för mänsklig verksamhet och det blir allt viktigare att samla in och dela korrekt information om var olika habitattyper finns och i vilken omfattning för att underlätta ansvarsfull förvaltning, utveckling och skydd av känsliga områden. |
| --- | --- |

F.

Marina ekosystem är ömtåliga hetfläckar för biologisk mångfald som är känsliga för mänsklig verksamhet och det blir allt viktigare att samla in och dela korrekt information om var olika habitattyper finns och i vilken omfattning för att underlätta ansvarsfull förvaltning, utveckling och skydd av känsliga områden.

| G. | Hinder för framgångsrik innovation i den blå ekonomin orsakas inte bara av vetenskapliga kunskapsluckor, som universitet, företag och forskningsinstitut försöker åtgärda genom spetsforskning, utan beror också i stor utsträckning på att det är svårt att få offentlig såväl som privat finansiering. |
| --- | --- |

G.

Hinder för framgångsrik innovation i den blå ekonomin orsakas inte bara av vetenskapliga kunskapsluckor, som universitet, företag och forskningsinstitut försöker åtgärda genom spetsforskning, utan beror också i stor utsträckning på att det är svårt att få offentlig såväl som privat finansiering.

| H. | Möjligheter till utvinning av marina resurser för att utveckla hållbara förnybara energikällor kan väsentligt bidra till den europeiska strategin för energitrygghet genom att medlemsstaterna görs mindre beroende av energikällor från länder utanför EU. |
| --- | --- |

H.

Möjligheter till utvinning av marina resurser för att utveckla hållbara förnybara energikällor kan väsentligt bidra till den europeiska strategin för energitrygghet genom att medlemsstaterna görs mindre beroende av energikällor från länder utanför EU.

| I. | En hållbar utveckling av den blå ekonomin kan i hög grad bidra till tillväxt och ekonomisk utveckling såväl som till sysselsättning, särskilt för kustregioner, regioner i de yttersta randområdena och öregioner, med hänsyn tagen till de specifika och olika behoven och skillnaderna mellan de olika geografiska områdena. |
| --- | --- |

I.

En hållbar utveckling av den blå ekonomin kan i hög grad bidra till tillväxt och ekonomisk utveckling såväl som till sysselsättning, särskilt för kustregioner, regioner i de yttersta randområdena och öregioner, med hänsyn tagen till de specifika och olika behoven och skillnaderna mellan de olika geografiska områdena.

| J. | Mer investering i forskning och innovation vad gäller hav och oceaner kan vara ett bra verktyg för att stödja målen för ekonomisk, social och geografisk sammanhållning, bekämpa de växande obalanserna och skillnaderna mellan medlemsstaterna och stärka EU:s globala position inom havspolitiken och den blå ekonomin (till exempel genom export av miljöteknik), med beaktande av att små och medelstora företag samt familjeföretag är avgörande för innovation och sysselsättning. |
| --- | --- |

J.

Mer investering i forskning och innovation vad gäller hav och oceaner kan vara ett bra verktyg för att stödja målen för ekonomisk, social och geografisk sammanhållning, bekämpa de växande obalanserna och skillnaderna mellan medlemsstaterna och stärka EU:s globala position inom havspolitiken och den blå ekonomin (till exempel genom export av miljöteknik), med beaktande av att små och medelstora företag samt familjeföretag är avgörande för innovation och sysselsättning.

| K. | Hänsyn måste tas till att en lämplig kompetensnivå varierar inom verksamheterna i den blå ekonomin, dvs. på internationell, europeisk och medlemsstatlig nivå. De sektorer som ska prioriteras för en utveckling av den blå ekonomin kan skilja sig åt från medlemsstat till medlemsstat, dels beroende på respektive tidigare utveckling av traditionella eller etablerade sektorer, dels på befintliga resurser och utvecklingspotentialen för framväxande sektorer i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

K.

Hänsyn måste tas till att en lämplig kompetensnivå varierar inom verksamheterna i den blå ekonomin, dvs. på internationell, europeisk och medlemsstatlig nivå. De sektorer som ska prioriteras för en utveckling av den blå ekonomin kan skilja sig åt från medlemsstat till medlemsstat, dels beroende på respektive tidigare utveckling av traditionella eller etablerade sektorer, dels på befintliga resurser och utvecklingspotentialen för framväxande sektorer i varje medlemsstat.

| L. | Det krävs en kompetent, välutbildad arbetsstyrka med lämplig utbildning för att utnyttja innovationsmöjligheter inom den blå ekonomin. I nuläget finns ett kompetensunderskott som måste åtgärdas. |
| --- | --- |

L.

Det krävs en kompetent, välutbildad arbetsstyrka med lämplig utbildning för att utnyttja innovationsmöjligheter inom den blå ekonomin. I nuläget finns ett kompetensunderskott som måste åtgärdas.

| M. | Utnyttjandet av den blå ekonomins potential får inte användas som ett argument för ett icke hållbart resursutnyttjande av hav och oceaner samt en tillämpning av tillväxtmodeller som redan har visat sig icke hållbara. Havens och oceanernas resurser bör utnyttjas med strikt hänsyn till god förvaltning och bevarande av dessa resurser, utan att balansen i havens ekosystem förändras och genom att återställa en skadad balans, exempelvis med hjälp av innovativa metoder som motverkar havsföroreningar, särskilt den ökade mängden av plastavfall, agglutinerad plast och sten (plastiglomerate) och mikroplast av nedbruten plast, och genom att återvinna avfallet utan att uttömma resurserna. |
| --- | --- |

M.

Utnyttjandet av den blå ekonomins potential får inte användas som ett argument för ett icke hållbart resursutnyttjande av hav och oceaner samt en tillämpning av tillväxtmodeller som redan har visat sig icke hållbara. Havens och oceanernas resurser bör utnyttjas med strikt hänsyn till god förvaltning och bevarande av dessa resurser, utan att balansen i havens ekosystem förändras och genom att återställa en skadad balans, exempelvis med hjälp av innovativa metoder som motverkar havsföroreningar, särskilt den ökade mängden av plastavfall, agglutinerad plast och sten (plastiglomerate) och mikroplast av nedbruten plast, och genom att återvinna avfallet utan att uttömma resurserna.

| N. | Många verktyg för miljövänlig förvaltning av kust- och havsområden stöds av kartläggning av havsbotten, inklusive planering av topografiska undersökningar genom att identifiera områden som sannolikt innehåller ett visst habitat av intresse, eller genom att tillhandahålla information som stöd vid lokalisering och planering av offshore-projekt såsom utveckling av kajer och småbåtshamnar, kustskyddsarbeten, vindkraftparker till havs samt landåtervinning på ett miljömässigt hållbart sätt. |
| --- | --- |

N.

Många verktyg för miljövänlig förvaltning av kust- och havsområden stöds av kartläggning av havsbotten, inklusive planering av topografiska undersökningar genom att identifiera områden som sannolikt innehåller ett visst habitat av intresse, eller genom att tillhandahålla information som stöd vid lokalisering och planering av offshore-projekt såsom utveckling av kajer och småbåtshamnar, kustskyddsarbeten, vindkraftparker till havs samt landåtervinning på ett miljömässigt hållbart sätt.

| O. | I enlighet med artikel 190 i Lissabonfördraget och förklaringen från Rio+20 ska förvaltningen av alla verksamheter som påverkar havsmiljön styras av försiktighetsprincipen och ett ekosystembaserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

O.

I enlighet med artikel 190 i Lissabonfördraget och förklaringen från Rio+20 ska förvaltningen av alla verksamheter som påverkar havsmiljön styras av försiktighetsprincipen och ett ekosystembaserat tillvägagångssätt.

| P. | EU har utarbetat en rad program och riktlinjer som ger en ram för verksamheter som är kopplade till den blå ekonomin och innovation i den blå sektorn. Denna ram bör granskas utifrån dess praktiska användbarhet när det gäller stödet till medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas insatser för en utveckling av den blå ekonomin. |
| --- | --- |

P.

EU har utarbetat en rad program och riktlinjer som ger en ram för verksamheter som är kopplade till den blå ekonomin och innovation i den blå sektorn. Denna ram bör granskas utifrån dess praktiska användbarhet när det gäller stödet till medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas insatser för en utveckling av den blå ekonomin.

| Q. | Stöd till och utveckling av en ny, hållbar blå ekonomi måste också ingå i EU:s utvecklingspolitik, externa politik och i unionens politik för Medelhavsländerna, och de afrikanska länder som gränsar till Medelhavet, de östafrikanska östaterna i Indiska oceanen och de östater som är parter i avtalet om ekonomiskt partnerskap (EPA) måste betraktas som partner i ansträngningarna för att skapa en hållbar blå ekonomi. |
| --- | --- |

Q.

Stöd till och utveckling av en ny, hållbar blå ekonomi måste också ingå i EU:s utvecklingspolitik, externa politik och i unionens politik för Medelhavsländerna, och de afrikanska länder som gränsar till Medelhavet, de östafrikanska östaterna i Indiska oceanen och de östater som är parter i avtalet om ekonomiskt partnerskap (EPA) måste betraktas som partner i ansträngningarna för att skapa en hållbar blå ekonomi.

| R. | Kust- och ösamhällens lokala och regionala myndigheter är oumbärliga parter i diskussionerna om den blå ekonomins potential och dess förverkligande. |
| --- | --- |

R.

Kust- och ösamhällens lokala och regionala myndigheter är oumbärliga parter i diskussionerna om den blå ekonomins potential och dess förverkligande.

| S. | Kustområdena har särdrag som gör dem unika och som påverkar deras utvecklingsmöjligheter på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

S.

Kustområdena har särdrag som gör dem unika och som påverkar deras utvecklingsmöjligheter på medellång och lång sikt.

| T. | Europeiska hav och oceaner varierar mycket – Atlanten utanför Irland är mycket djup medan Svarta havets vatten utanför Rumänien är grunt, och vattnet i Arktis är kallt medan Medelhavets vatten är varmt. |
| --- | --- |

T.

Europeiska hav och oceaner varierar mycket – Atlanten utanför Irland är mycket djup medan Svarta havets vatten utanför Rumänien är grunt, och vattnet i Arktis är kallt medan Medelhavets vatten är varmt.

| U. | Turismen står för 5 % av EU:s BNP, 12 miljoner arbetstillfällen och 2,2 miljoner företag. Kulturturismen står för nästan 40 % av den paneuropeiska turismen, och kust- och havsturismen utgör en tredjedel av all turism i Europa och sysselsätter 3,2 miljoner arbetstagare. |
| --- | --- |

U.

Turismen står för 5 % av EU:s BNP, 12 miljoner arbetstillfällen och 2,2 miljoner företag. Kulturturismen står för nästan 40 % av den paneuropeiska turismen, och kust- och havsturismen utgör en tredjedel av all turism i Europa och sysselsätter 3,2 miljoner arbetstagare.

| V. | För närvarande kommer uppskattningsvis 3–5 % av EU:s BNP från havssektorn som helhet, vilken sysselsätter omkring 5,6 miljoner människor och bidrar med 495 miljarder euro till den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

V.

För närvarande kommer uppskattningsvis 3–5 % av EU:s BNP från havssektorn som helhet, vilken sysselsätter omkring 5,6 miljoner människor och bidrar med 495 miljarder euro till den europeiska ekonomin.

| W. | Man tror för närvarande att det finns betydligt fler molekyler i havet än på land och att de erbjuder en otrolig potential för forskning inom områdena hälso- och sjukvård, kosmetika och bioteknik. |
| --- | --- |

W.

Man tror för närvarande att det finns betydligt fler molekyler i havet än på land och att de erbjuder en otrolig potential för forskning inom områdena hälso- och sjukvård, kosmetika och bioteknik.

| X. | En integrerad havspolitik har betydelse som hävstång för verksamheter i den blå ekonomin, framför allt för att man på ett integrerat sätt ska kunna möta alla de utmaningar som de europeiska haven konfronteras med i dag. |
| --- | --- |

X.

En integrerad havspolitik har betydelse som hävstång för verksamheter i den blå ekonomin, framför allt för att man på ett integrerat sätt ska kunna möta alla de utmaningar som de europeiska haven konfronteras med i dag.

| Y. | Inom den förra gemensamma fiskeripolitiken visade sig grupperna för fiskeriutveckling vara ett mycket användbara instrument för skapande av sysselsättning och välfärd samt social och territoriell sammanhållning, som beslutsfattare och aktörer för sin egen utveckling. |
| --- | --- |

Y.

Inom den förra gemensamma fiskeripolitiken visade sig grupperna för fiskeriutveckling vara ett mycket användbara instrument för skapande av sysselsättning och välfärd samt social och territoriell sammanhållning, som beslutsfattare och aktörer för sin egen utveckling.

| 1. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens meddelande Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt. Parlamentet anser att meddelandet har ett begränsat tillämpningsområde och inte omfattar alla sektorer i den blå ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en integrerad och mer omfattande strategi för att möta de utmaningar som är kopplade till innovation och sysselsättningsskapande åtgärder i alla olika samverkande sektorer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har tagit del av kommissionens meddelande Innovation i den blå ekonomin: Utnyttjande av havens potential för sysselsättning och tillväxt. Parlamentet anser att meddelandet har ett begränsat tillämpningsområde och inte omfattar alla sektorer i den blå ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en integrerad och mer omfattande strategi för att möta de utmaningar som är kopplade till innovation och sysselsättningsskapande åtgärder i alla olika samverkande sektorer.

| 2. | Europaparlamentet vidhåller att den blå ekonomin bör definieras i specifika och övergripande termer som omfattar samtliga ekonomiska verksamheter, sektorsvisa och sektorsövergripande, med anknytning till oceanerna, haven, kustekosystemen, tillhörande inland och kustområden, och former av direkt eller indirekt stöd bör ingå. Parlamentet uppmärksammar den övergripande betydelsen av innovation för samtliga verksamheter, oavsett om de är traditionella eller framväxande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vidhåller att den blå ekonomin bör definieras i specifika och övergripande termer som omfattar samtliga ekonomiska verksamheter, sektorsvisa och sektorsövergripande, med anknytning till oceanerna, haven, kustekosystemen, tillhörande inland och kustområden, och former av direkt eller indirekt stöd bör ingå. Parlamentet uppmärksammar den övergripande betydelsen av innovation för samtliga verksamheter, oavsett om de är traditionella eller framväxande.

| 3. | Europaparlamentet förespråkar behovet av en strategisk planering av den blå ekonomins verksamheter, direkta finansieringsmetoder med inriktning på prioriteringar och en handlingsplan för att få fart på denna sektor före 2020, bland annat särskilda idéer om samarbetsmekanismer och investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förespråkar behovet av en strategisk planering av den blå ekonomins verksamheter, direkta finansieringsmetoder med inriktning på prioriteringar och en handlingsplan för att få fart på denna sektor före 2020, bland annat särskilda idéer om samarbetsmekanismer och investeringar i infrastruktur.

| 4. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att analysera och kvantifiera omfattningen av de befintliga verksamheterna i den blå ekonomin, och efterlyser en strategi som sammanför initiativ för samtliga havsrelaterade sektorer. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att sammanställa de otaliga projekt som tidigare har finansierats och som var relevanta för den blå ekonomin och att inleda en omfattande studie om betydelsen och vikten av den blå ekonomin. |
| --- | --- |

4.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att analysera och kvantifiera omfattningen av de befintliga verksamheterna i den blå ekonomin, och efterlyser en strategi som sammanför initiativ för samtliga havsrelaterade sektorer. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att sammanställa de otaliga projekt som tidigare har finansierats och som var relevanta för den blå ekonomin och att inleda en omfattande studie om betydelsen och vikten av den blå ekonomin.

| 5. | Europaparlamentet understryker att omfattande mänsklig verksamhet redan nu sätter stort tryck på haven och oceanerna med konsekvenser som följd (t.ex. föroreningar, miljö- och klimatförändringar, överutnyttjande av resurser, överfiske), även om hav och oceaner fortfarande innehåller viktiga ekosystem som är oåtkomliga och därmed fortfarande intakta. Parlamentet anser att den blå ekonomin därför bör vara inriktad på att skydda, återskapa och bevara havens och oceanernas ekosystem, biologiska mångfald, återhämtningsförmåga och produktivitet, inklusive tjänster som rör marin biologisk mångfald och fungerande ekosystem. Parlamentet anser att försiktighetsprincipen och ett ekosystembaserat tillvägagångssätt ska styra den blå ekonomin. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att omfattande mänsklig verksamhet redan nu sätter stort tryck på haven och oceanerna med konsekvenser som följd (t.ex. föroreningar, miljö- och klimatförändringar, överutnyttjande av resurser, överfiske), även om hav och oceaner fortfarande innehåller viktiga ekosystem som är oåtkomliga och därmed fortfarande intakta. Parlamentet anser att den blå ekonomin därför bör vara inriktad på att skydda, återskapa och bevara havens och oceanernas ekosystem, biologiska mångfald, återhämtningsförmåga och produktivitet, inklusive tjänster som rör marin biologisk mångfald och fungerande ekosystem. Parlamentet anser att försiktighetsprincipen och ett ekosystembaserat tillvägagångssätt ska styra den blå ekonomin.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av ny teknik för att stoppa förstöringen av marina ekosystem och betonar kopplingen mellan den blå ekonomin och den gröna ekonomin, särskilt vad gäller innovativa metoder för att sanera haven, inklusive återvinning av miljöskadlig plast på ett lönsamt sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av ny teknik för att stoppa förstöringen av marina ekosystem och betonar kopplingen mellan den blå ekonomin och den gröna ekonomin, särskilt vad gäller innovativa metoder för att sanera haven, inklusive återvinning av miljöskadlig plast på ett lönsamt sätt.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att bättre kunskaper om haven och oceanerna, exempelvis havsbottnar och livet i havet, i kombination med miljökonsekvensbedömningar, kommer att möjliggöra ett hållbart utnyttjande av marina resurser och förbättra de vetenskapliga grunder som EU:s olika havspolitiska strategier bygger på. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att bättre kunskaper om haven och oceanerna, exempelvis havsbottnar och livet i havet, i kombination med miljökonsekvensbedömningar, kommer att möjliggöra ett hållbart utnyttjande av marina resurser och förbättra de vetenskapliga grunder som EU:s olika havspolitiska strategier bygger på.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna (efter ovan nämnda vetenskapliga analys och sammanställning) bedöma de finansiella behoven i den blå ekonomin (sektoriella, nationella och europeiska) för att utnyttja potentialen för hållbar tillväxt, utveckling och skapande av sysselsättning, med särskild tonvikt vid de regioner som är särskilt beroende av fisket, och med särskild hänsyn till nystartade företag, små och medelstora företag och familjeföretag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna (efter ovan nämnda vetenskapliga analys och sammanställning) bedöma de finansiella behoven i den blå ekonomin (sektoriella, nationella och europeiska) för att utnyttja potentialen för hållbar tillväxt, utveckling och skapande av sysselsättning, med särskild tonvikt vid de regioner som är särskilt beroende av fisket, och med särskild hänsyn till nystartade företag, små och medelstora företag och familjeföretag.

| 9. | Europaparlamentet understryker att hållbar utveckling av den blå ekonomin kräver ytterligare investeringar i kunskap och forskning. Parlamentet beklagar de kort- och långsiktiga effekter som de minskade offentliga investeringarna i forskning, utveckling och innovation har medfört för de nationella forskningsprogrammen. Parlamentet anser att unionen och medlemsstaterna måste tillhandahålla solid finansiering under förutsättningar som garanterar långsiktig kontinuitet och förutsägbarhet i syfte att förbättra kunskaperna om den marina miljön och dess ekonomiska potential, utan att för den skull äventyra finansieringen av redan befintliga och pågående program. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att hållbar utveckling av den blå ekonomin kräver ytterligare investeringar i kunskap och forskning. Parlamentet beklagar de kort- och långsiktiga effekter som de minskade offentliga investeringarna i forskning, utveckling och innovation har medfört för de nationella forskningsprogrammen. Parlamentet anser att unionen och medlemsstaterna måste tillhandahålla solid finansiering under förutsättningar som garanterar långsiktig kontinuitet och förutsägbarhet i syfte att förbättra kunskaperna om den marina miljön och dess ekonomiska potential, utan att för den skull äventyra finansieringen av redan befintliga och pågående program.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att främja en regelbunden insamling av vetenskapliga aktuella data om statusen för havsbestånden i och utanför EU:s vatten, i samarbete med andra internationella organisationer. Parlamentet påminner om havs- och sjöfartsforskningens tvärvetenskapliga karaktär och betonar att det är viktigt att stödja en tvärvetenskaplig insats som omfattar olika sektorer och inriktningar inom havs- och sjöfartsforskningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att främja en regelbunden insamling av vetenskapliga aktuella data om statusen för havsbestånden i och utanför EU:s vatten, i samarbete med andra internationella organisationer. Parlamentet påminner om havs- och sjöfartsforskningens tvärvetenskapliga karaktär och betonar att det är viktigt att stödja en tvärvetenskaplig insats som omfattar olika sektorer och inriktningar inom havs- och sjöfartsforskningen.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser konkreta mål och tidsfrister för att göra data om havsbotten såväl som vattenpelare och levande resurser öppna, mer tillgängliga och helt kompatibla och harmoniserade. Parlamentet vill att information om haven och oceanerna ska göras tillgänglig för allmänheten för att främja innovation samtidigt som resursslöseri och identiska projekt ska undvikas. Parlamentet anser att investeringar i datainsamlingsprojekt också kommer att bidra till produktivitet och ökad innovation. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser konkreta mål och tidsfrister för att göra data om havsbotten såväl som vattenpelare och levande resurser öppna, mer tillgängliga och helt kompatibla och harmoniserade. Parlamentet vill att information om haven och oceanerna ska göras tillgänglig för allmänheten för att främja innovation samtidigt som resursslöseri och identiska projekt ska undvikas. Parlamentet anser att investeringar i datainsamlingsprojekt också kommer att bidra till produktivitet och ökad innovation.

| 12. | Europaparlamentet menar att resultat av offentligfinansierad forskning ska vara offentliga för icke kommersiellt bruk (med skydd för uppgifter som är strategiskt viktiga för medlemsstaterna), och att denna princip måste vara bindande för deltagare i unionens forskningsprogram. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att göra de data som ligger till grund för resultaten av sådan forskning allmänt tillgängliga. Parlamentet efterlyser ett EU-initiativ som ska uppmuntra privata företag inom sjöfartssektorn att utbyta uppgifter som inte är ekonomiskt känsliga för forskningsändamål och uppmuntrar kommissionen att snarast möjligt inrätta plattformen för forskningsinformation inom ramen för programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet menar att resultat av offentligfinansierad forskning ska vara offentliga för icke kommersiellt bruk (med skydd för uppgifter som är strategiskt viktiga för medlemsstaterna), och att denna princip måste vara bindande för deltagare i unionens forskningsprogram. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att göra de data som ligger till grund för resultaten av sådan forskning allmänt tillgängliga. Parlamentet efterlyser ett EU-initiativ som ska uppmuntra privata företag inom sjöfartssektorn att utbyta uppgifter som inte är ekonomiskt känsliga för forskningsändamål och uppmuntrar kommissionen att snarast möjligt inrätta plattformen för forskningsinformation inom ramen för programmet Horisont 2020.

| 13. | Europaparlamentet kräver att projektet för det europeiska nätverket för marina observationer och data (EMODnet) uttryckligen ska omfatta undersökningen om kumulativ inverkan, marint avfall, havsbuller och hormonstörande ämnen i avsnittet om den mänskliga inverkan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kräver att projektet för det europeiska nätverket för marina observationer och data (EMODnet) uttryckligen ska omfatta undersökningen om kumulativ inverkan, marint avfall, havsbuller och hormonstörande ämnen i avsnittet om den mänskliga inverkan.

| 14. | Europaparlamentet avvisar de av kommissionen föreslagna budgetnedskärningarna i ramprogrammet för forskning Horisont 2020. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet avvisar de av kommissionen föreslagna budgetnedskärningarna i ramprogrammet för forskning Horisont 2020.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med regelbundna bedömningar av genomförandet av programmet Horisont 2020 i de sektorer som är kopplade till den blå ekonomin, och att offentliggöra resultaten. Parlamentet stöder inrättandet av ett särskilt partnerskap för sjöfartssektorn inom ramen för Horisont 2020 och kräver att det ska ingå i arbetsprogrammet för Horisont 2020 för 2016–2017. Parlamentet anser att mer bör göras för att stärka kopplingen mellan forskning och industri i utvecklingen av nya produkter och processer, tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med regelbundna bedömningar av genomförandet av programmet Horisont 2020 i de sektorer som är kopplade till den blå ekonomin, och att offentliggöra resultaten. Parlamentet stöder inrättandet av ett särskilt partnerskap för sjöfartssektorn inom ramen för Horisont 2020 och kräver att det ska ingå i arbetsprogrammet för Horisont 2020 för 2016–2017. Parlamentet anser att mer bör göras för att stärka kopplingen mellan forskning och industri i utvecklingen av nya produkter och processer, tillväxt och sysselsättning.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna och de regionala myndigheterna har ett stort ansvar för utvecklingen av den blå ekonomin och uppmanar kommissionen att stödja och främja alla samarbetsformer mellan medlemsstaterna och de regionala myndigheterna (åtgärda nuvarande brister på detta område), såsom initiativen för gemensam programplanering, och involvera sjöfartskluster, fiskesektorn och lokalsamhällen. Parlamentet betonar de makroregionala strategiernas roll som ett sätt att ta itu med gemensamma utmaningar och utnyttja gemensamma möjligheter (t.ex. strategin för den adriatisk-joniska regionen) och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att bygga på framgångsrika regionala forskningsprojekt (t.ex. Bonus). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna och de regionala myndigheterna har ett stort ansvar för utvecklingen av den blå ekonomin och uppmanar kommissionen att stödja och främja alla samarbetsformer mellan medlemsstaterna och de regionala myndigheterna (åtgärda nuvarande brister på detta område), såsom initiativen för gemensam programplanering, och involvera sjöfartskluster, fiskesektorn och lokalsamhällen. Parlamentet betonar de makroregionala strategiernas roll som ett sätt att ta itu med gemensamma utmaningar och utnyttja gemensamma möjligheter (t.ex. strategin för den adriatisk-joniska regionen) och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att bygga på framgångsrika regionala forskningsprojekt (t.ex. Bonus).

| 17. | Europaparlamentet efterlyser samarbete och partnerskap mellan medlemsstaterna för att på ett effektivare sätt rikta det stöd som är tillgängligt via EU:s och medlemsstaternas instrument. Parlamentet betonar att finansieringens direkta inverkan och den direkta påverkan på den blå ekonomin bör beaktas då prioriteringar fastställs. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser samarbete och partnerskap mellan medlemsstaterna för att på ett effektivare sätt rikta det stöd som är tillgängligt via EU:s och medlemsstaternas instrument. Parlamentet betonar att finansieringens direkta inverkan och den direkta påverkan på den blå ekonomin bör beaktas då prioriteringar fastställs.

| 18. | Europaparlamentet framhåller medlemsstaternas intresse av att utöka samarbetet med staterna längs Medelhavets södra kust och uppmanar medlemsstaterna att betrakta den blå ekonomin som ytterligare ett samarbetsområde. Parlamentet uppmuntrar samarbetsformer med tredjeländer (unionen för Medelhavsområdet, organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet), och uppmanar kommissionen att inkludera stöd till utvecklingen av en hållbar blå ekonomi som ett mål i EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller medlemsstaternas intresse av att utöka samarbetet med staterna längs Medelhavets södra kust och uppmanar medlemsstaterna att betrakta den blå ekonomin som ytterligare ett samarbetsområde. Parlamentet uppmuntrar samarbetsformer med tredjeländer (unionen för Medelhavsområdet, organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet), och uppmanar kommissionen att inkludera stöd till utvecklingen av en hållbar blå ekonomi som ett mål i EU:s utvecklingspolitik.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa gynnsamma rättsliga villkor för investeringar i förnybar energi i den blå ekonomin och att presentera en tydlig och stabil ram för stöd till forskning, företag och statliga myndigheter som möjliggör ökade investeringar i innovativa projekt för utveckling av förnybar energi. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa gynnsamma rättsliga villkor för investeringar i förnybar energi i den blå ekonomin och att presentera en tydlig och stabil ram för stöd till forskning, företag och statliga myndigheter som möjliggör ökade investeringar i innovativa projekt för utveckling av förnybar energi.

| 20. | Europaparlamentet betonar att europeiska hav och oceaner är väldigt varierande och att det därför är viktigt att kommissionen inte tillämpar någon universallösning. Parlamentet påpekar att en metod som integrerar den blå ekonomins olika sektorer måste främjas. En sådan metod måste baseras på gemensamma principer såsom hållbarhet och erkänna och respektera olika regioners särdrag och behov och medlemsstaternas prioriteringar samt stödja dem i deras utveckling av dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att europeiska hav och oceaner är väldigt varierande och att det därför är viktigt att kommissionen inte tillämpar någon universallösning. Parlamentet påpekar att en metod som integrerar den blå ekonomins olika sektorer måste främjas. En sådan metod måste baseras på gemensamma principer såsom hållbarhet och erkänna och respektera olika regioners särdrag och behov och medlemsstaternas prioriteringar samt stödja dem i deras utveckling av dessa prioriteringar.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och kommissionens organ att stödja medlemsstaterna i utformningen och tillämpningen av nationella och regionala strategier för att utveckla den maritima ekonomin. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och kommissionens organ att stödja medlemsstaterna i utformningen och tillämpningen av nationella och regionala strategier för att utveckla den maritima ekonomin.

| 22. | Europaparlamentet uppmärksammar den negativa utvecklingen och den tydliga försämringen i vissa av den blå ekonomins mer traditionella sektorer (bland annat fiske- och varvsindustrin), särskilt i regioner där de har utgjort verkliga kärnverksamheter som lett till näringsverksamhet både i tidigare och senare produktionsled, och som skapat sysselsättning och främjat utveckling. Parlamentet anser att EU:s strategier för den blå ekonomin inte får bortse från dessa verksamheter och regioner, och bör framhålla möjligheten till innovation samt utnyttja Europas kunnande (t.ex. inom modernisering av fartyg) för att vända den nedåtgående trenden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmärksammar den negativa utvecklingen och den tydliga försämringen i vissa av den blå ekonomins mer traditionella sektorer (bland annat fiske- och varvsindustrin), särskilt i regioner där de har utgjort verkliga kärnverksamheter som lett till näringsverksamhet både i tidigare och senare produktionsled, och som skapat sysselsättning och främjat utveckling. Parlamentet anser att EU:s strategier för den blå ekonomin inte får bortse från dessa verksamheter och regioner, och bör framhålla möjligheten till innovation samt utnyttja Europas kunnande (t.ex. inom modernisering av fartyg) för att vända den nedåtgående trenden.

| 23. | Europaparlamentet betonar betydelsen av havs- och sjöfartsforskning och av mer samarbete kring dessa sektorer bland forskare, medlemsstater och regioner för att överbrygga den klyfta som finns mellan medlemsstaterna och den geografiska koncentrationen i vissa områden, och för att öka kustområdenas konkurrenskraft och skapa varaktiga lokala arbetstillfällen av god kvalitet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar betydelsen av havs- och sjöfartsforskning och av mer samarbete kring dessa sektorer bland forskare, medlemsstater och regioner för att överbrygga den klyfta som finns mellan medlemsstaterna och den geografiska koncentrationen i vissa områden, och för att öka kustområdenas konkurrenskraft och skapa varaktiga lokala arbetstillfällen av god kvalitet.

| 24. | Europaparlamentet anser att bristen på utbildade personer inom olika ämnesområden och verksamheter – däribland, forskare, ingenjörer, tekniker och arbetstagare – utgör ett allvarligt hinder för ett fullt utnyttjande av den blå ekonomins potential. Parlamentet understryker att denna brist är nära förknippad med det minskade engagemanget och de minskade investeringarna från medlemsstaternas sida inom forsknings- och utbildningsområdena, och med att personer med utbildning inom dessa områden inte tillvaratas, särskilt i de medlemsstater som drabbats värst av den ekonomiska krisen. Parlamentet vill därför att denna trend snabbt ska vändas. Parlamentet uppmanar medlemsstater och regionala myndigheter att satsa på en ambitiös social dimension av blå tillväxt och sjöfartskunskap för att främja unga människors utbildning och tillträde till yrken inom sjöfarten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja program inom högre utbildning såväl som yrkesutbildning och fortbildning, och sträva efter att integrera begreppet den blå ekonomin i dessa program. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att bristen på utbildade personer inom olika ämnesområden och verksamheter – däribland, forskare, ingenjörer, tekniker och arbetstagare – utgör ett allvarligt hinder för ett fullt utnyttjande av den blå ekonomins potential. Parlamentet understryker att denna brist är nära förknippad med det minskade engagemanget och de minskade investeringarna från medlemsstaternas sida inom forsknings- och utbildningsområdena, och med att personer med utbildning inom dessa områden inte tillvaratas, särskilt i de medlemsstater som drabbats värst av den ekonomiska krisen. Parlamentet vill därför att denna trend snabbt ska vändas. Parlamentet uppmanar medlemsstater och regionala myndigheter att satsa på en ambitiös social dimension av blå tillväxt och sjöfartskunskap för att främja unga människors utbildning och tillträde till yrken inom sjöfarten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja program inom högre utbildning såväl som yrkesutbildning och fortbildning, och sträva efter att integrera begreppet den blå ekonomin i dessa program.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstater, regionala myndigheter, utbildningsinstitutioner och sektorn att samordna, skapa synergieffekter och identifiera tvärvetenskapliga forskningsfrågor inom den blå ekonomin för att främja unga människors utbildning och tillträde till yrken med anknytning till blå tillväxt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstater, regionala myndigheter, utbildningsinstitutioner och sektorn att samordna, skapa synergieffekter och identifiera tvärvetenskapliga forskningsfrågor inom den blå ekonomin för att främja unga människors utbildning och tillträde till yrken med anknytning till blå tillväxt.

| 26. | Europaparlamentet anser att en genuin utveckling av den blå ekonomin ska medföra uppskattning för den blå ekonomins yrken liksom skapande av arbetstillfällen av god kvalitet med tillhörande rättigheter, inklusive arbetsmiljörättigheter för sjöfartsanställda, och en medvetenhet om dessa rättigheter för att sektorn ska förbli attraktiv. Med tanke på att den blå ekonomin traditionellt har varit och fortfarande i mycket hög grad är mansdominerad är det nu läge för EU att erkänna att detta är ett perfekt tillfälle att locka kvinnor till denna yrkesbransch. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att införliva jämställdhetsperspektivet i samtliga utvecklingsfaser inom den blå ekonomin och att främja och stärka kvinnors faktiska deltagande i denna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att en genuin utveckling av den blå ekonomin ska medföra uppskattning för den blå ekonomins yrken liksom skapande av arbetstillfällen av god kvalitet med tillhörande rättigheter, inklusive arbetsmiljörättigheter för sjöfartsanställda, och en medvetenhet om dessa rättigheter för att sektorn ska förbli attraktiv. Med tanke på att den blå ekonomin traditionellt har varit och fortfarande i mycket hög grad är mansdominerad är det nu läge för EU att erkänna att detta är ett perfekt tillfälle att locka kvinnor till denna yrkesbransch. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att införliva jämställdhetsperspektivet i samtliga utvecklingsfaser inom den blå ekonomin och att främja och stärka kvinnors faktiska deltagande i denna.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att värna arbetstagares rättigheter och garantera säkra arbetsvillkor i alla sektorer av den blå ekonomin, vare sig de redan finns eller nyligen har uppstått. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att värna arbetstagares rättigheter och garantera säkra arbetsvillkor i alla sektorer av den blå ekonomin, vare sig de redan finns eller nyligen har uppstått.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in och analysera uppgifter om sjöfartsrelaterade yrken på alla nivåer (från lagstiftning till teknik och miljöförvaltning, från dykinstruktörer till sjömän och sjöfartstekniker) och att använda sådana uppgifter för att undersöka möjligheter till sysselsättning på olika nivåer – traditionella, framväxande och helt nya arbetstillfällen som kan uppstå. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in och analysera uppgifter om sjöfartsrelaterade yrken på alla nivåer (från lagstiftning till teknik och miljöförvaltning, från dykinstruktörer till sjömän och sjöfartstekniker) och att använda sådana uppgifter för att undersöka möjligheter till sysselsättning på olika nivåer – traditionella, framväxande och helt nya arbetstillfällen som kan uppstå.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange samtliga EU-medel som finns tillgängliga för att finansiera verksamheter i den blå ekonomin och att sammanföra dem i en enda plattform som är tillgänglig för medborgarna. Parlamentet uppmanar också kommissionen att öronmärka medel för innovation och blå tillväxt för att finansiera grundforskning, forskning och utveckling, yrkesutbildning, sysselsättningsskapande, nya företag, små och medelstora företag, sociala företag, kooperativ, utbildning och lärlingsutbildning, fattigdomsminskning i kustområden, bioteknisk utveckling, transportförbindelser, energisammanlänkningar, fartygsbyggnad och fartygsreparation, tillgång till bredband i kustområden, miljöskydd och utsläppande på marknaden av innovativa produkter, tjänster och processer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange samtliga EU-medel som finns tillgängliga för att finansiera verksamheter i den blå ekonomin och att sammanföra dem i en enda plattform som är tillgänglig för medborgarna. Parlamentet uppmanar också kommissionen att öronmärka medel för innovation och blå tillväxt för att finansiera grundforskning, forskning och utveckling, yrkesutbildning, sysselsättningsskapande, nya företag, små och medelstora företag, sociala företag, kooperativ, utbildning och lärlingsutbildning, fattigdomsminskning i kustområden, bioteknisk utveckling, transportförbindelser, energisammanlänkningar, fartygsbyggnad och fartygsreparation, tillgång till bredband i kustområden, miljöskydd och utsläppande på marknaden av innovativa produkter, tjänster och processer.

| 30. | Europaparlamentet bedömer att investeringarna i den blå sektorn bl.a. bör inriktas på miljöinnovationer som inte är beroende av ändliga resurser, på resurseffektivitet, kretsloppsekonomin, naturskydd, havs- och kustskydd, lindring av och anpassning till klimatförändringarna samt ett hållbart resursutnyttjande (med en utnyttjandegrad som på lång sikt inte överstiger den naturliga återväxten). Parlamentet uppmanar kommissionen att införliva dessa principer i de aktuella och framtida stödprogrammen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet bedömer att investeringarna i den blå sektorn bl.a. bör inriktas på miljöinnovationer som inte är beroende av ändliga resurser, på resurseffektivitet, kretsloppsekonomin, naturskydd, havs- och kustskydd, lindring av och anpassning till klimatförändringarna samt ett hållbart resursutnyttjande (med en utnyttjandegrad som på lång sikt inte överstiger den naturliga återväxten). Parlamentet uppmanar kommissionen att införliva dessa principer i de aktuella och framtida stödprogrammen.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser en lämplig finansiell ram som stimulerar innovation, hållbar utveckling av den blå ekonomin och sysselsättningsskapande och som kan kombinera, samordna och underlätta tillgången till de olika finansieringsinstrument som finns – de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden), ramprogrammet för forskning, en eventuell framtida kunskaps- och innovationsgrupp (KI-grupp) inriktad på den blå ekonomin, Europeiska fonden för strategiska investeringar och andra instrument. Parlamentet framhåller behovet av att instrumenten är mer fokuserade på de olika aktörernas behov – offentliga institutioner, lokala myndigheter, företag (särskilt små och medelstora företag), icke statliga organisationer osv. – och att de möjligheter som finns offentliggörs på bred front. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet efterlyser en lämplig finansiell ram som stimulerar innovation, hållbar utveckling av den blå ekonomin och sysselsättningsskapande och som kan kombinera, samordna och underlätta tillgången till de olika finansieringsinstrument som finns – de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden), ramprogrammet för forskning, en eventuell framtida kunskaps- och innovationsgrupp (KI-grupp) inriktad på den blå ekonomin, Europeiska fonden för strategiska investeringar och andra instrument. Parlamentet framhåller behovet av att instrumenten är mer fokuserade på de olika aktörernas behov – offentliga institutioner, lokala myndigheter, företag (särskilt små och medelstora företag), icke statliga organisationer osv. – och att de möjligheter som finns offentliggörs på bred front.

| 32. | Europaparlamentet beklagar djupt förseningarna med programplaneringen av Europeiska havs- och fiskerifonden i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar djupt förseningarna med programplaneringen av Europeiska havs- och fiskerifonden i vissa medlemsstater.

| 33. | Europaparlamentet anser att offentliga investeringar, särskilt i vissa medlemsstater, spelar en avgörande roll för att främja utvecklingen och det fulla utnyttjandet av den blå ekonomins möjligheter, samtidigt som den roll som privata investeringar spelar inte får glömmas bort. Parlamentet framhåller att investeringar i den blå ekonomin förutsätter en projektmix med alltifrån infrastrukturprojekt till olika småskaliga investeringar i små och medelstora företag som behöver extra hjälp för att få tillgång till stöd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att offentliga investeringar, särskilt i vissa medlemsstater, spelar en avgörande roll för att främja utvecklingen och det fulla utnyttjandet av den blå ekonomins möjligheter, samtidigt som den roll som privata investeringar spelar inte får glömmas bort. Parlamentet framhåller att investeringar i den blå ekonomin förutsätter en projektmix med alltifrån infrastrukturprojekt till olika småskaliga investeringar i små och medelstora företag som behöver extra hjälp för att få tillgång till stöd.

| 34. | Europaparlamentet framhåller att landbaserade industrier som stöder den havsbaserade blå ekonomin spelar en avgörande roll för marin innovation och uppmanar kommissionen att öka stödet till dessa landbaserade industrier. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller att landbaserade industrier som stöder den havsbaserade blå ekonomin spelar en avgörande roll för marin innovation och uppmanar kommissionen att öka stödet till dessa landbaserade industrier.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas ansträngningar att främja smarta strategier för specialisering för att skapa och utnyttja de värdekedjor som är kopplade till de många olika verksamheterna i den blå ekonomin. Parlamentet anser att utvecklingen av kluster, eller ”megakluster” innebär att medlemsstaterna aktivt måste främja synergier inom och mellan sektorer. Parlamentet anser att strategier för forskning och teknisk utveckling inom sjöfarten först kan testas och därefter tjäna som exempel på bästa praxis för den blå ekonomin i stort. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas ansträngningar att främja smarta strategier för specialisering för att skapa och utnyttja de värdekedjor som är kopplade till de många olika verksamheterna i den blå ekonomin. Parlamentet anser att utvecklingen av kluster, eller ”megakluster” innebär att medlemsstaterna aktivt måste främja synergier inom och mellan sektorer. Parlamentet anser att strategier för forskning och teknisk utveckling inom sjöfarten först kan testas och därefter tjäna som exempel på bästa praxis för den blå ekonomin i stort.

| 36. | Europaparlamentet anser att genomförandet av strategier, planer och program samt av en specifik nationell lagstiftning, kan gynna en politisk och institutionell ram som främjar utvecklingen av en blå ekonomi i de olika medlemsstaterna. Parlamentet betonar att dessa strategier, planer och program, liksom den specifika nationella lagstiftningen, bör bidra till en harmonisk och hållbar interaktion mellan mänsklig verksamhet och havs- och kustmiljön. Parlamentet betonar vikten av fysisk planering i kust- och havsområden för en hållbar och samordnad utveckling av sjöfartsverksamhet, där alla berörda sektorers intressen tas i beaktande på ett rättvist sätt, samt interaktioner mellan land och hav och en integrerad förvaltning av kustområden. Parlamentet erinrar om direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden, ramdirektivet om en marin strategi och den integrerade havspolitiken på EU-nivå och i havsområdena. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att genomförandet av strategier, planer och program samt av en specifik nationell lagstiftning, kan gynna en politisk och institutionell ram som främjar utvecklingen av en blå ekonomi i de olika medlemsstaterna. Parlamentet betonar att dessa strategier, planer och program, liksom den specifika nationella lagstiftningen, bör bidra till en harmonisk och hållbar interaktion mellan mänsklig verksamhet och havs- och kustmiljön. Parlamentet betonar vikten av fysisk planering i kust- och havsområden för en hållbar och samordnad utveckling av sjöfartsverksamhet, där alla berörda sektorers intressen tas i beaktande på ett rättvist sätt, samt interaktioner mellan land och hav och en integrerad förvaltning av kustområden. Parlamentet erinrar om direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden, ramdirektivet om en marin strategi och den integrerade havspolitiken på EU-nivå och i havsområdena.

| 37. | Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av offentliga företag eller majoritetsägda statliga bolag på områden som kommersiell sjöfart, hamndrift och inom varvsindustrin och vad gäller marina försvarsanläggningar och kustförsvarsanläggningar. Parlamentet tar avstånd från ett synsätt som tenderar att bara fokusera på den privata sektorn och anser att stärkandet och moderniseringen av den offentliga sektorn kan utgöra en stimulerande faktor för att främja den blå ekonomin. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmärksammar betydelsen av offentliga företag eller majoritetsägda statliga bolag på områden som kommersiell sjöfart, hamndrift och inom varvsindustrin och vad gäller marina försvarsanläggningar och kustförsvarsanläggningar. Parlamentet tar avstånd från ett synsätt som tenderar att bara fokusera på den privata sektorn och anser att stärkandet och moderniseringen av den offentliga sektorn kan utgöra en stimulerande faktor för att främja den blå ekonomin.

| 38. | Europaparlamentet anser att för att säkra en hållbar utveckling av den blå ekonomin bör en bättre integration och samordning av insatser och kompetens ske på EU-nivå, med sammanhängande och samstämda åtgärder. Parlamentet menar att relevanta organ och spridda kompetenser som redan finns bör sammanföras under ett befintligt organ med sjöfartskompetens som ett sätt att stärka samordningen, samarbetet, och stödet till medlemsstaterna för att utveckla och fullt ut utnyttja den blå ekonomins möjligheter, |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att för att säkra en hållbar utveckling av den blå ekonomin bör en bättre integration och samordning av insatser och kompetens ske på EU-nivå, med sammanhängande och samstämda åtgärder. Parlamentet menar att relevanta organ och spridda kompetenser som redan finns bör sammanföras under ett befintligt organ med sjöfartskompetens som ett sätt att stärka samordningen, samarbetet, och stödet till medlemsstaterna för att utveckla och fullt ut utnyttja den blå ekonomins möjligheter,

| 39. | Europaparlamentet anser att kust- och ösamhällen bör vara fullt delaktiga i alla utvecklingsfaser av den blå ekonomin, och att det är en nödvändig förutsättning för att denna ekonomiska sektors potential ska kunna utnyttjas i fråga om innovation, sysselsättning, välstånd och hållbar utveckling. Parlamentet medger potentialen och behovet av innovativa lösningar när det gäller flytande stadsutbyggnad. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att kust- och ösamhällen bör vara fullt delaktiga i alla utvecklingsfaser av den blå ekonomin, och att det är en nödvändig förutsättning för att denna ekonomiska sektors potential ska kunna utnyttjas i fråga om innovation, sysselsättning, välstånd och hållbar utveckling. Parlamentet medger potentialen och behovet av innovativa lösningar när det gäller flytande stadsutbyggnad.

| 40. | Europaparlamentet erkänner kust- och ösamhällenas mångfald och särdrag och kräver att exceptionella åtgärder vidtas för att effektivt främja den blå ekonomins utveckling i dessa områden genom att minska hinder för investeringar och skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erkänner kust- och ösamhällenas mångfald och särdrag och kräver att exceptionella åtgärder vidtas för att effektivt främja den blå ekonomins utveckling i dessa områden genom att minska hinder för investeringar och skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt.

Sektorbaserade strategier

| 41. | Europaparlamentet efterlyser ett ökat stöd för modernisering och hållbar utveckling av fiskerisektorn samt av industrin för förädling av fiskeriprodukter, som syftar till ett ökat mervärde, med fokus på ett småskaligt fiske, och som ökar fiskeredskapens selektivitet samt minskar energianvändningen och miljöpåverkan och effektiviserar kampen mot illegalt, oreglerat och orapporterat fiske. Parlamentet erinrar om att kartläggning och klassificering av livsmiljöer är nödvändiga för en bärkraftig, hållbar och välfungerande fiskerisektor. Parlamentet vidhåller att vetenskapliga fiskerirelaterade data som ligger till grund för politiska beslut bör offentliggöras fullt ut. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser ett ökat stöd för modernisering och hållbar utveckling av fiskerisektorn samt av industrin för förädling av fiskeriprodukter, som syftar till ett ökat mervärde, med fokus på ett småskaligt fiske, och som ökar fiskeredskapens selektivitet samt minskar energianvändningen och miljöpåverkan och effektiviserar kampen mot illegalt, oreglerat och orapporterat fiske. Parlamentet erinrar om att kartläggning och klassificering av livsmiljöer är nödvändiga för en bärkraftig, hållbar och välfungerande fiskerisektor. Parlamentet vidhåller att vetenskapliga fiskerirelaterade data som ligger till grund för politiska beslut bör offentliggöras fullt ut.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att stärka den roll som grupperna för fiskeriutveckling inom ramen för den nya gemensamma fiskeripolitiken spelar, och ge dem mer resurser så att de kan fortsätta att stärka sin roll och främja detta interterritoriella samarbete. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att stärka den roll som grupperna för fiskeriutveckling inom ramen för den nya gemensamma fiskeripolitiken spelar, och ge dem mer resurser så att de kan fortsätta att stärka sin roll och främja detta interterritoriella samarbete.

| 43. | Europaparlamentet menar att kultur- och naturattraktioner måste identifieras och främjas. Parlamentet betonar vikten av ”no-go”- områden för att hjälpa oförstörda områden att överleva och överexploaterade havsbottenområden att återhämta sig och därmed bidra till våra havs framtida hållbarhet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet menar att kultur- och naturattraktioner måste identifieras och främjas. Parlamentet betonar vikten av ”no-go”- områden för att hjälpa oförstörda områden att överleva och överexploaterade havsbottenområden att återhämta sig och därmed bidra till våra havs framtida hållbarhet.

| 44. | Europaparlamentet menar att en hållbar utveckling för vattenbruket i EU kräver ett starkare stöd för den vetenskapliga forskningen och den tekniska utvecklingen när det gäller odling av nya arter, särskilt inhemska arter, och att hållbar foderförsörjning säkerställs, att kryphål förhindras, att påverkan på den biologiska mångfalden minimeras och att effekterna av kemikalie- och läkemedelsanvändningen minskas, även på området för utveckling av nya eller signifikant förbättrade produkter, för att möjliggöra en diversifiering av produktionen och utbudet av livsmedel samt en förbättrad kvalitet, samtidigt som det bidrar till större miljösäkerhet. Parlamentet påpekar att korrekta kunskaper om batymetri och havsbottensammansättning är nödvändiga för att kunna välja de lämpligaste platserna för en utbyggnad av den lokala vattenbrukssektorn, beräkna kapacitet och modellera föroreningar från vattenbruksrelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet menar att en hållbar utveckling för vattenbruket i EU kräver ett starkare stöd för den vetenskapliga forskningen och den tekniska utvecklingen när det gäller odling av nya arter, särskilt inhemska arter, och att hållbar foderförsörjning säkerställs, att kryphål förhindras, att påverkan på den biologiska mångfalden minimeras och att effekterna av kemikalie- och läkemedelsanvändningen minskas, även på området för utveckling av nya eller signifikant förbättrade produkter, för att möjliggöra en diversifiering av produktionen och utbudet av livsmedel samt en förbättrad kvalitet, samtidigt som det bidrar till större miljösäkerhet. Parlamentet påpekar att korrekta kunskaper om batymetri och havsbottensammansättning är nödvändiga för att kunna välja de lämpligaste platserna för en utbyggnad av den lokala vattenbrukssektorn, beräkna kapacitet och modellera föroreningar från vattenbruksrelaterad verksamhet.

| 45. | Europaparlamentet förordar att kriterier för miljömässig hållbarhet – och hållbarhet i stort – ska integreras i produktionsstandarder och märkning för att belöna ansvarsfulla producenter och för att konsumenter i högre grad ska kunna fatta mer välgrundade beslut i takt med att denna sektor växer. Parlamentet efterlyser lämpliga föreskrifter om vattenbruk och åtgärder för att minska förändringar av vattenkvaliteten. Parlamentet uppmanar till en övergång från traditionellt till ekologiskt vattenbruk. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet förordar att kriterier för miljömässig hållbarhet – och hållbarhet i stort – ska integreras i produktionsstandarder och märkning för att belöna ansvarsfulla producenter och för att konsumenter i högre grad ska kunna fatta mer välgrundade beslut i takt med att denna sektor växer. Parlamentet efterlyser lämpliga föreskrifter om vattenbruk och åtgärder för att minska förändringar av vattenkvaliteten. Parlamentet uppmanar till en övergång från traditionellt till ekologiskt vattenbruk.

| 46. | Europaparlamentet anser att den kommersiella och flodbundna sjöfarten, av olika skäl som rör energiförbrukningen och den tekniska möjligheten att ställa om till gasol, blir allt viktigare jämfört med andra typer av varutransporter. Parlamentet efterlyser en omfördelning av resurser för att stödja innovationen i sektorn med målet att öka energieffektiviteten, diversifiera primära energikällor och minska skadliga utsläpp. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att den kommersiella och flodbundna sjöfarten, av olika skäl som rör energiförbrukningen och den tekniska möjligheten att ställa om till gasol, blir allt viktigare jämfört med andra typer av varutransporter. Parlamentet efterlyser en omfördelning av resurser för att stödja innovationen i sektorn med målet att öka energieffektiviteten, diversifiera primära energikällor och minska skadliga utsläpp.

| 47. | Europaparlamentet upprepar vikten av omedelbara åtgärder vad gäller sjöfarten för att effektivisera och påskynda utfasningen av fossila bränslen inom sektorn, och att utvecklingen och användningen av flytande naturgas som ett renare övergångsbränsle bör uppmuntras för denna sektor. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet upprepar vikten av omedelbara åtgärder vad gäller sjöfarten för att effektivisera och påskynda utfasningen av fossila bränslen inom sektorn, och att utvecklingen och användningen av flytande naturgas som ett renare övergångsbränsle bör uppmuntras för denna sektor.

| 48. | Europaparlamentet betonar den strategiska betydelsen av byggande och reparation av fartyg och denna verksamhets kopplingar till andra sektorer, t.ex. järn- och stålindustrin, den kommersiella sjöfarten, fisket och kryssningsturismen. Parlamentet anser att satsningen på teknisk innovation och mycket specialiserade processer, som kan medföra ett mervärde, skulle kunna göra sektorn mindre konkurrensutsatt internationellt sett genom att sträva efter att bryta den negativa trend som den befinner sig i. Särskilt stöd bör tillhandahållas för återhämtning och modernisering av den europeiska varvsindustrin och specialstålsindustrin i deras olika former. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar den strategiska betydelsen av byggande och reparation av fartyg och denna verksamhets kopplingar till andra sektorer, t.ex. järn- och stålindustrin, den kommersiella sjöfarten, fisket och kryssningsturismen. Parlamentet anser att satsningen på teknisk innovation och mycket specialiserade processer, som kan medföra ett mervärde, skulle kunna göra sektorn mindre konkurrensutsatt internationellt sett genom att sträva efter att bryta den negativa trend som den befinner sig i. Särskilt stöd bör tillhandahållas för återhämtning och modernisering av den europeiska varvsindustrin och specialstålsindustrin i deras olika former.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt se över sin politik för den europeiska varvsindustrin och förordar med eftertryck ett speciellt stöd avsett för nystart och modernisering av varvsindustrin i Europa. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt se över sin politik för den europeiska varvsindustrin och förordar med eftertryck ett speciellt stöd avsett för nystart och modernisering av varvsindustrin i Europa.

| 50. | Europaparlamentet anser att det bör finnas en starkare inriktning på havets roll för turismen och dess hållbarhet. Havs- och kustturismen i Europa möter konkurrens från tredjeländer. EU bör dra nytta av sin kulturella rikedom för att erbjuda hållbara havs- och kustturismtjänster av hög kvalitet. Kulturarvet och havs- och kustturism kan spela en viktig roll för att locka fler konsumenter och företag genom att diversifiera utbudet för turister. Kulturarvet, havs- och kustturism kan bidra positivt till Europas mål om en hållbar ekonomisk tillväxt och skapande av sysselsättning. Små och medelstora företag, som är vanligast inom vattenturismsektorn, bör få mer stöd, för att se till att befintliga och nya arbetstillfällen är hållbara, håller hög kvalitet och är tillgängliga året om. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att det bör finnas en starkare inriktning på havets roll för turismen och dess hållbarhet. Havs- och kustturismen i Europa möter konkurrens från tredjeländer. EU bör dra nytta av sin kulturella rikedom för att erbjuda hållbara havs- och kustturismtjänster av hög kvalitet. Kulturarvet och havs- och kustturism kan spela en viktig roll för att locka fler konsumenter och företag genom att diversifiera utbudet för turister. Kulturarvet, havs- och kustturism kan bidra positivt till Europas mål om en hållbar ekonomisk tillväxt och skapande av sysselsättning. Små och medelstora företag, som är vanligast inom vattenturismsektorn, bör få mer stöd, för att se till att befintliga och nya arbetstillfällen är hållbara, håller hög kvalitet och är tillgängliga året om.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbara former av turism som kan utgöra en viktig källa till mervärde för havsområden. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vikten av att främja socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbara former av turism som kan utgöra en viktig källa till mervärde för havsområden.

| 52. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att ge kulturarvet under vatten den uppmärksamhet den förtjänar i den blå ekonomin, i synnerhet eftersom dagens samhällen kan lära sig av kulturarvet under vatten, t.ex. om tidigare exploatering av havet och människans reaktioner på klimatförändringar och havsnivåhöjningar, och eftersom kulturarvet under vatten är en resurs för turismen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att ge kulturarvet under vatten den uppmärksamhet den förtjänar i den blå ekonomin, i synnerhet eftersom dagens samhällen kan lära sig av kulturarvet under vatten, t.ex. om tidigare exploatering av havet och människans reaktioner på klimatförändringar och havsnivåhöjningar, och eftersom kulturarvet under vatten är en resurs för turismen.

| 53. | Europaparlamentet betonar att EU fortfarande är världsledande inom den blå ekonomin, men att den internationella konkurrensen i sektorn är stenhård och att det endast är med lika villkor på global nivå som man kan fortsätta säkerställa hållbar tillväxt och europeiskt jobbskapande i denna komplexa sektor. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att EU fortfarande är världsledande inom den blå ekonomin, men att den internationella konkurrensen i sektorn är stenhård och att det endast är med lika villkor på global nivå som man kan fortsätta säkerställa hållbar tillväxt och europeiskt jobbskapande i denna komplexa sektor.

| 54. | Europaparlamentet anser att studier om försämringen av kustmiljöerna (föroreningar och förlust av biologisk mångfald), ekosystemens motståndskraft och förmåga till återhämtning, kusterosion och begränsning av dess orsaker samt havsanläggningar till skydd av kustlinjen (inbegripet naturbaserade lösningar som grön infrastruktur) är centrala delar av den blå ekonomin, som blir allt viktigare med tanke på klimatförändringarna. Parlamentet efterlyser ökat stöd från unionen för dessa områden och flexibilitet för områden med en särskild kustlinjeprofil som drabbas av upprepade katastrofer på grund av kusterosion. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att studier om försämringen av kustmiljöerna (föroreningar och förlust av biologisk mångfald), ekosystemens motståndskraft och förmåga till återhämtning, kusterosion och begränsning av dess orsaker samt havsanläggningar till skydd av kustlinjen (inbegripet naturbaserade lösningar som grön infrastruktur) är centrala delar av den blå ekonomin, som blir allt viktigare med tanke på klimatförändringarna. Parlamentet efterlyser ökat stöd från unionen för dessa områden och flexibilitet för områden med en särskild kustlinjeprofil som drabbas av upprepade katastrofer på grund av kusterosion.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att havsenergi har stor potential när det gäller att utnyttja inhemska resurser, diversifiera energikällor och bidra till klimat- och energimålen. Parlamentet betonar att förnybar havsenergi är en framtidsbransch och hänvisar i detta avseende till vikten av att utveckla innovativa, rena energikällor och blå energi, såsom tidvattenenergi, vågenergi och osmotisk energi, som kommissionen också nämner i sitt meddelande av den 20 januari 2014 om blå energi. De havsbaserade kraftnäten mellan medlemsstaterna är av stor betydelse. Potentialen för avskiljning och lagring av koldioxid måste beaktas och undersökas ytterligare. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att havsenergi har stor potential när det gäller att utnyttja inhemska resurser, diversifiera energikällor och bidra till klimat- och energimålen. Parlamentet betonar att förnybar havsenergi är en framtidsbransch och hänvisar i detta avseende till vikten av att utveckla innovativa, rena energikällor och blå energi, såsom tidvattenenergi, vågenergi och osmotisk energi, som kommissionen också nämner i sitt meddelande av den 20 januari 2014 om blå energi. De havsbaserade kraftnäten mellan medlemsstaterna är av stor betydelse. Potentialen för avskiljning och lagring av koldioxid måste beaktas och undersökas ytterligare.

| 56. | Europaparlamentet betonar att man vid prospektering och utvinning av havsenergiresurser bör beakta behovet av tekniköverföring, särskilt i fråga om fortbildning för kvalificerade och högkvalificerade arbetstagare, och uppfylla de stränga kriterierna för miljömässig hållbarhet. Parlamentet framhåller den multiplikatorpotential som dessa verksamheter har för sysselsättningen och för relaterad verksamhet, både i tidigare och senare led. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att man vid prospektering och utvinning av havsenergiresurser bör beakta behovet av tekniköverföring, särskilt i fråga om fortbildning för kvalificerade och högkvalificerade arbetstagare, och uppfylla de stränga kriterierna för miljömässig hållbarhet. Parlamentet framhåller den multiplikatorpotential som dessa verksamheter har för sysselsättningen och för relaterad verksamhet, både i tidigare och senare led.

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av ny teknik, t.ex. för att stoppa försämringen av marina ekosystem, eller för avskiljning och lagring av koldioxidutsläpp. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare analysera hur tekniken och åtföljande infrastruktur för säker och kostnadseffektiv transport av koldioxid kan tillämpas på ett ekonomiskt hållbart sätt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar vikten av ny teknik, t.ex. för att stoppa försämringen av marina ekosystem, eller för avskiljning och lagring av koldioxidutsläpp. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare analysera hur tekniken och åtföljande infrastruktur för säker och kostnadseffektiv transport av koldioxid kan tillämpas på ett ekonomiskt hållbart sätt.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att den optimala placeringen av kraftgeneratorer för att producera blå energi, t.ex. vind-, våg- och solkraft, havsströmmar, osmotisk kraft och temperaturgradent energi, kan beror på en rad faktorer såsom vattendjup, havsbottenförhållanden, oceanografiska kännetecken och avstånd från land. Parlamentet anser därför att en harmonisering av de uppgifter som samlas in inom ramen för olika nationella program om batymetri, havsbottenförhållanden eller vertikala havsprofiler kan underlätta valet av platser och tillståndsreglerna för utveckling av förnybar energi. Parlamentet understryker även att ytterligare forskning om marinenergilösningar är nödvändig för att utveckla kostnads- och resurseffektiva energitekniklösningar till rimliga priser. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att den optimala placeringen av kraftgeneratorer för att producera blå energi, t.ex. vind-, våg- och solkraft, havsströmmar, osmotisk kraft och temperaturgradent energi, kan beror på en rad faktorer såsom vattendjup, havsbottenförhållanden, oceanografiska kännetecken och avstånd från land. Parlamentet anser därför att en harmonisering av de uppgifter som samlas in inom ramen för olika nationella program om batymetri, havsbottenförhållanden eller vertikala havsprofiler kan underlätta valet av platser och tillståndsreglerna för utveckling av förnybar energi. Parlamentet understryker även att ytterligare forskning om marinenergilösningar är nödvändig för att utveckla kostnads- och resurseffektiva energitekniklösningar till rimliga priser.

| 59. | Europaparlamentet anser att prospektering och utvinning på kontinentalsockeln kräver ett ständigt deltagande av medlemsstaterna, särskilt när det gäller information, identifiering av områden där utvinning är förbjuden, miljökonsekvensbedömning, analys och riskminimering samt utövande av suveränitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram och uppdatera en icke uttömmande förteckning över verksamhet till havs (t.ex. havsbaserad energiproduktion, djuphavsutvinning, marin sand- och grusutvinning osv.) som måste föregås av en miljökonsekvensbedömning och socioekonomisk konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller återanvändning och återvinning av mineraler som ett alternativ till djuphavsutvinning, och de möjligheter som sådan verksamhet skapar när det gäller att integrera vetenskapliga kunskaper, utveckling och tekniköverföring. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att prospektering och utvinning på kontinentalsockeln kräver ett ständigt deltagande av medlemsstaterna, särskilt när det gäller information, identifiering av områden där utvinning är förbjuden, miljökonsekvensbedömning, analys och riskminimering samt utövande av suveränitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram och uppdatera en icke uttömmande förteckning över verksamhet till havs (t.ex. havsbaserad energiproduktion, djuphavsutvinning, marin sand- och grusutvinning osv.) som måste föregås av en miljökonsekvensbedömning och socioekonomisk konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller återanvändning och återvinning av mineraler som ett alternativ till djuphavsutvinning, och de möjligheter som sådan verksamhet skapar när det gäller att integrera vetenskapliga kunskaper, utveckling och tekniköverföring.

| 60. | Europaparlamentet förespråkar ett samordnat och starkt EU-deltagande i Internationella havsbottenmyndigheten för att få till stånd effektiva miljöregler baserade på försiktighetsprincipen som förhindrar de negativa effekterna av djuphavsutvinning och exploatering, däribland områden av särskilt miljöintresse (APEI), och effekterna av djuphavsutvinning och bioprospektering på lokala samhällen, och för att garantera fullständig öppenhet av data. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet förespråkar ett samordnat och starkt EU-deltagande i Internationella havsbottenmyndigheten för att få till stånd effektiva miljöregler baserade på försiktighetsprincipen som förhindrar de negativa effekterna av djuphavsutvinning och exploatering, däribland områden av särskilt miljöintresse (APEI), och effekterna av djuphavsutvinning och bioprospektering på lokala samhällen, och för att garantera fullständig öppenhet av data.

| 61. | Europaparlamentet anser att den bioteknik som används i hav och oceaner är en mycket diversifierad verksamhet med enorm global potential när det gäller att upptäcka och tillämpa nya kunskaper och skapa nya tekniker och produkter med högt mervärde (nya material, livsmedel, farmaceutiska substanser osv.). Parlamentet lyfter fram sektorns behov av utbildning och yrkesutbildning och menar att medlemsstaterna, tillsammans med den privata sektorn, måste ta ett stort ansvar och att internationellt samarbete på detta område är nödvändigt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att den bioteknik som används i hav och oceaner är en mycket diversifierad verksamhet med enorm global potential när det gäller att upptäcka och tillämpa nya kunskaper och skapa nya tekniker och produkter med högt mervärde (nya material, livsmedel, farmaceutiska substanser osv.). Parlamentet lyfter fram sektorns behov av utbildning och yrkesutbildning och menar att medlemsstaterna, tillsammans med den privata sektorn, måste ta ett stort ansvar och att internationellt samarbete på detta område är nödvändigt.

| 62. | Europaparlamentet framhåller den sociala dialogens betydelse och anser att alla arbetsmarknadsparter som är involverade i den blå ekonomin bör vara representerade. Parlamentet lyfter fram betydelsen av samråd med berörda parter om den blå ekonomins utveckling i allmänhet, däribland samråd med det civila samhället och med regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet framhåller den sociala dialogens betydelse och anser att alla arbetsmarknadsparter som är involverade i den blå ekonomin bör vara representerade. Parlamentet lyfter fram betydelsen av samråd med berörda parter om den blå ekonomins utveckling i allmänhet, däribland samråd med det civila samhället och med regionala och lokala myndigheter.

| 63. | Europaparlamentet ställer sig helt och fullt bakom kommissionens initiativ i meddelandet om att främja en kompetensallians och ett kunskaps- och innovationscentrum för den blå ekonomin. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet ställer sig helt och fullt bakom kommissionens initiativ i meddelandet om att främja en kompetensallians och ett kunskaps- och innovationscentrum för den blå ekonomin.

| 64. | Europaparlamentet anser att ett Erika IV-paketet om sjöfartssäkerhet bör inledas för att förhindra fler stora sjöfartskatastrofer. Parlamentet menar att skadorna på havsmiljön bör medges i EU:s lagstiftning genom detta paket. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att ett Erika IV-paketet om sjöfartssäkerhet bör inledas för att förhindra fler stora sjöfartskatastrofer. Parlamentet menar att skadorna på havsmiljön bör medges i EU:s lagstiftning genom detta paket.

| 65. | Europaparlamentet lyfter fram behovet av att öka det civila samhällets medvetenhet om havets betydelse som ekonomisk, kulturell och social resurs samt betydelsen av forskning och dialog för att uppnå integrerad hållbarhet mellan aktörer och medborgare. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet lyfter fram behovet av att öka det civila samhällets medvetenhet om havets betydelse som ekonomisk, kulturell och social resurs samt betydelsen av forskning och dialog för att uppnå integrerad hållbarhet mellan aktörer och medborgare.

| 66. | Europaparlamentet menar att haven och kusterna är värdefulla resurser som bör utgöra en av pelarna i EU:s politik för en industriell renässans. Parlamentet understryker att man bör vidta åtgärder för att återvitalisera den blå ekonomin och samtidigt stödja en sammanhållen europeisk ekonomi och hållbar utveckling, särskilt i de regioner där denna potential har begränsats på grund av globaliseringen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet menar att haven och kusterna är värdefulla resurser som bör utgöra en av pelarna i EU:s politik för en industriell renässans. Parlamentet understryker att man bör vidta åtgärder för att återvitalisera den blå ekonomin och samtidigt stödja en sammanhållen europeisk ekonomi och hållbar utveckling, särskilt i de regioner där denna potential har begränsats på grund av globaliseringen.

| 67. | Europaparlamentet anser att utbyte av information och bästa praxis skulle kunna bidra till en snabb och hållbar utveckling av sektorn. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att utbyte av information och bästa praxis skulle kunna bidra till en snabb och hållbar utveckling av sektorn.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna.

---

(1)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(2)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0300.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0438.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0178.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 104.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 174.

(8)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 892.

(9)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 93.

(10)  EUT C 19, 21.1.2015, s. 24.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/76

---

P8_TA(2015)0292

Främjande av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om främjande av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning (2015/2006(INI))

(2017/C 316/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 14,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 december 2014 om entreprenörskap i utbildningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 december 2014 om entreprenörskap i utbildningen (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (3),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (4),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (5),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte
   (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte
   (6),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 juni 2013Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning: en uppmaning till insatser mot ungdomsarbetslösheten (COM(2013)0447), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 juni 2013Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning: en uppmaning till insatser mot ungdomsarbetslösheten (COM(2013)0447),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 januari 2013Handlingsplan för företagande 2020 – Stärka företagarandan i EU (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 januari 2013Handlingsplan för företagande 2020 – Stärka företagarandan i EU (COM(2012)0795),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2012En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat (COM(2012)0669), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2012En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat (COM(2012)0669),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011Allmän och yrkesinriktad utbildning för ett smart och hållbart Europa för alla (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 december 2011Allmän och yrkesinriktad utbildning för ett smart och hållbart Europa för alla (COM(2011)0902),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 28 januari 2015Entrepreneurship Education: A road to success, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 28 januari 2015Entrepreneurship Education: A road to success,

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer om det sociala Europa från mars 2013 Social Economy and Social Enterprises (ISBN: 978-92-79-26866-3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer om det sociala Europa från mars 2013 Social Economy and Social Enterprises (ISBN: 978-92-79-26866-3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om uppföljning av genomförandet av Bolognaprocessen (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om allmän och yrkesinriktad utbildning samt Europa 2020 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om allmän och yrkesinriktad utbildning samt Europa 2020 (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om insatser till förmån för elever som lämnar skolan i förtid (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om insatser till förmån för elever som lämnar skolan i förtid (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om inlärning i tidig ålder i Europeiska unionen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2011 om inlärning i tidig ålder i Europeiska unionen (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2010 om kärnkompetenser för en värld i förändring: genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation – genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation – genomförandet av arbetsprogrammet ”Utbildning 2010” (14),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0239/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0239/2015), och av följande skäl:

| A. | Ungt företagande måste vara en central integrerad del av den politiska strategin till stöd för dagens unga generation i fråga om EU:s mål för tillväxt, sysselsättning, utbildning och social delaktighet samt för att minska ungdomsarbetslösheten i EU. |
| --- | --- |

A.

Ungt företagande måste vara en central integrerad del av den politiska strategin till stöd för dagens unga generation i fråga om EU:s mål för tillväxt, sysselsättning, utbildning och social delaktighet samt för att minska ungdomsarbetslösheten i EU.

| B. | Entreprenörskap bör förstås i ordets vidare betydelse som förmågan att omsätta idéer i handling. |
| --- | --- |

B.

Entreprenörskap bör förstås i ordets vidare betydelse som förmågan att omsätta idéer i handling.

| C. | I februari 2015 var 4,85 miljoner unga människor arbetslösa i EU-28, vilket är oacceptabelt högt, och även om ungdomsarbetslösheten minskar – den har minskat med 494 000 jämfört med februari 2014 – sker detta alltför långsamt. |
| --- | --- |

C.

I februari 2015 var 4,85 miljoner unga människor arbetslösa i EU-28, vilket är oacceptabelt högt, och även om ungdomsarbetslösheten minskar – den har minskat med 494 000 jämfört med februari 2014 – sker detta alltför långsamt.

| D. | Med tanke på de höga ungdomsarbetslöshetssiffrorna bör inte konsolideringen av de offentliga finanserna i de medlemsstater som främst drabbats av krisen genomföras på bekostnad av arbetstillfällen som innehas av unga. Denna höga ungdomsarbetslöshet förorsakar ökad fattigdom och social utestängning bland unga människor, särskilt från missgynnade och sårbara grupper. Parlamentet erkänner och välkomnar däremot de åtaganden som gjorts för att påskynda utbetalningen av medel från ungdomssysselsättningsinitiativet till medlemsstaterna, men uppmanar kommissionen till kraftfullare åtaganden för att hantera detta allvarliga problem. |
| --- | --- |

D.

Med tanke på de höga ungdomsarbetslöshetssiffrorna bör inte konsolideringen av de offentliga finanserna i de medlemsstater som främst drabbats av krisen genomföras på bekostnad av arbetstillfällen som innehas av unga. Denna höga ungdomsarbetslöshet förorsakar ökad fattigdom och social utestängning bland unga människor, särskilt från missgynnade och sårbara grupper. Parlamentet erkänner och välkomnar däremot de åtaganden som gjorts för att påskynda utbetalningen av medel från ungdomssysselsättningsinitiativet till medlemsstaterna, men uppmanar kommissionen till kraftfullare åtaganden för att hantera detta allvarliga problem.

| E. | Gapet mellan utbildning och arbetsmarknad är en av orsakerna till ungdomsarbetslösheten och till det stora antalet lediga platser i EU. Detta bör åtgärdas bland annat genom att förse unga med nödvändiga nyckelkompetenser, däribland initiativförmåga och företagaranda, så att de tryggt ska kunna delta i dagens kunskapsbaserade ekonomi och samhälle. |
| --- | --- |

E.

Gapet mellan utbildning och arbetsmarknad är en av orsakerna till ungdomsarbetslösheten och till det stora antalet lediga platser i EU. Detta bör åtgärdas bland annat genom att förse unga med nödvändiga nyckelkompetenser, däribland initiativförmåga och företagaranda, så att de tryggt ska kunna delta i dagens kunskapsbaserade ekonomi och samhälle.

| F. | Europeiska unionen via Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ ”Ny kompetens och nya arbetstillfällen”, ”En digital agenda för Europa”, ”Innovationsunionen” och ”Unga på väg”, samt dess riktade stöd till kvinnliga entreprenörer, missgynnade och personer med funktionsnedsättning, främjar initiativförmåga och företagaranda genom att verka för ett entreprenörstänkande och kunskaper, färdigheter och kompetens på därtill knutna områden som kan öka konkurrenskraften och en smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen via Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsinitiativ ”Ny kompetens och nya arbetstillfällen”, ”En digital agenda för Europa”, ”Innovationsunionen” och ”Unga på väg”, samt dess riktade stöd till kvinnliga entreprenörer, missgynnade och personer med funktionsnedsättning, främjar initiativförmåga och företagaranda genom att verka för ett entreprenörstänkande och kunskaper, färdigheter och kompetens på därtill knutna områden som kan öka konkurrenskraften och en smart och hållbar tillväxt för alla.

| G. | Entreprenörskap är en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt och jobbskapande eftersom det ger upphov till nya företag och arbeten, öppnar nya marknader, stärker konkurrenskraften, förbättrar produktivitet och innovation, stärker den europeiska konkurrenskraften och skapar välfärd, och bör därför vara tillgängligt för alla på samma villkor. |
| --- | --- |

G.

Entreprenörskap är en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt och jobbskapande eftersom det ger upphov till nya företag och arbeten, öppnar nya marknader, stärker konkurrenskraften, förbättrar produktivitet och innovation, stärker den europeiska konkurrenskraften och skapar välfärd, och bör därför vara tillgängligt för alla på samma villkor.

| H. | Entreprenörskap, särskilt socialt företagande, är en viktig drivkraft för social sammanhållning och hållbarhet, som kan stimulera ekonomin och samtidigt lindra utsatthet, social utestängning och andra samhällsproblem. |
| --- | --- |

H.

Entreprenörskap, särskilt socialt företagande, är en viktig drivkraft för social sammanhållning och hållbarhet, som kan stimulera ekonomin och samtidigt lindra utsatthet, social utestängning och andra samhällsproblem.

| I. | Entreprenörskap, och i synnerhet små och medelstora företag, är ryggraden i EU:s ekonomi och utgör den viktigaste och främsta källan till nya jobb. Kvinnors entreprenörspotential är en underutnyttjad källa till ekonomisk tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

I.

Entreprenörskap, och i synnerhet små och medelstora företag, är ryggraden i EU:s ekonomi och utgör den viktigaste och främsta källan till nya jobb. Kvinnors entreprenörspotential är en underutnyttjad källa till ekonomisk tillväxt och sysselsättning.

| J. | Kulturer som värdesätter och belönar entreprenörskapskompetens och entreprenörbeteende, såsom kreativitet, innovation, initiativförmåga, kalkylerat risktagande, självständigt tänkande och förmågan att identifiera möjligheter, men även ledaregenskaper, brukar utveckla nya lösningar på ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar genom att i sina utbildningssystem integrera kunskapskomponenter som sammanför teori och praktik och därigenom minskar barriärerna mellan näringslivserfarenhet och utbildning. Därför är det av avgörande betydelse att dessa personliga kompetenser byggs in i utbildningssystemen och blir en del av vardagen på alla nivåer. |
| --- | --- |

J.

Kulturer som värdesätter och belönar entreprenörskapskompetens och entreprenörbeteende, såsom kreativitet, innovation, initiativförmåga, kalkylerat risktagande, självständigt tänkande och förmågan att identifiera möjligheter, men även ledaregenskaper, brukar utveckla nya lösningar på ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar genom att i sina utbildningssystem integrera kunskapskomponenter som sammanför teori och praktik och därigenom minskar barriärerna mellan näringslivserfarenhet och utbildning. Därför är det av avgörande betydelse att dessa personliga kompetenser byggs in i utbildningssystemen och blir en del av vardagen på alla nivåer.

| K. | I många medlemsstater ges det inte tillräckligt med erkänsla åt nystartade företag (av alla typer, däribland socialt företagande eller företagande för personlig vinning), de ingår inte i karriärmöjligheterna, och i utbildningssystemet erbjuds inte något större stöd för blivande entreprenörer. |
| --- | --- |

K.

I många medlemsstater ges det inte tillräckligt med erkänsla åt nystartade företag (av alla typer, däribland socialt företagande eller företagande för personlig vinning), de ingår inte i karriärmöjligheterna, och i utbildningssystemet erbjuds inte något större stöd för blivande entreprenörer.

| L. | Unga entreprenörer står inför ett stort antal utmaningar och svårigheter, däribland bristande erfarenheter, brist på rätt kompetens och bristande tillgång till finansiering och infrastruktur. |
| --- | --- |

L.

Unga entreprenörer står inför ett stort antal utmaningar och svårigheter, däribland bristande erfarenheter, brist på rätt kompetens och bristande tillgång till finansiering och infrastruktur.

| M. | Studier från senare tid antyder att man kan tillägna sig entreprenörskapskompetenser och att entreprenörutbildningen, om den utformas och genomförs korrekt och görs tillgänglig för alla, kan ha en mycket positiv inverkan på människors liv och anställbarhet, men även på antalet nystartade företag och företagens överlevnadsgrad. |
| --- | --- |

M.

Studier från senare tid antyder att man kan tillägna sig entreprenörskapskompetenser och att entreprenörutbildningen, om den utformas och genomförs korrekt och görs tillgänglig för alla, kan ha en mycket positiv inverkan på människors liv och anställbarhet, men även på antalet nystartade företag och företagens överlevnadsgrad.

| N. | För att effekterna av entreprenörutbildningen ska leda till handfasta slutsatser, måste den genomföras med ett kritiskt tillvägagångssätt, samt baseras på välgrundade fakta och erkända statistiska verktyg och tekniker. |
| --- | --- |

N.

För att effekterna av entreprenörutbildningen ska leda till handfasta slutsatser, måste den genomföras med ett kritiskt tillvägagångssätt, samt baseras på välgrundade fakta och erkända statistiska verktyg och tekniker.

| O. | Entreprenörutbildningen bör omfatta en social dimension som tillhandahåller undervisning om rättvis handel, sociala företag och alternativa affärsmodeller, såsom kooperativ, i syfte att åstadkomma en social och hållbar ekonomi för alla. |
| --- | --- |

O.

Entreprenörutbildningen bör omfatta en social dimension som tillhandahåller undervisning om rättvis handel, sociala företag och alternativa affärsmodeller, såsom kooperativ, i syfte att åstadkomma en social och hållbar ekonomi för alla.

| P. | Entreprenörstänkandet stärker ungas anställbarhet, sår fröet till egenskaper som är oundgängliga för att bemästra utmaningar både i arbetslivet och privat, och bidrar till att förhindra ökad fattigdom och social utestängning. Förbättrad tillgång till mikrofinansiering kan bidra till att dessa mål uppnås. |
| --- | --- |

P.

Entreprenörstänkandet stärker ungas anställbarhet, sår fröet till egenskaper som är oundgängliga för att bemästra utmaningar både i arbetslivet och privat, och bidrar till att förhindra ökad fattigdom och social utestängning. Förbättrad tillgång till mikrofinansiering kan bidra till att dessa mål uppnås.

| Q. | Utbildning och yrkesutbildning är som helhet av avgörande betydelse med hänsyn till varje individs personliga utveckling, och måste därför både vara tillräckligt bred för att lägga grunden till livslång utveckling och kunskapsfördjupning samt för tillägnandet av övergripande färdigheter och samtidigt tillräckligt praktisk så att individer ska kunna ha riktiga karriärer och ett meningsfullt yrkesliv och privatliv. Det finns ett direkt samband mellan en framgångsrik kombination av dessa två utbildningsaspekter och en minskad risk för ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

Q.

Utbildning och yrkesutbildning är som helhet av avgörande betydelse med hänsyn till varje individs personliga utveckling, och måste därför både vara tillräckligt bred för att lägga grunden till livslång utveckling och kunskapsfördjupning samt för tillägnandet av övergripande färdigheter och samtidigt tillräckligt praktisk så att individer ska kunna ha riktiga karriärer och ett meningsfullt yrkesliv och privatliv. Det finns ett direkt samband mellan en framgångsrik kombination av dessa två utbildningsaspekter och en minskad risk för ungdomsarbetslöshet.

| R. | Varje individ kan tillägna sig, lära sig och utveckla entreprenörskapets tänkande och färdigheter. Varje utbildningstyp och utbildningsnivå motsvarar en specifik möjlighet att skaffa sig en viss färdighet för och förmåga till entreprenörskap som en del av det allmänna tillägnandet av nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

R.

Varje individ kan tillägna sig, lära sig och utveckla entreprenörskapets tänkande och färdigheter. Varje utbildningstyp och utbildningsnivå motsvarar en specifik möjlighet att skaffa sig en viss färdighet för och förmåga till entreprenörskap som en del av det allmänna tillägnandet av nyckelkompetenser.

| S. | Entreprenörskapskompetensen är kopplad till andra förmågor, såsom IKT-kompetens, problemlösningsförmågor och finansiella kunskaper, vilka bör främjas. |
| --- | --- |

S.

Entreprenörskapskompetensen är kopplad till andra förmågor, såsom IKT-kompetens, problemlösningsförmågor och finansiella kunskaper, vilka bör främjas.

| T. | Utbildning och yrkesutbildning är av stor vikt för att unga människor ska få motivation och möjligheter att starta egna företagsprojekt. |
| --- | --- |

T.

Utbildning och yrkesutbildning är av stor vikt för att unga människor ska få motivation och möjligheter att starta egna företagsprojekt.

| U. | Utbildningen, såsom kollektiv nyttighet, måste vara fullständigt inkluderande och integrerad, vilket bör åstadkommas genom att särskild vikt läggs vid att studenter med olika socioekonomisk bakgrund ges lika tillgång till den. |
| --- | --- |

U.

Utbildningen, såsom kollektiv nyttighet, måste vara fullständigt inkluderande och integrerad, vilket bör åstadkommas genom att särskild vikt läggs vid att studenter med olika socioekonomisk bakgrund ges lika tillgång till den.

| V. | Ungdomar kommer att vara bättre utrustade för att bedriva affärsverksamhet över nationsgränserna om de behärskar främmande språk. |
| --- | --- |

V.

Ungdomar kommer att vara bättre utrustade för att bedriva affärsverksamhet över nationsgränserna om de behärskar främmande språk.

| W. | Underrepresenterade och missgynnade grupper behöver särskild uppmärksamhet och stöd under hela sin utbildning, också genom att föräldrarna och samhället involveras under själva utbildningen, och de måste också få hjälp med att starta, driva och få ett företag att växa. |
| --- | --- |

W.

Underrepresenterade och missgynnade grupper behöver särskild uppmärksamhet och stöd under hela sin utbildning, också genom att föräldrarna och samhället involveras under själva utbildningen, och de måste också få hjälp med att starta, driva och få ett företag att växa.

| X. | Unga människor gynnas av företagsutbildning, men även av praktisk företagserfarenhet, vilket bidrar till utveckling av deras kompetens och talanger, stärker deras självförtroende och bidrar till nyföretagande, anställbarhet och innovation. Entreprenörskap är ett gigantiskt outnyttjat alternativ för många ungdomar med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

X.

Unga människor gynnas av företagsutbildning, men även av praktisk företagserfarenhet, vilket bidrar till utveckling av deras kompetens och talanger, stärker deras självförtroende och bidrar till nyföretagande, anställbarhet och innovation. Entreprenörskap är ett gigantiskt outnyttjat alternativ för många ungdomar med funktionsnedsättning.

| Y. | Sociala och inkluderande företag deltar aktivt i innovativ hållbar tillväxt och främjar större sammanhållning i samhället och i lokalsamhällen, samt kan skapa sysselsättningsmöjligheter för unga människor, inte minst för dem som är socialt utsatta och dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

Y.

Sociala och inkluderande företag deltar aktivt i innovativ hållbar tillväxt och främjar större sammanhållning i samhället och i lokalsamhällen, samt kan skapa sysselsättningsmöjligheter för unga människor, inte minst för dem som är socialt utsatta och dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden.

| Z. | Ett otillräckligt antal människor genomför sina företagsidéer och det finns oproportionerligt många färre kvinnliga än manliga entreprenörer (ännu färre när det gäller kvinnor från sårbara samhällsgrupper som utsätts för dubbel diskriminering). Medan kvinnliga entreprenörer i genomsnitt har högre utbildning än de manliga entreprenörerna är de ofta sysselsatta i mindre snabbväxande sektorer med mindre innovation, och företagen är mindre än de manliga entreprenörernas. De metoder som finns för att övervinna de faktorer som särskilt avskräcker kvinnor från att överväga möjligheten till, och få mer ut av, entreprenörskap måste aktivt främjas (15). |
| --- | --- |

Z.

Ett otillräckligt antal människor genomför sina företagsidéer och det finns oproportionerligt många färre kvinnliga än manliga entreprenörer (ännu färre när det gäller kvinnor från sårbara samhällsgrupper som utsätts för dubbel diskriminering). Medan kvinnliga entreprenörer i genomsnitt har högre utbildning än de manliga entreprenörerna är de ofta sysselsatta i mindre snabbväxande sektorer med mindre innovation, och företagen är mindre än de manliga entreprenörernas. De metoder som finns för att övervinna de faktorer som särskilt avskräcker kvinnor från att överväga möjligheten till, och få mer ut av, entreprenörskap måste aktivt främjas (15).

| AA. | Hantverks-, industri- och handelskammare erbjuder riktade program i vissa medlemsstater till stöd för nystartade företag. |
| --- | --- |

AA.

Hantverks-, industri- och handelskammare erbjuder riktade program i vissa medlemsstater till stöd för nystartade företag.

| AB. | Utbildning och yrkesutbildning är huvudsakligen en nationell kompetens och vissa medlemsstater har ännu inte tagit fram en övergripande politik eller strategi för entreprenörutbildning eller kursplaner och pedagogiska metoder för företagande. Lärare och utbildningsansvariga i Europa är inte tillräckligt hemmastadda när det gäller entreprenörutbildning, varken i sin löpande yrkesutbildning eller från sin grundutbildning, vilket kan ha en inverkan på möjligheten att entreprenörskap i tillräcklig grad ska bli en del av utbildningssystemen (16). |
| --- | --- |

AB.

Utbildning och yrkesutbildning är huvudsakligen en nationell kompetens och vissa medlemsstater har ännu inte tagit fram en övergripande politik eller strategi för entreprenörutbildning eller kursplaner och pedagogiska metoder för företagande. Lärare och utbildningsansvariga i Europa är inte tillräckligt hemmastadda när det gäller entreprenörutbildning, varken i sin löpande yrkesutbildning eller från sin grundutbildning, vilket kan ha en inverkan på möjligheten att entreprenörskap i tillräcklig grad ska bli en del av utbildningssystemen (16).

| AC. | Lärare bör kunna ta kontakt med entreprenörer och fastställa utbildningsmål i samarbete med dem, samt få rätt stöd och resurser så de kan arbeta med elevcentrerade strategier och anpassa sina undervisningsmetoder till sina sårbara elevers behov. |
| --- | --- |

AC.

Lärare bör kunna ta kontakt med entreprenörer och fastställa utbildningsmål i samarbete med dem, samt få rätt stöd och resurser så de kan arbeta med elevcentrerade strategier och anpassa sina undervisningsmetoder till sina sårbara elevers behov.

| AD. | Icke-formellt och informellt lärande komplementerar och berikar det formella lärandet genom att erbjuda olika lärandeformer som stärker egenmakten, och bör därför erkännas som privilegierade källor till tillägnande och utvecklande av entreprenörskompetens. |
| --- | --- |

AD.

Icke-formellt och informellt lärande komplementerar och berikar det formella lärandet genom att erbjuda olika lärandeformer som stärker egenmakten, och bör därför erkännas som privilegierade källor till tillägnande och utvecklande av entreprenörskompetens.

| AE. | Formellt och informellt lärande kan spela en avgörande roll när entreprenörens färdigheter ska utvecklas och upprätthållas, särskilt bland marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

AE.

Formellt och informellt lärande kan spela en avgörande roll när entreprenörens färdigheter ska utvecklas och upprätthållas, särskilt bland marginaliserade grupper.

| AF. | Icke-formellt och informellt lärande är särskilt relevant för unga människor med färre möjligheter, eftersom det ger dem ytterligare en källa till lärande och en möjlig väg mot formellt lärande. |
| --- | --- |

AF.

Icke-formellt och informellt lärande är särskilt relevant för unga människor med färre möjligheter, eftersom det ger dem ytterligare en källa till lärande och en möjlig väg mot formellt lärande.

| AG. | Undervisning som ges av erfarna entreprenörer skapar en positiv bild av entreprenörskap och förenklar steget mot entreprenörskap. |
| --- | --- |

AG.

Undervisning som ges av erfarna entreprenörer skapar en positiv bild av entreprenörskap och förenklar steget mot entreprenörskap.

| AH. | Entreprenörskap, däribland socialt företagande, bör integreras i utbildningen för lärare och yrkesvägledare. |
| --- | --- |

AH.

Entreprenörskap, däribland socialt företagande, bör integreras i utbildningen för lärare och yrkesvägledare.

| AI. | De nationella utbildningssystemen har utvecklats i olika takt till följd av förändringar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

AI.

De nationella utbildningssystemen har utvecklats i olika takt till följd av förändringar på arbetsmarknaden.

| AJ. | Programmet Erasmus+, som löper mellan 2014 och 2020, syftar till att modernisera utbildning, yrkesutbildning och ungdomsarbete över hela Europa och är öppet för organisationer inom utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott i alla branscher inom livslångt lärande. Det kommer att erbjuda över fyra miljoner européer möjligheter till studier, fortbildning, yrkeserfarenheter och volontärarbete utomlands. |
| --- | --- |

AJ.

Programmet Erasmus+, som löper mellan 2014 och 2020, syftar till att modernisera utbildning, yrkesutbildning och ungdomsarbete över hela Europa och är öppet för organisationer inom utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott i alla branscher inom livslångt lärande. Det kommer att erbjuda över fyra miljoner européer möjligheter till studier, fortbildning, yrkeserfarenheter och volontärarbete utomlands.

| AK. | Entreprenörskap spelar redan en roll i programmet Erasmus+, och är ett av de förväntade resultaten av åtgärderna för rörlighet. |
| --- | --- |

AK.

Entreprenörskap spelar redan en roll i programmet Erasmus+, och är ett av de förväntade resultaten av åtgärderna för rörlighet.

| AL. | Det är viktigt att främja och uppmuntra unga entreprenörers rörlighet genom program som Erasmus för unga företagare (2009–2015), som gör det möjligt för unga entreprenörer att delta i gränsöverskridande utbyten och lära sig från erfarna entreprenörer som driver små företag, samt skapa möjligheter för att ta itu med könsskillnader inom entreprenörskap. Det behövs ökade anslag till sådana program i syfte att höja ungas deltagande. |
| --- | --- |

AL.

Det är viktigt att främja och uppmuntra unga entreprenörers rörlighet genom program som Erasmus för unga företagare (2009–2015), som gör det möjligt för unga entreprenörer att delta i gränsöverskridande utbyten och lära sig från erfarna entreprenörer som driver små företag, samt skapa möjligheter för att ta itu med könsskillnader inom entreprenörskap. Det behövs ökade anslag till sådana program i syfte att höja ungas deltagande.

| AM. | Unga människor tenderar att uttala sig för egenföretagande, och så många som 45 % av unga i åldern 15–24 år säger sig föredra att vara egenföretagare (17). |
| --- | --- |

AM.

Unga människor tenderar att uttala sig för egenföretagande, och så många som 45 % av unga i åldern 15–24 år säger sig föredra att vara egenföretagare (17).

| AN. | Avsevärda bidrag skulle kunna göras av näringslivet på lokal, nationell och europeisk nivå i form av färdighetsbaserat volontärarbete, partnerskap med utbildningsinstitutioner och samarbeten med beslutsfattare. |
| --- | --- |

AN.

Avsevärda bidrag skulle kunna göras av näringslivet på lokal, nationell och europeisk nivå i form av färdighetsbaserat volontärarbete, partnerskap med utbildningsinstitutioner och samarbeten med beslutsfattare.

| AO. | Avsevärda bidrag görs av organisationer i det civila samhället (frivilligorganisationer såsom fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och andra sociala grupper), däribland initiativet Junior Achievement – Young Enterprise Europe, som tillhandahåller informell och livslång entreprenörutbildning. Det behövs ökad erkänsla för dessa bidrag, fastän de inte nödvändigtvis leder till ett certifierat formellt examensbevis. Sådana bidrag görs också av företag som tillhandahåller utbildning för anställda. |
| --- | --- |

AO.

Avsevärda bidrag görs av organisationer i det civila samhället (frivilligorganisationer såsom fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och andra sociala grupper), däribland initiativet Junior Achievement – Young Enterprise Europe, som tillhandahåller informell och livslång entreprenörutbildning. Det behövs ökad erkänsla för dessa bidrag, fastän de inte nödvändigtvis leder till ett certifierat formellt examensbevis. Sådana bidrag görs också av företag som tillhandahåller utbildning för anställda.

Betoning på entreprenörskompetens

| 1. | Europaparlamentet erkänner livslångt lärande och internationell rörlighet som en nyckelåtgärd i Europas svar på globaliseringen och övergången till kunskapsbaserade ekonomier. Parlamentet noterar särskilt betydelsen av ”initiativförmåga och företagaranda”, som återfinns bland de åtta ”nyckelkompetenserna för livslångt lärande – en europeisk referensram”, som alla anses behöva för att förverkliga och utveckla sig själva samt för ett aktivt europeiskt medborgarskap och deltagande, social delaktighet och sysselsättning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner livslångt lärande och internationell rörlighet som en nyckelåtgärd i Europas svar på globaliseringen och övergången till kunskapsbaserade ekonomier. Parlamentet noterar särskilt betydelsen av ”initiativförmåga och företagaranda”, som återfinns bland de åtta ”nyckelkompetenserna för livslångt lärande – en europeisk referensram”, som alla anses behöva för att förverkliga och utveckla sig själva samt för ett aktivt europeiskt medborgarskap och deltagande, social delaktighet och sysselsättning.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja entreprenörskompetens för unga genom att med lagstiftning garantera högkvalitativa praktikprogram med fokus på hög utbildningskvalitet under lämpliga arbetsförhållanden som verktyg för att främja anställbarhet, såsom förts fram i rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja entreprenörskompetens för unga genom att med lagstiftning garantera högkvalitativa praktikprogram med fokus på hög utbildningskvalitet under lämpliga arbetsförhållanden som verktyg för att främja anställbarhet, såsom förts fram i rådets rekommendation om kvalitetskriterier för praktikprogram.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att det behövs en bred och tydlig definition av nyckelkompetensen ”initiativförmåga och företagaranda”, som omfattar främjandet av ett entreprenörstänkande som kännetecknas av proaktivitet, kreativitet, innovation och risktagande, men även av förmågan att planera och handha projekt i syfte att uppnå mål samt rentav att man vet vilket sammanhang ens arbete ingår i och kan ta tag i de möjligheter som erbjuder sig både för entreprenörskap och för arbetsuppgifter (det senare kallas ”intraprenörskap”). Parlamentet har förtroende för de kreativa sektorerna och företag som verkar på kulturområdet, som kan lyfta fram affärsmöjligheter, särskilt för unga. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att det behövs en bred och tydlig definition av nyckelkompetensen ”initiativförmåga och företagaranda”, som omfattar främjandet av ett entreprenörstänkande som kännetecknas av proaktivitet, kreativitet, innovation och risktagande, men även av förmågan att planera och handha projekt i syfte att uppnå mål samt rentav att man vet vilket sammanhang ens arbete ingår i och kan ta tag i de möjligheter som erbjuder sig både för entreprenörskap och för arbetsuppgifter (det senare kallas ”intraprenörskap”). Parlamentet har förtroende för de kreativa sektorerna och företag som verkar på kulturområdet, som kan lyfta fram affärsmöjligheter, särskilt för unga.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de kreativa sektorerna är bland de mest företagsamma sektorerna där överförbara färdigheter utvecklas, såsom kreativt tänkande, problemlösning, lagarbete och uppfinningsrikedom. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att de kreativa sektorerna är bland de mest företagsamma sektorerna där överförbara färdigheter utvecklas, såsom kreativt tänkande, problemlösning, lagarbete och uppfinningsrikedom.

| 5. | Europaparlamentet understryker behovet av en bred strategi för entreprenörskap i form av en uppsättning övergripande nyckelkompetenser för personliga och yrkesmässiga syften. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker behovet av en bred strategi för entreprenörskap i form av en uppsättning övergripande nyckelkompetenser för personliga och yrkesmässiga syften.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av kompetens inom organisationsövervakning och revision. Parlamentet uppmuntrar särskilt till utvecklingen av sociala och miljömässiga revisionssystem, som ett innovativt övervakningsverktyg. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av kompetens inom organisationsövervakning och revision. Parlamentet uppmuntrar särskilt till utvecklingen av sociala och miljömässiga revisionssystem, som ett innovativt övervakningsverktyg.

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om att färdigheter och kompetenser på entreprenörskapsområdet, men även övergripande, tvärsektoriella, yrkesspecifika och jobbspecifika färdigheter och kompetenser, bör främjas i syfte att öka egenföretagandet bland unga och ge den unga generationen en reell möjlighet att starta nya företag och hjälpa både dem själva och samhället i stort. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är övertygat om att färdigheter och kompetenser på entreprenörskapsområdet, men även övergripande, tvärsektoriella, yrkesspecifika och jobbspecifika färdigheter och kompetenser, bör främjas i syfte att öka egenföretagandet bland unga och ge den unga generationen en reell möjlighet att starta nya företag och hjälpa både dem själva och samhället i stort.

| 8. | Europaparlamentet är övertygat om att nästa nödvändiga steg måste vara att specificera i detalj hur ramen för nyckelkompetenser lämpligast kan genomföras vidare på varje nivå i entreprenörutbildningen, genom att erbjuda den kunskap, de färdigheter och de attityder som entreprenörer behöver och som varje specifikt utbildnings- och lärlingsprogram bör resultera i. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är övertygat om att nästa nödvändiga steg måste vara att specificera i detalj hur ramen för nyckelkompetenser lämpligast kan genomföras vidare på varje nivå i entreprenörutbildningen, genom att erbjuda den kunskap, de färdigheter och de attityder som entreprenörer behöver och som varje specifikt utbildnings- och lärlingsprogram bör resultera i.

| 9. | Europaparlamentet betonar att alla utbildningsnivåer bör tillhandahålla undervisning i praktisk entreprenörskapskompetens och främja arbetsmotivation, initiativförmåga och arbetsvilja, samt en känsla av socialt ansvarstagande. Parlamentet menar att finans-, ekonomi- och affärsmiljömoduler bör integreras i läroplanerna och bör åtföljas av mentorskap, handledning och yrkesvägledning för studenter, däribland mindre gynnande elever, i syfte att lägga grunden för och underlätta deras förståelse för entreprenörsprocessen och utveckla ett entreprenörstänkande hos dem. Parlamentet lyfter fram den roll som informellt och självständigt lärande, däribland frivilligarbete, har när det gäller att förse unga människor med entreprenörsanda och entreprenörskompetens. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att alla utbildningsnivåer bör tillhandahålla undervisning i praktisk entreprenörskapskompetens och främja arbetsmotivation, initiativförmåga och arbetsvilja, samt en känsla av socialt ansvarstagande. Parlamentet menar att finans-, ekonomi- och affärsmiljömoduler bör integreras i läroplanerna och bör åtföljas av mentorskap, handledning och yrkesvägledning för studenter, däribland mindre gynnande elever, i syfte att lägga grunden för och underlätta deras förståelse för entreprenörsprocessen och utveckla ett entreprenörstänkande hos dem. Parlamentet lyfter fram den roll som informellt och självständigt lärande, däribland frivilligarbete, har när det gäller att förse unga människor med entreprenörsanda och entreprenörskompetens.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att understryka den betydelse och den roll som olika former av socialt företagande spelar, och som ofta är ett bra sätt för unga européer att skaffa sig en första affärserfarenhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att understryka den betydelse och den roll som olika former av socialt företagande spelar, och som ofta är ett bra sätt för unga européer att skaffa sig en första affärserfarenhet.

| 11. | Europaparlamentet understryker behovet av att utveckla innovativa undervisningsmetoder som är mer deltagande och elevcentrerade i syfte att uppmuntra inlärning av en rad övergripande kompetenser som behövs för att utveckla entreprenörstänkandet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker behovet av att utveckla innovativa undervisningsmetoder som är mer deltagande och elevcentrerade i syfte att uppmuntra inlärning av en rad övergripande kompetenser som behövs för att utveckla entreprenörstänkandet.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att man uppmuntrar till att entreprenörskap blir en del av den högre utbildningen och alumniprojekt, och att även modeller för socialt företagande ingår. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet rekommenderar att man uppmuntrar till att entreprenörskap blir en del av den högre utbildningen och alumniprojekt, och att även modeller för socialt företagande ingår.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att främjandet av entreprenörskap i utbildningen bara kan lyckas på ett meningsfullt sätt om ekonomiska och sociala aspekter lyfts fram i utbildningsstrategierna på ett balanserat sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att främjandet av entreprenörskap i utbildningen bara kan lyckas på ett meningsfullt sätt om ekonomiska och sociala aspekter lyfts fram i utbildningsstrategierna på ett balanserat sätt.

| 14. | Europaparlamentet understryker att i synnerhet socialt företagande kan leda till att man lyckas öka den sociala delaktigheten och bekämpa fattigdomen. Socialt företagande kan stimulera sysselsättningen, och entreprenörstänkandet kommer att få en mycket positiv inverkan på missgynnade personer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att i synnerhet socialt företagande kan leda till att man lyckas öka den sociala delaktigheten och bekämpa fattigdomen. Socialt företagande kan stimulera sysselsättningen, och entreprenörstänkandet kommer att få en mycket positiv inverkan på missgynnade personer.

| 15. | Europaparlamentet understryker att varvad utbildning och företagssponsrade studieprogram har visat sig vara avgörande för att förmedla kärnkompetenser i företag i de medlemsstater där sådana program finns. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att varvad utbildning och företagssponsrade studieprogram har visat sig vara avgörande för att förmedla kärnkompetenser i företag i de medlemsstater där sådana program finns.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar alla aktörer att uppvisa fullt engagemang och partnerskap, särskilt lokala entreprenörsorganisationer, företag och utbildningsinstitutioner, i syfte att utbyta bästa praxis och erfarenheter samt förbättra unga människors entreprenörsfärdigheter och entreprenörutbildning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar alla aktörer att uppvisa fullt engagemang och partnerskap, särskilt lokala entreprenörsorganisationer, företag och utbildningsinstitutioner, i syfte att utbyta bästa praxis och erfarenheter samt förbättra unga människors entreprenörsfärdigheter och entreprenörutbildning i medlemsstaterna.

| 17. | Europaparlamentet understryker att en stark koppling mellan internutbildning på företag och den ordinarie utbildningen är en framgångsrik modell som bör stärkas och främjas över Europa och i världen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att en stark koppling mellan internutbildning på företag och den ordinarie utbildningen är en framgångsrik modell som bör stärkas och främjas över Europa och i världen.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete med den privata sektorn och arbetsmarknadens parter för att uppmuntra till en risktagande och innovativ entreprenörskultur (exempelvis genom strukturella åtaganden som inrättningar för innovation och utbyte av idéer). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete med den privata sektorn och arbetsmarknadens parter för att uppmuntra till en risktagande och innovativ entreprenörskultur (exempelvis genom strukturella åtaganden som inrättningar för innovation och utbyte av idéer).

| 19. | Europaparlamentet är övertygat om att ett framgångsrikt spridande av entreprenörskompetens i allt högre grad är avhängigt av tillhörande mediekompetens och digital kompetens, och att denna samverkan bör få större uppmärksamhet i utbildningen. Parlamentet understryker vikten av att alla unga människor får IKT-kompetens och övergripande färdigheter och kunskaper i entreprenörskap, så att de fullt ut kan tillvarata potentialen i den digitala världen i syfte att hjälpa dem att skapa nya former för att utveckla, förmedla och främja entreprenörskap, och därvid bli bättre på att tävla om arbetstillfällen, bli egenföretagare, lära sig att bättre förstå sina framtida arbetsgivares beteenden och behov, samt bidra till arbetsgivarens innovativa förmåga och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är övertygat om att ett framgångsrikt spridande av entreprenörskompetens i allt högre grad är avhängigt av tillhörande mediekompetens och digital kompetens, och att denna samverkan bör få större uppmärksamhet i utbildningen. Parlamentet understryker vikten av att alla unga människor får IKT-kompetens och övergripande färdigheter och kunskaper i entreprenörskap, så att de fullt ut kan tillvarata potentialen i den digitala världen i syfte att hjälpa dem att skapa nya former för att utveckla, förmedla och främja entreprenörskap, och därvid bli bättre på att tävla om arbetstillfällen, bli egenföretagare, lära sig att bättre förstå sina framtida arbetsgivares beteenden och behov, samt bidra till arbetsgivarens innovativa förmåga och konkurrenskraft.

| 20. | Europaparlamentet betonar att entreprenörskapskompetensen bör utvecklas och förbättras genom ett livstidsperspektiv, bland annat via arbetslivserfarenhet och icke-formellt och informellt lärande, och att dess validering bör stärkas och stödjas eftersom den bidrar till karriärutveckling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att entreprenörskapskompetensen bör utvecklas och förbättras genom ett livstidsperspektiv, bland annat via arbetslivserfarenhet och icke-formellt och informellt lärande, och att dess validering bör stärkas och stödjas eftersom den bidrar till karriärutveckling.

| 21. | Europaparlamentet menar att rätt slags förberedelse för lärare är ett viktigt inslag i entreprenörskapsundervisningen, särskilt det akuta behovet av högkvalitativ utbildning för att deras undervisning ska bli verklighetsanknuten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet menar att rätt slags förberedelse för lärare är ett viktigt inslag i entreprenörskapsundervisningen, särskilt det akuta behovet av högkvalitativ utbildning för att deras undervisning ska bli verklighetsanknuten.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa hinder för unga entreprenörer med funktionsnedsättning genom att tillhandahålla utbildning för tjänsteleverantörer, i vars ansvar ingår stöd till personer med funktionsnedsättning, och genom att göra de lokaler, där stödet tillhandahålls, tillgängliga för dem med rörlighetsrelaterade utmaningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa hinder för unga entreprenörer med funktionsnedsättning genom att tillhandahålla utbildning för tjänsteleverantörer, i vars ansvar ingår stöd till personer med funktionsnedsättning, och genom att göra de lokaler, där stödet tillhandahålls, tillgängliga för dem med rörlighetsrelaterade utmaningar.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att främjande av samarbete mellan högstadie-, gymnasie- och universitetsutbildningar skulle möjliggöra en bättre dialog mellan ungdomarna och uppmuntra till innovation. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att främjande av samarbete mellan högstadie-, gymnasie- och universitetsutbildningar skulle möjliggöra en bättre dialog mellan ungdomarna och uppmuntra till innovation.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka entreprenörsandan inom universitetsutbildningen genom att stödja och skapa de förutsättningar som krävs för att unga ska starta nya företag baserat på akademisk forskning (avknoppningar), minska den administrativa bördan i samband med sådan företagsbildning samt att få till stånd ett tydligt och stödjande regelverk för företagande bland studenter. Parlamentet menar i detta sammanhang att skolor och universitet bör ge tid, utrymme och erkännande åt ungdomars initiativ så att de får det självförtroende som behövs för att starta nya projekt, som i sinom tid kan visa sig vara till nytta för att starta oberoende företag. Parlamentet välkomnar de initiativ som belönar ungdomar för framgångsrika företagsprojekt (exempelvis The Best Student Company of the Year). Parlamentet betonar vidare vikten av att företag ger ungdomar möjlighet att få sina första arbetslivserfarenheter direkt inom företagen. Parlamentet upprepar än en gång nödvändigheten av att stödja studiebesök och praktikantprogram på företag i detta syfte, så att unga människor får en överblick över näringslivet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka entreprenörsandan inom universitetsutbildningen genom att stödja och skapa de förutsättningar som krävs för att unga ska starta nya företag baserat på akademisk forskning (avknoppningar), minska den administrativa bördan i samband med sådan företagsbildning samt att få till stånd ett tydligt och stödjande regelverk för företagande bland studenter. Parlamentet menar i detta sammanhang att skolor och universitet bör ge tid, utrymme och erkännande åt ungdomars initiativ så att de får det självförtroende som behövs för att starta nya projekt, som i sinom tid kan visa sig vara till nytta för att starta oberoende företag. Parlamentet välkomnar de initiativ som belönar ungdomar för framgångsrika företagsprojekt (exempelvis The Best Student Company of the Year). Parlamentet betonar vidare vikten av att företag ger ungdomar möjlighet att få sina första arbetslivserfarenheter direkt inom företagen. Parlamentet upprepar än en gång nödvändigheten av att stödja studiebesök och praktikantprogram på företag i detta syfte, så att unga människor får en överblick över näringslivet.

| 25. | Europaparlamentet framhäver att näringslivet har en nyckelroll att spela i entreprenörutbildningen, där den tillför ett erfarenhetsbaserat lärande som kompletterar de ungas teoretiska utbildning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhäver att näringslivet har en nyckelroll att spela i entreprenörutbildningen, där den tillför ett erfarenhetsbaserat lärande som kompletterar de ungas teoretiska utbildning.

| 26. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som ett antal föreningar för unga entreprenörer spelar för att utveckla entreprenörskapet bland ungdomar, och som ger dem möjlighet att utveckla innovativa projekt och förvärva företagserfarenhet och som ger dem de verktyg och det självförtroende som behövs för att de ska kunna inleda sin karriär som entreprenörer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar den avgörande roll som ett antal föreningar för unga entreprenörer spelar för att utveckla entreprenörskapet bland ungdomar, och som ger dem möjlighet att utveckla innovativa projekt och förvärva företagserfarenhet och som ger dem de verktyg och det självförtroende som behövs för att de ska kunna inleda sin karriär som entreprenörer.

EU-institutionernas roll – metod, kommunikation och ekonomiska verktyg

| 27. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, inom ramen för sina respektive behörigheter och helt i enlighet med subsidiaritetsprincipen, att ta fram metodologiskt stödmaterial och verktyg som ska tillhandahållas de nationella utbildningsystemen på området entreprenörutbildning, däribland socialt företagande, samt att på ett samordnat sätt uppmana medlemsstaternas myndigheter att samarbeta närmare med näringslivet i syfte att sprida de huvudsakliga faktorerna som krävs för att förbättra entreprenörskapet. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till unga entreprenörer inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, inom ramen för sina respektive behörigheter och helt i enlighet med subsidiaritetsprincipen, att ta fram metodologiskt stödmaterial och verktyg som ska tillhandahållas de nationella utbildningsystemen på området entreprenörutbildning, däribland socialt företagande, samt att på ett samordnat sätt uppmana medlemsstaternas myndigheter att samarbeta närmare med näringslivet i syfte att sprida de huvudsakliga faktorerna som krävs för att förbättra entreprenörskapet. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till unga entreprenörer inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillämpa ett jämställdhetsperspektiv vad gäller metod, kommunikation och finansiella verktyg, i syfte att uppmuntra flickor och unga kvinnor att i högre grad ägna sig åt entreprenörskap. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillämpa ett jämställdhetsperspektiv vad gäller metod, kommunikation och finansiella verktyg, i syfte att uppmuntra flickor och unga kvinnor att i högre grad ägna sig åt entreprenörskap.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta och stärka entreprenörspraktik och utbytesprogram i syfte att ge unga människor möjlighet till praktisk erfarenhet samt underlätta utbytet av kunskap och erfarenheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta och stärka entreprenörspraktik och utbytesprogram i syfte att ge unga människor möjlighet till praktisk erfarenhet samt underlätta utbytet av kunskap och erfarenheter.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en heltäckande strategi för utvecklingen av övergripande färdigheter såsom kritiskt tänkande, problemlösning, initiativförmåga, samverkan, samarbete, självdrivenhet, planeringsförmåga, ledarskap och teambyggande, på alla nivåer och i alla utbildningstyper, med beaktande av att de är gynnsamma för en bred uppsättning yrken och sektorer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en heltäckande strategi för utvecklingen av övergripande färdigheter såsom kritiskt tänkande, problemlösning, initiativförmåga, samverkan, samarbete, självdrivenhet, planeringsförmåga, ledarskap och teambyggande, på alla nivåer och i alla utbildningstyper, med beaktande av att de är gynnsamma för en bred uppsättning yrken och sektorer.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom Erasmus+-programmet satsa mer på att förbättra utvecklingen och bedömningen av övergripande färdigheter, däribland entreprenörskap och digital kompetens, och samtidigt betona att detta program inte ensidigt bör inriktas på överväganden om anställbarhet samt att tillgången till entreprenörsverksamhet utan onödiga hinder bör upprätthållas, särskilt på området icke-formell och informell utbildning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att främja utbildningspolitiska reformer i medlemsstaterna, och därmed skapa en enhetlig politisk ram för medlemsstaterna och EU i detta avseende. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom Erasmus+-programmet satsa mer på att förbättra utvecklingen och bedömningen av övergripande färdigheter, däribland entreprenörskap och digital kompetens, och samtidigt betona att detta program inte ensidigt bör inriktas på överväganden om anställbarhet samt att tillgången till entreprenörsverksamhet utan onödiga hinder bör upprätthållas, särskilt på området icke-formell och informell utbildning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att främja utbildningspolitiska reformer i medlemsstaterna, och därmed skapa en enhetlig politisk ram för medlemsstaterna och EU i detta avseende.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja granskning av IKT-kompetens, problemlösningsförmågor och finansiella kunskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra longitudinella undersökningar på detta område. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja granskning av IKT-kompetens, problemlösningsförmågor och finansiella kunskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra longitudinella undersökningar på detta område.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja partnerskap mellan utbildningsinstitutioner och företag genom att utnyttja Europeiska fonden för strategiska investeringar, och i synnerhet Europeiska socialfonden, i syfte att uppmuntra arbetsbaserat lärande i företagen och främja entreprenörskapskompetens på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja partnerskap mellan utbildningsinstitutioner och företag genom att utnyttja Europeiska fonden för strategiska investeringar, och i synnerhet Europeiska socialfonden, i syfte att uppmuntra arbetsbaserat lärande i företagen och främja entreprenörskapskompetens på nationell och lokal nivå.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja ett europeiskt nätverk för entreprenörutbildning, liknande dem i European Entrepreneurship Education NETwork (EE-HUB), som inrättades i maj 2015 och stöds av europeiska organisationer och andra aktörer på europeisk, nationell och lokal nivå, samt av nationella utbildningsmyndigheter, och som ska samla in och tillgängliggöra god praxis som kan utbytas av utbildningsinstitutioner, utbildningsorganisationer, yrkesutbildningsinstitutioner, företag, myndigheter och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja ett europeiskt nätverk för entreprenörutbildning, liknande dem i European Entrepreneurship Education NETwork (EE-HUB), som inrättades i maj 2015 och stöds av europeiska organisationer och andra aktörer på europeisk, nationell och lokal nivå, samt av nationella utbildningsmyndigheter, och som ska samla in och tillgängliggöra god praxis som kan utbytas av utbildningsinstitutioner, utbildningsorganisationer, yrkesutbildningsinstitutioner, företag, myndigheter och arbetsmarknadens parter.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en mer samstämmig och effektiv samordning på området entreprenörutbildning mot bakgrund av EU:s strategi för livslångt lärande, EU:s globala strategier och Junckerkommissionens plan. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en mer samstämmig och effektiv samordning på området entreprenörutbildning mot bakgrund av EU:s strategi för livslångt lärande, EU:s globala strategier och Junckerkommissionens plan.

| 36. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen behåller entreprenörutbildning som ett av målen i ett kommande Erasmus+-program under nästa finansieringsperiod (efter 2020) i alla dess åtgärder, däribland rörlighet, och inkluderar följande beståndsdelar:






  (i) | En noggrann bedömning av konsekvenserna av nuvarande åtgärder för främjande av entreprenörskap genom utbildning, och potentiellt även anpassa dem, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt hur de påverkar underrepresenterade och missgynnade grupper. |
| --- | --- | --- |

36.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen behåller entreprenörutbildning som ett av målen i ett kommande Erasmus+-program under nästa finansieringsperiod (efter 2020) i alla dess åtgärder, däribland rörlighet, och inkluderar följande beståndsdelar:

(i)

En noggrann bedömning av konsekvenserna av nuvarande åtgärder för främjande av entreprenörskap genom utbildning, och potentiellt även anpassa dem, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt hur de påverkar underrepresenterade och missgynnade grupper.

| (ii) | Främjande av bättre definierat utbildningsinnehåll och verktyg för formell och icke-formell utbildning med alla studenter som målgrupp: både teoretiska och praktiska moduler, såsom entreprenörsprojekt för studenter. |
| --- | --- |

(ii)

Främjande av bättre definierat utbildningsinnehåll och verktyg för formell och icke-formell utbildning med alla studenter som målgrupp: både teoretiska och praktiska moduler, såsom entreprenörsprojekt för studenter.

| (iii) | Stöd till lärarnas, utbildarnas, ungdomsarbetarnas, coachernas och utbildningsledarnas grundläggande kvalifikationer och deras fortsatta yrkesutveckling och egenmakt på området entreprenörutbildning. |
| --- | --- |

(iii)

Stöd till lärarnas, utbildarnas, ungdomsarbetarnas, coachernas och utbildningsledarnas grundläggande kvalifikationer och deras fortsatta yrkesutveckling och egenmakt på området entreprenörutbildning.

| (iv) | Främjande av partnerskap mellan utbildningsinstitutioner, företag, ideella organisationer, regionala och lokala myndigheter och leverantörer av icke-formell utbildning i syfte att utforma lämpliga kurser och ge studenter nödvändig praktisk erfarenhet och modeller. |
| --- | --- |

(iv)

Främjande av partnerskap mellan utbildningsinstitutioner, företag, ideella organisationer, regionala och lokala myndigheter och leverantörer av icke-formell utbildning i syfte att utforma lämpliga kurser och ge studenter nödvändig praktisk erfarenhet och modeller.

| (v) | Utveckling av kompetenser på områdena entreprenörsprocesser, finansiella kunskaper, kunskaper och kompetens inom IKT, kreativt tänkande, kreativitet, kreativt nyttotänkande, problemlösning och innovativt tänkande, självförtroende, tillit till egna idéer, anpassningsförmåga, teambyggande, projektledning, riskbedömning och risktagande, samt specifik affärskompetens och affärskunnande. |
| --- | --- |

(v)

Utveckling av kompetenser på områdena entreprenörsprocesser, finansiella kunskaper, kunskaper och kompetens inom IKT, kreativt tänkande, kreativitet, kreativt nyttotänkande, problemlösning och innovativt tänkande, självförtroende, tillit till egna idéer, anpassningsförmåga, teambyggande, projektledning, riskbedömning och risktagande, samt specifik affärskompetens och affärskunnande.

| (vi) | Avlägsnande av alla fysiska och digitala hinder som personer med funktionsnedsättning måste kämpa med, eftersom deras fulla integrering på arbetsmarknaden kan vara av avgörande betydelse för främjandet av en hållbar och sammanhållen företagskultur. |
| --- | --- |

(vi)

Avlägsnande av alla fysiska och digitala hinder som personer med funktionsnedsättning måste kämpa med, eftersom deras fulla integrering på arbetsmarknaden kan vara av avgörande betydelse för främjandet av en hållbar och sammanhållen företagskultur.

| (vii) | Lyfta fram icke-formellt och informellt lärande som en privilegierad miljö att skaffa sig entreprenörskompetens. |
| --- | --- |

(vii)

Lyfta fram icke-formellt och informellt lärande som en privilegierad miljö att skaffa sig entreprenörskompetens.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och ta itu med de faktorer som avskräcker kvinnor från att bli entreprenörer, och i synnerhet främja tillgång till finansiering och stödtjänster för unga kvinnliga företagare. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och ta itu med de faktorer som avskräcker kvinnor från att bli entreprenörer, och i synnerhet främja tillgång till finansiering och stödtjänster för unga kvinnliga företagare.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna och främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna och främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till bättre samarbete och utbyte av god praxis mellan de medlemsstater som redan erbjuder en integrerad entreprenörutbildning i sina kursplaner och har kommit längre med främjandet av ungdomsentreprenörskap och de medlemsstater som fortfarande befinner sig i det inledande skedet av denna process. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till bättre samarbete och utbyte av god praxis mellan de medlemsstater som redan erbjuder en integrerad entreprenörutbildning i sina kursplaner och har kommit längre med främjandet av ungdomsentreprenörskap och de medlemsstater som fortfarande befinner sig i det inledande skedet av denna process.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2017 sammanställa en ”bästa praxis” för spridning av entreprenörsfärdigheter och främjande av ungdomsentreprenörskap i medlemsstaterna, lägga fram en rapport om detta för parlamentet samt att beakta slutsatserna av detta arbete vid bedömningen av sina egna finansieringsförfaranden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2017 sammanställa en ”bästa praxis” för spridning av entreprenörsfärdigheter och främjande av ungdomsentreprenörskap i medlemsstaterna, lägga fram en rapport om detta för parlamentet samt att beakta slutsatserna av detta arbete vid bedömningen av sina egna finansieringsförfaranden.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja entreprenörutbildningen som en väg mot bättre övergripande färdigheter, så att de studerande bättre ska kunna sköta sina privat- och yrkesliv. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja entreprenörutbildningen som en väg mot bättre övergripande färdigheter, så att de studerande bättre ska kunna sköta sina privat- och yrkesliv.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamt övervaka medlemsstaternas konkreta åtgärder för att stödja företagandet bland unga, ägna särskild uppmärksamhet åt att främja och publicera information om resultat och att uppmuntra och stödja institutioner och organisationer att utbyta bästa praxis, dela med sig av idéer, kunskap och erfarenheter, samt att bilda sektorsövergripande strategiska partnerskap. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla riktmärken, modeller, gemensamma instrument och projekt för att främja ungt entreprenörskap. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamt övervaka medlemsstaternas konkreta åtgärder för att stödja företagandet bland unga, ägna särskild uppmärksamhet åt att främja och publicera information om resultat och att uppmuntra och stödja institutioner och organisationer att utbyta bästa praxis, dela med sig av idéer, kunskap och erfarenheter, samt att bilda sektorsövergripande strategiska partnerskap. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla riktmärken, modeller, gemensamma instrument och projekt för att främja ungt entreprenörskap.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att inga åtgärder som medlemsstaterna vidtar hindrar den fria rörligheten för arbetstagare, så att ungdomar som valt företagarkarriärer kan genomföra sin verksamhet var de vill i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att inga åtgärder som medlemsstaterna vidtar hindrar den fria rörligheten för arbetstagare, så att ungdomar som valt företagarkarriärer kan genomföra sin verksamhet var de vill i Europeiska unionen.

Medlemsstaternas roll

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, men även regionala och lokala myndigheter, att verka för att främja framtagandet av utbildningar för lansering och drift av nya företag, och därutöver expertmentorskap, företagsinkubatorer och företagsacceleratorer, sociala företagsprojekt i samarbete med lokalsamhällen, samt alla entreprenörvänliga miljöer som underlättar unga människors nystartade företag och möjliggör snabb återhämtning vid skolavhopp eller initiala misslyckanden och därigenom bidrar till att skapa en positiv företagskultur, förhindra att företagsmisslyckanden uppfattas negativt och uppmuntra till nya försök, med extra uppmärksamhet riktad på att nå ut till missgynnade unga människor. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, men även regionala och lokala myndigheter, att verka för att främja framtagandet av utbildningar för lansering och drift av nya företag, och därutöver expertmentorskap, företagsinkubatorer och företagsacceleratorer, sociala företagsprojekt i samarbete med lokalsamhällen, samt alla entreprenörvänliga miljöer som underlättar unga människors nystartade företag och möjliggör snabb återhämtning vid skolavhopp eller initiala misslyckanden och därigenom bidrar till att skapa en positiv företagskultur, förhindra att företagsmisslyckanden uppfattas negativt och uppmuntra till nya försök, med extra uppmärksamhet riktad på att nå ut till missgynnade unga människor.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att våra unga entreprenörer kan få den finansiering de behöver och att de får stöd i varje skede. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att våra unga entreprenörer kan få den finansiering de behöver och att de får stöd i varje skede.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, samt regionala och lokala myndigheter, att till fullo utnyttja EU:s strukturfonder, särskilt Europeiska socialfonden, i syfte att stödja entreprenörutbildning och utvecklingen av digital kompetens på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, samt regionala och lokala myndigheter, att till fullo utnyttja EU:s strukturfonder, särskilt Europeiska socialfonden, i syfte att stödja entreprenörutbildning och utvecklingen av digital kompetens på nationell, regional och lokal nivå.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med regionala och lokala myndigheter använda alla befintliga finansieringsresurser på unionsnivå – såsom Europeiska socialfonden, det europeiska sysselsättningsinitiativet för unga, EU:s program för sysselsättning och social innovation (EaSI), programmet Erasmus för unga företagare och EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) – för att uppmuntra och stödja initiativ som verkar för effektivare och mer välriktade kopplingar mellan företagen och utbildningssektorn. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med regionala och lokala myndigheter använda alla befintliga finansieringsresurser på unionsnivå – såsom Europeiska socialfonden, det europeiska sysselsättningsinitiativet för unga, EU:s program för sysselsättning och social innovation (EaSI), programmet Erasmus för unga företagare och EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) – för att uppmuntra och stödja initiativ som verkar för effektivare och mer välriktade kopplingar mellan företagen och utbildningssektorn.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utbyte av bästa praxis, uppmuntra både inhemska och gränsöverskridande partnerskap, samt stödja alldeles nystartade företag och verksamheten i relevanta små och medelstora företagsnätverk och utvecklingsorgan. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utbyte av bästa praxis, uppmuntra både inhemska och gränsöverskridande partnerskap, samt stödja alldeles nystartade företag och verksamheten i relevanta små och medelstora företagsnätverk och utvecklingsorgan.

| 49. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillhandahålla specifika innovativa metoder för utbildning av lärare och mentorer inom entreprenörskap så att de kan främja och uppmuntra entreprenörskompetens, samt att överväga att införa entreprenörskap som en del i läroplanerna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillhandahålla specifika innovativa metoder för utbildning av lärare och mentorer inom entreprenörskap så att de kan främja och uppmuntra entreprenörskompetens, samt att överväga att införa entreprenörskap som en del i läroplanerna.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare utveckla sina system för erkännande och validering av kunskaper som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, så att deras åtagande inför 2018 respekteras, i syfte att ge individer omskolning och möjligheter till en andra chans, samt stimulera självinsikt och vidare studier. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare utveckla sina system för erkännande och validering av kunskaper som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, så att deras åtagande inför 2018 respekteras, i syfte att ge individer omskolning och möjligheter till en andra chans, samt stimulera självinsikt och vidare studier.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra privata partners deltagande i entreprenörutbildningen, genom finansiering eller genom att erbjuda utbildning, som en aspekt av företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra privata partners deltagande i entreprenörutbildningen, genom finansiering eller genom att erbjuda utbildning, som en aspekt av företagens sociala ansvar.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avlägsna byråkratin vad avser genomförandet av unga människors affärsplaner, samt att överväga skattelättnader och åtgärder för att uppmuntra dem att utforma egna affärsidéer. Parlamentet betonar behovet av säkerhetsventiler för nystartade företag som misslyckas. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avlägsna byråkratin vad avser genomförandet av unga människors affärsplaner, samt att överväga skattelättnader och åtgärder för att uppmuntra dem att utforma egna affärsidéer. Parlamentet betonar behovet av säkerhetsventiler för nystartade företag som misslyckas.

| 53. | Europaparlamentet betonar behovet av att ta itu med de finansiella svårigheter som påverkar unga entreprenörer, förenkla deras tillgång till krediter och särskilda bidrag, minska befintliga administrativa bördor, samt att införa regelverk och skatteincitament för att uppmuntra utvecklingen av ungdomars entreprenörsinitiativ och främja skapande av sysselsättning, i syfte att underlätta start och stabilisering av unga entreprenörers affärsprojekt. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar behovet av att ta itu med de finansiella svårigheter som påverkar unga entreprenörer, förenkla deras tillgång till krediter och särskilda bidrag, minska befintliga administrativa bördor, samt att införa regelverk och skatteincitament för att uppmuntra utvecklingen av ungdomars entreprenörsinitiativ och främja skapande av sysselsättning, i syfte att underlätta start och stabilisering av unga entreprenörers affärsprojekt.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att proaktivt förenkla regelverket och effektivisera de administrativa förfarandena för företag, särskilt små och medelstora företag och sociala företag, och att främja dem och övervaka kvaliteten på anställningsmetoderna i sådana företag. Parlamentet framhåller att sociala och inkluderande företag skapar hållbara arbetstillfällen, bidrar till samhällsutvecklingen och främjar en hållbar miljö, och bidrar till att garantera social motståndskraft i kristider. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att proaktivt förenkla regelverket och effektivisera de administrativa förfarandena för företag, särskilt små och medelstora företag och sociala företag, och att främja dem och övervaka kvaliteten på anställningsmetoderna i sådana företag. Parlamentet framhåller att sociala och inkluderande företag skapar hållbara arbetstillfällen, bidrar till samhällsutvecklingen och främjar en hållbar miljö, och bidrar till att garantera social motståndskraft i kristider.

| 55. | Europaparlamentet begär att de offentliga arbetsförmedlingarna ska arbeta mer proaktivt när de ger stöd och råd åt företag, och åt unga entreprenörer i synnerhet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet begär att de offentliga arbetsförmedlingarna ska arbeta mer proaktivt när de ger stöd och råd åt företag, och åt unga entreprenörer i synnerhet.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att erbjuda innovativa studenter ökad tillgång till stipendier och program för mikrolån, tillsammans med stöd, information, mentorskap, tvärvetenskapligt stöd och plattformar för jämförande utvärdering, för att de ska kunna starta egna företag och projekt, exempelvis genom den del av EaSI som rör mikrokrediter och socialt entreprenörskap. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta låntagning och låneåterbetalning, att främja användningen av gräsrotsfinansiering, att utveckla partnerskap mellan den lokala ekonomin, företagen och universiteten, att stärka företagens roll när det gäller att integrera ungdomar i arbetsmarknaden, och att konsolidera ESP (entrepreneurial skills pass, bevis på företagarkompetens) i de olika stadierna i skola och på universitet, särskilt i partnerskap med små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra inrättandet av företagsinkubatorer vid universiteten, som är avsedda för hållbar utveckling och framtidsorienterade studier. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att erbjuda innovativa studenter ökad tillgång till stipendier och program för mikrolån, tillsammans med stöd, information, mentorskap, tvärvetenskapligt stöd och plattformar för jämförande utvärdering, för att de ska kunna starta egna företag och projekt, exempelvis genom den del av EaSI som rör mikrokrediter och socialt entreprenörskap. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta låntagning och låneåterbetalning, att främja användningen av gräsrotsfinansiering, att utveckla partnerskap mellan den lokala ekonomin, företagen och universiteten, att stärka företagens roll när det gäller att integrera ungdomar i arbetsmarknaden, och att konsolidera ESP (entrepreneurial skills pass, bevis på företagarkompetens) i de olika stadierna i skola och på universitet, särskilt i partnerskap med små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra inrättandet av företagsinkubatorer vid universiteten, som är avsedda för hållbar utveckling och framtidsorienterade studier.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förenkla förfarandena för nedläggningar som inte sker i bedrägligt syfte och att skapa en stödjande miljö kring nedläggning i syfte att ge ungdomar ett klart budskap om att en konkurs inte leder till ett bakslag med livslånga konsekvenser. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förenkla förfarandena för nedläggningar som inte sker i bedrägligt syfte och att skapa en stödjande miljö kring nedläggning i syfte att ge ungdomar ett klart budskap om att en konkurs inte leder till ett bakslag med livslånga konsekvenser.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra ungdomar till entreprenörskap genom att möjliggöra projektbaserade studier inom utbildningssystemet över ämnesgränserna och som tillhandahålls i samarbete med företag. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra ungdomar till entreprenörskap genom att möjliggöra projektbaserade studier inom utbildningssystemet över ämnesgränserna och som tillhandahålls i samarbete med företag.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja entreprenörskap som ett positivt karriärval i samband med yrkesrådgivning i högstadie-, gymnasie- och universitetsutbildningar, och att motarbeta de negativa konnotationer som kringgärdar entreprenörskap som karriärval, vilket är vanligt i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja entreprenörskap som ett positivt karriärval i samband med yrkesrådgivning i högstadie-, gymnasie- och universitetsutbildningar, och att motarbeta de negativa konnotationer som kringgärdar entreprenörskap som karriärval, vilket är vanligt i vissa medlemsstater.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att höja medvetenheten om egenföretagande och nyföretagande för ungdomar med funktionsnedsättning med åtgärder som exempelvis att främja karriärvägar för personer med funktionsnedsättning som redan är integrerade på arbetsmarknaden och att ge offentligt erkännande åt entreprenörer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att höja medvetenheten om egenföretagande och nyföretagande för ungdomar med funktionsnedsättning med åtgärder som exempelvis att främja karriärvägar för personer med funktionsnedsättning som redan är integrerade på arbetsmarknaden och att ge offentligt erkännande åt entreprenörer med funktionsnedsättning.

Uppföljning i senare led

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp och ytterligare utveckla sitt arbete med Entrepreneurship360 (skolor och yrkesutbildning) och HEInnovate (högre utbildning). |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp och ytterligare utveckla sitt arbete med Entrepreneurship360 (skolor och yrkesutbildning) och HEInnovate (högre utbildning).

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera åtgärder knutna till entreprenörutbildning i utvärderingsindikatorerna för den europeiska planeringsterminen, med början 2016. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera åtgärder knutna till entreprenörutbildning i utvärderingsindikatorerna för den europeiska planeringsterminen, med början 2016.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en utvärderingsrapport för parlamentet i slutet av sin mandatperiod om vilka framsteg som gjorts med främjandet av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning, samt i hur hög grad man lyckades nå ut till företrädare för sårbara samhällsgrupper. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en utvärderingsrapport för parlamentet i slutet av sin mandatperiod om vilka framsteg som gjorts med främjandet av ungt företagande genom utbildning och yrkesutbildning, samt i hur hög grad man lyckades nå ut till företrädare för sårbara samhällsgrupper.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att samordning och samarbete sker på europeisk nivå vad avser den systematiska utvärderingen av programmen inom entreprenörutbildningen och den verksamhet som bedrivs däri i syfte att göra det möjligt att jämföra resultat, till exempel olika mönster för ungas entreprenörskap i medlemsstaterna och vad som utmärker dem i termer av sociodemografiska variabler, såsom ålder, kön och utbildning. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att samordning och samarbete sker på europeisk nivå vad avser den systematiska utvärderingen av programmen inom entreprenörutbildningen och den verksamhet som bedrivs däri i syfte att göra det möjligt att jämföra resultat, till exempel olika mönster för ungas entreprenörskap i medlemsstaterna och vad som utmärker dem i termer av sociodemografiska variabler, såsom ålder, kön och utbildning.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja det politiska samarbetet över hela EU och uppmana medlemsstaterna att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja det politiska samarbetet över hela EU och uppmana medlemsstaterna att utbyta bästa praxis.

o

o o

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och EES-ländernas regeringar samt Europarådet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och EES-ländernas regeringar samt Europarådet.

---

(1)  EUT C 17, 20.1.2015, s. 2.

(2)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 18.

(3)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(6)  EUT C 199, 7.7.2011, s. 1.

(7)  EUT C 311, 19.12.2009, s. 1.

(8)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2015)0107.

(10)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 56.

(11)  EUT C 165 E, 11.6.2013, s. 7.

(12)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 89.

(13)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 8.

(14)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 33.

(15)  Kommissionens rapport om framstegen för jämställdheten mellan kvinnor och män 2013 (SWD(2014)0142) och kommissionens publikation Statistical Data on Women Entrepreneurs in Europe, september 2014.

(16)  Slutsatser från Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens symposium i Budapest och Istanbul.

(17)  Kommissionens Eurobarometer FL354, Entrepreneurship in the EU and beyond, 9 januari 2013.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/88

---

P8_TA(2015)0293

En integrerad kulturarvsstrategi för Europa

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2014/2149(INI))

(2017/C 316/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EUF-fördraget), där det uppges att signatärerna ”har inspirerats av Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv”, särskilt artikel 3.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EUF-fördraget), där det uppges att signatärerna ”har inspirerats av Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv”, särskilt artikel 3.3,

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 22, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 22,

| — | med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unesco den 20 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unesco den 20 oktober 2005,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/60/EU av den 15 maj 2014 om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/60/EU av den 15 maj 2014 om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6),

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om kulturarvets betydelse för samhället (Farokonventionen) av den 13 oktober 2005 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om kulturarvets betydelse för samhället (Farokonventionen) av den 13 oktober 2005 (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (8),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2014 om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet (9) och arbetsplanen för kultur för perioden 2015–2018 (10) och om Europaåret för kulturarvet, som nämns i slutsatserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2014 om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet (9) och arbetsplanen för kultur för perioden 2015–2018 (10) och om Europaåret för kulturarvet, som nämns i slutsatserna,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (2011/711/EU) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (2011/711/EU) (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juli 2014En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juli 2014En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (COM(2014)0477),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande från november 2014 över kommissionens meddelande En integrerad kulturarvsstrategi för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande från november 2014 över kommissionens meddelande En integrerad kulturarvsstrategi för Europa,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A8-0207/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A8-0207/2015), och av följande skäl:

| A. | Kultur och kulturarv är gemensamma resurser och kollektiva nyttigheter och värden som inte får vara till för exklusiv användning. Deras fulla potential för hållbar mänsklig, social och ekonomisk utveckling har fortfarande inte erkänts eller utnyttjats fullt ut, vare sig inom ramen för EU-strategier eller FN:s utvecklingsmål för perioden efter 2015. |
| --- | --- |

A.

Kultur och kulturarv är gemensamma resurser och kollektiva nyttigheter och värden som inte får vara till för exklusiv användning. Deras fulla potential för hållbar mänsklig, social och ekonomisk utveckling har fortfarande inte erkänts eller utnyttjats fullt ut, vare sig inom ramen för EU-strategier eller FN:s utvecklingsmål för perioden efter 2015.

| B. | Kulturens olika effekter på samhället måste beaktas inom beslutsprocessen. |
| --- | --- |

B.

Kulturens olika effekter på samhället måste beaktas inom beslutsprocessen.

| C. | Kulturarvet är naturligt heterogent, återspeglar kulturell och språklig mångfald och pluralism och inverkar på regional utveckling, social sammanhållning, jordbruk, sjöfart, miljö, turism, utbildning, den digitala agendan, yttre förbindelser, tullsamarbete samt forskning och innovation. |
| --- | --- |

C.

Kulturarvet är naturligt heterogent, återspeglar kulturell och språklig mångfald och pluralism och inverkar på regional utveckling, social sammanhållning, jordbruk, sjöfart, miljö, turism, utbildning, den digitala agendan, yttre förbindelser, tullsamarbete samt forskning och innovation.

| D. | Främjandet av kultur, kulturell mångfald och interkulturell dialog fungerar som en katalysator för samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

Främjandet av kultur, kulturell mångfald och interkulturell dialog fungerar som en katalysator för samarbete mellan medlemsstaterna.

| E. | Att öka den europeiska kulturella och språkliga mångfalden, främja Europas kulturarv och stärka den europeiska kultursektorns och kreativa sektorns konkurrenskraft syftar till att främja smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

E.

Att öka den europeiska kulturella och språkliga mångfalden, främja Europas kulturarv och stärka den europeiska kultursektorns och kreativa sektorns konkurrenskraft syftar till att främja smart och hållbar tillväxt för alla.

| F. | Kulturarvstillgångar är långsiktiga tillgångar som skapar värde och bidrar till kompetensutveckling och ekonomisk tillväxt, genom turismfrämjande, samt skapar arbetstillfällen. |
| --- | --- |

F.

Kulturarvstillgångar är långsiktiga tillgångar som skapar värde och bidrar till kompetensutveckling och ekonomisk tillväxt, genom turismfrämjande, samt skapar arbetstillfällen.

| G. | Projekt för att lyfta fram kulturarvet är ofta exempel på innovativa och varaktiga ekonomiska verksamheter som utvecklar små och medelstora företags entreprenörs- och forskningskompetens. |
| --- | --- |

G.

Projekt för att lyfta fram kulturarvet är ofta exempel på innovativa och varaktiga ekonomiska verksamheter som utvecklar små och medelstora företags entreprenörs- och forskningskompetens.

| H. | Kulturarvet, både det materiella och immateriella, spelar en betydande roll i att skapa, bevara och främja europeisk kultur och europeiska värden samt nationell, regional, lokal och individuell identitet, liksom det europeiska folkets nutidsidentitet. |
| --- | --- |

H.

Kulturarvet, både det materiella och immateriella, spelar en betydande roll i att skapa, bevara och främja europeisk kultur och europeiska värden samt nationell, regional, lokal och individuell identitet, liksom det europeiska folkets nutidsidentitet.

| I. | Strategier för underhåll, restaurering och bevarande av kulturarvet samt tillgång till och utnyttjande av det är främst nationella, regionala eller lokala ansvarsområden, men kulturarvet har också en tydlig europeisk dimension och flera EU-strategier hänvisar direkt till kulturarvet, bland annat dem som rör jordbruk, miljö samt forskning och innovation. |
| --- | --- |

I.

Strategier för underhåll, restaurering och bevarande av kulturarvet samt tillgång till och utnyttjande av det är främst nationella, regionala eller lokala ansvarsområden, men kulturarvet har också en tydlig europeisk dimension och flera EU-strategier hänvisar direkt till kulturarvet, bland annat dem som rör jordbruk, miljö samt forskning och innovation.

| J. | I artikel 167 i EUF-fördraget fastställs att unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samtidigt som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet. |
| --- | --- |

J.

I artikel 167 i EUF-fördraget fastställs att unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samtidigt som unionen ska framhäva det gemensamma kulturarvet.

| K. | I artikel 167 uppges även att unionen ska syfta till att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia, främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera deras verksamhet när det gäller att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse. |
| --- | --- |

K.

I artikel 167 uppges även att unionen ska syfta till att förbättra kunskaperna om och att sprida de europeiska folkens kultur och historia, främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera deras verksamhet när det gäller att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse.

| L. | I arbetsplanen för kultur, som antogs av rådet den 25 november 2014, ingår kulturarv som en av de fyra prioriteringarna för EU:s arbete för kultur under perioden 2015–2018. |
| --- | --- |

L.

I arbetsplanen för kultur, som antogs av rådet den 25 november 2014, ingår kulturarv som en av de fyra prioriteringarna för EU:s arbete för kultur under perioden 2015–2018.

| M. | Avsaknaden av könsuppdelade kulturuppgifter, bland annat på kulturarvsområdet, är en faktor som döljer de rådande könsklyftorna och utmaningarna för politiker och beslutsfattare. |
| --- | --- |

M.

Avsaknaden av könsuppdelade kulturuppgifter, bland annat på kulturarvsområdet, är en faktor som döljer de rådande könsklyftorna och utmaningarna för politiker och beslutsfattare.

| N. | Information om finansieringsmöjligheter genom EU-program på kulturarvsrelaterade områden – såsom lokal och regional utveckling, kultursamarbete, forskning, utbildning, stöd till små och medelstora företag, det civila samhället och turism – finns men är fragmentarisk. |
| --- | --- |

N.

Information om finansieringsmöjligheter genom EU-program på kulturarvsrelaterade områden – såsom lokal och regional utveckling, kultursamarbete, forskning, utbildning, stöd till små och medelstora företag, det civila samhället och turism – finns men är fragmentarisk.

| O. | De kulturella och turistiska värdena i Europarådets ”Europeiska kulturvägar” för att främja ett gemensamt europeiskt kulturarv och utveckla en hållbar kulturturism bör stärkas. |
| --- | --- |

O.

De kulturella och turistiska värdena i Europarådets ”Europeiska kulturvägar” för att främja ett gemensamt europeiskt kulturarv och utveckla en hållbar kulturturism bör stärkas.

| P. | Europeiska unionens kulturarvspris/Europa Nostra Awards främjar spetskompetens, inspirerar genom goda exempel och stimulerar utbytet av bästa praxis på kulturarvsområdet runtom i Europa. |
| --- | --- |

P.

Europeiska unionens kulturarvspris/Europa Nostra Awards främjar spetskompetens, inspirerar genom goda exempel och stimulerar utbytet av bästa praxis på kulturarvsområdet runtom i Europa.

| Q. | I Venedigstadgan om bevarande och restaurering av historiska och kulturella minnesmärken, Granadakonventionen om skydd för byggnadskulturarvet i Europa samt Vallettakonventionen om skydd för det arkeologiska kulturarvet definieras tydligt internationellt erkända standarder för restaurering av kulturarvet och arkeologiska verk (12). |
| --- | --- |

Q.

I Venedigstadgan om bevarande och restaurering av historiska och kulturella minnesmärken, Granadakonventionen om skydd för byggnadskulturarvet i Europa samt Vallettakonventionen om skydd för det arkeologiska kulturarvet definieras tydligt internationellt erkända standarder för restaurering av kulturarvet och arkeologiska verk (12).

En integrerad strategi

| 1. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att använda tillgängliga resurser för att stödja, förbättra och främja kulturarvet på grundval av en integrerad strategi, samtidigt som hänsyn tas till de kulturella, ekonomiska, sociala, historiska, utbildningsmässiga, miljömässiga och vetenskapliga aspekterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att använda tillgängliga resurser för att stödja, förbättra och främja kulturarvet på grundval av en integrerad strategi, samtidigt som hänsyn tas till de kulturella, ekonomiska, sociala, historiska, utbildningsmässiga, miljömässiga och vetenskapliga aspekterna.

| 2. | Europaparlamentet anser att en integrerad kulturarvsstrategi är nödvändig om man vill få till stånd en kulturell dialog och ömsesidig förståelse. Parlamentet är övertygat om att en sådan strategi kan leda till ökad social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och samtidigt också bidra till uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att en integrerad kulturarvsstrategi är nödvändig om man vill få till stånd en kulturell dialog och ömsesidig förståelse. Parlamentet är övertygat om att en sådan strategi kan leda till ökad social, ekonomisk och territoriell sammanhållning och samtidigt också bidra till uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin.

| 3. | Europaparlamentet riktar i fråga om framtagandet av den nya integrerade kulturarvsstrategin följande specifika rekommendationer till kommissionen:






  a) | att, i linje med sina befintliga arbetsmetoder när det gäller att arbeta på ett sektorsövergripande och flexibelt sätt, införa en gemensam strategi inom kommissionen genom förbättrat samarbete mellan de olika politikområden som rör kulturarvet och rapportera till parlamentet om resultaten av detta närmare samarbete, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet riktar i fråga om framtagandet av den nya integrerade kulturarvsstrategin följande specifika rekommendationer till kommissionen:

a)

att, i linje med sina befintliga arbetsmetoder när det gäller att arbeta på ett sektorsövergripande och flexibelt sätt, införa en gemensam strategi inom kommissionen genom förbättrat samarbete mellan de olika politikområden som rör kulturarvet och rapportera till parlamentet om resultaten av detta närmare samarbete,

| b) | att informera potentiella stödmottagare på ett enkelt och lättillgängligt sätt, till exempel genom en central informationsplattform och utbyte av bästa praxis i EU, om vilka EU-medel det finns för finansiering av kulturarvet, |
| --- | --- |

b)

att informera potentiella stödmottagare på ett enkelt och lättillgängligt sätt, till exempel genom en central informationsplattform och utbyte av bästa praxis i EU, om vilka EU-medel det finns för finansiering av kulturarvet,

| c) | att utnämna företrädesvis 2018 till Europaåret för kulturarvet, med en adekvat budget och med målet att bland annat sprida kunskap och öka medvetenheten och utbildning bland framtida generationer om värdet av det europeiska kulturarvet och dess skydd, och att lägga fram förslaget till program för Europaåret till parlamentet senast 2016, |
| --- | --- |

c)

att utnämna företrädesvis 2018 till Europaåret för kulturarvet, med en adekvat budget och med målet att bland annat sprida kunskap och öka medvetenheten och utbildning bland framtida generationer om värdet av det europeiska kulturarvet och dess skydd, och att lägga fram förslaget till program för Europaåret till parlamentet senast 2016,

| d) | att, inom sitt politiska och tvärgående perspektiv, erkänna kulturarvet som både lös och fast egendom, materiellt och immateriellt, och som en icke-förnybar resurs vars autenticitet måste bevaras. |
| --- | --- |

d)

att, inom sitt politiska och tvärgående perspektiv, erkänna kulturarvet som både lös och fast egendom, materiellt och immateriellt, och som en icke-förnybar resurs vars autenticitet måste bevaras.

| 4. | Europaparlamentet begär att en politisk ram tas fram för den historiska miljön – kulturarv som utgörs av fast egendom – inom en snar framtid, inbegripet en lagstiftningsram för monument och arkeologiska och historiska landskap i linje med artikel 4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att en politisk ram tas fram för den historiska miljön – kulturarv som utgörs av fast egendom – inom en snar framtid, inbegripet en lagstiftningsram för monument och arkeologiska och historiska landskap i linje med artikel 4 i EUF-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet främjar kreativ modern innovation inom arkitektur och design som bygger på respekt för både dåtid och nutid och där man samtidigt värnar om kvalitet och samstämdhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet främjar kreativ modern innovation inom arkitektur och design som bygger på respekt för både dåtid och nutid och där man samtidigt värnar om kvalitet och samstämdhet.

EU-finansiering av kulturarvet

| 6. | Europaparlamentet noterar EU:s åtagande om att bevara och förbättra Europas kulturarv genom olika program (Kreativa Europa, Horisont 2020, Erasmus+, Ett Europa för medborgarna), fonder (de europeiska struktur- och investeringsfonderna) samt åtgärder såsom de europeiska kulturhuvudstäderna, de europeiska kulturarvsdagarna och det europeiska kulturarvsmärket. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att engagera sig ännu mer för att främja forskning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar EU:s åtagande om att bevara och förbättra Europas kulturarv genom olika program (Kreativa Europa, Horisont 2020, Erasmus+, Ett Europa för medborgarna), fonder (de europeiska struktur- och investeringsfonderna) samt åtgärder såsom de europeiska kulturhuvudstäderna, de europeiska kulturarvsdagarna och det europeiska kulturarvsmärket. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att engagera sig ännu mer för att främja forskning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att






  a) | upprätta en gemensam EU-portal för det materiella och immateriella kulturarvet, som samlar information från alla EU-program som finansierar kulturarvet och är strukturerad i tre huvuddelar: en databas över materiella och immateriella kulturföremål, bland annat exempel på bästa praxis inom bevarande och främjande med alla relevanta hänvisningar; finansieringsmöjligheter för kulturarv, liksom uppgifter om det aktuella läget för det europeiska kulturarvet och viktiga uppgifter när det gäller bevarande, till exempel klimatuppgifter och information om tidigare genomförda restaureringsprojekt samt nyheter och länkar avseende utvecklingen inom kulturarvsrelaterad politik, åtgärder och evenemang, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att

a)

upprätta en gemensam EU-portal för det materiella och immateriella kulturarvet, som samlar information från alla EU-program som finansierar kulturarvet och är strukturerad i tre huvuddelar: en databas över materiella och immateriella kulturföremål, bland annat exempel på bästa praxis inom bevarande och främjande med alla relevanta hänvisningar; finansieringsmöjligheter för kulturarv, liksom uppgifter om det aktuella läget för det europeiska kulturarvet och viktiga uppgifter när det gäller bevarande, till exempel klimatuppgifter och information om tidigare genomförda restaureringsprojekt samt nyheter och länkar avseende utvecklingen inom kulturarvsrelaterad politik, åtgärder och evenemang,

| b) | med särskild finansiering stödja studier, forskning och pilotåtgärder särskilt utformade för att analysera effekterna av kulturarvsfrämjande processer, utarbeta särskilda indikatorer och riktmärken i fråga om kulturarvets direkta och indirekta bidrag till processer som rör ekonomi och social utveckling samt direkt stödja kulturell och social innovation som integrerats i lokala miljöer där kulturarvet kan driva på utvecklingen och hjälpa till att förbättra människors livskvalitet, |
| --- | --- |

b)

med särskild finansiering stödja studier, forskning och pilotåtgärder särskilt utformade för att analysera effekterna av kulturarvsfrämjande processer, utarbeta särskilda indikatorer och riktmärken i fråga om kulturarvets direkta och indirekta bidrag till processer som rör ekonomi och social utveckling samt direkt stödja kulturell och social innovation som integrerats i lokala miljöer där kulturarvet kan driva på utvecklingen och hjälpa till att förbättra människors livskvalitet,

| c) | stärka den nya principen om multifinansiering, som möjliggör kompletterande användning av olika EU-fonder inom samma storskaliga projekt, |
| --- | --- |

c)

stärka den nya principen om multifinansiering, som möjliggör kompletterande användning av olika EU-fonder inom samma storskaliga projekt,

| d) | främja offentlig-privata partnerskap, |
| --- | --- |

d)

främja offentlig-privata partnerskap,

| e) | anpassa tidsåtgången för strukturfondernas projekthantering för att bättre tillgodose de specifika behoven inom projekt för konservering, restaurering och bevarande, |
| --- | --- |

e)

anpassa tidsåtgången för strukturfondernas projekthantering för att bättre tillgodose de specifika behoven inom projekt för konservering, restaurering och bevarande,

| f) | se över riktmärket på 5 miljoner euro för kulturarvsprojekt som lämnats in inom ramen för åtgärden för småskalig infrastruktur (13), och få upp det till minst samma nivå som Unescos projekt, dvs. 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

f)

se över riktmärket på 5 miljoner euro för kulturarvsprojekt som lämnats in inom ramen för åtgärden för småskalig infrastruktur (13), och få upp det till minst samma nivå som Unescos projekt, dvs. 10 miljoner euro.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att tanken bakom översynen av förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), särskilt principen om integrerad finansiering, i vissa fall också kan genomföras genom att stödja storskaliga projekt. Parlamentet erkänner dock att även småskaliga kulturinitiativ måste främjas och stödjas, vilka är särskilt viktiga för en utveckling inifrån, och att de kan bidra till att bevara kulturarvet och främja den lokala och regionala utvecklingen och den samhällsekonomiska tillväxten generellt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller att tanken bakom översynen av förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), särskilt principen om integrerad finansiering, i vissa fall också kan genomföras genom att stödja storskaliga projekt. Parlamentet erkänner dock att även småskaliga kulturinitiativ måste främjas och stödjas, vilka är särskilt viktiga för en utveckling inifrån, och att de kan bidra till att bevara kulturarvet och främja den lokala och regionala utvecklingen och den samhällsekonomiska tillväxten generellt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i riktlinjerna för nästa generations strukturfonder för kulturarv ha med ett system för obligatorisk kvalitetskontroll, som ska tillämpas genom hela projektets livscykel. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att i riktlinjerna för nästa generations strukturfonder för kulturarv ha med ett system för obligatorisk kvalitetskontroll, som ska tillämpas genom hela projektets livscykel.

| 10. | Europaparlamentet betonar medlemsstaternas roll när det gäller att säkerställa både en hög nivå av färdigheter och fackkompetens bland aktörerna och en affärsstruktur som kan se till att bästa praxis tillämpas för att skydda kulturarvet, inbegripet genom att använda lämpliga kvalitetskontrollsystem i enlighet med de internationella stadgorna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar medlemsstaternas roll när det gäller att säkerställa både en hög nivå av färdigheter och fackkompetens bland aktörerna och en affärsstruktur som kan se till att bästa praxis tillämpas för att skydda kulturarvet, inbegripet genom att använda lämpliga kvalitetskontrollsystem i enlighet med de internationella stadgorna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att innovativa kulturarvsbevarande åtgärder och miljövänliga energieffektivitetslösningar för historiska byggnader behandlas som stödberättigade i delegerade akter, inbjudningar att anmäla intresse samt initiativ för att ta fram förordningar för sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att innovativa kulturarvsbevarande åtgärder och miljövänliga energieffektivitetslösningar för historiska byggnader behandlas som stödberättigade i delegerade akter, inbjudningar att anmäla intresse samt initiativ för att ta fram förordningar för sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjliga skatteincitament när det gäller arbete med restaurering, bevarande och konservering, såsom sänkt mervärdesskatt eller andra sänkta skatter, med hänsyn till att det europeiska kulturarvet även förvaltas av privata organ. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjliga skatteincitament när det gäller arbete med restaurering, bevarande och konservering, såsom sänkt mervärdesskatt eller andra sänkta skatter, med hänsyn till att det europeiska kulturarvet även förvaltas av privata organ.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att undersöka bästa praxis inom skattepolitiska strategier i Europa och rekommendera lämpliga sådana till medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa dessa rekommendationer och utbyta bästa praxis sinsemellan för att se till att det privata stödet för materiella och immateriella kulturarvsprojekt får maximal uppmuntran och för att maximera den ekonomiska utvecklingen och den sociala sammanhållningens effekter i den relevanta lokala miljön. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att undersöka bästa praxis inom skattepolitiska strategier i Europa och rekommendera lämpliga sådana till medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa dessa rekommendationer och utbyta bästa praxis sinsemellan för att se till att det privata stödet för materiella och immateriella kulturarvsprojekt får maximal uppmuntran och för att maximera den ekonomiska utvecklingen och den sociala sammanhållningens effekter i den relevanta lokala miljön.

Nya styrningsmodeller

| 14. | Europaparlamentet välkomnar rådets initiativ att ta fram riktlinjer för de nya modellerna för delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet genom att främja aspekten ”gemensamma resurser” och stärka kopplingarna mellan lokala, regionala, nationella och europeiska planer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar rådets initiativ att ta fram riktlinjer för de nya modellerna för delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet genom att främja aspekten ”gemensamma resurser” och stärka kopplingarna mellan lokala, regionala, nationella och europeiska planer.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att rättsliga verktyg tas fram som möjliggör alternativa modeller för finansiering och förvaltning, såsom delaktighet från lokalsamhället, det civila samhället och offentlig-privata partnerskap, i syfte att genomföra åtgärder för kulturarvet (konservering, restaurering, bevarande, utveckling och främjande). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att rättsliga verktyg tas fram som möjliggör alternativa modeller för finansiering och förvaltning, såsom delaktighet från lokalsamhället, det civila samhället och offentlig-privata partnerskap, i syfte att genomföra åtgärder för kulturarvet (konservering, restaurering, bevarande, utveckling och främjande).

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en Europaomfattande dialog mellan politiska beslutsfattare på alla styresnivåer tillsammans med kultursektorn och den kreativa sektorn, nätverk av turistföretag, offentlig-privata partnerskap samt icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda en Europaomfattande dialog mellan politiska beslutsfattare på alla styresnivåer tillsammans med kultursektorn och den kreativa sektorn, nätverk av turistföretag, offentlig-privata partnerskap samt icke-statliga organisationer.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar alla aktörer som deltar i styrningen av kulturarvet att hitta en balans mellan ett hållbart bevarande av kulturarvet och utvecklingen av dess ekonomiska och sociala potential. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmuntrar alla aktörer som deltar i styrningen av kulturarvet att hitta en balans mellan ett hållbart bevarande av kulturarvet och utvecklingen av dess ekonomiska och sociala potential.

| 18. | Europaparlamentet betonar att kulturarvsprojekt inom ramen för Eruf utgör ett exempel på flernivåstyrning och subsidiaritetsprincipen och att en stor del av Erufs medel går till just kulturarvsprojekt. Det är viktigt med gränsöverskridande kulturprojekt som bidrar till att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och främjar inkludering. Ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka och utveckla stödet till finansiering genom avtal om offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att kulturarvsprojekt inom ramen för Eruf utgör ett exempel på flernivåstyrning och subsidiaritetsprincipen och att en stor del av Erufs medel går till just kulturarvsprojekt. Det är viktigt med gränsöverskridande kulturprojekt som bidrar till att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och främjar inkludering. Ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka och utveckla stödet till finansiering genom avtal om offentlig-privata partnerskap.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av nya styrningsmodeller för att ett kvalitetskontrollsystem ska inkluderas i alla alternativa former av finansiering och förvaltning av kulturarvet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar behovet av nya styrningsmodeller för att ett kvalitetskontrollsystem ska inkluderas i alla alternativa former av finansiering och förvaltning av kulturarvet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att öka kontrollerna över kulturarvsrelaterade utgifter och att främja samarbete inom bekämpning av bedrägeri, korruption och all annan olaglig verksamhet som förekommer på detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att öka kontrollerna över kulturarvsrelaterade utgifter och att främja samarbete inom bekämpning av bedrägeri, korruption och all annan olaglig verksamhet som förekommer på detta område.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att europeiska lagstiftningsförslag bör kompletteras med en konsekvensbedömning när det gäller kulturarv, och att kulturarvet i fall där bedömningen pekar på negativa effekter bör uteslutas från lagstiftningsförslagets tillämpningsområde som ett undantag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att europeiska lagstiftningsförslag bör kompletteras med en konsekvensbedömning när det gäller kulturarv, och att kulturarvet i fall där bedömningen pekar på negativa effekter bör uteslutas från lagstiftningsförslagets tillämpningsområde som ett undantag.

Kulturarvets ekonomiska och strategiska potential

| 22. | Europaparlamentet noterar att kulturarvet bidrar till innovativa arbetstillfällen, produkter, tjänster och processer och kan vara en källa till kreativa idéer, som ger näring till den nya ekonomin samtidigt som de – genom lämplig förvaltning – har liten miljöpåverkan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att kulturarvet bidrar till innovativa arbetstillfällen, produkter, tjänster och processer och kan vara en källa till kreativa idéer, som ger näring till den nya ekonomin samtidigt som de – genom lämplig förvaltning – har liten miljöpåverkan.

| 23. | Europaparlamentet bekräftar att kulturarvet spelar en viktig roll i flera av flaggskeppsinitiativen inom Europa 2020, såsom den digitala agendan, innovationsunionen, agendan för ny kompetens och arbetstillfällen samt en industripolitik för en globaliserad tid. Parlamentet efterlyser därför ett större erkännande av det europeiska kulturarvets roll som en strategisk resurs för smart och hållbar tillväxt för alla i halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet bekräftar att kulturarvet spelar en viktig roll i flera av flaggskeppsinitiativen inom Europa 2020, såsom den digitala agendan, innovationsunionen, agendan för ny kompetens och arbetstillfällen samt en industripolitik för en globaliserad tid. Parlamentet efterlyser därför ett större erkännande av det europeiska kulturarvets roll som en strategisk resurs för smart och hållbar tillväxt för alla i halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att kulturarvsområdet har kapaciteten att skapa högkvalificerade arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att sprida initiativ om vidareutbildning inom förvaltning och konservering för yrkesverksamma och forskare på kulturarvsområdet. Parlamentet välkomnar i synnerhet långsiktiga finansieringsmöjligheter för nätverk av forskare, i likhet med Marie Skłodowska Curie-stödet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att kulturarvsområdet har kapaciteten att skapa högkvalificerade arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att sprida initiativ om vidareutbildning inom förvaltning och konservering för yrkesverksamma och forskare på kulturarvsområdet. Parlamentet välkomnar i synnerhet långsiktiga finansieringsmöjligheter för nätverk av forskare, i likhet med Marie Skłodowska Curie-stödet.

| 25. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är för den europeiska turismen med Unesco-utnämnda materiella eller immateriella kulturarv och naturarv. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är för den europeiska turismen med Unesco-utnämnda materiella eller immateriella kulturarv och naturarv.

| 26. | Europaparlamentet framhåller möjligheten att rikta större fokus på kulturturism vid utarbetandet av makroregionala strategier som i högre grad ska förankra kulturturismen i den strategiska ramen för ett europeiskt samarbete. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller möjligheten att rikta större fokus på kulturturism vid utarbetandet av makroregionala strategier som i högre grad ska förankra kulturturismen i den strategiska ramen för ett europeiskt samarbete.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaterna att främja och stödja ”mjukt resande” (gång, ridning och cykelturer) som ett sätt att öppna upp nya möjligheter till kultur- och naturbaserad turism. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstaterna att främja och stödja ”mjukt resande” (gång, ridning och cykelturer) som ett sätt att öppna upp nya möjligheter till kultur- och naturbaserad turism.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att arbeta tillsammans med regionala och lokala myndigheter för att maximera kulturarvets värde i våra samhällen och dess bidrag till arbetstillfällen och tillväxt i EU. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att arbeta tillsammans med regionala och lokala myndigheter för att maximera kulturarvets värde i våra samhällen och dess bidrag till arbetstillfällen och tillväxt i EU.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att kulturturismen, som svarar för 40 procent av den europeiska turismen, är en viktig ekonomisk sektor i fråga om tillväxt- och sysselsättningspotential och att utvecklingen av den bör stärkas ytterligare genom användning av ny teknik. Parlamentet betonar dock vikten av att bevara kultur- och naturarvet genom att skapa hållbara, mindre inträngande former av turism med ett högre mervärde, där turistnäringen integreras i lokala utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att kulturturismen, som svarar för 40 procent av den europeiska turismen, är en viktig ekonomisk sektor i fråga om tillväxt- och sysselsättningspotential och att utvecklingen av den bör stärkas ytterligare genom användning av ny teknik. Parlamentet betonar dock vikten av att bevara kultur- och naturarvet genom att skapa hållbara, mindre inträngande former av turism med ett högre mervärde, där turistnäringen integreras i lokala utvecklingsstrategier.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över läget när det gäller strategierna för konservering, restaurering, bevarande och främjande av kulturarvet, som har en enorm betydelse för den europeiska identiteten. Parlamentet betonar att finansieringen av skyddet av kulturarvet har genomgått drastiska nedskärningar i vissa medlemsstater till följd av den ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se till att adekvata medel anslås och initiativ tas för att Europas kulturarv ska komma till sitt fulla värde. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över läget när det gäller strategierna för konservering, restaurering, bevarande och främjande av kulturarvet, som har en enorm betydelse för den europeiska identiteten. Parlamentet betonar att finansieringen av skyddet av kulturarvet har genomgått drastiska nedskärningar i vissa medlemsstater till följd av den ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att se till att adekvata medel anslås och initiativ tas för att Europas kulturarv ska komma till sitt fulla värde.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja spetskompetens, innovation och konkurrenskraft i kultursektorn och den kreativa sektorn genom att stödja konstnärers, kreatörers och kulturarbetares arbete. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja spetskompetens, innovation och konkurrenskraft i kultursektorn och den kreativa sektorn genom att stödja konstnärers, kreatörers och kulturarbetares arbete.

| 32. | Europaparlamentet bekräftar att kulturarvet snarast måste få en tydlig plats i kommissionens investeringsplan för Europa. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet bekräftar att kulturarvet snarast måste få en tydlig plats i kommissionens investeringsplan för Europa.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att metodramen behöver förbättras för att få bättre statistik på kulturarvsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rad indikatorer som skulle kunna användas för övervakning och utvärdering av läget när det gäller kulturarvet och som skulle vara lika för alla medlemsstater. Parlamentet understryker behovet att i större utsträckning uppnå forskningsresultat som täcker alla aspekter av kulturarvet och att sammankoppla dem för att undvika fragmentering på detta område. Parlamentet vill i detta sammanhang lyfta fram potentialen av ”stordata” när det gäller att erhålla mer kunskap ur forskningsprojekten. För att bedöma det faktiska och potentiella ekonomiska värdet av kulturarvet är det viktigt att samla statistik mer systematiskt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att metodramen behöver förbättras för att få bättre statistik på kulturarvsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rad indikatorer som skulle kunna användas för övervakning och utvärdering av läget när det gäller kulturarvet och som skulle vara lika för alla medlemsstater. Parlamentet understryker behovet att i större utsträckning uppnå forskningsresultat som täcker alla aspekter av kulturarvet och att sammankoppla dem för att undvika fragmentering på detta område. Parlamentet vill i detta sammanhang lyfta fram potentialen av ”stordata” när det gäller att erhålla mer kunskap ur forskningsprojekten. För att bedöma det faktiska och potentiella ekonomiska värdet av kulturarvet är det viktigt att samla statistik mer systematiskt.

| 34. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör klassificera företag och enheter som arbetar med olika aspekter av bevarande av kulturarvet som en särskild sektor, som använder traditionella metoder med mervärde som underlättar ett miljövänligt och hållbart bevarande. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör klassificera företag och enheter som arbetar med olika aspekter av bevarande av kulturarvet som en särskild sektor, som använder traditionella metoder med mervärde som underlättar ett miljövänligt och hållbart bevarande.

| 35. | Europaparlamentet inser det brådskande behovet att ta itu med ungdomsarbetslösheten och betonar att kulturarvet är ett område med potential till fler och bättre arbetstillfällen, där övergången mellan utbildning och arbetsliv kan stärkas, till exempel genom utveckling av högkvalitativ lärlingsutbildning och praktik samt nystartade små och medelstora företag och företag i den sociala ekonomin. Parlamentet uppmuntrar i detta hänseende medlemsstaterna att skapa nya och innovativa finansieringsmöjligheter för att stödja utbildning inom förvaltning och konservering samt rörlighet för arbetstagare och forskare i denna sektor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet inser det brådskande behovet att ta itu med ungdomsarbetslösheten och betonar att kulturarvet är ett område med potential till fler och bättre arbetstillfällen, där övergången mellan utbildning och arbetsliv kan stärkas, till exempel genom utveckling av högkvalitativ lärlingsutbildning och praktik samt nystartade små och medelstora företag och företag i den sociala ekonomin. Parlamentet uppmuntrar i detta hänseende medlemsstaterna att skapa nya och innovativa finansieringsmöjligheter för att stödja utbildning inom förvaltning och konservering samt rörlighet för arbetstagare och forskare i denna sektor.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att främja gemensamma kulturarvs- och turismprogram på en integrerad och vetenskaplig grund, som ska fungera som ett riktmärke och ett exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att främja gemensamma kulturarvs- och turismprogram på en integrerad och vetenskaplig grund, som ska fungera som ett riktmärke och ett exempel på bästa praxis.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att strategiskt planera kulturarvsrelaterade projekt som kan leda till övergripande regional och lokal utveckling, internationella och interregionala samarbetsprogram, skapandet av nya arbetstillfällen, hållbar förnyelse av landsbygds- och stadsområden samt bevarande och främjande av traditionella färdigheter med anknytning till restaurering av kulturarvet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att strategiskt planera kulturarvsrelaterade projekt som kan leda till övergripande regional och lokal utveckling, internationella och interregionala samarbetsprogram, skapandet av nya arbetstillfällen, hållbar förnyelse av landsbygds- och stadsområden samt bevarande och främjande av traditionella färdigheter med anknytning till restaurering av kulturarvet.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att ta fram en ekonomisk och statistisk enkätundersökning av företag, förvaltningsenheter och specialiserade yrkesverksamheter inom sektorn för bevarande och främjande av kulturarvet och deras specifika bidrag när det gäller produktion och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att ta fram en ekonomisk och statistisk enkätundersökning av företag, förvaltningsenheter och specialiserade yrkesverksamheter inom sektorn för bevarande och främjande av kulturarvet och deras specifika bidrag när det gäller produktion och nya arbetstillfällen.

| 39. | Europaparlamentet pekar på behovet att skapa, utveckla och främja möjligheter till rörlighet och utbyten av erfarenheter för personer som arbetar i kulturarvsektorn, genom att man ser till att det finns en genuin yrkesmässig ömsesidighet, i linje med direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer, genom att medlemsstaterna identifierar och har gemensamma minimikvalifikationer (förmåga och kunskap), särskilt när det gäller yrket konservator/kurator. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att lägga fram förslag om att utöka de lämpliga programmen för att inkludera rörlighet för kulturarvsarbetare, såväl chefer som anställda (till exempel slottsförvaltare), i syfte att utbyta erfarenheter och bästa praxis. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet pekar på behovet att skapa, utveckla och främja möjligheter till rörlighet och utbyten av erfarenheter för personer som arbetar i kulturarvsektorn, genom att man ser till att det finns en genuin yrkesmässig ömsesidighet, i linje med direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer, genom att medlemsstaterna identifierar och har gemensamma minimikvalifikationer (förmåga och kunskap), särskilt när det gäller yrket konservator/kurator. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att lägga fram förslag om att utöka de lämpliga programmen för att inkludera rörlighet för kulturarvsarbetare, såväl chefer som anställda (till exempel slottsförvaltare), i syfte att utbyta erfarenheter och bästa praxis.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att betona värdet av sina kulturarvstillgångar genom att främja studier för att fastställa det kulturella och ekonomiska värdet av kulturarvet, så att ”kostnaden” för dess bevarande omvandlas till en ”investering” i dess värde. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att betona värdet av sina kulturarvstillgångar genom att främja studier för att fastställa det kulturella och ekonomiska värdet av kulturarvet, så att ”kostnaden” för dess bevarande omvandlas till en ”investering” i dess värde.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), under sin nästa agenda för strategisk innovation, inrättar en KI-grupp (kunskaps- och innovationsgrupp) inom kulturarvssektorn och den kreativa sektorn, och på så vis direkt stödja en helhetssyn på forskning och innovation. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), under sin nästa agenda för strategisk innovation, inrättar en KI-grupp (kunskaps- och innovationsgrupp) inom kulturarvssektorn och den kreativa sektorn, och på så vis direkt stödja en helhetssyn på forskning och innovation.

| 42. | Europaparlamentet upprepar vikten av att verka för att utbildning inom konst, musik, teater och film inkluderas i läroplaner som ett sätt att främja kunskap om kulturarvet, konstnärligt utövande och uttryck, och mjuka färdigheter som inriktar sig på kreativitet och innovation. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet upprepar vikten av att verka för att utbildning inom konst, musik, teater och film inkluderas i läroplaner som ett sätt att främja kunskap om kulturarvet, konstnärligt utövande och uttryck, och mjuka färdigheter som inriktar sig på kreativitet och innovation.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa tvärvetenskapliga teman med anknytning till kulturarvet på flera olika utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa tvärvetenskapliga teman med anknytning till kulturarvet på flera olika utbildningsnivåer.

| 44. | Europaparlamentet betonar turistnäringens stora potential när det gäller utveckling av entreprenörsverksamhet och en delaktighetsbaserad strategi, särskilt för små och medelstora turistföretag, men också för nystartade företag, den icke vinstdrivande sektorn och andra organisationer som bidrar till bevarandet, skyddet och främjandet av Europas kulturarv. Förutom kulturtillgångarna är kvaliteten på tjänsterna och ett stort yrkeskunnande, en välutbildad arbetskraft på området A och O för en framgångsrik och konkurrenskraftig europeisk turistnäring. Parlamentet betonar att forskning, innovation och ny teknik, särskilt på telekommunikationsområdet, är nödvändiga för att föra kulturarvet närmare invånarna. Parlamentet anser också att man bör undanröja onödiga bördor för små och medelstora företag, så att de kan öka sin konkurrenskraft, och att lagstiftning som har negativa effekter på små och medelstora företag inom turistnäringen bör ses över. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar turistnäringens stora potential när det gäller utveckling av entreprenörsverksamhet och en delaktighetsbaserad strategi, särskilt för små och medelstora turistföretag, men också för nystartade företag, den icke vinstdrivande sektorn och andra organisationer som bidrar till bevarandet, skyddet och främjandet av Europas kulturarv. Förutom kulturtillgångarna är kvaliteten på tjänsterna och ett stort yrkeskunnande, en välutbildad arbetskraft på området A och O för en framgångsrik och konkurrenskraftig europeisk turistnäring. Parlamentet betonar att forskning, innovation och ny teknik, särskilt på telekommunikationsområdet, är nödvändiga för att föra kulturarvet närmare invånarna. Parlamentet anser också att man bör undanröja onödiga bördor för små och medelstora företag, så att de kan öka sin konkurrenskraft, och att lagstiftning som har negativa effekter på små och medelstora företag inom turistnäringen bör ses över.

Möjligheter och utmaningar

| 45. | Europaparlamentet belyser den potential som digitaliseringen av kulturarvet har, både som ett verktyg för att bevara vår historia och som en källa till utbildnings- och forskningsmöjligheter, skapande av högkvalitativa arbetstillfällen, bättre social delaktighet, ökad tillgång för personer med funktionsnedsättning eller personer som bor i avlägsna områden samt hållbar ekonomisk utveckling. Parlamentet betonar att digitaliseringen av kulturarvet kräver en konsekvent ekonomisk insats för små och medelstora företag eller isolerade kulturinstitutioner och att adekvat finansiering är en nyckelfaktor för att säkerställa en större mottagarkrets och bredare spridning av detta kulturarv. Parlamentet betonar att de möjligheter som digitaliseringen och ny teknik medför, som aldrig får ersätta tillgången till originalkulturarvet eller de anknytande sociala fördelarna med traditionella former av deltagande i kulturlivet, inte bör leda till att bevarandet av original försummas eller att traditionella former av kulturfrämjande åsidosätts, vare sig under eller efter digitaliseringen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet belyser den potential som digitaliseringen av kulturarvet har, både som ett verktyg för att bevara vår historia och som en källa till utbildnings- och forskningsmöjligheter, skapande av högkvalitativa arbetstillfällen, bättre social delaktighet, ökad tillgång för personer med funktionsnedsättning eller personer som bor i avlägsna områden samt hållbar ekonomisk utveckling. Parlamentet betonar att digitaliseringen av kulturarvet kräver en konsekvent ekonomisk insats för små och medelstora företag eller isolerade kulturinstitutioner och att adekvat finansiering är en nyckelfaktor för att säkerställa en större mottagarkrets och bredare spridning av detta kulturarv. Parlamentet betonar att de möjligheter som digitaliseringen och ny teknik medför, som aldrig får ersätta tillgången till originalkulturarvet eller de anknytande sociala fördelarna med traditionella former av deltagande i kulturlivet, inte bör leda till att bevarandet av original försummas eller att traditionella former av kulturfrämjande åsidosätts, vare sig under eller efter digitaliseringen.

| 46. | Europaparlamentet stöder digital innovation inom konst- och kulturarvssektorn och noterar att användningen av e-infrastrukturer kan locka en ny mottagarkrets och säkerställa bättre tillgång till och utnyttjande av det digitala kulturarvet. Parlamentet vill lyfta fram relevanta befintliga verktyg, såsom webbplatsen Europeana, och uppmuntrar till förbättring av webbplatsens sökkriterier så att den blir mer användarvänlig. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet stöder digital innovation inom konst- och kulturarvssektorn och noterar att användningen av e-infrastrukturer kan locka en ny mottagarkrets och säkerställa bättre tillgång till och utnyttjande av det digitala kulturarvet. Parlamentet vill lyfta fram relevanta befintliga verktyg, såsom webbplatsen Europeana, och uppmuntrar till förbättring av webbplatsens sökkriterier så att den blir mer användarvänlig.

| 47. | Europaparlamentet understryker behovet att öka digitaliseringen och bevarandet av kulturarvet samt tillgången till det via internet, särskilt det europeiska filmarvet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker behovet att öka digitaliseringen och bevarandet av kulturarvet samt tillgången till det via internet, särskilt det europeiska filmarvet.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta en verklig demokratisk och delaktighetsbaserad skildring av det europeiska kulturarvet, inbegripet i fråga om religiösa och etniska minoriteter. Parlamentet påpekar att det finns kulturarvsplatser som omfattar olika eller omtvistade versioner av historien, och understryker att försoningsprocesser inte bör leda till ett undertryckande av olika befolkningsgruppers historiska medvetenhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tänka över etik och metoder vid presentation av kulturarvet och att ta hänsyn till att tolkningarna kan gå isär. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta en verklig demokratisk och delaktighetsbaserad skildring av det europeiska kulturarvet, inbegripet i fråga om religiösa och etniska minoriteter. Parlamentet påpekar att det finns kulturarvsplatser som omfattar olika eller omtvistade versioner av historien, och understryker att försoningsprocesser inte bör leda till ett undertryckande av olika befolkningsgruppers historiska medvetenhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tänka över etik och metoder vid presentation av kulturarvet och att ta hänsyn till att tolkningarna kan gå isär.

| 49. | Europaparlamentet anser att det religiösa arvet utgör en immateriell del av det europeiska kulturarvet. Parlamentet betonar att det är viktigt att platser, sedvänjor och föremål med koppling till religionsutövande inte förbises när man talar om det europeiska kulturarvet eller utsätts för någon form av diskriminering. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att det religiösa arvet utgör en immateriell del av det europeiska kulturarvet. Parlamentet betonar att det är viktigt att platser, sedvänjor och föremål med koppling till religionsutövande inte förbises när man talar om det europeiska kulturarvet eller utsätts för någon form av diskriminering.

| 50. | Europaparlamentet anser att det historiska religiösa arvet, inbegripet arkitektur och musik, måste bevaras för sitt kulturella värde, oavsett religiöst ursprung. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att det historiska religiösa arvet, inbegripet arkitektur och musik, måste bevaras för sitt kulturella värde, oavsett religiöst ursprung.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av interkulturell dialog både inom och utanför Europa, och anser att EU bör främja en sådan dialog som ett lämpligt verktyg mot radikalism oavsett ursprung. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vikten av interkulturell dialog både inom och utanför Europa, och anser att EU bör främja en sådan dialog som ett lämpligt verktyg mot radikalism oavsett ursprung.

| 52. | Europaparlamentet påpekar de kulturarvsrelaterade särdragen hos de nationella minoriteterna i medlemsstaterna. Parlamentet kräver i detta hänseende att deras kulturarv bevaras och att den kulturella mångfalden främjas och skyddas. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar de kulturarvsrelaterade särdragen hos de nationella minoriteterna i medlemsstaterna. Parlamentet kräver i detta hänseende att deras kulturarv bevaras och att den kulturella mångfalden främjas och skyddas.

| 53. | Europaparlamentet betonar att kulturell diskriminering av religiösa och etniska minoriteter bör undvikas. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att kulturell diskriminering av religiösa och etniska minoriteter bör undvikas.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja migrantgruppers kulturverksamhet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar vikten av att stödja migrantgruppers kulturverksamhet.

| 55. | Europaparlamentet bekräftar kulturarvets viktiga bidrag till kultursektorn och den kreativa sektorn samt till social delaktighet genom kultur. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet bekräftar kulturarvets viktiga bidrag till kultursektorn och den kreativa sektorn samt till social delaktighet genom kultur.

| 56. | Europaparlamentet understryker vikten av att göra kulturarvsplatser mer lättillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker vikten av att göra kulturarvsplatser mer lättillgängliga för personer med funktionsnedsättning.

| 57. | Europaparlamentet påpekar hur viktigt det är att bevara kulturlandskap och i synnerhet immateriellt kulturarv, som utgör en levande kultur och understöder traditionella hantverk, och uppmanar kommissionen att i större utsträckning inkludera detta i de respektive programmen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar hur viktigt det är att bevara kulturlandskap och i synnerhet immateriellt kulturarv, som utgör en levande kultur och understöder traditionella hantverk, och uppmanar kommissionen att i större utsträckning inkludera detta i de respektive programmen.

| 58. | Europaparlamentet understryker betydelsen av det gastronomiska arvet och att detta måste skyddas och stödjas. Parlamentet anser att de medel som avsatts för detta område kan optimeras genom samverkan med EU:s övriga politikområden, till exempel den gemensamma jordbrukspolitiken eller konsumentskyddspolitiken. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker betydelsen av det gastronomiska arvet och att detta måste skyddas och stödjas. Parlamentet anser att de medel som avsatts för detta område kan optimeras genom samverkan med EU:s övriga politikområden, till exempel den gemensamma jordbrukspolitiken eller konsumentskyddspolitiken.

| 59. | Europaparlamentet noterar att kulturarvet och turismen kan uppnå ömsesidiga fördelar, eftersom kulturarvet ger turistnäringen stora intäkter samtidigt som turismen har en positiv inverkan på kulturen då den uppmuntrar till ett uppvisande och bevarande av kulturtillgångarna och ger intäkter som behövs för deras bevarande. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar att kulturarvet och turismen kan uppnå ömsesidiga fördelar, eftersom kulturarvet ger turistnäringen stora intäkter samtidigt som turismen har en positiv inverkan på kulturen då den uppmuntrar till ett uppvisande och bevarande av kulturtillgångarna och ger intäkter som behövs för deras bevarande.

| 60. | Europaparlamentet betonar att kulturturismen spelar en viktig roll för att få oss att skydda och värdesätta vårt kulturarv, vilket inte bara inbegriper det fysiska kulturarvet och landskapet, utan även det immateriella kulturarvet såsom språk och religiösa traditioner och mattraditioner. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar att kulturturismen spelar en viktig roll för att få oss att skydda och värdesätta vårt kulturarv, vilket inte bara inbegriper det fysiska kulturarvet och landskapet, utan även det immateriella kulturarvet såsom språk och religiösa traditioner och mattraditioner.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att fortsätta samarbeta för att på alla respektive nivåer vidta de åtgärder som främjar kulturarvet och kulturturismen och som ingår i kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352). |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att fortsätta samarbeta för att på alla respektive nivåer vidta de åtgärder som främjar kulturarvet och kulturturismen och som ingår i kommissionens meddelande av den 30 juni 2010Europa, världens främsta resmål – en ny politisk ram för europeisk turism (COM(2010)0352).

| 62. | Europaparlamentet påpekar vikten – mot bakgrund av djupa demografiska och samhälleliga förändringar – av vårt gemensamma europeiska kulturarv och av det planerade Europaåret för att få medborgarna att i större utsträckning identifiera sig med EU och för att stärka känslan av samhörighet inom EU. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påpekar vikten – mot bakgrund av djupa demografiska och samhälleliga förändringar – av vårt gemensamma europeiska kulturarv och av det planerade Europaåret för att få medborgarna att i större utsträckning identifiera sig med EU och för att stärka känslan av samhörighet inom EU.

| 63. | Europaparlamentet anser att en uppskattning av Europas gemensamma kulturarv, i synnerhet för kommande generationer, ger riktningen och räckvidden för att utveckla en europeisk identitet och värden såsom att samsas och respektera varandra, utanför medlemstaternas gränser. Parlamentet rekommenderar därför även att särskild hänsyn tas till den yngre generationen, bland annat när Europaåret för kulturarvet utstakas. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att en uppskattning av Europas gemensamma kulturarv, i synnerhet för kommande generationer, ger riktningen och räckvidden för att utveckla en europeisk identitet och värden såsom att samsas och respektera varandra, utanför medlemstaternas gränser. Parlamentet rekommenderar därför även att särskild hänsyn tas till den yngre generationen, bland annat när Europaåret för kulturarvet utstakas.

| 64. | Europaparlamentet gläder sig åt den stora succé som de europeiska kulturhuvudstäderna har blivit. Parlamentet vill att dessa städer sammanlänkas och utgör en del av ett nätverk så att fokus på de berörda områdena utökas och utbyte av erfarenheter och god praxis möjliggörs, bland annat för att hjälpa framtida kandidater, och så att specifika evenemang och rundturer lättare kan anordnas. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet gläder sig åt den stora succé som de europeiska kulturhuvudstäderna har blivit. Parlamentet vill att dessa städer sammanlänkas och utgör en del av ett nätverk så att fokus på de berörda områdena utökas och utbyte av erfarenheter och god praxis möjliggörs, bland annat för att hjälpa framtida kandidater, och så att specifika evenemang och rundturer lättare kan anordnas.

| 65. | Europaparlamentet uppmuntrar användningen av kulturarv som ett utbildningsverktyg för att ta itu med samhällsfrågor i syfte att föra Europas befolkning närmare varandra. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmuntrar användningen av kulturarv som ett utbildningsverktyg för att ta itu med samhällsfrågor i syfte att föra Europas befolkning närmare varandra.

| 66. | Europaparlamentet vill belysa de miljöhot som ett betydande antal kulturarvsplatser inom EU står inför, och kräver att medlemsstaterna beaktar konsekvenserna av klimatförändringarna och människans påverkan i sina långsiktiga finansieringsstrategier när det gäller metoder för bevarande och restaurering av kulturarvet. Parlamentet rekommenderar dessutom att medlemsstaterna och EU i större utsträckning främjar forskning på detta område, bland annat för att mer noggrant utreda klimatförändringarnas olika effekter på kulturarvet och ta fram motåtgärder. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet vill belysa de miljöhot som ett betydande antal kulturarvsplatser inom EU står inför, och kräver att medlemsstaterna beaktar konsekvenserna av klimatförändringarna och människans påverkan i sina långsiktiga finansieringsstrategier när det gäller metoder för bevarande och restaurering av kulturarvet. Parlamentet rekommenderar dessutom att medlemsstaterna och EU i större utsträckning främjar forskning på detta område, bland annat för att mer noggrant utreda klimatförändringarnas olika effekter på kulturarvet och ta fram motåtgärder.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att bygga vidare på initiativet ”De 7 mest hotade”, som lanserades av Europa Nostra tillsammans med Europeiska investeringsbanken, genom att identifiera ytterligare riskutsatta europeiska kulturarv, utforma handlingsplaner och hitta möjliga finansieringskällor. Parlamentet betonar att en vidareutveckling av detta initiativ är ett sätt att locka till sig privata investeringar för att främja kulturarvet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att bygga vidare på initiativet ”De 7 mest hotade”, som lanserades av Europa Nostra tillsammans med Europeiska investeringsbanken, genom att identifiera ytterligare riskutsatta europeiska kulturarv, utforma handlingsplaner och hitta möjliga finansieringskällor. Parlamentet betonar att en vidareutveckling av detta initiativ är ett sätt att locka till sig privata investeringar för att främja kulturarvet.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna och stödja medlemsstaternas insatser för att bekämpa stöld och smuggling av samt olaglig handel med kulturarvstillgångar i och utanför EU. Parlamentet begär att kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium återlämnas. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna och stödja medlemsstaternas insatser för att bekämpa stöld och smuggling av samt olaglig handel med kulturarvstillgångar i och utanför EU. Parlamentet begär att kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium återlämnas.

| 69. | Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att skydda och bevara kulturarvet, inte bara från tidens tand, utan också från vandalism och plundring. Parlamentet vill betona att många arkeologiska platser fortfarande riskerar att plundras av organiserade relikjägare, särskilt undervattensplatser som myndigheterna har svårt att nå och kontrollera. Parlamentet efterlyser därför ett effektivare samarbete mellan medlemsstaterna för att identifiera och återta kulturföremål samt bekämpa den olagliga handeln med dessa. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att skydda och bevara kulturarvet, inte bara från tidens tand, utan också från vandalism och plundring. Parlamentet vill betona att många arkeologiska platser fortfarande riskerar att plundras av organiserade relikjägare, särskilt undervattensplatser som myndigheterna har svårt att nå och kontrollera. Parlamentet efterlyser därför ett effektivare samarbete mellan medlemsstaterna för att identifiera och återta kulturföremål samt bekämpa den olagliga handeln med dessa.

| 70. | Europaparlamentet betonar den roll som kulturarvet spelar i EU:s yttre förbindelser genom politisk dialog och samarbete med tredjeländer, och uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och rådet att blåsa nytt liv i kulturdiplomatin. Parlamentet påpekar dessutom den potential som tvärvetenskapliga forskningsprojekt har för att bevara kulturarv som omfattar både medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar den roll som kulturarvet spelar i EU:s yttre förbindelser genom politisk dialog och samarbete med tredjeländer, och uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och rådet att blåsa nytt liv i kulturdiplomatin. Parlamentet påpekar dessutom den potential som tvärvetenskapliga forskningsprojekt har för att bevara kulturarv som omfattar både medlemsstater och tredjeländer.

| 71. | Europaparlamentet efterlyser ett starkt åtagande från medlemsstaternas, EU:s och det internationella samfundets sida för att förhindra, skydda, dokumentera och återställa i fall där EU:s eller tredjeländers kulturarv avsiktligen hotas och skadas som en krigshandling och kränkning av kulturell och religiös identitet, bland annat genom att samarbeta med internationella organisationer såsom ICCROM, ICBS (International Committee of the Blue Shield), civila och militära myndigheter, kulturinstitutioner och yrkesförbund. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet efterlyser ett starkt åtagande från medlemsstaternas, EU:s och det internationella samfundets sida för att förhindra, skydda, dokumentera och återställa i fall där EU:s eller tredjeländers kulturarv avsiktligen hotas och skadas som en krigshandling och kränkning av kulturell och religiös identitet, bland annat genom att samarbeta med internationella organisationer såsom ICCROM, ICBS (International Committee of the Blue Shield), civila och militära myndigheter, kulturinstitutioner och yrkesförbund.

| 72. | Europaparlamentet uppmuntrar antagandet av internationella avtal för att förhindra olaglig handel med kulturarvsföremål. Parlamentet understryker att EU, tillsammans med FN och Unesco, måste försvara kulturarv som är hotat samt bekämpa plundring och förstöring av kulturföremål i konfliktområden. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmuntrar antagandet av internationella avtal för att förhindra olaglig handel med kulturarvsföremål. Parlamentet understryker att EU, tillsammans med FN och Unesco, måste försvara kulturarv som är hotat samt bekämpa plundring och förstöring av kulturföremål i konfliktområden.

| 73. | Europaparlamentet påpekar den potential som fackkompetensen i EU har när det gäller bevarandet av kulturföremål som skadats eller förstörts till följd av terrorism och krig. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet påpekar den potential som fackkompetensen i EU har när det gäller bevarandet av kulturföremål som skadats eller förstörts till följd av terrorism och krig.

| 74. | Europaparlamentet stöder skapandet av gränsöverskridande kulturella turistprodukter som speglar Europas värden och arv. Parlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter ett ökat samarbete med medlemsstaterna och andra organisationer som utarbetar kulturpolitik och turismpolitik, till exempel Världsturismorganisationen (UNWTO) och Unesco, och att fortsätta samfinansieringen och främjandet av nätverk, gränsöverskridande regionala projekt och, i nära samarbete med Europarådet, de europeiska kulturvägarna, som är det bästa exemplet på gränsöverskridande alleuropeiska tematiska turistprojekt. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet stöder skapandet av gränsöverskridande kulturella turistprodukter som speglar Europas värden och arv. Parlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter ett ökat samarbete med medlemsstaterna och andra organisationer som utarbetar kulturpolitik och turismpolitik, till exempel Världsturismorganisationen (UNWTO) och Unesco, och att fortsätta samfinansieringen och främjandet av nätverk, gränsöverskridande regionala projekt och, i nära samarbete med Europarådet, de europeiska kulturvägarna, som är det bästa exemplet på gränsöverskridande alleuropeiska tematiska turistprojekt.

o

o o

| 75. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 221.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 104.

(5)  EUT L 159, 28.5.2014, s. 1.

(6)  EUT L 175, 27.6.2013, s. 1.

(7)  Ramkonventionen antogs av Europarådets ministerkommitté den 13 oktober 2005. Den öppnades för undertecknande av medlemsstater i Faro (Portugal) den 27 oktober samma år och trädde i kraft den 1 juni 2011.

(8)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 36.

(9)  EUT C 463, 23.12.2014, s. 1.

(10)  EUT C 463, 23.12.2014, s. 4.

(11)  EUT L 283, 29.10.2011, s. 39.

(12)  Venedigstadgan antogs 1965 av Icomos (Unescos institut för bevarande av historiska minnesmärken). Granadakonventionen antogs av Europarådet 1985. Vallettakonventionen antogs av Europarådet 1992.

(13)  Se även: Artikel 3.1 e i förordning(EU) nr 1301/2013.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/99

---

P8_TA(2015)0294

Uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (2014/2239(INI))

(2017/C 316/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (1) (dricksvattendirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (1) (dricksvattendirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) (vattendirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2) (vattendirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2012Strategi för att skydda Europas vattenresurser (COM(2012)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2012Strategi för att skydda Europas vattenresurser (COM(2012)0673),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2014 om det europeiska medborgarinitiativet Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet! Vatten är en samhällsnytta, inte en handelsvara! (COM(2014)0177) (nedan kallat ”meddelandet”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2014 om det europeiska medborgarinitiativet Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet! Vatten är en samhällsnytta, inte en handelsvara! (COM(2014)0177) (nedan kallat ”meddelandet”),

| — | med beaktande av kommissionens rapport Sammanfattande rapport om kvaliteten på dricksvattnet i EU med en granskning av medlemsstaternas rapporter för perioden 2008–2010 enligt direktiv 98/83/EG (COM(2014)0363), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Sammanfattande rapport om kvaliteten på dricksvattnet i EU med en granskning av medlemsstaternas rapporter för perioden 2008–2010 enligt direktiv 98/83/EG (COM(2014)0363),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissionens ovannämnda meddelande av den 19 mars 2014 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissionens ovannämnda meddelande av den 19 mars 2014 (5),

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport om Europas miljö – tillstånd och utblick 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport om Europas miljö – tillstånd och utblick 2015,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 28 juli 2010 om den mänskliga rätten till vatten och sanitet (6) och FN:s generalförsamlings resolution av den 18 december 2013 om den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 28 juli 2010 om den mänskliga rätten till vatten och sanitet (6) och FN:s generalförsamlings resolution av den 18 december 2013 om den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet (7),

| — | med beaktande av alla resolutioner som FN:s människorättsråd har antagit om den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla resolutioner som FN:s människorättsråd har antagit om den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om problemet med vattenbrist och torka i Europeiska unionen (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning, i väntan på ett nödvändigt övergripande synsätt på europeiska vattenutmaningar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om genomförandet av EU:s vattenlagstiftning, i väntan på ett nödvändigt övergripande synsätt på europeiska vattenutmaningar (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (10),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för framställningar (A8-0228/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för framställningar (A8-0228/2015), och av följande skäl:

| A. | Initiativet Right2Water är det första europeiska medborgarinitiativ som uppfyller kraven i förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet och som har blivit föremål för en utfrågning i parlamentet, efter att ha fått stöd från nästan 1,9 miljoner medborgare. |
| --- | --- |

A.

Initiativet Right2Water är det första europeiska medborgarinitiativ som uppfyller kraven i förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet och som har blivit föremål för en utfrågning i parlamentet, efter att ha fått stöd från nästan 1,9 miljoner medborgare.

| B. | I den mänskliga rätten till vatten och sanitet ingår det att dessa nyttigheter ska vara tillgängliga, åtkomliga, acceptabla, överkomligt prissatta och av god kvalitet. |
| --- | --- |

B.

I den mänskliga rätten till vatten och sanitet ingår det att dessa nyttigheter ska vara tillgängliga, åtkomliga, acceptabla, överkomligt prissatta och av god kvalitet.

| C. | Ett fullständigt förverkligande av den mänskliga rätten till vatten och sanitet – erkänts av FN och vunnit stöd i EU:s medlemsstater – är en livsnödvändighet, och god förvaltning av vattenresurserna spelar en avgörande roll för att man ska kunna garantera hållbar vattenförvaltning och bevara världens naturkapital. De sammanlagda inverkningarna av mänsklig verksamhet och klimatförändringarna innebär att hela EU:s Medelhavsregion och vissa av regionerna i Centraleuropa numera klassificeras som halvökenregioner med vattenbrist. |
| --- | --- |

C.

Ett fullständigt förverkligande av den mänskliga rätten till vatten och sanitet – erkänts av FN och vunnit stöd i EU:s medlemsstater – är en livsnödvändighet, och god förvaltning av vattenresurserna spelar en avgörande roll för att man ska kunna garantera hållbar vattenförvaltning och bevara världens naturkapital. De sammanlagda inverkningarna av mänsklig verksamhet och klimatförändringarna innebär att hela EU:s Medelhavsregion och vissa av regionerna i Centraleuropa numera klassificeras som halvökenregioner med vattenbrist.

| D. | I dagsläget går 10–40 procent av vattnet i Europa förlorat till följd av rörläckage, vilket också konstateras i EEA:s rapport från 2015. |
| --- | --- |

D.

I dagsläget går 10–40 procent av vattnet i Europa förlorat till följd av rörläckage, vilket också konstateras i EEA:s rapport från 2015.

| E. | Tillgången till vatten hör till de viktigaste faktorerna för möjligheten att skapa hållbar utveckling. Ett effektivt sätt att uppnå de grundläggande målen om att utrota fattigdom och främja social jämlikhet, folkhälsa, livsmedelsförsörjning och ekonomisk tillväxt är att låta en förbättrad dricksvattenförsörjning och sanitet stå i centrum för utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

E.

Tillgången till vatten hör till de viktigaste faktorerna för möjligheten att skapa hållbar utveckling. Ett effektivt sätt att uppnå de grundläggande målen om att utrota fattigdom och främja social jämlikhet, folkhälsa, livsmedelsförsörjning och ekonomisk tillväxt är att låta en förbättrad dricksvattenförsörjning och sanitet stå i centrum för utvecklingsbiståndet.

| F. | Minst 748 miljoner människor saknar varaktig tillgång till säkert dricksvatten, och en tredjedel av världens befolkning saknar grundläggande sanitet. Följden blir att rätten till hälsa hotas och sjukdomar som orsakar lidande och död sprids, något som i hög grad hämmar utvecklingen. Omkring 4 000 barn dör varje dag av vattenburna sjukdomar eller på grund av brist på vatten, sanitet och hygien. Fler barn dör av brist på tillgång till dricksvatten än av aids, malaria och smittkoppor tillsammans. Man kan dock se en tydlig minskning i antalet, och detta antal kan och måste minska i snabbare takt. |
| --- | --- |

F.

Minst 748 miljoner människor saknar varaktig tillgång till säkert dricksvatten, och en tredjedel av världens befolkning saknar grundläggande sanitet. Följden blir att rätten till hälsa hotas och sjukdomar som orsakar lidande och död sprids, något som i hög grad hämmar utvecklingen. Omkring 4 000 barn dör varje dag av vattenburna sjukdomar eller på grund av brist på vatten, sanitet och hygien. Fler barn dör av brist på tillgång till dricksvatten än av aids, malaria och smittkoppor tillsammans. Man kan dock se en tydlig minskning i antalet, och detta antal kan och måste minska i snabbare takt.

| G. | Tillgången till vatten har också en säkerhetsaspekt som kräver bättre regionalt samarbete. |
| --- | --- |

G.

Tillgången till vatten har också en säkerhetsaspekt som kräver bättre regionalt samarbete.

| H. | Bristen på tillgång till dricksvatten och sanitet påverkar möjligheten att utöva andra mänskliga rättigheter. Vattenutmaningar påverkar kvinnor i oproportionerligt hög grad eftersom det i många utvecklingsländer traditionellt sett är kvinnor som ansvarar för hushållens vattenförsörjning. Kvinnor och flickor drabbas hårdast av bristen på tillgång till tillräcklig och anständig sanitet, vilket ofta hämmar deras tillgång till utbildning och gör dem mer utsatta för sjukdomar. |
| --- | --- |

H.

Bristen på tillgång till dricksvatten och sanitet påverkar möjligheten att utöva andra mänskliga rättigheter. Vattenutmaningar påverkar kvinnor i oproportionerligt hög grad eftersom det i många utvecklingsländer traditionellt sett är kvinnor som ansvarar för hushållens vattenförsörjning. Kvinnor och flickor drabbas hårdast av bristen på tillgång till tillräcklig och anständig sanitet, vilket ofta hämmar deras tillgång till utbildning och gör dem mer utsatta för sjukdomar.

| I. | Varje år dör 3,5 miljoner människor av vattenburna sjukdomar. |
| --- | --- |

I.

Varje år dör 3,5 miljoner människor av vattenburna sjukdomar.

| J. | Genom det fakultativa protokollet till Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som trädde i kraft 2013, inrättades ett klagomålssystem som innebär att enskilda och grupper kan lämna in formella klagomål om kränkningar av bland annat den mänskliga rätten till vatten och sanitet. |
| --- | --- |

J.

Genom det fakultativa protokollet till Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som trädde i kraft 2013, inrättades ett klagomålssystem som innebär att enskilda och grupper kan lämna in formella klagomål om kränkningar av bland annat den mänskliga rätten till vatten och sanitet.

| K. | I utvecklingsländer och tillväxtekonomier ökar efterfrågan på vatten i alla sektorer, särskilt inom energi och jordbruk. Klimatförändringen, urbaniseringen och den demografiska utvecklingen kan bli ett allvarligt hot mot vattentillgången i många utvecklingsländer, och omkring två tredjedelar av världens befolkning förväntas 2025 bo i vattenstressade länder. |
| --- | --- |

K.

I utvecklingsländer och tillväxtekonomier ökar efterfrågan på vatten i alla sektorer, särskilt inom energi och jordbruk. Klimatförändringen, urbaniseringen och den demografiska utvecklingen kan bli ett allvarligt hot mot vattentillgången i många utvecklingsländer, och omkring två tredjedelar av världens befolkning förväntas 2025 bo i vattenstressade länder.

| L. | EU är den största givaren i sektorn för vatten, sanitet och hygien – 25 procent av dess årliga totala humanitära bistånd avsätts uteslutande till att stödja utvecklingspartner på detta område. I sin särskilda rapport om Europeiska unionens utvecklingsbistånd till dricksvattenförsörjning och grundläggande sanitetstjänster i länder söder om Sahara uppmärksammade dock Europeiska revisionsrätten behovet av att förbättra biståndets effektivitet och hållbarheten i de projekt som stöds av EU. |
| --- | --- |

L.

EU är den största givaren i sektorn för vatten, sanitet och hygien – 25 procent av dess årliga totala humanitära bistånd avsätts uteslutande till att stödja utvecklingspartner på detta område. I sin särskilda rapport om Europeiska unionens utvecklingsbistånd till dricksvattenförsörjning och grundläggande sanitetstjänster i länder söder om Sahara uppmärksammade dock Europeiska revisionsrätten behovet av att förbättra biståndets effektivitet och hållbarheten i de projekt som stöds av EU.

| M. | Europarådets parlamentariska församling har förklarat att tillgången till vatten måste erkännas som en grundläggande mänsklig rättighet eftersom vatten är en förutsättning för liv på jorden och en resurs som mänskligheten måste dela på. |
| --- | --- |

M.

Europarådets parlamentariska församling har förklarat att tillgången till vatten måste erkännas som en grundläggande mänsklig rättighet eftersom vatten är en förutsättning för liv på jorden och en resurs som mänskligheten måste dela på.

| N. | Privatiseringen av grundläggande nyttigheter i Afrika söder om Sahara under 1990-talet har bland annat hämmat uppnåendet av millennieutvecklingsmålen för både vatten och sanitet eftersom investerarnas fokus på kostnadstäckning bland annat har gjort att ojämlikheterna i tillhandahållandet av dessa tjänster har ökat till nackdel för låginkomsthushållen. Då privatiseringen av vattnet har misslyckats har det blivit allt vanligare inom vattensektorn runt om i världen att de lokala myndigheterna tar över ansvaret för vattentjänsterna från privata företag. |
| --- | --- |

N.

Privatiseringen av grundläggande nyttigheter i Afrika söder om Sahara under 1990-talet har bland annat hämmat uppnåendet av millennieutvecklingsmålen för både vatten och sanitet eftersom investerarnas fokus på kostnadstäckning bland annat har gjort att ojämlikheterna i tillhandahållandet av dessa tjänster har ökat till nackdel för låginkomsthushållen. Då privatiseringen av vattnet har misslyckats har det blivit allt vanligare inom vattensektorn runt om i världen att de lokala myndigheterna tar över ansvaret för vattentjänsterna från privata företag.

| O. | Vattenförsörjningen är ett naturligt monopol och intäkterna från vattenförvaltningscykeln bör täcka kostnaderna för och skyddet av vattentjänsterna samt för förbättringen av vattenförvaltningscykeln, och allmänintresset måste alltid skyddas. |
| --- | --- |

O.

Vattenförsörjningen är ett naturligt monopol och intäkterna från vattenförvaltningscykeln bör täcka kostnaderna för och skyddet av vattentjänsterna samt för förbättringen av vattenförvaltningscykeln, och allmänintresset måste alltid skyddas.

| P. | Avsaknaden av adekvat vatten och sanitet har allvarliga konsekvenser för hälsan och den sociala utvecklingen, särskilt bland barn. Vattenföroreningar är en huvudorsak till diarré, som i sin tur är den näst vanligaste dödsorsaken bland barn i utvecklingsländerna, och leder dessutom till svåra sjukdomar såsom kolera, bilharzia och trakom. |
| --- | --- |

P.

Avsaknaden av adekvat vatten och sanitet har allvarliga konsekvenser för hälsan och den sociala utvecklingen, särskilt bland barn. Vattenföroreningar är en huvudorsak till diarré, som i sin tur är den näst vanligaste dödsorsaken bland barn i utvecklingsländerna, och leder dessutom till svåra sjukdomar såsom kolera, bilharzia och trakom.

| Q. | En korrekt och solidarisk vattencykelförvaltning skulle garantera att denna resurs fanns stabilt tillgänglig för sin sociala, ekonomiska och ekologiska funktion, mot bakgrund av de pågående klimatförändringarna. |
| --- | --- |

Q.

En korrekt och solidarisk vattencykelförvaltning skulle garantera att denna resurs fanns stabilt tillgänglig för sin sociala, ekonomiska och ekologiska funktion, mot bakgrund av de pågående klimatförändringarna.

| R. | Europa är särskilt känsligt för klimatförändringarna och vattnet är en av de värst drabbade sektorerna. |
| --- | --- |

R.

Europa är särskilt känsligt för klimatförändringarna och vattnet är en av de värst drabbade sektorerna.

| S. | Det europeiska medborgarinitiativet inrättades som en mekanism för deltagandedemokrati med målet att uppmuntra dels till debatt på EU-nivå, dels till ett direkt deltagande från allmänhetens sida i EU:s beslutsprocess. Det är ett utmärkt tillfälle för EU:s institutioner att återuppta kommunikationen med medborgarna. |
| --- | --- |

S.

Det europeiska medborgarinitiativet inrättades som en mekanism för deltagandedemokrati med målet att uppmuntra dels till debatt på EU-nivå, dels till ett direkt deltagande från allmänhetens sida i EU:s beslutsprocess. Det är ett utmärkt tillfälle för EU:s institutioner att återuppta kommunikationen med medborgarna.

| T. | Olika eurobarometerundersökningar har under de senaste åren gång på gång visat att EU-medborgarna har ett mycket lågt förtroende för EU. |
| --- | --- |

T.

Olika eurobarometerundersökningar har under de senaste åren gång på gång visat att EU-medborgarna har ett mycket lågt förtroende för EU.

Det europeiska medborgarinitiativet som ett instrument för deltagandedemokrati

| 1. | Europaparlamentet anser att medborgarinitiativet är en unik demokratisk mekanism som har stora möjligheter att bidra till att överbrygga klyftan mellan europeiska och nationella sociala rörelser och civilsamhällesrörelser och att främja deltagandedemokrati på EU-nivå. För att den demokratiska mekanismen ska kunna utvecklas ytterligare behövs det dock ofrånkomligen en utvärdering av de erfarenheter som hittills gjorts och en reform av medborgarinitiativet, samtidigt som kommissionens insatser – som i lämpliga fall kan inbegripa möjligheten att införa olika inslag i samband med översynen av lagstiftning eller nya lagstiftningsförslag – bättre måste återspegla medborgarinitiativets krav, i de fall dessa faller inom dess behörighetsområde och i synnerhet då de är kopplade till mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att medborgarinitiativet är en unik demokratisk mekanism som har stora möjligheter att bidra till att överbrygga klyftan mellan europeiska och nationella sociala rörelser och civilsamhällesrörelser och att främja deltagandedemokrati på EU-nivå. För att den demokratiska mekanismen ska kunna utvecklas ytterligare behövs det dock ofrånkomligen en utvärdering av de erfarenheter som hittills gjorts och en reform av medborgarinitiativet, samtidigt som kommissionens insatser – som i lämpliga fall kan inbegripa möjligheten att införa olika inslag i samband med översynen av lagstiftning eller nya lagstiftningsförslag – bättre måste återspegla medborgarinitiativets krav, i de fall dessa faller inom dess behörighetsområde och i synnerhet då de är kopplade till mänskliga rättigheter.

| 2. | Parlamentet betonar att kommissionen därför bör tillförsäkra största möjliga insyn under den två månader långa analysfasen samt att ett framgångsrikt europeiskt medborgarinitiativ bör få lämpligt juridiskt stöd och lämplig juridisk rådgivning från kommissionens sida och bör offentliggöras i vederbörlig ordning samt att de som främjar och stöder det bör hållas fullt informerade och à jour under hela processen. |
| --- | --- |

2.

Parlamentet betonar att kommissionen därför bör tillförsäkra största möjliga insyn under den två månader långa analysfasen samt att ett framgångsrikt europeiskt medborgarinitiativ bör få lämpligt juridiskt stöd och lämplig juridisk rådgivning från kommissionens sida och bör offentliggöras i vederbörlig ordning samt att de som främjar och stöder det bör hållas fullt informerade och à jour under hela processen.

| 3. | Europaparlamentet håller fast vid att kommissionen ska säkerställa en faktisk tillämpning av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet och arbeta för att få bort alla administrativa bördor som medborgarna stöter på när de lämnar in eller stöder ett sådant initiativ, och uppmanar kommissionen med kraft att överväga införandet av ett för alla medlemsstater gemensamt system för registrering av europeiska medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet håller fast vid att kommissionen ska säkerställa en faktisk tillämpning av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet och arbeta för att få bort alla administrativa bördor som medborgarna stöter på när de lämnar in eller stöder ett sådant initiativ, och uppmanar kommissionen med kraft att överväga införandet av ett för alla medlemsstater gemensamt system för registrering av europeiska medborgarinitiativ.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att stödet för detta medborgarinitiativ från nästan 1,9 miljoner EU-medborgare från alla medlemsstater har bidragit till kommissionens beslut att undanta tjänster i anslutning till vattenförsörjning och sanitet från koncessionsdirektivet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att stödet för detta medborgarinitiativ från nästan 1,9 miljoner EU-medborgare från alla medlemsstater har bidragit till kommissionens beslut att undanta tjänster i anslutning till vattenförsörjning och sanitet från koncessionsdirektivet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla fast vid och bekräfta att tjänster inom områdena vatten och sanitet ska undantas från koncessionsdirektivet vid varje eventuell översyn av det. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla fast vid och bekräfta att tjänster inom områdena vatten och sanitet ska undantas från koncessionsdirektivet vid varje eventuell översyn av det.

| 6. | Europaparlamentet finner det beklagligt att det saknas ambitioner i meddelandet och att man inte beaktar de konkreta begäranden som ställts upp i medborgarinitiativet, utan nöjer sig med att upprepa gamla åtaganden. Parlamentet framhåller att kommissionens svar på det europeiska medborgarinitiativet Right2Water är otillräckligt eftersom det inte bidrar till något nytt, och kommissionen inte heller vidtar alla åtgärder som skulle kunna bidra till målens uppnående. Parlamentet uppmanar kommissionen med anledning av detta specifika medborgarinitiativ att föra en omfattande informationskampanj om de åtgärder som redan vidtagits på vattenområdet och om hur dessa åtgärder skulle kunna bidra till uppnåendet av målen för det europeiska medborgarinitiativet Right2Water. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet finner det beklagligt att det saknas ambitioner i meddelandet och att man inte beaktar de konkreta begäranden som ställts upp i medborgarinitiativet, utan nöjer sig med att upprepa gamla åtaganden. Parlamentet framhåller att kommissionens svar på det europeiska medborgarinitiativet Right2Water är otillräckligt eftersom det inte bidrar till något nytt, och kommissionen inte heller vidtar alla åtgärder som skulle kunna bidra till målens uppnående. Parlamentet uppmanar kommissionen med anledning av detta specifika medborgarinitiativ att föra en omfattande informationskampanj om de åtgärder som redan vidtagits på vattenområdet och om hur dessa åtgärder skulle kunna bidra till uppnåendet av målen för det europeiska medborgarinitiativet Right2Water.

| 7. | Europaparlamentet anser att många av framställningarna om vattenkvalitet och vattenförvaltning kommer från medlemsstater som är dåligt företrädda inom det EU-omfattande offentliga samråd som inleddes i juni 2014, och betonar därför att det kan finnas en viss brist på överensstämmelse mellan resultatet av det offentliga samrådet och den situation som påtalas i framställningarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att många av framställningarna om vattenkvalitet och vattenförvaltning kommer från medlemsstater som är dåligt företrädda inom det EU-omfattande offentliga samråd som inleddes i juni 2014, och betonar därför att det kan finnas en viss brist på överensstämmelse mellan resultatet av det offentliga samrådet och den situation som påtalas i framställningarna.

| 8. | Europaparlamentet hoppas att kommissionen och vice ordföranden med ansvar för hållbarhetsfrågor kommer att göra ett klart politiskt åtagande om vidtagande av lämpliga åtgärder som svar på de farhågor som uppmärksammats i det europeiska medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet hoppas att kommissionen och vice ordföranden med ansvar för hållbarhetsfrågor kommer att göra ett klart politiskt åtagande om vidtagande av lämpliga åtgärder som svar på de farhågor som uppmärksammats i det europeiska medborgarinitiativet.

| 9. | Europaparlamentet framhåller åter dess framställningsutskotts engagemang när det gäller att låta framställare komma till tals i frågor som berör grundläggande rättigheter och erinrar om att de framställare som inlett det europeiska medborgarinitiativet Right2Water har samtyckt till att vatten förklaras vara en mänsklig rättighet som ska garanteras på EU-nivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller åter dess framställningsutskotts engagemang när det gäller att låta framställare komma till tals i frågor som berör grundläggande rättigheter och erinrar om att de framställare som inlett det europeiska medborgarinitiativet Right2Water har samtyckt till att vatten förklaras vara en mänsklig rättighet som ska garanteras på EU-nivå.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i linje med det primära målet för det europeiska medborgarinitiativet Right2Water, lägga fram lagstiftningsförslag och i lämpliga fall en översyn av vattendirektivet, där man erkänner universell tillgång till vatten och den mänskliga rätten till vatten. Dessutom anser parlamentet att den universella rätten till säkert dricksvatten och sanitet bör skrivas in i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i linje med det primära målet för det europeiska medborgarinitiativet Right2Water, lägga fram lagstiftningsförslag och i lämpliga fall en översyn av vattendirektivet, där man erkänner universell tillgång till vatten och den mänskliga rätten till vatten. Dessutom anser parlamentet att den universella rätten till säkert dricksvatten och sanitet bör skrivas in i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 11. | Europaparlamentet understryker att medborgarna kommer att förlora förtroendet för EU som sådant om kommissionen ignorerar framgångsrika europeiska medborgarinitiativ med brett stöd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att medborgarna kommer att förlora förtroendet för EU som sådant om kommissionen ignorerar framgångsrika europeiska medborgarinitiativ med brett stöd.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra informations- och utbildningsinsatser på europeisk nivå för att främja synen på vatten som en gemensam resurs samt att satsa på att öka kunskaperna om mer medvetna individuella beteenden (vattenbesparing), vidta åtgärder för en medveten utformning av strategier för naturresursförvaltning och stödja en offentlig, deltagandebaserad och insynsvänlig förvaltning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra informations- och utbildningsinsatser på europeisk nivå för att främja synen på vatten som en gemensam resurs samt att satsa på att öka kunskaperna om mer medvetna individuella beteenden (vattenbesparing), vidta åtgärder för en medveten utformning av strategier för naturresursförvaltning och stödja en offentlig, deltagandebaserad och insynsvänlig förvaltning.

| 13. | Europaparlamentet menar att man måste utarbeta vattenstrategier som uppmuntrar till rationell användning, återvinning och återanvändning av vattenresurserna, vilket är av avgörande betydelse för en integrerad förvaltning. Parlamentet anser att detta skulle göra det möjligt att minska kostnaderna, bidra till att bevara denna naturresurs och säkerställa en god miljöförvaltning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet menar att man måste utarbeta vattenstrategier som uppmuntrar till rationell användning, återvinning och återanvändning av vattenresurserna, vilket är av avgörande betydelse för en integrerad förvaltning. Parlamentet anser att detta skulle göra det möjligt att minska kostnaderna, bidra till att bevara denna naturresurs och säkerställa en god miljöförvaltning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avskräcka från vattenrofferi (”water grabbing”) och hydraulisk spräckning och att genomföra miljökonsekvensbedömningar av dessa företeelser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avskräcka från vattenrofferi (”water grabbing”) och hydraulisk spräckning och att genomföra miljökonsekvensbedömningar av dessa företeelser.

Rätten till vatten och sanitet

| 15. | Europaparlamentet påminner om att FN fastställer att den mänskliga rätten till vatten och sanitet ger alla rätt till vatten, för personligt bruk och hushållsbruk, som är säkert, av god kvalitet, fysiskt tillgängligt, prismässigt överkomligt, tillräckligt och acceptabelt. Parlamentet understryker att FN dessutom har rekommenderat att 3 procent av ett hushålls inkomster bör betraktas som ett tak för eventuella vattenavgifter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att FN fastställer att den mänskliga rätten till vatten och sanitet ger alla rätt till vatten, för personligt bruk och hushållsbruk, som är säkert, av god kvalitet, fysiskt tillgängligt, prismässigt överkomligt, tillräckligt och acceptabelt. Parlamentet understryker att FN dessutom har rekommenderat att 3 procent av ett hushålls inkomster bör betraktas som ett tak för eventuella vattenavgifter.

| 16. | Europaparlamentet stöder funktionen som FN:s särskilda rapportör för den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet och framhåller vikten av det arbete som denna rapportör och hans företrädare bedriver för erkännandet av denna rättighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder funktionen som FN:s särskilda rapportör för den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet och framhåller vikten av det arbete som denna rapportör och hans företrädare bedriver för erkännandet av denna rättighet.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att det inom EU-28 finns över en miljon människor som fortfarande saknar tillgång till säkert och rent dricksvatten och att nästan 2 procent av befolkningen saknar tillgång till sanitet, enligt FN:s världsprogram för bedömning av vatten (World Water Assessment Programme, WWAP), och uppmanar därför kommissionen med kraft att omedelbart vidta åtgärder. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att det inom EU-28 finns över en miljon människor som fortfarande saknar tillgång till säkert och rent dricksvatten och att nästan 2 procent av befolkningen saknar tillgång till sanitet, enligt FN:s världsprogram för bedömning av vatten (World Water Assessment Programme, WWAP), och uppmanar därför kommissionen med kraft att omedelbart vidta åtgärder.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna betydelsen av den mänskliga rätten till vatten och sanitet och till vatten som en kollektiv nyttighet av grundläggande värde för alla unionsmedborgare, och inte som någon handelsvara. Till följd av den finansiella och ekonomiska krisen och den åtstramningspolitik som har ökat fattigdomen i Europa och antalet låginkomsthushåll har allt fler människor sedan 2008 svårt att betala sina vattenräkningar och att vatten till ett överkomligt pris håller på att bli ett allt större problem, något som parlamentet finner oroande. Parlamentet finner det förkastligt att vattnet i vissa fall stängs av tillfälligt eller permanent. Medlemsstaterna uppmanas att omedelbart sätta stopp för sådana situationer i de fall då de beror på den socioekonomiska situationen i låginkomsthushåll. Parlamentet välkomnar att det i vissa medlemsstater finns ”vattenbanker” eller minsta vattenkvoter som hjälp för de mest utsatta att klara av sina konsumtionskostnader och som en garant för tillgång till vatten som en oskiljaktig del av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna betydelsen av den mänskliga rätten till vatten och sanitet och till vatten som en kollektiv nyttighet av grundläggande värde för alla unionsmedborgare, och inte som någon handelsvara. Till följd av den finansiella och ekonomiska krisen och den åtstramningspolitik som har ökat fattigdomen i Europa och antalet låginkomsthushåll har allt fler människor sedan 2008 svårt att betala sina vattenräkningar och att vatten till ett överkomligt pris håller på att bli ett allt större problem, något som parlamentet finner oroande. Parlamentet finner det förkastligt att vattnet i vissa fall stängs av tillfälligt eller permanent. Medlemsstaterna uppmanas att omedelbart sätta stopp för sådana situationer i de fall då de beror på den socioekonomiska situationen i låginkomsthushåll. Parlamentet välkomnar att det i vissa medlemsstater finns ”vattenbanker” eller minsta vattenkvoter som hjälp för de mest utsatta att klara av sina konsumtionskostnader och som en garant för tillgång till vatten som en oskiljaktig del av de grundläggande rättigheterna.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av konsekvenserna av den senaste tidens ekonomiska kris i samarbete med medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna genomföra en studie om frågor kring vattenfattigdom, bland annat tillgång och överkomliga priser. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja och underlätta samarbeten mellan vattenoperatörer för att hjälpa människor i mindre utvecklade områden och landsbygdsområden genom att främja tillgången till vatten av god kvalitet för alla människor i dessa områden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av konsekvenserna av den senaste tidens ekonomiska kris i samarbete med medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna genomföra en studie om frågor kring vattenfattigdom, bland annat tillgång och överkomliga priser. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja och underlätta samarbeten mellan vattenoperatörer för att hjälpa människor i mindre utvecklade områden och landsbygdsområden genom att främja tillgången till vatten av god kvalitet för alla människor i dessa områden.

| 20. | Parlamentet uppmanar kommissionen att peka ut områden med rådande eller potentiell vattenbrist och att hjälpa dessa medlemsstater, regioner och områden att korrekt åtgärda denna fråga, framför allt i landsbygdsområden och missgynnade stadsområden. |
| --- | --- |

20.

Parlamentet uppmanar kommissionen att peka ut områden med rådande eller potentiell vattenbrist och att hjälpa dessa medlemsstater, regioner och områden att korrekt åtgärda denna fråga, framför allt i landsbygdsområden och missgynnade stadsområden.

| 21. | Europaparlamentet betonar att kommissionens förment neutrala inställning till vattenägande och vattenförvaltning strider mot de privatiseringsprogram som trojkan påfört vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att kommissionens förment neutrala inställning till vattenägande och vattenförvaltning strider mot de privatiseringsprogram som trojkan påfört vissa medlemsstater.

| 22. | Europaparlamentet erkänner att vatten inte är en handelsvara utan en kollektiv nyttighet som är nödvändig för människans överlevnad och värdighet, vilket också anges i vattendirektivet, och påminner kommissionen om att EU enligt bestämmelserna i fördragen ska förhålla sig neutralt i förhållande till nationella beslut om egendomsordningen för vattenbolag och därför på intet sätt bör främja privatiseringen av vattenbolag inom ramen för ett makroekonomiskt anpassningsprogram eller något annat EU-förfarande för samordning av den ekonomiska politiken. Eftersom det rör sig om tjänster av allmänt intresse och därmed i huvudsak ligger i allmänhetens intresse uppmanas kommissionen att permanent undanta vatten, sanitet och avlopp från inremarknadsreglerna och från alla handelsavtal samt att se till att priserna för dessa tjänster är överkomliga, och både kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att säkerställa att sådana tjänster ur teknisk, ekonomisk och administrativ synvinkel förvaltas på ett effektivt, ändamålsenligt och insynsvänligt sätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erkänner att vatten inte är en handelsvara utan en kollektiv nyttighet som är nödvändig för människans överlevnad och värdighet, vilket också anges i vattendirektivet, och påminner kommissionen om att EU enligt bestämmelserna i fördragen ska förhålla sig neutralt i förhållande till nationella beslut om egendomsordningen för vattenbolag och därför på intet sätt bör främja privatiseringen av vattenbolag inom ramen för ett makroekonomiskt anpassningsprogram eller något annat EU-förfarande för samordning av den ekonomiska politiken. Eftersom det rör sig om tjänster av allmänt intresse och därmed i huvudsak ligger i allmänhetens intresse uppmanas kommissionen att permanent undanta vatten, sanitet och avlopp från inremarknadsreglerna och från alla handelsavtal samt att se till att priserna för dessa tjänster är överkomliga, och både kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att säkerställa att sådana tjänster ur teknisk, ekonomisk och administrativ synvinkel förvaltas på ett effektivt, ändamålsenligt och insynsvänligt sätt.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se över vattenförvaltningspolitiken och säkerställa att den grundas på delaktighet, det vill säga insyn i beslutsprocessen och öppenhet gentemot allmänheten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se över vattenförvaltningspolitiken och säkerställa att den grundas på delaktighet, det vill säga insyn i beslutsprocessen och öppenhet gentemot allmänheten.

| 24. | Europaparlamentet anser att det när det gäller reglerings- och kontrollfrågor är nödvändigt att skydda statligt ägda vattentjänster genom att främja offentliga, öppna och integrerande förvaltningstjänster där staten endast i undantagsfall får lägga ut förvaltning av tjänsterna på koncession till privata initiativ. Detta får endast ske enligt strängt reglerade villkor, med garantier för rätten till resursen och lämplig sanitet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det när det gäller reglerings- och kontrollfrågor är nödvändigt att skydda statligt ägda vattentjänster genom att främja offentliga, öppna och integrerande förvaltningstjänster där staten endast i undantagsfall får lägga ut förvaltning av tjänsterna på koncession till privata initiativ. Detta får endast ske enligt strängt reglerade villkor, med garantier för rätten till resursen och lämplig sanitet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns heltäckande vattenförsörjning till överkomliga priser, av god kvalitet och med rättvisa arbetsvillkor och att se till att denna står under demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns heltäckande vattenförsörjning till överkomliga priser, av god kvalitet och med rättvisa arbetsvillkor och att se till att denna står under demokratisk kontroll.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja främjandet av kampanjer för att utbilda och medvetandegöra allmänheten i syfte att trygga och bevara vattentillgångarna och öka allmänhetens delaktighet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja främjandet av kampanjer för att utbilda och medvetandegöra allmänheten i syfte att trygga och bevara vattentillgångarna och öka allmänhetens delaktighet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla, inbegripet marginaliserade grupper, har tillgång till vattentjänster utan diskriminering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla, inbegripet marginaliserade grupper, har tillgång till vattentjänster utan diskriminering.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaterna att bistå kommuner i EU som saknar nödvändigt kapital att få tillgång till tillgängligt tekniskt stöd, tillgänglig EU-finansiering och långsiktiga lån till fördelaktig ränta, särskilt för att de ska kunna bevara och underhålla vatteninfrastruktur och därigenom säkerställa tillhandahållandet av högkvalitativt vatten och utöka vatten- och sanitetstjänsterna till de mest utsatta befolkningsgrupperna, bland annat den fattiga delen av befolkningen och invånarna i de yttersta randområdena och i avlägsna regioner. Parlamentet betonar vikten av öppen, demokratisk och delaktighetsbaserad styrning för kostnadseffektivast möjliga förvaltning av vattentillgångarna, till nytta för hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillförsäkra insyn i hur de ekonomiska resurser som tillkommit under vattenförvaltningscykeln. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaterna att bistå kommuner i EU som saknar nödvändigt kapital att få tillgång till tillgängligt tekniskt stöd, tillgänglig EU-finansiering och långsiktiga lån till fördelaktig ränta, särskilt för att de ska kunna bevara och underhålla vatteninfrastruktur och därigenom säkerställa tillhandahållandet av högkvalitativt vatten och utöka vatten- och sanitetstjänsterna till de mest utsatta befolkningsgrupperna, bland annat den fattiga delen av befolkningen och invånarna i de yttersta randområdena och i avlägsna regioner. Parlamentet betonar vikten av öppen, demokratisk och delaktighetsbaserad styrning för kostnadseffektivast möjliga förvaltning av vattentillgångarna, till nytta för hela samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillförsäkra insyn i hur de ekonomiska resurser som tillkommit under vattenförvaltningscykeln.

| 29. | Europaparlamentet erkänner att vatten och sanitet är tjänster av allmänt intresse och att vatten inte är en handelsvara utan en kollektiv nyttighet, varför det bör tillhandahållas till ett överkomligt pris, så att människor garanteras sin rätt till en minimikvalitet på vattnet och progressiva avgifter tillämpas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett korrekt, rättvist, insynsvänligt och adekvat avgiftssystem för att säkerställa tillgången till högkvalitativa tjänster, oberoende av människors tillgångar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erkänner att vatten och sanitet är tjänster av allmänt intresse och att vatten inte är en handelsvara utan en kollektiv nyttighet, varför det bör tillhandahållas till ett överkomligt pris, så att människor garanteras sin rätt till en minimikvalitet på vattnet och progressiva avgifter tillämpas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett korrekt, rättvist, insynsvänligt och adekvat avgiftssystem för att säkerställa tillgången till högkvalitativa tjänster, oberoende av människors tillgångar.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att vatten måste uppfattas som en ekologisk och social tillgång i stället för bara en produktionsfaktor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att vatten måste uppfattas som en ekologisk och social tillgång i stället för bara en produktionsfaktor.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till vatten är nödvändigt för att jordbruket ska kunna förverkliga rätten till mat. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att tillgång till vatten är nödvändigt för att jordbruket ska kunna förverkliga rätten till mat.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftfullt stödja medlemsstaternas arbete för att utveckla och kvalitetsförbättra sådan infrastruktur som ger tillgång till tjänster inom områdena konstbevattning, avlopp och dricksvattenförsörjning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kraftfullt stödja medlemsstaternas arbete för att utveckla och kvalitetsförbättra sådan infrastruktur som ger tillgång till tjänster inom områdena konstbevattning, avlopp och dricksvattenförsörjning.

| 33. | Europaparlamentet anser att dricksvattendirektivet bidragit stort till att det finns dricksvatten av god kvalitet överallt i EU, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta resoluta åtgärder för ett faktiskt förverkligande av nyttan för miljön och hälsan av att man gynnar konsumtionen av kranvatten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att dricksvattendirektivet bidragit stort till att det finns dricksvatten av god kvalitet överallt i EU, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta resoluta åtgärder för ett faktiskt förverkligande av nyttan för miljön och hälsan av att man gynnar konsumtionen av kranvatten.

| 34. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras ansvar för genomförandet av unionslagstiftningen och uppmanar dem med kraft att fullständigt genomföra dricksvattendirektivet och all tillhörande lagstiftning. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att fastställa vilka utgifter som ska prioriteras och dra full nytta av det ekonomiska stöd som EU ger vattensektorn under den nya programplaneringsperioden (2014–2020), framför allt genom att särskilt prioritera investeringar i vattenförvaltning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om deras ansvar för genomförandet av unionslagstiftningen och uppmanar dem med kraft att fullständigt genomföra dricksvattendirektivet och all tillhörande lagstiftning. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att fastställa vilka utgifter som ska prioriteras och dra full nytta av det ekonomiska stöd som EU ger vattensektorn under den nya programplaneringsperioden (2014–2020), framför allt genom att särskilt prioritera investeringar i vattenförvaltning.

| 35. | Europaparlamentet erinrar sig slutsatserna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om integrering av EU:s vattenpolitikmål i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), där det står att ”de instrument som man för närvarande använder inom GJP för att komma till rätta med vattenproblemen ... hittills inte [har] klarat att göra tillräckliga framsteg mot de ambitiösa politiska mål som satts för vatten”. Parlamentet anser att en bättre integrering av vattenpolitiken med annan politik, såsom jordbrukspolitiken, är en förutsättning för att vi ska få bättre vattenkvalitet runtom i Europa. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet erinrar sig slutsatserna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om integrering av EU:s vattenpolitikmål i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), där det står att ”de instrument som man för närvarande använder inom GJP för att komma till rätta med vattenproblemen ... hittills inte [har] klarat att göra tillräckliga framsteg mot de ambitiösa politiska mål som satts för vatten”. Parlamentet anser att en bättre integrering av vattenpolitiken med annan politik, såsom jordbrukspolitiken, är en förutsättning för att vi ska få bättre vattenkvalitet runtom i Europa.

| 36. | Europaparlamentet framhåller vikten av ett fullständigt och effektivt genomförande av vattendirektivet, grundvattendirektivet, dricksvattendirektivet och direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse och anser att det är oerhört viktigt att bättre samordna genomförandet av dessa direktiv med genomförandet av direktiven om havsmiljö, biologisk mångfald och översvämningsrisker. Parlamentet hyser oro över att unionens sektorspolitiska styrmedel inte bidrar tillräckligt till uppnåendet, vare sig av miljökvalitetsnormerna för prioriterade ämnen eller av målet om att utsläpp och spill av prioriterade farliga ämnen stegvis ska elimineras i enlighet med artiklarna 4.1 a och 16.6 i vattendirektivet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta hänsyn till att vattenförvaltningen måste integreras som en övergripande fråga vid utarbetandet av lagstiftning om andra frågor som har betydelse för denna resurs, till exempel energi, jordbruk, fiskeri och turism, så att man kan förhindra föroreningar från exempelvis olagliga och oreglerade farliga avfallsupplag eller utvinning och prospektering av olja. Parlamentet påminner om att tvärvillkoren i den gemensamma jordbrukspolitiken innefattar föreskrivna verksamhetskrav som grundar sig på befintlig EU-lagstiftning av relevans för jordbrukarna samt på krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, också i fråga om vatten. Vidare påminner parlamentet om att jordbrukarna för att komma i fråga för fullt GJP-stöd måste rätta sig efter dessa bestämmelser. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller vikten av ett fullständigt och effektivt genomförande av vattendirektivet, grundvattendirektivet, dricksvattendirektivet och direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse och anser att det är oerhört viktigt att bättre samordna genomförandet av dessa direktiv med genomförandet av direktiven om havsmiljö, biologisk mångfald och översvämningsrisker. Parlamentet hyser oro över att unionens sektorspolitiska styrmedel inte bidrar tillräckligt till uppnåendet, vare sig av miljökvalitetsnormerna för prioriterade ämnen eller av målet om att utsläpp och spill av prioriterade farliga ämnen stegvis ska elimineras i enlighet med artiklarna 4.1 a och 16.6 i vattendirektivet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ta hänsyn till att vattenförvaltningen måste integreras som en övergripande fråga vid utarbetandet av lagstiftning om andra frågor som har betydelse för denna resurs, till exempel energi, jordbruk, fiskeri och turism, så att man kan förhindra föroreningar från exempelvis olagliga och oreglerade farliga avfallsupplag eller utvinning och prospektering av olja. Parlamentet påminner om att tvärvillkoren i den gemensamma jordbrukspolitiken innefattar föreskrivna verksamhetskrav som grundar sig på befintlig EU-lagstiftning av relevans för jordbrukarna samt på krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, också i fråga om vatten. Vidare påminner parlamentet om att jordbrukarna för att komma i fråga för fullt GJP-stöd måste rätta sig efter dessa bestämmelser.

| 37. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att






  — | införa krav på att vattenleverantörer anger vattnets fysiokemiska egenskaper på vattenräkningen, |
| --- | --- | --- |

37.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att

—

införa krav på att vattenleverantörer anger vattnets fysiokemiska egenskaper på vattenräkningen,

| — | utarbeta stadsplaner med utgångspunkt i de tillgängliga vattenresurserna, |
| --- | --- |

—

utarbeta stadsplaner med utgångspunkt i de tillgängliga vattenresurserna,

| — | öka kontrollerna och övervakningen av föroreningar och planera omedelbara åtgärder för att eliminera och sanera giftiga ämnen, |
| --- | --- |

—

öka kontrollerna och övervakningen av föroreningar och planera omedelbara åtgärder för att eliminera och sanera giftiga ämnen,

| — | vidta åtgärder för att minska det omfattande rörläckaget i Europa och förnya de bristfälliga vattennäten. |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder för att minska det omfattande rörläckaget i Europa och förnya de bristfälliga vattennäten.

| 38. | Europaparlamentet anser att det måste uppställas en prioritetsordning eller hierarki för hållbar vattenanvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en analys och ge lämpliga förslag. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det måste uppställas en prioritetsordning eller hierarki för hållbar vattenanvändning. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en analys och ge lämpliga förslag.

| 39. | Europaparlamentet poängterar att medlemstater har ställt sig bakom den mänskliga rätten till vatten genom sitt stöd till FN-deklarationen och att ett stort antal medborgare och företag i EU ger sitt stöd till detta. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet poängterar att medlemstater har ställt sig bakom den mänskliga rätten till vatten genom sitt stöd till FN-deklarationen och att ett stort antal medborgare och företag i EU ger sitt stöd till detta.

| 40. | Europaparlamentet betonar att stödet för medborgarinitiativet Right2Water och dess mål ytterligare har bekräftats av det faktum att så många medborgare i länder som Tyskland, Österrike, Belgien, Slovakien, Slovenien, Grekland, Finland, Spanien, Luxemburg, Italien och Irland har uttalat sig i vattenfrågan och om äganderätten till och försörjningen av vatten. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att stödet för medborgarinitiativet Right2Water och dess mål ytterligare har bekräftats av det faktum att så många medborgare i länder som Tyskland, Österrike, Belgien, Slovakien, Slovenien, Grekland, Finland, Spanien, Luxemburg, Italien och Irland har uttalat sig i vattenfrågan och om äganderätten till och försörjningen av vatten.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att dess framställningsutskott sedan 1988 fått ta emot ett betydande antal framställningar från unionsmedborgare i många medlemsstater som uttrycker sin oro över vattenförsörjningen, vattenkvaliteten och avloppsvattenhanteringen. Parlamentet vill uppmärksamma ett antal negativa faktorer som påtalats av framställarna – såsom avfallsdeponier, myndigheternas underlåtenhet att effektivt övervaka vattenkvaliteten samt regelstridiga eller olagliga förfaranden inom jordbruk och industri – och som ligger bakom den dåliga vattenkvaliteten och således får konsekvenser för både miljön och för människors och djurs hälsa. Parlamentet anser att dessa framställningar visar att allmänheten hyser ett seriöst intresse för att hållbar unionslagstiftning i vattenfrågor grundligt ska verkställas och vidareutvecklas. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att dess framställningsutskott sedan 1988 fått ta emot ett betydande antal framställningar från unionsmedborgare i många medlemsstater som uttrycker sin oro över vattenförsörjningen, vattenkvaliteten och avloppsvattenhanteringen. Parlamentet vill uppmärksamma ett antal negativa faktorer som påtalats av framställarna – såsom avfallsdeponier, myndigheternas underlåtenhet att effektivt övervaka vattenkvaliteten samt regelstridiga eller olagliga förfaranden inom jordbruk och industri – och som ligger bakom den dåliga vattenkvaliteten och således får konsekvenser för både miljön och för människors och djurs hälsa. Parlamentet anser att dessa framställningar visar att allmänheten hyser ett seriöst intresse för att hållbar unionslagstiftning i vattenfrågor grundligt ska verkställas och vidareutvecklas.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar med kommissionen eftertryckligen att ta de farhågor och varningar som medborgarna uttrycker i sådana framställningar på allvar och att, så länge man ännu hinner förhindra föroreningar och vanskötsel, agera utgående från dessa farhågor och varningar, framför allt eftersom det behövs brådskande åtgärder mot att vattenresurserna minskar till följd av överexploatering och klimatförändringar. Parlamentet uttrycker oro över det stora antal överträdelseförfaranden som berör vattenkvalitet och vattenförvaltning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar med kommissionen eftertryckligen att ta de farhågor och varningar som medborgarna uttrycker i sådana framställningar på allvar och att, så länge man ännu hinner förhindra föroreningar och vanskötsel, agera utgående från dessa farhågor och varningar, framför allt eftersom det behövs brådskande åtgärder mot att vattenresurserna minskar till följd av överexploatering och klimatförändringar. Parlamentet uttrycker oro över det stora antal överträdelseförfaranden som berör vattenkvalitet och vattenförvaltning.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast slutföra sina förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som ett centralt inslag vid genomförandet av vattendirektivet och att genomföra dem ordentligt, med full respekt för de övergripande miljökriterierna. Parlamentet påpekar att vissa medlemsstater i allt högre grad konfronteras med skadevållande översvämningar som får svåra konsekvenser för lokalbefolkningen. Förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt inom ramen för vattendirektivet och planerna för hantering av översvämningsrisker inom ramen för översvämningsdirektivet erbjuder ett ypperligt tillfälle att ta vara på samverkansvinster mellan dessa rättsakter, så att vi kan få rent vatten i tillräckliga mängder och samtidigt minska översvämningsriskerna. Parlamentet påminner dessutom om att varje medlemsstat bör ha en central webbplats för information om genomförandet av vattendirektivet, för att underlätta en översikt av vattenkvaliteten och vattenförvaltningen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast slutföra sina förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt som ett centralt inslag vid genomförandet av vattendirektivet och att genomföra dem ordentligt, med full respekt för de övergripande miljökriterierna. Parlamentet påpekar att vissa medlemsstater i allt högre grad konfronteras med skadevållande översvämningar som får svåra konsekvenser för lokalbefolkningen. Förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt inom ramen för vattendirektivet och planerna för hantering av översvämningsrisker inom ramen för översvämningsdirektivet erbjuder ett ypperligt tillfälle att ta vara på samverkansvinster mellan dessa rättsakter, så att vi kan få rent vatten i tillräckliga mängder och samtidigt minska översvämningsriskerna. Parlamentet påminner dessutom om att varje medlemsstat bör ha en central webbplats för information om genomförandet av vattendirektivet, för att underlätta en översikt av vattenkvaliteten och vattenförvaltningen.

Vattentjänster och den inre marknaden

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att fall då vattentjänsterna eventuellt skulle eller faktiskt har upphört att vara statligt ägda har orsakat stor oro för medborgarna i länder runt om i hela EU, bland annat Spanien, Portugal, Grekland, Irland, Tyskland och Italien. Parlamentet påminner om att valet av vattenförvaltningsmetod grundas på subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll (nr 26) om tjänster i allmänhetens intresse, där de offentliga tjänsternas särskilda betydelse för den sociala och territoriella sammanhållningen i unionen lyfts fram. Parlamentet påminner om att vatten- och avloppsbolag tillhandahåller tjänster av allmänt intresse och har som generellt uppdrag att till socialt sett överkomliga priser tillförsäkra hela befolkningen vatten av god kvalitet och att minimera avloppsvattnets skadeverkningar på miljön. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att fall då vattentjänsterna eventuellt skulle eller faktiskt har upphört att vara statligt ägda har orsakat stor oro för medborgarna i länder runt om i hela EU, bland annat Spanien, Portugal, Grekland, Irland, Tyskland och Italien. Parlamentet påminner om att valet av vattenförvaltningsmetod grundas på subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll (nr 26) om tjänster i allmänhetens intresse, där de offentliga tjänsternas särskilda betydelse för den sociala och territoriella sammanhållningen i unionen lyfts fram. Parlamentet påminner om att vatten- och avloppsbolag tillhandahåller tjänster av allmänt intresse och har som generellt uppdrag att till socialt sett överkomliga priser tillförsäkra hela befolkningen vatten av god kvalitet och att minimera avloppsvattnets skadeverkningar på miljön.

| 45. | Kommissionen ska i enlighet med subsidiaritetsprincipen förhålla sig neutral till medlemsstaternas beslut om ägandet av vattentjänster och inte främja privatisering av vattentjänster vare sig via lagstiftning eller på något annat sätt. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen ska i enlighet med subsidiaritetsprincipen förhålla sig neutral till medlemsstaternas beslut om ägandet av vattentjänster och inte främja privatisering av vattentjänster vare sig via lagstiftning eller på något annat sätt.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att man bör bevara möjligheten utan begränsningar för de behöriga myndigheterna att återkommunalisera vattentjänsterna och att låta dem fortsätta att stå under lokal förvaltning, om de så väljer. Vatten är en grundläggande mänsklig rättighet som alla måste kunna ta del av till ett överkomligt pris. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna är skyldiga att se till att alla garanteras vatten oavsett leverantör och att säkerställa att leverantörerna tillhandahåller ofarligt dricksvatten och förbättrad sanitet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om att man bör bevara möjligheten utan begränsningar för de behöriga myndigheterna att återkommunalisera vattentjänsterna och att låta dem fortsätta att stå under lokal förvaltning, om de så väljer. Vatten är en grundläggande mänsklig rättighet som alla måste kunna ta del av till ett överkomligt pris. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna är skyldiga att se till att alla garanteras vatten oavsett leverantör och att säkerställa att leverantörerna tillhandahåller ofarligt dricksvatten och förbättrad sanitet.

| 47. | Europaparlamentet understryker att vatten- och sanitetstjänsternas särskilda karaktär sett till exempelvis produktion, distribution och behandling gör att de måste undantas från alla handelsavtal som EU förhandlar om eller avser att ingå. Parlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att bevilja ett rättsligt bindande undantag för vatten- och santitetstjänster samt tjänster för undanskaffande av avloppsvatten i de pågående förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar samt tjänstehandelsavtalet. Parlamentet framhåller att alla framtida handels- och investeringsavtal måste innehålla bestämmelser om faktisk tillgång till dricksvatten för människorna i det tredjeland som berörs av avtalet, i enlighet med EU:s långvariga åtaganden beträffande hållbar utveckling och mänskliga rättigheter, och att faktisk tillgång till dricksvatten för människorna i det tredjeland som berörs av avtalet måste vara en förutsättning för alla framtida frihandelsavtal. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att vatten- och sanitetstjänsternas särskilda karaktär sett till exempelvis produktion, distribution och behandling gör att de måste undantas från alla handelsavtal som EU förhandlar om eller avser att ingå. Parlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att bevilja ett rättsligt bindande undantag för vatten- och santitetstjänster samt tjänster för undanskaffande av avloppsvatten i de pågående förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar samt tjänstehandelsavtalet. Parlamentet framhåller att alla framtida handels- och investeringsavtal måste innehålla bestämmelser om faktisk tillgång till dricksvatten för människorna i det tredjeland som berörs av avtalet, i enlighet med EU:s långvariga åtaganden beträffande hållbar utveckling och mänskliga rättigheter, och att faktisk tillgång till dricksvatten för människorna i det tredjeland som berörs av avtalet måste vara en förutsättning för alla framtida frihandelsavtal.

| 48. | Parlamentet erinrar om att man i ett avsevärt antal framställningar motsatt sig att viktiga offentliga tjänster, såsom vatten och sanitet, tas med i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar. Kommissionen uppmanas att öka vattenleverantörernas ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

48.

Parlamentet erinrar om att man i ett avsevärt antal framställningar motsatt sig att viktiga offentliga tjänster, såsom vatten och sanitet, tas med i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar. Kommissionen uppmanas att öka vattenleverantörernas ansvarsskyldighet.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta samarbete mellan vattenoperatörer genom utbyte av bästa praxis i fråga om bestämmelser och annan praxis och andra initiativ, ömsesidigt lärande och gemensamma erfarenheter samt genom stöd till frivillig riktmärkning. Parlamentet välkomnar att kommissionen i sitt meddelande efterlyser ökad insyn inom vattensektorn. Dessutom noterar parlamentet de ansträngningar som hittills gjort, men konstaterar att all eventuell riktmärkning bör vara frivillig med tanke på de stora variationer som finns i fråga om vattentjänster och regionala och lokala särdrag runt om i Europa. Vidare konstaterar parlamentet att riktmärkningar där man enbart ser till ekonomiska indikatorer inte får betraktas motsvara insynsåtgärder och att andra kriterier som är av avgörande vikt för allmänheten måste inbegripas – såsom vattnets kvalitet, åtgärder för att minska kostnadsproblemen, information om hur stor andel av befolkningen som har tillgång till god vattenförsörjning och graden av offentligt deltagande i vattenförvaltningen – och uttryckas på ett sätt som är begripligt för såväl allmänheten som dem som står för regleringen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta samarbete mellan vattenoperatörer genom utbyte av bästa praxis i fråga om bestämmelser och annan praxis och andra initiativ, ömsesidigt lärande och gemensamma erfarenheter samt genom stöd till frivillig riktmärkning. Parlamentet välkomnar att kommissionen i sitt meddelande efterlyser ökad insyn inom vattensektorn. Dessutom noterar parlamentet de ansträngningar som hittills gjort, men konstaterar att all eventuell riktmärkning bör vara frivillig med tanke på de stora variationer som finns i fråga om vattentjänster och regionala och lokala särdrag runt om i Europa. Vidare konstaterar parlamentet att riktmärkningar där man enbart ser till ekonomiska indikatorer inte får betraktas motsvara insynsåtgärder och att andra kriterier som är av avgörande vikt för allmänheten måste inbegripas – såsom vattnets kvalitet, åtgärder för att minska kostnadsproblemen, information om hur stor andel av befolkningen som har tillgång till god vattenförsörjning och graden av offentligt deltagande i vattenförvaltningen – och uttryckas på ett sätt som är begripligt för såväl allmänheten som dem som står för regleringen.

| 50. | Europaparlamentet betonar vikten av att de nationella tillsynsmyndigheterna säkerställer rättvis och öppen konkurrens mellan tjänsteleverantörer, möjliggör ett snabbare genomförande av innovativa lösningar och tekniska framsteg, främjar effektiva och kvalitativa vattentjänster och skyddar konsumenternas intressen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ till tillsynssamarbete i EU för att påskynda riktmärkning, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa tillsynspraxis. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar vikten av att de nationella tillsynsmyndigheterna säkerställer rättvis och öppen konkurrens mellan tjänsteleverantörer, möjliggör ett snabbare genomförande av innovativa lösningar och tekniska framsteg, främjar effektiva och kvalitativa vattentjänster och skyddar konsumenternas intressen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativ till tillsynssamarbete i EU för att påskynda riktmärkning, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa tillsynspraxis.

| 51. | Europaparlamentet anser att europeiska projekt och program inom områdena vatten och sanitet bör bedömas ur människorättshänseende för att man ska kunna ta fram lämpliga strategier, riktlinjer och förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett riktmärkessystem (för vattenkvalitet, överkomligt pris, hållbarhet, täckning etc.) för att allmänheten ska få bättre försörjning med vatten av god kvalitet, bättre sanitetstjänster inom hela EU och ökat inflytande. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att europeiska projekt och program inom områdena vatten och sanitet bör bedömas ur människorättshänseende för att man ska kunna ta fram lämpliga strategier, riktlinjer och förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett riktmärkessystem (för vattenkvalitet, överkomligt pris, hållbarhet, täckning etc.) för att allmänheten ska få bättre försörjning med vatten av god kvalitet, bättre sanitetstjänster inom hela EU och ökat inflytande.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att koncessioner för vatten- och sanitetstjänster omfattas av fördragets principer och därför måste tilldelas med respekt för principerna om insyn, likabehandling och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner om att koncessioner för vatten- och sanitetstjänster omfattas av fördragets principer och därför måste tilldelas med respekt för principerna om insyn, likabehandling och icke-diskriminering.

| 53. | Europaparlamentet betonar att produktion, distribution och behandling av vatten och sanitetstjänster även fortsättningsvis måste vara undantagna från koncessionsdirektivet, även vid eventuella framtida omarbetningar av det. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att produktion, distribution och behandling av vatten och sanitetstjänster även fortsättningsvis måste vara undantagna från koncessionsdirektivet, även vid eventuella framtida omarbetningar av det.

| 54. | Europaparlamentet erinrar om att direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden i många hänseenden ådragit sig stark ovilja från det civila samhället, bland annat i frågor om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, såsom vattendistribution, vattenförsörjning och avloppsvattenhantering. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet erinrar om att direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden i många hänseenden ådragit sig stark ovilja från det civila samhället, bland annat i frågor om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, såsom vattendistribution, vattenförsörjning och avloppsvattenhantering.

| 55. | Europaparlamentet framhåller vikten av partnerskapen mellan offentliga aktörer och mellan offentliga och privata aktörer för utbyte av bästa praxis på basis av samarbete utan vinstsyfte mellan vattenoperatörer samt välkomnar att kommissionen i meddelandet för första gången erkänner betydelsen av partnerskap mellan offentliga aktörer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet framhåller vikten av partnerskapen mellan offentliga aktörer och mellan offentliga och privata aktörer för utbyte av bästa praxis på basis av samarbete utan vinstsyfte mellan vattenoperatörer samt välkomnar att kommissionen i meddelandet för första gången erkänner betydelsen av partnerskap mellan offentliga aktörer.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar vissa kommuners framgångsrika satsningar på att öka allmänhetens deltaktighet i arbetet med att förbättra tillhandahållandet av vattentjänster och skydda vattenresurserna och påminner om att lokala institutioner spelar en viktig roll i beslutsfattandet om vattenförvaltningen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar vissa kommuners framgångsrika satsningar på att öka allmänhetens deltaktighet i arbetet med att förbättra tillhandahållandet av vattentjänster och skydda vattenresurserna och påminner om att lokala institutioner spelar en viktig roll i beslutsfattandet om vattenförvaltningen.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Regionkommittén att öka sin medverkan i detta europeiska medborgarinitiativ i syfte att uppmuntra de regionala myndigheterna till ökat engagemang i frågan. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar Regionkommittén att öka sin medverkan i detta europeiska medborgarinitiativ i syfte att uppmuntra de regionala myndigheterna till ökat engagemang i frågan.

| 58. | Europaparlamentet erinrar om att det i Århuskonventionen fastställts en skyldighet att garantera tillgång till domstolsprövning och information i miljöfrågor samt att allmänheten ska få delta i beslutsfattandet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter att iaktta de principer och rättigheter som finns inskrivna i Århuskonventionen. Parlamentet erinrar om att medborgarnas medvetenhet om sina rättigheter är en grundläggande förutsättning för att de i så stor utsträckning som möjligt ska fås att delta i beslutsprocessen och uppmanar därför med kraft kommissionen att föregripa utvecklingen genom att ta fram en kampanj för att informera unionsmedborgarna om vad som med hjälp av Århuskonventionen åstadkommits i frågor som rör insyn och vilka effektiva redskap allmänheten redan har till sitt förfogande samt att följa de bestämmelser som hänför sig till EU:s institutioner. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att utveckla kriterier för insyn, ansvarsskyldighet och deltagande som ett sätt att göra vattentjänsterna effektivare, hållbarare och kostnadseffektivare. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet erinrar om att det i Århuskonventionen fastställts en skyldighet att garantera tillgång till domstolsprövning och information i miljöfrågor samt att allmänheten ska få delta i beslutsfattandet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och deras regionala och lokala myndigheter att iaktta de principer och rättigheter som finns inskrivna i Århuskonventionen. Parlamentet erinrar om att medborgarnas medvetenhet om sina rättigheter är en grundläggande förutsättning för att de i så stor utsträckning som möjligt ska fås att delta i beslutsprocessen och uppmanar därför med kraft kommissionen att föregripa utvecklingen genom att ta fram en kampanj för att informera unionsmedborgarna om vad som med hjälp av Århuskonventionen åstadkommits i frågor som rör insyn och vilka effektiva redskap allmänheten redan har till sitt förfogande samt att följa de bestämmelser som hänför sig till EU:s institutioner. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att utveckla kriterier för insyn, ansvarsskyldighet och deltagande som ett sätt att göra vattentjänsterna effektivare, hållbarare och kostnadseffektivare.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna eftertryckligen att försöka uppnå ett verkligt socialt avtal om vatten i syfte att säkerställa tillgång, stabilitet och säker förvaltning av denna resurs, särskilt genom att vidta politiska åtgärder som att inrätta solidaritetsfonder och andra mekanismer för sociala åtgärder till stöd för människor som inte har råd med vatten- och sanitetstjänster, så att man uppfyller kraven på försörjningstrygghet och inte hotar den mänskliga rätten till vatten. Parlamentet uppmuntrar samtliga medlemsstater att införa mekanismer för sociala åtgärder liknande dem som redan finns i vissa EU-medlemsstater för att garantera drickvattenförsörjning för verkligt utsatta människor. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna eftertryckligen att försöka uppnå ett verkligt socialt avtal om vatten i syfte att säkerställa tillgång, stabilitet och säker förvaltning av denna resurs, särskilt genom att vidta politiska åtgärder som att inrätta solidaritetsfonder och andra mekanismer för sociala åtgärder till stöd för människor som inte har råd med vatten- och sanitetstjänster, så att man uppfyller kraven på försörjningstrygghet och inte hotar den mänskliga rätten till vatten. Parlamentet uppmuntrar samtliga medlemsstater att införa mekanismer för sociala åtgärder liknande dem som redan finns i vissa EU-medlemsstater för att garantera drickvattenförsörjning för verkligt utsatta människor.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att organisera erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna om vattenpolitikens sociala aspekter. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att organisera erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna om vattenpolitikens sociala aspekter.

| 61. | Europaparlamentet fördömer vissa medlemsstaters metod att, som ett tvångsmedel, neka missgynnade och utsatta befolkningsgrupper tillgång till vatten och sanitet. Parlamentet upprepar att myndigheterna i vissa medlemsstater genom att stänga offentliga brunnar har gjort det svårt för de mest utsatta grupperna i samhället att få tillgång till vatten. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet fördömer vissa medlemsstaters metod att, som ett tvångsmedel, neka missgynnade och utsatta befolkningsgrupper tillgång till vatten och sanitet. Parlamentet upprepar att myndigheterna i vissa medlemsstater genom att stänga offentliga brunnar har gjort det svårt för de mest utsatta grupperna i samhället att få tillgång till vatten.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt behoven bland utsatta grupper i samhället och se till att behövande människor har tillgång till vatten av god kvalitet till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna bör ägna särskild uppmärksamhet åt behoven bland utsatta grupper i samhället och se till att behövande människor har tillgång till vatten av god kvalitet till ett överkomligt pris.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar varje medlemsstat att utse en ombudsman för vattentjänster, så att vattenrelaterade frågor, såsom klagomål och förslag som rör kvaliteten på och tillgången till vattentjänster, kan behandlas av ett oberoende organ. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar varje medlemsstat att utse en ombudsman för vattentjänster, så att vattenrelaterade frågor, såsom klagomål och förslag som rör kvaliteten på och tillgången till vattentjänster, kan behandlas av ett oberoende organ.

| 64. | Europaparlamentet uppmuntrar vattenbolagen att återinvestera ekonomiska vinster från vattenförvaltningscykeln i underhåll och förbättring av vattentjänsterna och skyddet av vattenresurser. Parlamentet påminner om att principen om kostnadstäckning för vattentjänster även täcker miljö- och resurskostnader, samtidigt som både principerna om rättvisa och insyn och den mänskliga rätten till vatten ska respekteras, liksom medlemsstaternas skyldighet att fullgöra sina kostnadstäckningsskyldigheter på bästa möjliga sätt, förutsatt att detta inte äventyrar ändamålen och uppnåendet av vattendirektivets mål. Parlamentet rekommenderar att man upphör med åtgärder som innebär att ekonomiska resurser tas från vattensektorn för att finansiera annan politik, bland annat genom att man i vattenräkningarna inbegriper koncessionsavgifter som inte öronmärkts för vatteninfrastruktur. Parlamentet påminner om att infrastrukturerna i vissa medlemsstater befinner sig i ett oroväckande dåligt skick, där vatten förslösas på grund av läckor från olämpliga och omoderna distributionsnät, och uppmanar medlemsstaterna eftertryckligen att öka sina investeringar i förbättrad infrastruktur och andra vattentjänster som en förutsättning för att alla människor ska garanteras sin rätt till vatten i framtiden. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmuntrar vattenbolagen att återinvestera ekonomiska vinster från vattenförvaltningscykeln i underhåll och förbättring av vattentjänsterna och skyddet av vattenresurser. Parlamentet påminner om att principen om kostnadstäckning för vattentjänster även täcker miljö- och resurskostnader, samtidigt som både principerna om rättvisa och insyn och den mänskliga rätten till vatten ska respekteras, liksom medlemsstaternas skyldighet att fullgöra sina kostnadstäckningsskyldigheter på bästa möjliga sätt, förutsatt att detta inte äventyrar ändamålen och uppnåendet av vattendirektivets mål. Parlamentet rekommenderar att man upphör med åtgärder som innebär att ekonomiska resurser tas från vattensektorn för att finansiera annan politik, bland annat genom att man i vattenräkningarna inbegriper koncessionsavgifter som inte öronmärkts för vatteninfrastruktur. Parlamentet påminner om att infrastrukturerna i vissa medlemsstater befinner sig i ett oroväckande dåligt skick, där vatten förslösas på grund av läckor från olämpliga och omoderna distributionsnät, och uppmanar medlemsstaterna eftertryckligen att öka sina investeringar i förbättrad infrastruktur och andra vattentjänster som en förutsättning för att alla människor ska garanteras sin rätt till vatten i framtiden.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att all information från de behöriga myndigheterna till allmänheten om vattenkvalitet och vattenförvaltning ska vara lättillgänglig och lättbegriplig och om att allmänheten i god tid ska få fullständig information och kunna rådfrågas om alla vattenförvaltningsprojekt. Dessutom påpekar parlamentet att 80 procent av deltagarna i det samråd som kommissionen inledde ansåg att det behövdes bättre insyn i övervakningen av vattenkvaliteten. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att all information från de behöriga myndigheterna till allmänheten om vattenkvalitet och vattenförvaltning ska vara lättillgänglig och lättbegriplig och om att allmänheten i god tid ska få fullständig information och kunna rådfrågas om alla vattenförvaltningsprojekt. Dessutom påpekar parlamentet att 80 procent av deltagarna i det samråd som kommissionen inledde ansåg att det behövdes bättre insyn i övervakningen av vattenkvaliteten.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka hur EU:s direkta och indirekta finansiering av vattenförvaltningsprojekt används och se till att denna finansiering används uteslutande för de projekt som den var avsedd för, i och med att tillgången till vatten spelar en nyckelroll i arbetet med att minska olikheterna mellan unionsmedborgarna och förbättra den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU. Här uppmanar parlamentet revisionsrätten att kontrollera att kriterierna om ändamålsenlighet och hållbarhet fullgörs i tillfredsställande grad. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka hur EU:s direkta och indirekta finansiering av vattenförvaltningsprojekt används och se till att denna finansiering används uteslutande för de projekt som den var avsedd för, i och med att tillgången till vatten spelar en nyckelroll i arbetet med att minska olikheterna mellan unionsmedborgarna och förbättra den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU. Här uppmanar parlamentet revisionsrätten att kontrollera att kriterierna om ändamålsenlighet och hållbarhet fullgörs i tillfredsställande grad.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta dagens brist på investeringar i en väl avvägd vattenförvaltning, mot bakgrund av att vattnet är en av unionsmedborgarnas gemensamma tillgångar. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta dagens brist på investeringar i en väl avvägd vattenförvaltning, mot bakgrund av att vattnet är en av unionsmedborgarnas gemensamma tillgångar.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar därför till ökad insyn bland vattenoperatörer, särskilt genom att utveckla en offentlig och privat förvaltningskod för vattenbolag i EU. Koden bör grundas på effektivitetsprincipen och i alla avseenden överensstämma med vattendirektivet när det gäller miljö, ekonomiska frågor, infrastruktur och allmänhetens deltagande. Dessutom anser parlamentet att det bör inrättas nationella tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar därför till ökad insyn bland vattenoperatörer, särskilt genom att utveckla en offentlig och privat förvaltningskod för vattenbolag i EU. Koden bör grundas på effektivitetsprincipen och i alla avseenden överensstämma med vattendirektivet när det gäller miljö, ekonomiska frågor, infrastruktur och allmänhetens deltagande. Dessutom anser parlamentet att det bör inrättas nationella tillsynsmyndigheter.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera subsidiaritetsprincipen och befogenheterna på vattenområdet, såväl på olika statliga nivåer som lokala sammanslutningar som förvaltar vattentjänsterna (källor och underhåll). |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera subsidiaritetsprincipen och befogenheterna på vattenområdet, såväl på olika statliga nivåer som lokala sammanslutningar som förvaltar vattentjänsterna (källor och underhåll).

| 70. | Europaparlamentet beklagar att direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortfarande inte har genomförts fullt ut i medlemsstaterna. Parlamentet anser att EU som en prioriterad åtgärd bör satsa ekonomiska resurser på områden där EU:s miljölagstiftning inte efterlevs, däribland i fråga om rening av avloppsvatten. Efterlevnaden har visat sig vara större inom de områden där man tillämpat kostnadstäckning och principen om att förorenaren betalar. Kommissionen uppmanas att granska om de befintliga instrumenten är tillräckliga för ett fullgott miljöskydd och en förbättring av miljöns kvalitet. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet beklagar att direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortfarande inte har genomförts fullt ut i medlemsstaterna. Parlamentet anser att EU som en prioriterad åtgärd bör satsa ekonomiska resurser på områden där EU:s miljölagstiftning inte efterlevs, däribland i fråga om rening av avloppsvatten. Efterlevnaden har visat sig vara större inom de områden där man tillämpat kostnadstäckning och principen om att förorenaren betalar. Kommissionen uppmanas att granska om de befintliga instrumenten är tillräckliga för ett fullgott miljöskydd och en förbättring av miljöns kvalitet.

| 71. | Europaparlamentet påpekar att vattentjänster har en enorm potential för sysselsättningsskapande genom miljöintegration och till innovationsfrämjande genom tekniköverföring mellan sektorer och genom forskning, utveckling och innovation avseende den integrerade vattenförvaltningscykeln. Parlamentet framhåller därför att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt främjande av hållbar användning av vatten som förnybar energikälla. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påpekar att vattentjänster har en enorm potential för sysselsättningsskapande genom miljöintegration och till innovationsfrämjande genom tekniköverföring mellan sektorer och genom forskning, utveckling och innovation avseende den integrerade vattenförvaltningscykeln. Parlamentet framhåller därför att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt främjande av hållbar användning av vatten som förnybar energikälla.

| 72. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att utarbeta en rättslig ram för EU i fråga om återanvändning av renat vatten för att skydda känsliga verksamheter och områden. Parlamentet uppmanar också kommissionen att främja erfarenhetsutbyte mellan organ på hälsoområdet i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att utarbeta en rättslig ram för EU i fråga om återanvändning av renat vatten för att skydda känsliga verksamheter och områden. Parlamentet uppmanar också kommissionen att främja erfarenhetsutbyte mellan organ på hälsoområdet i olika medlemsstater.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid en översyn av ramdirektivet för vatten se till att kvantitativa bedömningar av i vilken grad människor har råd med vattentjänster blir ett obligatoriskt krav vid medlemsstaternas rapportering om genomförandet av ramdirektivet för vatten. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid en översyn av ramdirektivet för vatten se till att kvantitativa bedömningar av i vilken grad människor har råd med vattentjänster blir ett obligatoriskt krav vid medlemsstaternas rapportering om genomförandet av ramdirektivet för vatten.

| 74. | Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka möjligheterna att låta Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) övervaka och rapportera om i vilken grad människor har råd med vattentjänster i de 28 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka möjligheterna att låta Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) övervaka och rapportera om i vilken grad människor har råd med vattentjänster i de 28 medlemsstaterna.

| 75. | Europaparlamentet påpekar att en sund vattenförvaltning är på väg att bli en prioritering för kommande årtionden, både ur ekologins och miljöns synvinkel, eftersom den tillgodoser kraven på energins och jordbrukets område och svarar mot ekonomiska och sociala nödvändigheter. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet påpekar att en sund vattenförvaltning är på väg att bli en prioritering för kommande årtionden, både ur ekologins och miljöns synvinkel, eftersom den tillgodoser kraven på energins och jordbrukets område och svarar mot ekonomiska och sociala nödvändigheter.

Internalisering av föroreningskostnaderna

| 76. | Europaparlamentet påminner om att EU:s invånare genom sina vattenräkningar står för kostnaderna för rening och behandling av vattnet och betonar att det är effektivare och ekonomiskt sett att föredra att bedriva politik som på ett ändamålsenligt sätt kombinerar och förenar målen att skydda vattenresurserna med kostnadsbesparingsåtgärder såsom kontroll vid källan. Enligt EEA:s rapport från 2015 om miljötillståndet förekommer det i mer än 40 procent av floderna och kustvattnen kraftiga föroreningar från jordbruket, medan det i 20–25 procent av dem finns föroreningar från punktkällor, till exempel industrianläggningar, avloppssystem och nätverk för avloppshantering. Parlamentet vill belysa vikten av ett faktiskt genomförande av vattendirektivet och dricksvattendirektivet och av bättre samordning av genomförandet av dem, mer samstämmig lagstiftning och mer proaktiva åtgärder för att rädda vattenresurser och göra vattenförbrukningen väsentligt mer effektiv inom alla sektorer (industrin, hushållen, jordbruket, distributionsnäten). Parlamentet påminner om att säkerställandet av ett hållbart skydd av naturområden såsom ekosystem i sötvatten också är av central betydelse för utvecklingen och dricksvattenförsörjningen samt minskar allmänhetens och operatörernas kostnader. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet påminner om att EU:s invånare genom sina vattenräkningar står för kostnaderna för rening och behandling av vattnet och betonar att det är effektivare och ekonomiskt sett att föredra att bedriva politik som på ett ändamålsenligt sätt kombinerar och förenar målen att skydda vattenresurserna med kostnadsbesparingsåtgärder såsom kontroll vid källan. Enligt EEA:s rapport från 2015 om miljötillståndet förekommer det i mer än 40 procent av floderna och kustvattnen kraftiga föroreningar från jordbruket, medan det i 20–25 procent av dem finns föroreningar från punktkällor, till exempel industrianläggningar, avloppssystem och nätverk för avloppshantering. Parlamentet vill belysa vikten av ett faktiskt genomförande av vattendirektivet och dricksvattendirektivet och av bättre samordning av genomförandet av dem, mer samstämmig lagstiftning och mer proaktiva åtgärder för att rädda vattenresurser och göra vattenförbrukningen väsentligt mer effektiv inom alla sektorer (industrin, hushållen, jordbruket, distributionsnäten). Parlamentet påminner om att säkerställandet av ett hållbart skydd av naturområden såsom ekosystem i sötvatten också är av central betydelse för utvecklingen och dricksvattenförsörjningen samt minskar allmänhetens och operatörernas kostnader.

EU:s utrikes- och utvecklingspolitik inom vattensektorn

| 77. | Europaparlamentet betonar att allmän tillgång till vatten och sanitet till fullo bör ingå i EU:s utvecklingspolitik genom att man främjar partnerskap mellan offentliga aktörer och mellan offentliga och privata aktörer som baseras på solidaritet mellan vattenoperatörer och arbetstagare inom vattensektorn i olika länder samt använder sig av en rad instrument för att främja bästa praxis genom kunskapsöverföring till utvecklings- och samarbetsprogram inom denna sektor. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna i sin utvecklingspolitik bör ta hänsyn till att tillgången till säkert dricksvatten och sanitet är en mänsklig rättighet och att man med en rättighetsbaserad strategi måste stödja rättsliga ramar, säkerställa finansiering och ge det civila samhället en starkare röst för att dessa rättigheter ska kunna förverkligas. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar att allmän tillgång till vatten och sanitet till fullo bör ingå i EU:s utvecklingspolitik genom att man främjar partnerskap mellan offentliga aktörer och mellan offentliga och privata aktörer som baseras på solidaritet mellan vattenoperatörer och arbetstagare inom vattensektorn i olika länder samt använder sig av en rad instrument för att främja bästa praxis genom kunskapsöverföring till utvecklings- och samarbetsprogram inom denna sektor. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna i sin utvecklingspolitik bör ta hänsyn till att tillgången till säkert dricksvatten och sanitet är en mänsklig rättighet och att man med en rättighetsbaserad strategi måste stödja rättsliga ramar, säkerställa finansiering och ge det civila samhället en starkare röst för att dessa rättigheter ska kunna förverkligas.

| 78. | Europaparlamentet konstaterar på nytt att tillgången till dricksvatten i tillräcklig mängd och av lämplig kvalitet är en grundläggande mänsklig rättighet och anser att de nationella förvaltningarna har en plikt att fullgöra denna skyldighet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet konstaterar på nytt att tillgången till dricksvatten i tillräcklig mängd och av lämplig kvalitet är en grundläggande mänsklig rättighet och anser att de nationella förvaltningarna har en plikt att fullgöra denna skyldighet.

| 79. | Europaparlamentet framhåller i enlighet med gällande EU-lagstiftning och dess krav vikten av en regelbunden utvärdering av vattnets och vattenresursernas kvalitet, renhet och säkerhet, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet framhåller i enlighet med gällande EU-lagstiftning och dess krav vikten av en regelbunden utvärdering av vattnets och vattenresursernas kvalitet, renhet och säkerhet, både inom och utanför EU.

| 80. | Europaparlamentet betonar att stöd till tillhandahållandet av säkert dricksvatten och sanitetstjänster bör ges högsta prioritet vid fördelningen av EU-medel och programplaneringen av stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns tillräckligt med ekonomiskt stöd till kapacitetsutvecklingsåtgärder på vattenområdet som bygger på och vidtas i samarbete med befintliga internationella plattformar och initiativ. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet betonar att stöd till tillhandahållandet av säkert dricksvatten och sanitetstjänster bör ges högsta prioritet vid fördelningen av EU-medel och programplaneringen av stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns tillräckligt med ekonomiskt stöd till kapacitetsutvecklingsåtgärder på vattenområdet som bygger på och vidtas i samarbete med befintliga internationella plattformar och initiativ.

| 81. | Europaparlamentet insisterar att sektorn för vatten, sanitet och hygien i utvecklingsländerna bör ges högsta prioritet både i det officiella utvecklingsbiståndet och i de nationella budgetarna. Parlamentet påminner om att vattenförvaltningen är ett gemensamt ansvar. Parlamentet vill att man ska vara öppen för olika biståndsformer, men anser att man måste följa principerna för effektivitet i utvecklingsarbetet, föra en konsekvent utvecklingspolitik och ha ett ständigt fokus på att utrota fattigdomen och maximera utvecklingseffekterna. Parlamentet stöder i detta avseende lokalsamhällenas delaktighet i förverkligandet av projekt i utvecklingsländerna samt principen om lokalt inflytande. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet insisterar att sektorn för vatten, sanitet och hygien i utvecklingsländerna bör ges högsta prioritet både i det officiella utvecklingsbiståndet och i de nationella budgetarna. Parlamentet påminner om att vattenförvaltningen är ett gemensamt ansvar. Parlamentet vill att man ska vara öppen för olika biståndsformer, men anser att man måste följa principerna för effektivitet i utvecklingsarbetet, föra en konsekvent utvecklingspolitik och ha ett ständigt fokus på att utrota fattigdomen och maximera utvecklingseffekterna. Parlamentet stöder i detta avseende lokalsamhällenas delaktighet i förverkligandet av projekt i utvecklingsländerna samt principen om lokalt inflytande.

| 82. | Europaparlamentet betonar att det trots framstegen i fråga om uppnåendet av millennieutvecklingsmålet för säkert dricksvatten finns 748 miljoner människor i världen som saknar tillgång till en förbättrad vattenförsörjning och minst 1,8 miljarder människor som dricker fekalt förorenat vatten, och att sanitetsmålet är långt ifrån uppnått. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar att det trots framstegen i fråga om uppnåendet av millennieutvecklingsmålet för säkert dricksvatten finns 748 miljoner människor i världen som saknar tillgång till en förbättrad vattenförsörjning och minst 1,8 miljarder människor som dricker fekalt förorenat vatten, och att sanitetsmålet är långt ifrån uppnått.

| 83. | Europaparlamentet påminner om att en hållbar förvaltning av grundvattnet är absolut nödvändig för minskad fattigdom och delat välstånd eftersom grundvattnet kan erbjuda en bättre dricksvattenkälla för miljontals fattiga i städerna och på landsbygden. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet påminner om att en hållbar förvaltning av grundvattnet är absolut nödvändig för minskad fattigdom och delat välstånd eftersom grundvattnet kan erbjuda en bättre dricksvattenkälla för miljontals fattiga i städerna och på landsbygden.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med vatten i sin förändringsagenda, tillsammans med hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med vatten i sin förändringsagenda, tillsammans med hållbart jordbruk.

| 85. | Europaparlamentet anser att vatten bör stå i fokus för det förberedande arbetet inför de två stora internationella evenemangen under 2015, det vill säga toppmötet om agendan för perioden efter 2015 och FN:s klimatkonferens COP 21. Parlamentet stöder i detta sammanhang helhjärtat införandet av ambitiösa och långtgående mål om vatten och sanitet, till exempel mål 6 för hållbar utveckling om att säkerställa tillgång till och hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla senast 2030, vilket ska antas i september 2015. Parlamentet upprepar att det enda sättet att utrota fattigdomen genom agendan för perioden efter 2015 är att se till att alla, överallt, har tillgång till rent vatten, grundläggande sanitet och hygien. Om samtliga mål för hållbar utveckling ska nås krävs det betydligt mer utvecklingsfinansiering än i nuläget, från både utvecklade länder och utvecklingsländer. Parlamentet efterlyser en global övervakningsmekanism för att följa framstegen med att åstadkomma universell tillgång till säkert dricksvatten, hållbar användning och utveckling av vattenresurser och att göra vattenförvaltningen i alla länder mer rättvis, deltagande och ansvarstagande. Parlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att se till att bistånd används ändamålsenligt och är bättre riktat till sektorn för vatten, sanitet och hygien i enlighet med utvecklingsagendan för perioden efter 2015. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser att vatten bör stå i fokus för det förberedande arbetet inför de två stora internationella evenemangen under 2015, det vill säga toppmötet om agendan för perioden efter 2015 och FN:s klimatkonferens COP 21. Parlamentet stöder i detta sammanhang helhjärtat införandet av ambitiösa och långtgående mål om vatten och sanitet, till exempel mål 6 för hållbar utveckling om att säkerställa tillgång till och hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla senast 2030, vilket ska antas i september 2015. Parlamentet upprepar att det enda sättet att utrota fattigdomen genom agendan för perioden efter 2015 är att se till att alla, överallt, har tillgång till rent vatten, grundläggande sanitet och hygien. Om samtliga mål för hållbar utveckling ska nås krävs det betydligt mer utvecklingsfinansiering än i nuläget, från både utvecklade länder och utvecklingsländer. Parlamentet efterlyser en global övervakningsmekanism för att följa framstegen med att åstadkomma universell tillgång till säkert dricksvatten, hållbar användning och utveckling av vattenresurser och att göra vattenförvaltningen i alla länder mer rättvis, deltagande och ansvarstagande. Parlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att se till att bistånd används ändamålsenligt och är bättre riktat till sektorn för vatten, sanitet och hygien i enlighet med utvecklingsagendan för perioden efter 2015.

| 86. | Europaparlamentet betonar att risken för vattenbrist ökar till följd av klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna med eftertryck att bland diskussionsfrågorna under COP21 inbegripa en strategisk förvaltning av vattenresurser och långsiktiga anpassningsplaner, med målet att en klimattålig vattenstrategi ska införlivas i det framtida globala klimatavtalet. En klimattålig vatteninfrastruktur är av central betydelse för utvecklingen och fattigdomsbekämpningen. Parlamentet upprepar att arbetet med att uppnå fattigdomsbekämpningsmålen, millennieutvecklingsmålen och hållbar utveckling i alla dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner kan äventyras om man inte gör fortlöpande insatser för att minska klimatförändringens konsekvenser och förbättra förvaltningen av vattenresurser. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet betonar att risken för vattenbrist ökar till följd av klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna med eftertryck att bland diskussionsfrågorna under COP21 inbegripa en strategisk förvaltning av vattenresurser och långsiktiga anpassningsplaner, med målet att en klimattålig vattenstrategi ska införlivas i det framtida globala klimatavtalet. En klimattålig vatteninfrastruktur är av central betydelse för utvecklingen och fattigdomsbekämpningen. Parlamentet upprepar att arbetet med att uppnå fattigdomsbekämpningsmålen, millennieutvecklingsmålen och hållbar utveckling i alla dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner kan äventyras om man inte gör fortlöpande insatser för att minska klimatförändringens konsekvenser och förbättra förvaltningen av vattenresurser.

| 87. | Europaparlamentet konstaterar med oro att bristen på tillgång till vatten och sanitet i utvecklingsländerna kan få oproportionerliga konsekvenser för flickor och kvinnor, särskilt i skolåldern, där frånvaro och avhopp har kopplats till bristen på ren, säker och tillgänglig sanitet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet konstaterar med oro att bristen på tillgång till vatten och sanitet i utvecklingsländerna kan få oproportionerliga konsekvenser för flickor och kvinnor, särskilt i skolåldern, där frånvaro och avhopp har kopplats till bristen på ren, säker och tillgänglig sanitet.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anslå resurser som speglar rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om den mänskliga rätten till säkert dricksvatten och sanitet, särskilt att prioritera småskalig infrastruktur och anslå mer resurser till drift och underhåll, kapacitetsuppbyggnad och ökad medvetenhet. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anslå resurser som speglar rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om den mänskliga rätten till säkert dricksvatten och sanitet, särskilt att prioritera småskalig infrastruktur och anslå mer resurser till drift och underhåll, kapacitetsuppbyggnad och ökad medvetenhet.

| 89. | Europaparlamentet konstaterar med oro att människor som bor i slumområden enligt FN:s särskilda rapportör för den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet oftast måste betala mer än de som bor i vanliga bostadsområden, och det för oreglerade tjänster av dålig kvalitet. Parlamentet uppmanar utvecklingsländerna att prioritera budgetanslag för tjänster som riktar sig till missgynnade och isolerade människor. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet konstaterar med oro att människor som bor i slumområden enligt FN:s särskilda rapportör för den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet oftast måste betala mer än de som bor i vanliga bostadsområden, och det för oreglerade tjänster av dålig kvalitet. Parlamentet uppmanar utvecklingsländerna att prioritera budgetanslag för tjänster som riktar sig till missgynnade och isolerade människor.

| 90. | Europaparlamentet påminner om att Världshälsoorganisationen har uppgivit att den optimala mängden vatten per person i den inledande fasen, utan den senaste innovativa vattenrenings- och besparingstekniken, uppgår till 100–200 liter om dagen och att det krävs 50–100 liter vatten för att tillgodose de mest grundläggande behoven och för att endast begränsade hälsorisker ska uppstå. Parlamentet påpekar att det i enlighet med erkända grundläggande mänskliga rättigheter är absolut nödvändigt att fastställa en minimikvot per person för att tillgodose befolkningens grundläggande vattenbehov. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet påminner om att Världshälsoorganisationen har uppgivit att den optimala mängden vatten per person i den inledande fasen, utan den senaste innovativa vattenrenings- och besparingstekniken, uppgår till 100–200 liter om dagen och att det krävs 50–100 liter vatten för att tillgodose de mest grundläggande behoven och för att endast begränsade hälsorisker ska uppstå. Parlamentet påpekar att det i enlighet med erkända grundläggande mänskliga rättigheter är absolut nödvändigt att fastställa en minimikvot per person för att tillgodose befolkningens grundläggande vattenbehov.

| 91. | Europaparlamentet betonar att grundkravet på tillgång till vatten bör vara en mänsklig rättighet som det inte finns anledning att diskutera och som bör stödjas uttryckligen i internationell rätt, uttalanden och statspraxis. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet betonar att grundkravet på tillgång till vatten bör vara en mänsklig rättighet som det inte finns anledning att diskutera och som bör stödjas uttryckligen i internationell rätt, uttalanden och statspraxis.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar regeringar, internationella biståndsorgan, icke statliga organisationer och lokalsamhällen att arbeta för att grundkravet på vatten ska omfatta alla människor samt att garantera vatten som en mänsklig rättighet. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar regeringar, internationella biståndsorgan, icke statliga organisationer och lokalsamhällen att arbeta för att grundkravet på vatten ska omfatta alla människor samt att garantera vatten som en mänsklig rättighet.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på grundval av Världshälsoorganisationens riktlinjer införa en prispolitik som respekterar människors rätt till en minimikvantitet av livsviktigt vatten och som motverkar slöseri genom progressiva avgifter som står i proportion till den mängd vatten som används. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på grundval av Världshälsoorganisationens riktlinjer införa en prispolitik som respekterar människors rätt till en minimikvantitet av livsviktigt vatten och som motverkar slöseri genom progressiva avgifter som står i proportion till den mängd vatten som används.

| 94. | Europaparlamentet uppmuntrar till vidtagande av åtgärder för en rationell vattenförbrukning och mot slöseri. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmuntrar till vidtagande av åtgärder för en rationell vattenförbrukning och mot slöseri.

| 95. | Europaparlamentet vill berömma vissa vattenoperatörer som låter en procentandel av sin årsomsättning gå till partnerskap i utvecklingsländerna, och uppmanar medlemsstaterna och EU att skapa den nödvändiga rättsliga ramen för sådana partnerskap. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet vill berömma vissa vattenoperatörer som låter en procentandel av sin årsomsättning gå till partnerskap i utvecklingsländerna, och uppmanar medlemsstaterna och EU att skapa den nödvändiga rättsliga ramen för sådana partnerskap.

| 96. | Europaparlamentet efterlyser en effektiv övervakning av projekt som genomförs med externt bistånd. Parlamentet betonar behovet av att övervaka finansieringsstrategier och budgetar för att se till att avsatta medel används för att åtgärda skillnader och ojämlikheter i tillgången till vatten med respekt för människorättsprinciperna om icke-diskriminering, tillgång till information och deltagande. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet efterlyser en effektiv övervakning av projekt som genomförs med externt bistånd. Parlamentet betonar behovet av att övervaka finansieringsstrategier och budgetar för att se till att avsatta medel används för att åtgärda skillnader och ojämlikheter i tillgången till vatten med respekt för människorättsprinciperna om icke-diskriminering, tillgång till information och deltagande.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera förnyelse av åldrande dricksvattennät i investeringsplanen för Europa genom att föra upp dessa projekt på förteckningen över unionsprojekt. Parlamentet framhåller den hävstångseffekt som dessa projekt skulle få på sysselsättning som inte går att utlokalisera, varför de skulle bidra till att stimulera den gröna ekonomin i EU. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera förnyelse av åldrande dricksvattennät i investeringsplanen för Europa genom att föra upp dessa projekt på förteckningen över unionsprojekt. Parlamentet framhåller den hävstångseffekt som dessa projekt skulle få på sysselsättning som inte går att utlokalisera, varför de skulle bidra till att stimulera den gröna ekonomin i EU.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kunskapsutbyte som syftar till att medlemsstaterna ska undersöka nätens skick, vilket skulle göra det möjligt att inleda renoveringsarbeten och sätta stopp för slöseriet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kunskapsutbyte som syftar till att medlemsstaterna ska undersöka nätens skick, vilket skulle göra det möjligt att inleda renoveringsarbeten och sätta stopp för slöseriet.

| 99. | Europaparlamentet efterlyser större öppenhet så att konsumenterna får bättre information om vatten, vilket skulle bidra till en mer sparsam förvaltning av vattenresurserna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att utbyta nationella erfarenheter av att införa vatteninformationssystem. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet efterlyser större öppenhet så att konsumenterna får bättre information om vatten, vilket skulle bidra till en mer sparsam förvaltning av vattenresurserna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att utbyta nationella erfarenheter av att införa vatteninformationssystem.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utvidga bestämmelserna om finansiellt stöd inom sektorn för internationellt samarbete om vatten och sanitet till EU-nivå. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utvidga bestämmelserna om finansiellt stöd inom sektorn för internationellt samarbete om vatten och sanitet till EU-nivå.

| 101. | Europaparlamentet understryker att en effektiv och rättvis förvaltning av vattenresurserna hänger samman med de lokala myndigheternas förmåga att tillhandahålla tjänster. Parlamentet uppmanar därför EU att ge ytterligare stöd till bättre vattenförvaltning och vatteninfrastruktur i utvecklingsländerna och att samtidigt tillgodose behoven hos den utsatta befolkningen på landsbygden. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet understryker att en effektiv och rättvis förvaltning av vattenresurserna hänger samman med de lokala myndigheternas förmåga att tillhandahålla tjänster. Parlamentet uppmanar därför EU att ge ytterligare stöd till bättre vattenförvaltning och vatteninfrastruktur i utvecklingsländerna och att samtidigt tillgodose behoven hos den utsatta befolkningen på landsbygden.

| 102. | Europaparlamentet stöder plattformen Global Water Solidarity som lanserades av FN:s utvecklingsprogram (UNDP) för att få lokala myndigheter att hitta lösningar på vattenutmaningarna. Parlamentet välkomnar också initiativet 1 % solidarity for water and sanitation och andra initiativ från medborgare och myndigheter i medlemsstaterna för att stödja projekt i utvecklingsländer med intäkter från konsumtionsavgifter. Parlamentet noterar att flera vattenbolag har genomfört sådana initiativ. Kommissionen uppmanas åter att uppmuntra solidaritetsarrangeman på detta och andra områden, exempelvis genom att sprida information, underlätta partnerskap och erfarenhetsutbyte, inbegripet genom potentiella partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna, med kompletterande EU-finansiering till projekt som genomförs via detta initiativ. Parlamentet uppmuntrar särskilt främjandet av partnerskap mellan offentliga aktörer i vattenbolag i utvecklingsländerna, i linje med Global Water Operators’ Partnerships Alliance, som samordnas av UN-Habitat. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet stöder plattformen Global Water Solidarity som lanserades av FN:s utvecklingsprogram (UNDP) för att få lokala myndigheter att hitta lösningar på vattenutmaningarna. Parlamentet välkomnar också initiativet 1 % solidarity for water and sanitation och andra initiativ från medborgare och myndigheter i medlemsstaterna för att stödja projekt i utvecklingsländer med intäkter från konsumtionsavgifter. Parlamentet noterar att flera vattenbolag har genomfört sådana initiativ. Kommissionen uppmanas åter att uppmuntra solidaritetsarrangeman på detta och andra områden, exempelvis genom att sprida information, underlätta partnerskap och erfarenhetsutbyte, inbegripet genom potentiella partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna, med kompletterande EU-finansiering till projekt som genomförs via detta initiativ. Parlamentet uppmuntrar särskilt främjandet av partnerskap mellan offentliga aktörer i vattenbolag i utvecklingsländerna, i linje med Global Water Operators’ Partnerships Alliance, som samordnas av UN-Habitat.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lansera mekanismen för vatteninvesteringar, som har visat sig vara effektiv i främjandet av bättre tillgång till vattentjänster i utvecklingsländerna genom att stödja kapacitetsbyggande åtgärder för lokalsamhällen. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lansera mekanismen för vatteninvesteringar, som har visat sig vara effektiv i främjandet av bättre tillgång till vattentjänster i utvecklingsländerna genom att stödja kapacitetsbyggande åtgärder för lokalsamhällen.

| 104. | Europaparlamentet välkomnar det starka stöd som finns i hela EU för FN-resolutionen om att erkänna tillgången till rent vatten och sanitet som en mänsklig rättighet. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet välkomnar det starka stöd som finns i hela EU för FN-resolutionen om att erkänna tillgången till rent vatten och sanitet som en mänsklig rättighet.

o

o o

| 105. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 330, 5.12.1998, s. 32;

(2)  EUT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(3)  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

(4)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 1.

(5)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 33.

(6)  A/RES/64/292.

(7)  A/RES/68/157.

(8)  EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 33.

(9)  EUT C 349 E, 29.11.2013, s. 9.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2014)0059.

---

Onsdagen den 9 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/114

---

P8_TA(2015)0299

Partnerskapsavtal om fiske med Guinea-Bissau: fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE) – 2015/2119(INI))

(2017/C 316/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11667/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11667/2012),

| — | med beaktande av förslaget till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska Unionen och Republiken Guinea-Bissau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska Unionen och Republiken Guinea-Bissau (11671/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0278/2014),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2012 om EU:s rapport om en konsekvent politik för utveckling 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2012 om EU:s rapport om en konsekvent politik för utveckling 2011 (1),

| — | med beaktande av rapporten om en efterhandsbedömning av protokollet för tillämpning av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska Unionen och Republiken Guinea-Bissau (ramavtal FISH/2006/20, särskild konvention nr 27, september 2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om en efterhandsbedömning av protokollet för tillämpning av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska Unionen och Republiken Guinea-Bissau (ramavtal FISH/2006/20, särskild konvention nr 27, september 2010),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den .9 september 2015 (2) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den .9 september 2015 (2) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0236/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0236/2015), och av följande skäl:

| A. | Protokollets allmänna mål är att stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau på fiskeriområdet till fördel för båda parter, genom att skapa ett partnerskap som gör det möjligt dels att utveckla en hållbar fiskeripolitik och ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i landets exklusiva ekonomiska zon, dels att erhålla en lämplig del av det tillgängliga överskottet av fiskeresurserna, som motsvarar EU-flottans intressen. |
| --- | --- |

A.

Protokollets allmänna mål är att stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Republiken Guinea-Bissau på fiskeriområdet till fördel för båda parter, genom att skapa ett partnerskap som gör det möjligt dels att utveckla en hållbar fiskeripolitik och ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i landets exklusiva ekonomiska zon, dels att erhålla en lämplig del av det tillgängliga överskottet av fiskeresurserna, som motsvarar EU-flottans intressen.

| B. | Europeiska unionen bör göra allt den kan för att se till att de avtal om hållbart fiske som ingås med tredjeländer gagnar både EU och berörda tredjeländer, även deras lokalbefolkning och fiskerinäring. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen bör göra allt den kan för att se till att de avtal om hållbart fiske som ingås med tredjeländer gagnar både EU och berörda tredjeländer, även deras lokalbefolkning och fiskerinäring.

| C. | Det första fiskeavtalet mellan EEG och Guinea-Bissau slöts 1980. Från detta datum och fram till den 15 juni 2012 hade flottorna i EEG:s/EU:s medlemsstater tillträde till fiskemöjligheterna i detta lands vatten, genom de på varandra följande protokoll för tillämpning av avtalet som var i kraft. |
| --- | --- |

C.

Det första fiskeavtalet mellan EEG och Guinea-Bissau slöts 1980. Från detta datum och fram till den 15 juni 2012 hade flottorna i EEG:s/EU:s medlemsstater tillträde till fiskemöjligheterna i detta lands vatten, genom de på varandra följande protokoll för tillämpning av avtalet som var i kraft.

| D. | De fiskemöjligheter som beviljas EU:s flotta enligt protokollet är följande: 3 700 BRT (bruttoregisterton) för frystrålare (räkor) och 3 500 BRT för frystrålare (fisk och bläckfisk), 28 notfartyg och långrevsfartyg för tonfiskfiske med frysanläggning samt 12 spöfiskefartyg för tonfiskfiske. Fiskeavtalet mellan EU och Guinea-Bissau är mycket viktigt eftersom det är ett av EU:s få fiskeavtal som medger tillträde till blandfiske. |
| --- | --- |

D.

De fiskemöjligheter som beviljas EU:s flotta enligt protokollet är följande: 3 700 BRT (bruttoregisterton) för frystrålare (räkor) och 3 500 BRT för frystrålare (fisk och bläckfisk), 28 notfartyg och långrevsfartyg för tonfiskfiske med frysanläggning samt 12 spöfiskefartyg för tonfiskfiske. Fiskeavtalet mellan EU och Guinea-Bissau är mycket viktigt eftersom det är ett av EU:s få fiskeavtal som medger tillträde till blandfiske.

| E. | De belopp som enligt avtalet överförs till Guinea-Bissau, särskilt i form av ersättning för tillträdet till resurser, utgör en viktig del av landets budget. Tidigare har å andra sidan de överföringar som gjorts inom ramen för det sektoriella samarbetet ställts in på grund av att landet haft vissa problem att utnyttja stödet. |
| --- | --- |

E.

De belopp som enligt avtalet överförs till Guinea-Bissau, särskilt i form av ersättning för tillträdet till resurser, utgör en viktig del av landets budget. Tidigare har å andra sidan de överföringar som gjorts inom ramen för det sektoriella samarbetet ställts in på grund av att landet haft vissa problem att utnyttja stödet.

| F. | Bristerna i Guinea-Bissau i fråga om socioekonomisk utveckling i allmänhet och inom fiskerinäringen i synnerhet är många, bland annat på så viktiga områden som yrkesutbildningen, sektorns struktur eller erkännandet av kvinnornas roll i näringen. |
| --- | --- |

F.

Bristerna i Guinea-Bissau i fråga om socioekonomisk utveckling i allmänhet och inom fiskerinäringen i synnerhet är många, bland annat på så viktiga områden som yrkesutbildningen, sektorns struktur eller erkännandet av kvinnornas roll i näringen.

| G. | Hittills har det sektoriella samarbetet inte gett tillfredsställande resultat allmänt sett. Det har emellertid märkts förbättringar när det gäller uppföljning, kontroll och övervakning av fiskeverksamheten, kapaciteten att genomföra hygieninspektioner samt Guinea-Bissaus deltagande i regionala fiskeriorganisationer. Det finns fortfarande utrymme för förbättringar i fråga om att se till att avtalet i större utsträckning bidrar till öppenhet och ansvarsskyldighet inom det sektoriella samarbetet och främjar en hållbar utveckling av landets fiskerisektor och andra närliggande näringar och verksamheter, så att en större andel av det mervärde som utnyttjandet av landets naturresurser skapar stannar i landet. |
| --- | --- |

G.

Hittills har det sektoriella samarbetet inte gett tillfredsställande resultat allmänt sett. Det har emellertid märkts förbättringar när det gäller uppföljning, kontroll och övervakning av fiskeverksamheten, kapaciteten att genomföra hygieninspektioner samt Guinea-Bissaus deltagande i regionala fiskeriorganisationer. Det finns fortfarande utrymme för förbättringar i fråga om att se till att avtalet i större utsträckning bidrar till öppenhet och ansvarsskyldighet inom det sektoriella samarbetet och främjar en hållbar utveckling av landets fiskerisektor och andra närliggande näringar och verksamheter, så att en större andel av det mervärde som utnyttjandet av landets naturresurser skapar stannar i landet.

| H. | De industriella fartygsägarna omlastar eller landar sin fångst utanför landet (t.ex. i Dakar eller på Kanarieöarna), vilket bidrar till att den ekonomiska vinst som genereras av det industriella fisket är mycket liten och begränsad till skapandet av ett fåtal arbetstillfällen (148 lokala besättningsmän enligt det föregående protokollet). 2010 var endast en anläggning för fiskberedning i drift i landet. |
| --- | --- |

H.

De industriella fartygsägarna omlastar eller landar sin fångst utanför landet (t.ex. i Dakar eller på Kanarieöarna), vilket bidrar till att den ekonomiska vinst som genereras av det industriella fisket är mycket liten och begränsad till skapandet av ett fåtal arbetstillfällen (148 lokala besättningsmän enligt det föregående protokollet). 2010 var endast en anläggning för fiskberedning i drift i landet.

| I. | Trots att det har skett vissa framsteg den senaste tiden har handeln med fiskeriprodukter med EU hindrats till följd av att landet inte har klarat av att följa EU:s hygienkrav. |
| --- | --- |

I.

Trots att det har skett vissa framsteg den senaste tiden har handeln med fiskeriprodukter med EU hindrats till följd av att landet inte har klarat av att följa EU:s hygienkrav.

| J. | IUU-fisket (olagligt, orapporterat och oreglerat fiske) i Guinea-Bissaus vatten är ett gammalt problem. 2008 och 2009 upptäckte de nationella myndigheterna 58 fartyg som bröt mot reglerna. Av dessa fiskade elva utan tillstånd och sju i förbjudna områden. Trots att vissa framsteg gjorts och att Guinea-Bissau uppenbarligen har vissa möjligheter att kontrollera fisket – bland annat observatörer och snabbgående patrullbåtar – kvarstår det brister i systemet för övervakning och kontroll av fisket i Guinea-Bissaus territorialvatten. |
| --- | --- |

J.

IUU-fisket (olagligt, orapporterat och oreglerat fiske) i Guinea-Bissaus vatten är ett gammalt problem. 2008 och 2009 upptäckte de nationella myndigheterna 58 fartyg som bröt mot reglerna. Av dessa fiskade elva utan tillstånd och sju i förbjudna områden. Trots att vissa framsteg gjorts och att Guinea-Bissau uppenbarligen har vissa möjligheter att kontrollera fisket – bland annat observatörer och snabbgående patrullbåtar – kvarstår det brister i systemet för övervakning och kontroll av fisket i Guinea-Bissaus territorialvatten.

| K. | Bristerna vad gäller kunskapen om avtalets påverkan på det marina ekosystemet och vad gäller säkerställandet av att tillträdet är begränsat till de överskottsbestånd som inte kan fiskas av de lokala flottorna, liksom problemen till följd av avsaknaden av aktuella biologiska uppgifter (särskilt efter det att EU:s flottor lämnat landet 2012), ger upphov till oro och bör åtgärdas snarast möjligt. |
| --- | --- |

K.

Bristerna vad gäller kunskapen om avtalets påverkan på det marina ekosystemet och vad gäller säkerställandet av att tillträdet är begränsat till de överskottsbestånd som inte kan fiskas av de lokala flottorna, liksom problemen till följd av avsaknaden av aktuella biologiska uppgifter (särskilt efter det att EU:s flottor lämnat landet 2012), ger upphov till oro och bör åtgärdas snarast möjligt.

| L. | Parlamentet bör omedelbart få ta del av all information, i alla skeden, om de förfaranden som avser det nya protokollet eller dess förnyelse. |
| --- | --- |

L.

Parlamentet bör omedelbart få ta del av all information, i alla skeden, om de förfaranden som avser det nya protokollet eller dess förnyelse.

| 1. | Europaparlamentet anser att avtalet är mycket viktigt för såväl Guinea-Bissau som för de EU-flottor som fiskar i detta lands vatten. Parlamentet anser emellertid att de resultat som hittills uppnåtts inom det sektoriella samarbetet är otillfredsställande, och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder, bland annat införande av mekanismer för ökad öppenhet, ansvarsskyldighet och förmånstagares delaktighet, särskilt fiskesamhällen som bedriver småskaligt, icke-industriellt fiske, och, vid behov, en eventuell översyn och en förstärkning av den del av avtalet som avser sektorsstöd, liksom skapandet av nya och bättre förutsättningar för att förbättra utnyttjandet av detta stöd, för att garantera att man inte fortsätter i samma hjulspår som under de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att avtalet är mycket viktigt för såväl Guinea-Bissau som för de EU-flottor som fiskar i detta lands vatten. Parlamentet anser emellertid att de resultat som hittills uppnåtts inom det sektoriella samarbetet är otillfredsställande, och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder, bland annat införande av mekanismer för ökad öppenhet, ansvarsskyldighet och förmånstagares delaktighet, särskilt fiskesamhällen som bedriver småskaligt, icke-industriellt fiske, och, vid behov, en eventuell översyn och en förstärkning av den del av avtalet som avser sektorsstöd, liksom skapandet av nya och bättre förutsättningar för att förbättra utnyttjandet av detta stöd, för att garantera att man inte fortsätter i samma hjulspår som under de senaste årtiondena.

| 2. | Europaparlamentet betonar att avtalet måste främja en mer genuint hållbar utveckling av Guinea-Bissaus fiskerisektor och andra närliggande näringar och verksamheter, särskilt det småskaliga fisket, som bidrar stort till livsmedelstryggheten och de lokala försörjningsmöjligheterna, och att det mervärde som stannar i landet som ett resultat av utnyttjandet av landets naturresurser måste öka. Parlamentet konstaterar att det har skett en positiv utveckling de senaste åren, men anser att det behövs kraftfulla och ihållande insatser för att man ska uppnå märkbara resultat. Följande områden bör stödjas, inte minst med tekniskt bistånd: stärkande av den institutionella kapaciteten, utbildning av yrkesverksamma inom fisket, partnerskap med det icke-industriella, småskaliga fisket samt större inriktning på jämställdhet genom ett erkännande och stärkande av kvinnornas roll (distribution och försäljning av fisk, konservering, första beredning osv.). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att avtalet måste främja en mer genuint hållbar utveckling av Guinea-Bissaus fiskerisektor och andra närliggande näringar och verksamheter, särskilt det småskaliga fisket, som bidrar stort till livsmedelstryggheten och de lokala försörjningsmöjligheterna, och att det mervärde som stannar i landet som ett resultat av utnyttjandet av landets naturresurser måste öka. Parlamentet konstaterar att det har skett en positiv utveckling de senaste åren, men anser att det behövs kraftfulla och ihållande insatser för att man ska uppnå märkbara resultat. Följande områden bör stödjas, inte minst med tekniskt bistånd: stärkande av den institutionella kapaciteten, utbildning av yrkesverksamma inom fisket, partnerskap med det icke-industriella, småskaliga fisket samt större inriktning på jämställdhet genom ett erkännande och stärkande av kvinnornas roll (distribution och försäljning av fisk, konservering, första beredning osv.).

| 3. | Europaparlamentet anser att de möjligheter för lokala sjömän att få anställning ombord på EU-fartyg som föreskrivs i protokollet bör utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de möjligheter för lokala sjömän att få anställning ombord på EU-fartyg som föreskrivs i protokollet bör utnyttjas till fullo.

| 4. | Europaparlamentet anser att åtgärderna för att förhindra olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fisket) i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon bör stärkas, bland annat genom förbättrade övervaknings-, kontroll- och inspektionsinsatser med hjälp av utbredd användning av satellitbaserade kontrollsystem för fartyg, loggböcker, inspektörer och genomförandet av regionala fiskeriorganisationers beslut. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att åtgärderna för att förhindra olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fisket) i Guinea-Bissaus exklusiva ekonomiska zon bör stärkas, bland annat genom förbättrade övervaknings-, kontroll- och inspektionsinsatser med hjälp av utbredd användning av satellitbaserade kontrollsystem för fartyg, loggböcker, inspektörer och genomförandet av regionala fiskeriorganisationers beslut.

| 5. | Europaparlamentet insisterar på att det behövs en bättre koppling mellan det sektoriella stöd som ges inom ramen för fiskeavtalet och de instrument som är tillgängliga inom utvecklingssamarbetet, särskilt Europeiska utvecklingsfonden (EUF). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet insisterar på att det behövs en bättre koppling mellan det sektoriella stöd som ges inom ramen för fiskeavtalet och de instrument som är tillgängliga inom utvecklingssamarbetet, särskilt Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

| 6. | Trots de insatser som har gjorts uppmanar Europaparlamentet kommissionen att fortsätta att hjälpa Guinea-Bissaus myndigheter att förbättra systemet för övervakning och kontroll av fisket i landets territorialvatten, för att på detta sätt stärka bekämpningsåtgärderna mot IUU-fisket. |
| --- | --- |

6.

Trots de insatser som har gjorts uppmanar Europaparlamentet kommissionen att fortsätta att hjälpa Guinea-Bissaus myndigheter att förbättra systemet för övervakning och kontroll av fisket i landets territorialvatten, för att på detta sätt stärka bekämpningsåtgärderna mot IUU-fisket.

| 7. | Europaparlamentet betonar att avtalet innehåller en icke-diskrimineringsklausul. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att innehållet i de fiskeavtal som Guinea-Bissau ingått med tredjeländer har offentliggjorts inom ramen för förhandlingarna och kan konsulteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nära håll följa utvecklingen av dessa avtal och fiskeverksamheten i Guinea-Bissaus vatten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att avtalet innehåller en icke-diskrimineringsklausul. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att innehållet i de fiskeavtal som Guinea-Bissau ingått med tredjeländer har offentliggjorts inom ramen för förhandlingarna och kan konsulteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att på nära håll följa utvecklingen av dessa avtal och fiskeverksamheten i Guinea-Bissaus vatten.

| 8. | Europaparlamentet anser att det krävs fler och mer tillförlitliga uppgifter om alla fångster (målarter och bifångster) och mer allmänt om fiskeresursernas tillstånd och bevarande för att man bättre ska kunna mäta avtalets påverkan på det marina ekosystemet och på fiskesamhällena. Guinea-Bissau måste också få hjälp med att utveckla sin kapacitet att inhämta sådana uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att få till stånd en mer regelbunden och insynsvänlig verksamhet i de organ som övervakar tillämpningen av avtalet, särskilt den gemensamma vetenskapliga kommittén. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det krävs fler och mer tillförlitliga uppgifter om alla fångster (målarter och bifångster) och mer allmänt om fiskeresursernas tillstånd och bevarande för att man bättre ska kunna mäta avtalets påverkan på det marina ekosystemet och på fiskesamhällena. Guinea-Bissau måste också få hjälp med att utveckla sin kapacitet att inhämta sådana uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att få till stånd en mer regelbunden och insynsvänlig verksamhet i de organ som övervakar tillämpningen av avtalet, särskilt den gemensamma vetenskapliga kommittén.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de möten som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet, det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i det nya protokollet och de tillhörande årliga utvärderingarna samt protokollen och slutsatserna från de möten som avses i artikel 4 i det nya protokollet. Kommissionen uppmanas också att göra det lättare för parlamentets företrädare att delta som observatörer i den gemensamma kommitténs möten och att främja deltagandet av Guinea-Bissaus fiskesamhällen. Parlamentet begär att kommissionen under det nya protokollets sista giltighetsår och innan förhandlingar om att förnya det inleds förelägger parlamentet och rådet en fullständig rapport om dess tillämpning, utan onödiga begränsningar när det gäller åtkomsten till detta dokument. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de möten som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet, det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i det nya protokollet och de tillhörande årliga utvärderingarna samt protokollen och slutsatserna från de möten som avses i artikel 4 i det nya protokollet. Kommissionen uppmanas också att göra det lättare för parlamentets företrädare att delta som observatörer i den gemensamma kommitténs möten och att främja deltagandet av Guinea-Bissaus fiskesamhällen. Parlamentet begär att kommissionen under det nya protokollets sista giltighetsår och innan förhandlingar om att förnya det inleds förelägger parlamentet och rådet en fullständig rapport om dess tillämpning, utan onödiga begränsningar när det gäller åtkomsten till detta dokument.

| 10. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör se till att det i det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i protokollet fastställs mål som leder till en faktisk utveckling av det lokala fisket, särskilt av det småskaliga fisket och av den lokala fiskberedningsindustrin, bland annat genom fler landningar i Guinea-Bissau, liksom av annan ekonomisk verksamhet och andra partnerskap inom fiskerisektorn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör se till att det i det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i protokollet fastställs mål som leder till en faktisk utveckling av det lokala fisket, särskilt av det småskaliga fisket och av den lokala fiskberedningsindustrin, bland annat genom fler landningar i Guinea-Bissau, liksom av annan ekonomisk verksamhet och andra partnerskap inom fiskerisektorn.

| 11. | Europaparlamentet anser att den gemensamma kommitté som avses i partnerskapsavtalet bör se till att integriteten i alla de mekanismer som föreskrivs i protokollet är höjd över allt tvivel, med tanke på korruptionsproblemet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att den gemensamma kommitté som avses i partnerskapsavtalet bör se till att integriteten i alla de mekanismer som föreskrivs i protokollet är höjd över allt tvivel, med tanke på korruptionsproblemet.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau.

---

(1)  EUT C 72 E, 11.3.2014, s. 21.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0298.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/118

---

P8_TA(2015)0301

Partnerskapsavtal om fiske med Kap Verde: fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE) – 2015/2100(INI))

(2017/C 316/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15848/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15848/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15849/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15849/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0003/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/948/EU av den 15 december 2014 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och provisorisk tillämpning av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/948/EU av den 15 december 2014 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och provisorisk tillämpning av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (1),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 (2) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 (2) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av utvärderingen och analysen av det tidigare protokollet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvärderingen och analysen av det tidigare protokollet,

| — | med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0200/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0200/2015), och av följande skäl:

| A. | Det övergripande syftet med protokollet är att stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde, och att på så sätt skapa en ram för partnerskap för utveckling av en politik för hållbart fiske och ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna i Republiken Kap Verdes fiskezon, i båda parters intresse. |
| --- | --- |

A.

Det övergripande syftet med protokollet är att stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde, och att på så sätt skapa en ram för partnerskap för utveckling av en politik för hållbart fiske och ansvarsfullt utnyttjande av fiskeresurserna i Republiken Kap Verdes fiskezon, i båda parters intresse.

| B. | I protokollet enas parterna om att tillämpa en strikt övervakningsmekanism för att säkerställa ett hållbart utnyttjande av resurserna. Denna mekanism ska framförallt bygga på ett kvartalsmässigt utbyte av uppgifter om hajfångster. |
| --- | --- |

B.

I protokollet enas parterna om att tillämpa en strikt övervakningsmekanism för att säkerställa ett hållbart utnyttjande av resurserna. Denna mekanism ska framförallt bygga på ett kvartalsmässigt utbyte av uppgifter om hajfångster.

| C. | Båda parter förbinder sig att fullt ut respektera alla rekommendationer från Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), |
| --- | --- |

C.

Båda parter förbinder sig att fullt ut respektera alla rekommendationer från Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat),

| D. | Både Iccat och den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) definierar hajarter som ett friskt bestånd, vilket också bekräftades vid det vetenskapliga mötet mellan de båda parterna till detta protokoll, |
| --- | --- |

D.

Både Iccat och den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) definierar hajarter som ett friskt bestånd, vilket också bekräftades vid det vetenskapliga mötet mellan de båda parterna till detta protokoll,

| E. | I synnerhet den nya övervakningsmekanismen, där gränsvärden på 30 procent respektive 40 procent hajfångster leder till ytterligare åtgärder, är ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

E.

I synnerhet den nya övervakningsmekanismen, där gränsvärden på 30 procent respektive 40 procent hajfångster leder till ytterligare åtgärder, är ett steg i rätt riktning.

| F. | Genomförandet av sektorsstödet är försenat. Man har nått en tillfredsställande nivå, även om det också är svårt att fastställa effekterna av det europeiska sektorsstödet jämfört med andra åtgärder som genomförs i samband med stödprogram som tas fram av andra utvecklingspartner. |
| --- | --- |

F.

Genomförandet av sektorsstödet är försenat. Man har nått en tillfredsställande nivå, även om det också är svårt att fastställa effekterna av det europeiska sektorsstödet jämfört med andra åtgärder som genomförs i samband med stödprogram som tas fram av andra utvecklingspartner.

| G. | Det finns ett behov av att upprätta en logisk ram för ingripande för att bättre leda och standardisera utvärderingar av protokoll. Detta bör ske särskilt med avseende på sektorsstöd. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett behov av att upprätta en logisk ram för ingripande för att bättre leda och standardisera utvärderingar av protokoll. Detta bör ske särskilt med avseende på sektorsstöd.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar detta nya fiskeprotokoll mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde, antaget i enlighet med hållbarhetsåtgärderna i den nya gemensamma fiskeripolitiken, både ur en miljömässig och samhällsekonomisk synvinkel. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar detta nya fiskeprotokoll mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde, antaget i enlighet med hållbarhetsåtgärderna i den nya gemensamma fiskeripolitiken, både ur en miljömässig och samhällsekonomisk synvinkel.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från mötena i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i partnerskapsavtalet om fiske, samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i det nya protokollet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från mötena i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i partnerskapsavtalet om fiske, samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i det nya protokollet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under protokollets sista giltighetsår och innan förhandlingar om att förnya avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en fullständig rapport om avtalets tillämpning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under protokollets sista giltighetsår och innan förhandlingar om att förnya avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en fullständig rapport om avtalets tillämpning.

| 4. | Europaparlamentet framhåller sin oro över att fångsterna av hajarter ökade kraftigt under de sista åren av det tidigare protokollets tillämpningsperiod. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om de åtgärder som den gemensamma kommittén vidtar till följd av den vetenskapliga undersökning som ska genomföras i enlighet med artikel 4.6 i bilagan till protokollet, för att ha garantier för att dessa fiskarter utnyttjas på ett hållbart och ansvarsfullt sätt. Parlamentet understryker att det dessutom bör få ta del av de uppgifter som inhämtas om hajbestånd. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller sin oro över att fångsterna av hajarter ökade kraftigt under de sista åren av det tidigare protokollets tillämpningsperiod. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om de åtgärder som den gemensamma kommittén vidtar till följd av den vetenskapliga undersökning som ska genomföras i enlighet med artikel 4.6 i bilagan till protokollet, för att ha garantier för att dessa fiskarter utnyttjas på ett hållbart och ansvarsfullt sätt. Parlamentet understryker att det dessutom bör få ta del av de uppgifter som inhämtas om hajbestånd.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för sina respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera huruvida de fartyg som fiskar enligt bestämmelserna i detta protokoll har iakttagit de relevanta rapporteringskraven. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera huruvida de fartyg som fiskar enligt bestämmelserna i detta protokoll har iakttagit de relevanta rapporteringskraven.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen informera parlamentet om Kap Verdes andra internationella avtal, så att parlamentet kan övervaka allt fiske i regionen, inklusive sådant som kan gå emot den europeiska fiskeripolitiken, såsom till exempel hajfensfiske. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen informera parlamentet om Kap Verdes andra internationella avtal, så att parlamentet kan övervaka allt fiske i regionen, inklusive sådant som kan gå emot den europeiska fiskeripolitiken, såsom till exempel hajfensfiske.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kap Verde. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kap Verde.

---

(1)  EUT L 369, 24.12.2014, s. 1.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0300.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/120 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/120

---

P8_TA(2015)0304

Protokoll om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE) – 2015/2067(INI))

(2017/C 316/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06040/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06040/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0077/2015),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 november 2013 om det aktuella läget för utvecklingsagendan från Doha och förberedelserna inför den nionde ministerkonferensen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 november 2013 om det aktuella läget för utvecklingsagendan från Doha och förberedelserna inför den nionde ministerkonferensen (1),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution om den regionala integrationen och moderniseringen av tullsystemet för en hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU (2). |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution om den regionala integrationen och moderniseringen av tullsystemet för en hållbar utveckling i AVS-länderna, i samarbete med EU (2).

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015
   (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Ett globalt partnerskap för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling efter 2015
   (3),

| — | med beaktande av resultatet från den nionde ministerkonferensen, som hölls i Indonesien i december 2013, och det avtal som ingicks där om förenklade handelsprocedurer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från den nionde ministerkonferensen, som hölls i Indonesien i december 2013, och det avtal som ingicks där om förenklade handelsprocedurer (4),

| — | med beaktande av uttalandet av den 27 november 2014 från Världshandelsorganisationens (WTO) allmänna råd (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 27 november 2014 från Världshandelsorganisationens (WTO) allmänna råd (5),

| — | med beaktande av OECD:s rapport från februari 2014 The WTO Trade Facilitation Agreement – Potential Impact on Trade Costs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport från februari 2014 The WTO Trade Facilitation Agreement – Potential Impact on Trade Costs,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 (6) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 (6) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0238/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0238/2015), och av följande skäl:

| A. | Att underlätta handeln är främst en fråga för de nationella myndigheterna, men det råder inga tvivel om att multilateralt samarbete på många områden kan öka vinsterna och minska kostnaderna. |
| --- | --- |

A.

Att underlätta handeln är främst en fråga för de nationella myndigheterna, men det råder inga tvivel om att multilateralt samarbete på många områden kan öka vinsterna och minska kostnaderna.

| B. | Två tredjedelar av WTO:s medlemmar måste ratificera avtalet om förenklade handelsprocedurer innan det kan träda i kraft. Alla WTO-medlemmar bör därför se till att avtalet kan träda i kraft så snart som möjligt, i synnerhet före WTO:s tionde ministerkonferens, som hålls i Nairobi i december 2015. |
| --- | --- |

B.

Två tredjedelar av WTO:s medlemmar måste ratificera avtalet om förenklade handelsprocedurer innan det kan träda i kraft. Alla WTO-medlemmar bör därför se till att avtalet kan träda i kraft så snart som möjligt, i synnerhet före WTO:s tionde ministerkonferens, som hålls i Nairobi i december 2015.

| C. | Vissa av de stora tillväxtekonomierna såsom Kina, Brasilien och Indien, kommer inte att be om tekniskt bistånd. Detta är att välkomna, eftersom det visar att det tillgängliga biståndet kommer att gå till de som behöver det mest. |
| --- | --- |

C.

Vissa av de stora tillväxtekonomierna såsom Kina, Brasilien och Indien, kommer inte att be om tekniskt bistånd. Detta är att välkomna, eftersom det visar att det tillgängliga biståndet kommer att gå till de som behöver det mest.

| D. | EU arbetar aktivt för att säkerställa konsekvens mellan sina olika politikområden (handel, samarbete, humanitärt bistånd osv.). Denna politik bör också vara sektorsövergripande och bedömas på grundval av konsekvensanalyser. |
| --- | --- |

D.

EU arbetar aktivt för att säkerställa konsekvens mellan sina olika politikområden (handel, samarbete, humanitärt bistånd osv.). Denna politik bör också vara sektorsövergripande och bedömas på grundval av konsekvensanalyser.

| E. | EU har åtagit sig att främja en fri, rättvis, öppen och balanserad handel till ömsesidig nytta för alla. WTO är den naturliga ramen för att fortsätta med och på nytt bekräfta dessa principer. |
| --- | --- |

E.

EU har åtagit sig att främja en fri, rättvis, öppen och balanserad handel till ömsesidig nytta för alla. WTO är den naturliga ramen för att fortsätta med och på nytt bekräfta dessa principer.

| F. | EU och dess medlemsstater är de största biståndsgivarna i världen. Ekonomiskt bistånd för genomförande av avtalet om förenklade handelsprocedurer är en åtgärd inom ramen för initiativet ”Aid for Trade” och bör inte påverka den fleråriga budgetramens andel till offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

F.

EU och dess medlemsstater är de största biståndsgivarna i världen. Ekonomiskt bistånd för genomförande av avtalet om förenklade handelsprocedurer är en åtgärd inom ramen för initiativet ”Aid for Trade” och bör inte påverka den fleråriga budgetramens andel till offentligt utvecklingsbistånd.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar resultatet från den nionde ministerkonferensen i december 2013, där de 160 WTO-medlemmarna slutförde förhandlingarna om avtalet om förenklade handelsprocedurer. Parlamentet anser att avtalet om förenklade handelsprocedurer är en viktig milstolpe, eftersom det är det första multilaterala avtalet sedan WTO:s grundande 1995 och kommer att tjäna som förebild för moderniseringen av tullar bland de 161 WTO-medlemmarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar resultatet från den nionde ministerkonferensen i december 2013, där de 160 WTO-medlemmarna slutförde förhandlingarna om avtalet om förenklade handelsprocedurer. Parlamentet anser att avtalet om förenklade handelsprocedurer är en viktig milstolpe, eftersom det är det första multilaterala avtalet sedan WTO:s grundande 1995 och kommer att tjäna som förebild för moderniseringen av tullar bland de 161 WTO-medlemmarna.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU fortfarande anser att besluten i Balipaketet fullt ut och troget ska genomföras av alla WTO-medlemmar, vilket skulle göra det möjligt att fokusera på att framgångsrikt fullborda förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att EU fortfarande anser att besluten i Balipaketet fullt ut och troget ska genomföras av alla WTO-medlemmar, vilket skulle göra det möjligt att fokusera på att framgångsrikt fullborda förhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att genomförandet av detta avtal kommer att leda till fördelar för utvecklingsländerna eftersom det kommer att bidra till ett mer företagsvänligt klimat, i synnerhet för små och medelstora företag. Parlamentet betonar i synnerhet att avtalet bör minska osäkerheten när det gäller villkoren för marknadstillträde och kostnaderna för handel med mellan 12,5 och 17,5 procent (enligt bland annat OECD:s uppskattningar), om det genomförs fullt ut. Konsumenterna skulle därmed få tillgång till ett större och billigare utbud av varor, och företagen skulle få tillträde till nya marknader och förbättra sin konkurrenskraft genom ökad effektivitet och mindre onödig byråkrati och utgifter i samband därmed. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att genomförandet av detta avtal kommer att leda till fördelar för utvecklingsländerna eftersom det kommer att bidra till ett mer företagsvänligt klimat, i synnerhet för små och medelstora företag. Parlamentet betonar i synnerhet att avtalet bör minska osäkerheten när det gäller villkoren för marknadstillträde och kostnaderna för handel med mellan 12,5 och 17,5 procent (enligt bland annat OECD:s uppskattningar), om det genomförs fullt ut. Konsumenterna skulle därmed få tillgång till ett större och billigare utbud av varor, och företagen skulle få tillträde till nya marknader och förbättra sin konkurrenskraft genom ökad effektivitet och mindre onödig byråkrati och utgifter i samband därmed.

| 4. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av avtalet, särskilt i utvecklingsländerna, kommer att leda till en standardisering och förenkling av handelsrelaterade förfaranden. Parlamentet påpekar att avtalet kan ge nya möjligheter att utöka användningen av innovativ teknik och elektroniska system, bland annat elektroniska betalningssystem, nationella handelsportaler och gemensamma kontaktpunkter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av avtalet, särskilt i utvecklingsländerna, kommer att leda till en standardisering och förenkling av handelsrelaterade förfaranden. Parlamentet påpekar att avtalet kan ge nya möjligheter att utöka användningen av innovativ teknik och elektroniska system, bland annat elektroniska betalningssystem, nationella handelsportaler och gemensamma kontaktpunkter.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt alla WTO-medlemmar att utan dröjsmål försöka finna en lösning för att genomföra alla aspekter av Balipaketet, inbegripet minskningen av handelssnedvridande subventioner, så att utvecklingsagendan från Doha kan slutföras inför WTO:s tionde ministerkonferens. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt alla WTO-medlemmar att utan dröjsmål försöka finna en lösning för att genomföra alla aspekter av Balipaketet, inbegripet minskningen av handelssnedvridande subventioner, så att utvecklingsagendan från Doha kan slutföras inför WTO:s tionde ministerkonferens.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av detta avtal ur ett utvecklingsperspektiv, med hänsyn till att särskild och differentierad behandling ska tillämpas, vilket innebär att utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna kan besluta när de olika bestämmelserna kommer att genomföras och för vilka bestämmelser man ska begära tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar vikten av detta avtal ur ett utvecklingsperspektiv, med hänsyn till att särskild och differentierad behandling ska tillämpas, vilket innebär att utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna kan besluta när de olika bestämmelserna kommer att genomföras och för vilka bestämmelser man ska begära tekniskt bistånd.

| 7. | Europaparlamentet understryker att omfattningen av och tidpunkten för genomförandet av avtalet kommer att avgöra vilka fördelar det kommer att medföra. Parlamentet anser att ett fullständigt och troget genomförande som återspeglar utvecklingsländernas prioriteringar och farhågor inom ramen för utvecklingsagendan från Doha kommer att vara till störst nytta för alla signatärer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att omfattningen av och tidpunkten för genomförandet av avtalet kommer att avgöra vilka fördelar det kommer att medföra. Parlamentet anser att ett fullständigt och troget genomförande som återspeglar utvecklingsländernas prioriteringar och farhågor inom ramen för utvecklingsagendan från Doha kommer att vara till störst nytta för alla signatärer.

| 8. | Europaparlamentet uppmärksammar att avtalet innehåller bindande bestämmelser och icke-bindande riktlinjer. Parlamentet uppmanar kraftfullt alla WTO-medlemmar att göra sitt yttersta för att genomföra både de bindande bestämmelserna och riktlinjerna, i syfte att sänka kostnaderna för handel så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmärksammar att avtalet innehåller bindande bestämmelser och icke-bindande riktlinjer. Parlamentet uppmanar kraftfullt alla WTO-medlemmar att göra sitt yttersta för att genomföra både de bindande bestämmelserna och riktlinjerna, i syfte att sänka kostnaderna för handel så mycket som möjligt.

| 9. | Europaparlamentet betonar att ett antal krav i avtalet, särskilt kraven på transparens och automatiserad bokföring och betalning av tullar, kan bli viktiga verktyg i kampen mot gränskorruption. Parlamentet efterlyser bättre samarbete mellan tullmyndigheter och framhåller att större transparens kommer att leda till en högre säkerhetsnivå och bli ett starkt incitament till ökad handel, förutom att det garanterar effektivare tullkontroller. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att ett antal krav i avtalet, särskilt kraven på transparens och automatiserad bokföring och betalning av tullar, kan bli viktiga verktyg i kampen mot gränskorruption. Parlamentet efterlyser bättre samarbete mellan tullmyndigheter och framhåller att större transparens kommer att leda till en högre säkerhetsnivå och bli ett starkt incitament till ökad handel, förutom att det garanterar effektivare tullkontroller.

| 10. | Europaparlamentet stöder fullt ut EU:s initiativ att rikta 400 miljoner EUR i anslag under fem års tid för att stödja reformer för förenklad handel och projekt såsom att förbättra utvecklingsländernas och de minst utvecklade ländernas tullsystem. Parlamentet påminner om att dessa medel, som främst kommer att ges genom de regionala vägledande programmens anslag för regional ekonomisk integration, är en del av det mycket bredare EU-initiativet ”Aid for Trade” (3,5 miljarder EUR i EU-bidrag under 2013), och begär att regelbunden information lämnas till Europaparlamentet och medlemsstaterna i detta avseende. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder fullt ut EU:s initiativ att rikta 400 miljoner EUR i anslag under fem års tid för att stödja reformer för förenklad handel och projekt såsom att förbättra utvecklingsländernas och de minst utvecklade ländernas tullsystem. Parlamentet påminner om att dessa medel, som främst kommer att ges genom de regionala vägledande programmens anslag för regional ekonomisk integration, är en del av det mycket bredare EU-initiativet ”Aid for Trade” (3,5 miljarder EUR i EU-bidrag under 2013), och begär att regelbunden information lämnas till Europaparlamentet och medlemsstaterna i detta avseende.

| 11. | Europaparlamentet framhåller dock att dessa medel bör samordnas mycket noggrant med medel från andra internationella bidragsgivare såsom Unctad, WTO och Världsbanken. Parlamentet betonar att överlappning bör undvikas, liksom överdriven byråkrati för ansökarländerna, eftersom detta skulle kunna avskräcka dem som söker stöd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller dock att dessa medel bör samordnas mycket noggrant med medel från andra internationella bidragsgivare såsom Unctad, WTO och Världsbanken. Parlamentet betonar att överlappning bör undvikas, liksom överdriven byråkrati för ansökarländerna, eftersom detta skulle kunna avskräcka dem som söker stöd.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser också nära samarbete med specialiserade organisationer såsom Världstullorganisationen (WCO), som kan tillhandahålla värdefull praktisk och teknisk expertis från fall till fall och underlätta utveckling och kapacitetsuppbyggnad inom detta område. Parlamentet betonar att särskilt de minst utvecklade länderna fullt ut kan utnyttja de handelsmöjligheter som avtalet innebär. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser också nära samarbete med specialiserade organisationer såsom Världstullorganisationen (WCO), som kan tillhandahålla värdefull praktisk och teknisk expertis från fall till fall och underlätta utveckling och kapacitetsuppbyggnad inom detta område. Parlamentet betonar att särskilt de minst utvecklade länderna fullt ut kan utnyttja de handelsmöjligheter som avtalet innebär.

| 13. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som EU:s delegationer kan spela i hela världen eftersom de kan arbeta med utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna på plats, och begär att dessa delegationer involveras i så hög grad som möjligt i tillhandahållandet av tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar den nyckelroll som EU:s delegationer kan spela i hela världen eftersom de kan arbeta med utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna på plats, och begär att dessa delegationer involveras i så hög grad som möjligt i tillhandahållandet av tekniskt bistånd.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att stödja utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna i samband med genomförandet av deras åtaganden, med hänsyn till deras behov av flexibilitet för genomförandet av skyldigheter enligt avtalet. Parlamentet betonar att finansiering till kapacitetsuppbyggnad bör vara mottagarorienterad och bygga på ordentliga behovsprövningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att stödja utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna i samband med genomförandet av deras åtaganden, med hänsyn till deras behov av flexibilitet för genomförandet av skyldigheter enligt avtalet. Parlamentet betonar att finansiering till kapacitetsuppbyggnad bör vara mottagarorienterad och bygga på ordentliga behovsprövningar.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar internationella organisationer och utvecklingsländernas och de minst utvecklade ländernas partner att bedriva ett nära samarbete för genomförandet av bestämmelserna i kategori C, så att de genomförs så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar internationella organisationer och utvecklingsländernas och de minst utvecklade ländernas partner att bedriva ett nära samarbete för genomförandet av bestämmelserna i kategori C, så att de genomförs så snabbt som möjligt.

| 16. | Europaparlamentet erkänner de stora skillnader som fortfarande finns mellan utvecklade länders och utvecklingsländers gränsförfaranden, och att dålig infrastruktur, ineffektiv tullförvaltning, korruptionsfall och onödig byråkrati bromsar handeln. Avtalet om förenklade handelsprocedurer och liberaliseringen av handeln delar samma mål om minskade handelskostnader för att stimulera ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erkänner de stora skillnader som fortfarande finns mellan utvecklade länders och utvecklingsländers gränsförfaranden, och att dålig infrastruktur, ineffektiv tullförvaltning, korruptionsfall och onödig byråkrati bromsar handeln. Avtalet om förenklade handelsprocedurer och liberaliseringen av handeln delar samma mål om minskade handelskostnader för att stimulera ekonomisk verksamhet.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att förenklade handelsprocedurer för många utvecklingsländer kommer att bli den viktigaste källan till vinster i utvecklingsagendan från Doha. Parlamentet välkomnar de omfattande bestämmelserna om särskild och differentierad behandling för utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna, och föreslår att det nya tillvägagångssättet att låta åtagandena och deras programläggning anpassas till ländernas kapacitet blir normerande för framtida avtal. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att förenklade handelsprocedurer för många utvecklingsländer kommer att bli den viktigaste källan till vinster i utvecklingsagendan från Doha. Parlamentet välkomnar de omfattande bestämmelserna om särskild och differentierad behandling för utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna, och föreslår att det nya tillvägagångssättet att låta åtagandena och deras programläggning anpassas till ländernas kapacitet blir normerande för framtida avtal.

| 18. | Europaparlamentet erkänner att den privata sektorn kan vara central för att främja förenklade handelsprocedurer och ge hjälp och stöd till genomförandet av avtalet i utvecklingsländer. Parlamentet noterar planerna på ett USAID-initiativ till en offentlig-privat allians för detta syfte. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra den privata sektorns deltagande och att utforska möjligheterna till partnerskap med europeiska industrier till stöd för genomförandet av avtalet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erkänner att den privata sektorn kan vara central för att främja förenklade handelsprocedurer och ge hjälp och stöd till genomförandet av avtalet i utvecklingsländer. Parlamentet noterar planerna på ett USAID-initiativ till en offentlig-privat allians för detta syfte. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra den privata sektorns deltagande och att utforska möjligheterna till partnerskap med europeiska industrier till stöd för genomförandet av avtalet.

| 19. | Europaparlamentet erkänner att genomförandet av reformer för förenklad handel har vidare utvecklingsfördelar. Parlamentet noterar i detta hänseende tullens nyckelroll för att underlätta en snabb transport av sändningar med katastrofhjälp. Parlamentet understryker att humanitärt katastrofbistånd bör omfattas av förenklade tullförfaranden för att man ska kunna skynda på leveranserna av bistånd och dessutom bör undantas från tullar och skatter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner att genomförandet av reformer för förenklad handel har vidare utvecklingsfördelar. Parlamentet noterar i detta hänseende tullens nyckelroll för att underlätta en snabb transport av sändningar med katastrofhjälp. Parlamentet understryker att humanitärt katastrofbistånd bör omfattas av förenklade tullförfaranden för att man ska kunna skynda på leveranserna av bistånd och dessutom bör undantas från tullar och skatter.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Världshandelsorganisationen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0511.

(2)  EUT C 345, 2.10.2014, s. 28.

(3)  Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 5 februari 2015 (COM(2015)0044).

(4)  Ministerförklaringen från Bali (WT/MIN(13)/DEC); ministerbeslutet från Bali om avtalet om förenklade handelsprocedurer (WT/MIN(13)/36 eller WT/L/911 av den 11 december 2013). https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balipackage_e.htm

(5)  Protokoll om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen, WT/L/940 av den 28 november 2014.

(6)  P8_TA(2015)0303.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/124 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/124

---

P8_TA(2015)0307

De urbana aspekterna i EU:s politik

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU:s politik (2014/2213(INI))

(2017/C 316/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008En uppföljning av EU:s territoriella agenda och Leipzigstadgan: ett europeiskt handlingsprogram för fysisk planering och territoriell sammanhållning
   (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008En uppföljning av EU:s territoriella agenda och Leipzigstadgan: ett europeiskt handlingsprogram för fysisk planering och territoriell sammanhållning
   (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2014De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2014De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juni 2014Programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit): lägesrapport och framtidsutsikter (COM(2014)0368), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juni 2014Programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit): lägesrapport och framtidsutsikter (COM(2014)0368),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juli 2012Smarta städer och samhällen – europeiskt innovationspartnerskap (C(2012)4701, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juli 2012Smarta städer och samhällen – europeiskt innovationspartnerskap (C(2012)4701,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 1998Hållbar stadsutveckling inom Europeiska unionen: ett handlingsprogram (COM(1998)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 1998Hållbar stadsutveckling inom Europeiska unionen: ett handlingsprogram (COM(1998)0605),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 1997Mot ett program för städer inom Europeiska unionen (COM(1997)0197), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 1997Mot ett program för städer inom Europeiska unionen (COM(1997)0197),

| — | med beaktande av kommissionens sjätte rapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning – Främjande av utveckling och god förvaltning i regioner och städer inom EU, juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte rapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning – Främjande av utveckling och god förvaltning i regioner och städer inom EU, juli 2014,

| — | med beaktande av kommissionens rapport Morgondagens städer: investera i Europa, Bryssel, den 17–18 februari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Morgondagens städer: investera i Europa, Bryssel, den 17–18 februari 2014,

| — | med beaktande av kommissionens rapport Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities, 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Digital Futures – a journey into 2050 visions and policy challenges, cities, villages and communities, 2014,

| — | med beaktande av kommissionens rapport Morgondagens städer: Utmaningar, visioner, vägar framåt, Bryssel oktober 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Morgondagens städer: Utmaningar, visioner, vägar framåt, Bryssel oktober 2011,

| — | med beaktande av ministrarnas förklaring om EU-agendan för städer, som antogs vid det informella mötet mellan EU:s ministrar med ansvar för territoriell sammanhållning och stadsutveckling den 10 juni 2015 i Riga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministrarnas förklaring om EU-agendan för städer, som antogs vid det informella mötet mellan EU:s ministrar med ansvar för territoriell sammanhållning och stadsutveckling den 10 juni 2015 i Riga,

| — | med beaktande av rådets slutsatser som antogs i Bryssel den 19 november 2014 om den sjätte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser som antogs i Bryssel den 19 november 2014 om den sjätte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investering för tillväxt och sysselsättning,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser som antogs vid det informella mötet mellan ministrarna med ansvar för sammanhållningspolitik den 24–25 april 2014 i Aten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser som antogs vid det informella mötet mellan ministrarna med ansvar för sammanhållningspolitik den 24–25 april 2014 i Aten,

| — | med beaktande av det polska ordförandeskapets slutsatser om den territoriella aspekten i EU:s politik och framtida sammanhållningspolitik, som antogs vid det informella mötet mellan ministrarna med ansvar för EU:s sammanhållningspolitik, territoriell utveckling och stadsutveckling den 24–25 november 2011 i Poznan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det polska ordförandeskapets slutsatser om den territoriella aspekten i EU:s politik och framtida sammanhållningspolitik, som antogs vid det informella mötet mellan ministrarna med ansvar för EU:s sammanhållningspolitik, territoriell utveckling och stadsutveckling den 24–25 november 2011 i Poznan,

| — | med beaktande av EU:s territoriella agenda 2020, som antogs vid det informella ministermötet mellan ministrarna med ansvar för fysisk planering och territoriell utveckling den 19 maj 2011 i Gödöllő, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s territoriella agenda 2020, som antogs vid det informella ministermötet mellan ministrarna med ansvar för fysisk planering och territoriell utveckling den 19 maj 2011 i Gödöllő,

| — | med beaktande av Toledoförklaringen, som antogs vid det informella ministerrådsmötet om stadsutveckling den 22 juni 2010 i Toledo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Toledoförklaringen, som antogs vid det informella ministerrådsmötet om stadsutveckling den 22 juni 2010 i Toledo,

| — | med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer, som antogs vid det informella ministerrådsmötet mellan ministrarna med ansvar för stadsutveckling den 24–25 maj 2007 i Leipzig, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara europeiska städer, som antogs vid det informella ministerrådsmötet mellan ministrarna med ansvar för stadsutveckling den 24–25 maj 2007 i Leipzig,

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 25 juni 2014För en heltäckande strategi för EU:s städer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 25 juni 2014För en heltäckande strategi för EU:s städer,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 april 2015De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 april 2015De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0218/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0218/2015), och av följande skäl:

| A. | År 2014 bodde hälften av världens befolkning (6) och 72 procent av Europas befolkning i stadsområden (7), och år 2050 kommer närmare 80 procent av jordens befolkning att vara bosatt i stadsområden (8). |
| --- | --- |

A.

År 2014 bodde hälften av världens befolkning (6) och 72 procent av Europas befolkning i stadsområden (7), och år 2050 kommer närmare 80 procent av jordens befolkning att vara bosatt i stadsområden (8).

| B. | Funktionella stadsområden inom EU är en unik polycentrisk struktur kring stora, medelstora och små städer och stadsnära områden, vilket innebär att de sträcker sig längre än de traditionella administrativa gränserna och omfattar olika territorier som förenas genom sina ekonomiska, sociala, miljömässiga och demografiska utmaningar. |
| --- | --- |

B.

Funktionella stadsområden inom EU är en unik polycentrisk struktur kring stora, medelstora och små städer och stadsnära områden, vilket innebär att de sträcker sig längre än de traditionella administrativa gränserna och omfattar olika territorier som förenas genom sina ekonomiska, sociala, miljömässiga och demografiska utmaningar.

| C. | Städer och större funktionella stadsområden, till exempel storstadsområden, har inte bara en viktig funktion i en deltagardemokrati, utan utgör även de ekonomiska grundpelarna och motorerna för sysselsättningen inom EU eftersom innovation och nya ekonomiska verksamheter ofta har sitt ursprung där. De är därför en betydande tillgång för EU i förbindelserna med andra delar av världen, men det är även främst i dessa områden som det är viktigt att ta itu med hindren för tillväxt och sysselsättning och problemen med social utestängning (till exempel lågutbildade ungdomar på arbetsmarknaden), bristande tillgänglighet och miljöförstöring. |
| --- | --- |

C.

Städer och större funktionella stadsområden, till exempel storstadsområden, har inte bara en viktig funktion i en deltagardemokrati, utan utgör även de ekonomiska grundpelarna och motorerna för sysselsättningen inom EU eftersom innovation och nya ekonomiska verksamheter ofta har sitt ursprung där. De är därför en betydande tillgång för EU i förbindelserna med andra delar av världen, men det är även främst i dessa områden som det är viktigt att ta itu med hindren för tillväxt och sysselsättning och problemen med social utestängning (till exempel lågutbildade ungdomar på arbetsmarknaden), bristande tillgänglighet och miljöförstöring.

| D. | Städer, funktionella stadsområden och regioner står för större delen av EU:s energiförbrukning och växthusgasutsläpp. Å andra sidan spelar de en nyckelroll för att uppnå större effektivitet och självförsörjning av energi och för att utveckla nya initiativ (till exempel nya typer av ekonomisk verksamhet) som främjar rörlighet i städerna, konkurrenskraftiga miljövänliga transportsystem samt tillväxt, sysselsättning, social och territoriell sammanhållning, hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

D.

Städer, funktionella stadsområden och regioner står för större delen av EU:s energiförbrukning och växthusgasutsläpp. Å andra sidan spelar de en nyckelroll för att uppnå större effektivitet och självförsörjning av energi och för att utveckla nya initiativ (till exempel nya typer av ekonomisk verksamhet) som främjar rörlighet i städerna, konkurrenskraftiga miljövänliga transportsystem samt tillväxt, sysselsättning, social och territoriell sammanhållning, hälsa och säkerhet.

| E. | Vissa städer där befolkningen åldras och minskar står inför problem på grund av omfattningen av de resurser och offentliga tjänster som de erbjuder, medan andra har en växande befolkning som ökar trycket på befintliga resurser och offentliga tjänster (till exempel utbildning) och förvärrar andra problem såsom arbetslöshet (bland ungdomar), social utestängning, trafikstockning, oplanerad stadsutbredning och föroreningar, vilket avsevärt ökar restiden och minskar livskvaliteten för många européer. |
| --- | --- |

E.

Vissa städer där befolkningen åldras och minskar står inför problem på grund av omfattningen av de resurser och offentliga tjänster som de erbjuder, medan andra har en växande befolkning som ökar trycket på befintliga resurser och offentliga tjänster (till exempel utbildning) och förvärrar andra problem såsom arbetslöshet (bland ungdomar), social utestängning, trafikstockning, oplanerad stadsutbredning och föroreningar, vilket avsevärt ökar restiden och minskar livskvaliteten för många européer.

| F. | Vissa av de största utmaningarna som städerna står inför i samband med ekonomisk och social utveckling, klimatförändringar, transporter och demografiska förändringar kan bara hanteras genom partnerskap mellan städerna och deras omgivande områden. De senaste årens utvidgning av sammanlänkande områden till följd av utveckling på framför allt transport- och kommunikationsområdet ökar behovet av utveckling av verktyg för att främja förbindelser. |
| --- | --- |

F.

Vissa av de största utmaningarna som städerna står inför i samband med ekonomisk och social utveckling, klimatförändringar, transporter och demografiska förändringar kan bara hanteras genom partnerskap mellan städerna och deras omgivande områden. De senaste årens utvidgning av sammanlänkande områden till följd av utveckling på framför allt transport- och kommunikationsområdet ökar behovet av utveckling av verktyg för att främja förbindelser.

| G. | EU:s politiska initiativ har direkt eller indirekt inverkan på den hållbara utvecklingen i städer och stadspolitiken. |
| --- | --- |

G.

EU:s politiska initiativ har direkt eller indirekt inverkan på den hållbara utvecklingen i städer och stadspolitiken.

| H. | Cirka 70 procent av EU:s politik och lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

H.

Cirka 70 procent av EU:s politik och lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå.

| I. | Olika politiska initiativ och stödprogram på EU-nivå bör göras mer samstämmiga genom att den gemensamma strategiska ramen utnyttjas fullt ut (avdelning II kapitel I artikel 10 i förordning (EU) nr 1303/2013 – förordningen om gemensamma bestämmelser) och genom bättre politisk samordning bland och med berörda parter och förvaltningsnivåer, då en sektorsbaserad EU-politik kan leda till beslut och lagstiftning som inte nödvändigtvis gynnar funktionella stadsområden. |
| --- | --- |

I.

Olika politiska initiativ och stödprogram på EU-nivå bör göras mer samstämmiga genom att den gemensamma strategiska ramen utnyttjas fullt ut (avdelning II kapitel I artikel 10 i förordning (EU) nr 1303/2013 – förordningen om gemensamma bestämmelser) och genom bättre politisk samordning bland och med berörda parter och förvaltningsnivåer, då en sektorsbaserad EU-politik kan leda till beslut och lagstiftning som inte nödvändigtvis gynnar funktionella stadsområden.

| J. | År 1997 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om en agenda för städer inom EU (9), men debatten om de europeiska städernas roll i EU:s politiska beslutsfattande pågår fortfarande. |
| --- | --- |

J.

År 1997 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om en agenda för städer inom EU (9), men debatten om de europeiska städernas roll i EU:s politiska beslutsfattande pågår fortfarande.

| K. | Tidigare stödde Europaparlamentet kommissionens förslag om att lägga fram en ”agenda för städer” som en ram för framtida stadspolitik på EU-nivå. |
| --- | --- |

K.

Tidigare stödde Europaparlamentet kommissionens förslag om att lägga fram en ”agenda för städer” som en ram för framtida stadspolitik på EU-nivå.

| L. | Subsidiaritet, enligt definitionen i EUF-fördraget, samt flernivåstyre, grundat på samordnade åtgärder från EU, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter, och partnerskapsprincipen är viktiga inslag för ett korrekt genomförande av all EU-politik, och de lokala och regionala myndigheternas resurser och befogenheter bör förstärkas på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

L.

Subsidiaritet, enligt definitionen i EUF-fördraget, samt flernivåstyre, grundat på samordnade åtgärder från EU, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter, och partnerskapsprincipen är viktiga inslag för ett korrekt genomförande av all EU-politik, och de lokala och regionala myndigheternas resurser och befogenheter bör förstärkas på motsvarande sätt.

| M. | Förordning (EU) nr 1301/2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) förstärker den urbana aspekten av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESIF) genom att minst 5 procent av det finansiella stödet avsätts till integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling genom delegering av förvaltningsuppgifter till stadsmyndigheterna, särskilt genom att dessa åtminstone får större ansvar för uppgifter som handlar om att välja ut verksamhet, genom skapandet av verktyg såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling, genom inrättandet av en särskild budget för innovativa åtgärder i syfte att pröva nya lösningar för hållbar stadsutveckling, och genom inrättandet av ett nätverk för stadsutveckling. |
| --- | --- |

M.

Förordning (EU) nr 1301/2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) förstärker den urbana aspekten av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESIF) genom att minst 5 procent av det finansiella stödet avsätts till integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling genom delegering av förvaltningsuppgifter till stadsmyndigheterna, särskilt genom att dessa åtminstone får större ansvar för uppgifter som handlar om att välja ut verksamhet, genom skapandet av verktyg såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling, genom inrättandet av en särskild budget för innovativa åtgärder i syfte att pröva nya lösningar för hållbar stadsutveckling, och genom inrättandet av ett nätverk för stadsutveckling.

| N. | Enligt den partnerskapsprincip som fastställts i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013) och den europeiska uppförandekoden är medlemsstaterna skyldiga att se till att stadsmyndigheterna involveras på ett tidigt stadium i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

N.

Enligt den partnerskapsprincip som fastställts i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013) och den europeiska uppförandekoden är medlemsstaterna skyldiga att se till att stadsmyndigheterna involveras på ett tidigt stadium i EU:s beslutsprocess.

De urbana aspekterna i EU:s politik

| 1. | Europaparlamentet anser att EU:s politik bör stödja och göra det möjligt för städer och funktionella stadsområden att uppnå sin fulla potential som motorer för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, social delaktighet och hållbar utveckling. Parlamentet anser därför att städer och funktionella stadsområden bör få större plats i all politik på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att EU:s politik bör stödja och göra det möjligt för städer och funktionella stadsområden att uppnå sin fulla potential som motorer för ekonomisk tillväxt, sysselsättning, social delaktighet och hållbar utveckling. Parlamentet anser därför att städer och funktionella stadsområden bör få större plats i all politik på EU-nivå.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och, där så är lämpligt, medlemsstaterna att föreslå hur ett system för tidig varning kan införas, genom anpassning av befintliga verktyg och i enlighet med artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, där regionala och lokala myndigheter ges möjlighet att ge akt på om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har beaktats, vilket medför involvering av regionala och lokala myndigheter på ett tidigt stadium i det politiska beslutsfattandet och möjliggör välgrundade strategier för territoriell utveckling och effektivare genomförande av framtida lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och, där så är lämpligt, medlemsstaterna att föreslå hur ett system för tidig varning kan införas, genom anpassning av befintliga verktyg och i enlighet med artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, där regionala och lokala myndigheter ges möjlighet att ge akt på om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna har beaktats, vilket medför involvering av regionala och lokala myndigheter på ett tidigt stadium i det politiska beslutsfattandet och möjliggör välgrundade strategier för territoriell utveckling och effektivare genomförande av framtida lagstiftning.

Mot en integrerad EU-agenda för städer

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att arbeta för en EU-agenda för städer. Parlamentet stöder inrättandet av en agenda som ska utgöra en enhetlig ram för EU-politik med en urban dimension och ska syfta till att förbättra hur lokala lösningar för städer kopplas till EU-utmaningar och tvärtom, hur sektorspolitik kopplas till olika förvaltningsnivåer, hur EU-finansiering riktas mot relevanta lokala utmaningar för städer och hur den territoriella inverkan av sektorspolitiken bedöms. Detta ramverk bör i synnerhet gynna utvecklingen av stadsbyggnads- och förvaltningslösningar som kan svara upp bättre mot utmaningarna och målsättningarna för en hållbar, ekonomisk och socialt inkluderande utveckling i städer och funktionella stadsområden i Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att arbeta för en EU-agenda för städer. Parlamentet stöder inrättandet av en agenda som ska utgöra en enhetlig ram för EU-politik med en urban dimension och ska syfta till att förbättra hur lokala lösningar för städer kopplas till EU-utmaningar och tvärtom, hur sektorspolitik kopplas till olika förvaltningsnivåer, hur EU-finansiering riktas mot relevanta lokala utmaningar för städer och hur den territoriella inverkan av sektorspolitiken bedöms. Detta ramverk bör i synnerhet gynna utvecklingen av stadsbyggnads- och förvaltningslösningar som kan svara upp bättre mot utmaningarna och målsättningarna för en hållbar, ekonomisk och socialt inkluderande utveckling i städer och funktionella stadsområden i Europa.

| 4. | Europaparlamentet är medvetet om att även om EU saknar särskild behörighet när det gäller stadsutveckling påverkar många olika EU-initiativ städer och funktionella stadsområden direkt eller indirekt. Parlamentet anser därför att en välutvecklad och etablerad nationell och regional stadspolitik är en förutsättning för en EU-agenda för städer. Parlamentet anser att EU-agendan för städer bör utgöra en strategi för städer och funktionella stadsområden i EU som på lång sikt ska utvecklas till en stadspolitik på EU-nivå. Parlamentet betonar i detta hänseende att europeisk territoriell utveckling av städer bör bygga på väl avvägd territoriell organisation med en polycentrisk stadsstruktur i enlighet med EU:s territoriella agenda 2020. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är medvetet om att även om EU saknar särskild behörighet när det gäller stadsutveckling påverkar många olika EU-initiativ städer och funktionella stadsområden direkt eller indirekt. Parlamentet anser därför att en välutvecklad och etablerad nationell och regional stadspolitik är en förutsättning för en EU-agenda för städer. Parlamentet anser att EU-agendan för städer bör utgöra en strategi för städer och funktionella stadsområden i EU som på lång sikt ska utvecklas till en stadspolitik på EU-nivå. Parlamentet betonar i detta hänseende att europeisk territoriell utveckling av städer bör bygga på väl avvägd territoriell organisation med en polycentrisk stadsstruktur i enlighet med EU:s territoriella agenda 2020.

| 5. | Europaparlamentet är övertygat om att EU-agendan för städer bör vara en gemensam satsning där kommissionen, medlemsstaterna, de lokala myndigheterna och andra berörda parter rationaliserar, samordnar och genomför EU:s stadspolitik genom en praktisk, integrerad och samordnad men samtidigt flexibel strategi, ”i och tillsammans med” städerna och de funktionella stadsområdena, med hänsyn till lokala territoriella särdrag och med respekt för varje medlemsstats institutionella struktur. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är övertygat om att EU-agendan för städer bör vara en gemensam satsning där kommissionen, medlemsstaterna, de lokala myndigheterna och andra berörda parter rationaliserar, samordnar och genomför EU:s stadspolitik genom en praktisk, integrerad och samordnad men samtidigt flexibel strategi, ”i och tillsammans med” städerna och de funktionella stadsområdena, med hänsyn till lokala territoriella särdrag och med respekt för varje medlemsstats institutionella struktur.

| 6. | Europaparlamentet anser att EU:s agenda för städer måste vara helt i linje med EU:s övergripande mål och strategi, särskilt Europa 2020-strategin och målen för den territoriella sammanhållningen. Administrativa gränser blir allt mindre relevanta när man ska ta sig an utmaningar som gäller decentraliserad utveckling. EU-agendan för städer bör därför vara inkluderande och ta full hänsyn till mångfalden av territoriella enheter inom EU och de gränsöverskridande förbindelserna och förbindelserna mellan land och stad, inbegripet de tjänster som funktionella stadsområden erbjuder för den omgivande landsbygden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att EU:s agenda för städer måste vara helt i linje med EU:s övergripande mål och strategi, särskilt Europa 2020-strategin och målen för den territoriella sammanhållningen. Administrativa gränser blir allt mindre relevanta när man ska ta sig an utmaningar som gäller decentraliserad utveckling. EU-agendan för städer bör därför vara inkluderande och ta full hänsyn till mångfalden av territoriella enheter inom EU och de gränsöverskridande förbindelserna och förbindelserna mellan land och stad, inbegripet de tjänster som funktionella stadsområden erbjuder för den omgivande landsbygden.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande där innehållet i den framtida EU-agendan för städer preciseras, baserat på regelverket för städer (”urban acquis”) och det omfattande samrådet med olika intressenter, däribland näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt det civila samhällets organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera EU-agendan för städer i sitt årliga arbetsprogram. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande där innehållet i den framtida EU-agendan för städer preciseras, baserat på regelverket för städer (”urban acquis”) och det omfattande samrådet med olika intressenter, däribland näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt det civila samhällets organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera EU-agendan för städer i sitt årliga arbetsprogram.

Införlivande av en integrerad, territoriell utvecklingsstrategi i EU:s beslutsfattande och lagstiftning

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa en mer platsbaserad integrerad territoriell strategi vid utformningen av nya politiska initiativ för stadsområden, för att säkerställa samstämmighet och för att städer och funktionella stadsområden ska kunna uppnå Europa 2020-målen om en smart och hållbar tillväxt för alla, bland annat genom att tillämpa en integrerad EU-strategi till stöd för smarta och hållbara projekt i europeiska städer och hjälpa till att främja social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa en mer platsbaserad integrerad territoriell strategi vid utformningen av nya politiska initiativ för stadsområden, för att säkerställa samstämmighet och för att städer och funktionella stadsområden ska kunna uppnå Europa 2020-målen om en smart och hållbar tillväxt för alla, bland annat genom att tillämpa en integrerad EU-strategi till stöd för smarta och hållbara projekt i europeiska städer och hjälpa till att främja social och ekonomisk utveckling.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt införa en territoriell konsekvensbedömning av den urbana aspekten för att säkerställa att alla relevanta EU-initiativ på regional och lokal nivå är praktiskt genomförbara och att vara lyhörd för synpunkter från decentraliserade förvaltningsnivåer när konsekvensbedömningar och ny politik utarbetas (”nedifrån-och-upp”-strategi), samt att se till att all relevant sektorsspecifik EU-politik på ett tillfredsställande sätt tar itu med de utmaningar som städer och funktionella stadsområden står inför. Parlamentet uppmanar kommissionen att koncentrera sådana territoriella konsekvensbedömningar till följande områden: balanserad territoriell utveckling, territoriell integration, förvaltningsaspekter, regleringsaspekter, lokala genomförandeaspekter och samstämmighet med andra politiska mål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt införa en territoriell konsekvensbedömning av den urbana aspekten för att säkerställa att alla relevanta EU-initiativ på regional och lokal nivå är praktiskt genomförbara och att vara lyhörd för synpunkter från decentraliserade förvaltningsnivåer när konsekvensbedömningar och ny politik utarbetas (”nedifrån-och-upp”-strategi), samt att se till att all relevant sektorsspecifik EU-politik på ett tillfredsställande sätt tar itu med de utmaningar som städer och funktionella stadsområden står inför. Parlamentet uppmanar kommissionen att koncentrera sådana territoriella konsekvensbedömningar till följande områden: balanserad territoriell utveckling, territoriell integration, förvaltningsaspekter, regleringsaspekter, lokala genomförandeaspekter och samstämmighet med andra politiska mål.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematisera och analysera alla tillgängliga data och gemensamma begreppsramar (regelverket för städer: ”urban acquis”) för att undvika dubbelinmatning och inkonsekvens och för en tydlig definition av integrerad hållbar stadsutveckling och därmed identifiering av EU:s gemensamma, enhetliga och öppna målsättningar på detta område. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematisera och analysera alla tillgängliga data och gemensamma begreppsramar (regelverket för städer: ”urban acquis”) för att undvika dubbelinmatning och inkonsekvens och för en tydlig definition av integrerad hållbar stadsutveckling och därmed identifiering av EU:s gemensamma, enhetliga och öppna målsättningar på detta område.

| 11. | Europaparlamentet är övertygat om att tillräckliga uppgifter måste göras tillgängliga för att stadsområden ska kunna bedömas mer korrekt än enbart på grundval av BNP-indikatorn. Parlamentet anser därför att Eurostat bör tillhandahålla och sammanställa mer detaljerade lokala uppgifter och att arbetet med Urban Audit (kartläggningen av läget i städerna) och liknande undersökningar bör fortsätta. Parlamentet uppmanar även kommissionen att arbeta för att få fram instrument som kan mäta framgången för och inverkan av en integrerad agenda för städer på EU-nivå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är övertygat om att tillräckliga uppgifter måste göras tillgängliga för att stadsområden ska kunna bedömas mer korrekt än enbart på grundval av BNP-indikatorn. Parlamentet anser därför att Eurostat bör tillhandahålla och sammanställa mer detaljerade lokala uppgifter och att arbetet med Urban Audit (kartläggningen av läget i städerna) och liknande undersökningar bör fortsätta. Parlamentet uppmanar även kommissionen att arbeta för att få fram instrument som kan mäta framgången för och inverkan av en integrerad agenda för städer på EU-nivå.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att minska byråkratin i samband med genomförandet av nuvarande EU-lagstiftning på lokal nivå, och att se till att det i all framtida lagstiftning noga analyseras vilka konsekvenser genomförandet av den kan få på lokal nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att minska byråkratin i samband med genomförandet av nuvarande EU-lagstiftning på lokal nivå, och att se till att det i all framtida lagstiftning noga analyseras vilka konsekvenser genomförandet av den kan få på lokal nivå.

De urbana aspekterna i EU:s politiska instrument och finansiering

| 13. | Europaparlamentet påminner om att EU:s sammanhållningspolitik och dess finansiella instrument är bättre rustade att stödja komplexa integrerade territoriella strategier för funktionella stadsområden genom gemensam strategisk planering och gemensamma bestämmelser. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja de tillgängliga nya instrumenten såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling och nya flexibla operativa program (OP), för att framgångsrikt stödja genomförandet av integrerade stadsutvecklingsplaner. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att utarbeta en enhetlig uppsättning lämpliga indikatorer för att bättre bedöma den urbana dimensionen av de operationer och initiativ som genomförs med finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att EU:s sammanhållningspolitik och dess finansiella instrument är bättre rustade att stödja komplexa integrerade territoriella strategier för funktionella stadsområden genom gemensam strategisk planering och gemensamma bestämmelser. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja de tillgängliga nya instrumenten såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling och nya flexibla operativa program (OP), för att framgångsrikt stödja genomförandet av integrerade stadsutvecklingsplaner. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att utarbeta en enhetlig uppsättning lämpliga indikatorer för att bättre bedöma den urbana dimensionen av de operationer och initiativ som genomförs med finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av att i största möjliga utsträckning utnyttja de makroregionala strategiernas potential för att framgångsrikt genomföra en integrerad strategi för städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att i tillräcklig utsträckning inkludera och integrera aspekter av EU-agendan för städer och att betona den urbana dimensionen inom EU:s makroregionala strategier som utgör en modell för planering och flernivåstyre. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av att i största möjliga utsträckning utnyttja de makroregionala strategiernas potential för att framgångsrikt genomföra en integrerad strategi för städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att i tillräcklig utsträckning inkludera och integrera aspekter av EU-agendan för städer och att betona den urbana dimensionen inom EU:s makroregionala strategier som utgör en modell för planering och flernivåstyre.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att företrädare för städer och stadsområden inte deltar mer i politikens utformning, trots de rättsligt bindande stadsrelaterade aspekterna i den nya sammanhållningspolitiken, särskilt avseende städernas involvering i programplaneringsfasen, och anser att detta kan förbättras genom att städer involveras på ett tidigt stadium i det politiska beslutsfattandet, till exempel genom samråd, utvärdering och utbyte av bästa praxis och erfarenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att partnerskapsprincipen tillämpas (och även beakta den europeiska uppförandekoden för partnerskap (artikel 5.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013)) vid genomförandet av EU-finansierade program och projekt, och anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt städernas och de funktionella stadsområdenas deltagande i programmens förberedelse, förvaltning och styrning, även på gränsöverskridande nivå. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att företrädare för städer och stadsområden inte deltar mer i politikens utformning, trots de rättsligt bindande stadsrelaterade aspekterna i den nya sammanhållningspolitiken, särskilt avseende städernas involvering i programplaneringsfasen, och anser att detta kan förbättras genom att städer involveras på ett tidigt stadium i det politiska beslutsfattandet, till exempel genom samråd, utvärdering och utbyte av bästa praxis och erfarenheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att partnerskapsprincipen tillämpas (och även beakta den europeiska uppförandekoden för partnerskap (artikel 5.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013)) vid genomförandet av EU-finansierade program och projekt, och anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt städernas och de funktionella stadsområdenas deltagande i programmens förberedelse, förvaltning och styrning, även på gränsöverskridande nivå.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser större deltagande från städerna i programmen inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet anser att lärdomarna från detta skulle kunna användas i en viktig politisk rekommendation om utvecklingen av sammanhållningspolitiken efter 2020. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att testa genomförandet av EU-agendan för städer inom utvalda tematiska områden som speglar utmaningarna för stadsområden (”pilotprojekt för städer”), särskilt genom att se till att EU:s olika politiska åtgärder samordnas på ett sektorsövergripande sätt och att befintliga överlappningar avskaffas samt genom att tillämpa modellen med flernivåstyre och utföra territoriella konsekvensbedömningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till Europaparlamentet om framstegen och resultatet med detta arbete. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser större deltagande från städerna i programmen inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet anser att lärdomarna från detta skulle kunna användas i en viktig politisk rekommendation om utvecklingen av sammanhållningspolitiken efter 2020. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att testa genomförandet av EU-agendan för städer inom utvalda tematiska områden som speglar utmaningarna för stadsområden (”pilotprojekt för städer”), särskilt genom att se till att EU:s olika politiska åtgärder samordnas på ett sektorsövergripande sätt och att befintliga överlappningar avskaffas samt genom att tillämpa modellen med flernivåstyre och utföra territoriella konsekvensbedömningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till Europaparlamentet om framstegen och resultatet med detta arbete.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser bättre samordning och integrering av EU:s investeringspolitiska åtgärder med potential att säkerställa hållbar, integrerad och socialt inkluderande stadsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja regelverket för att skapa synergieffekter mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), de EU-subventionerade programmen (såsom Life, Horisont 2020, Intelligent energi – Europa etc.) och sammanhållningsfonder samt offentliga (dvs. nationella) investeringar, privat kapital och privata finansiella instrument för att få största möjliga hävstångseffekt av investerade medel. Parlamentet understryker behovet av att garantera komplementaritet mellan alla investeringspolitiska åtgärder och förbättrade synergieffekter och att undvika dubbelfinansiering och överlappningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser bättre samordning och integrering av EU:s investeringspolitiska åtgärder med potential att säkerställa hållbar, integrerad och socialt inkluderande stadsutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja regelverket för att skapa synergieffekter mellan Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), de EU-subventionerade programmen (såsom Life, Horisont 2020, Intelligent energi – Europa etc.) och sammanhållningsfonder samt offentliga (dvs. nationella) investeringar, privat kapital och privata finansiella instrument för att få största möjliga hävstångseffekt av investerade medel. Parlamentet understryker behovet av att garantera komplementaritet mellan alla investeringspolitiska åtgärder och förbättrade synergieffekter och att undvika dubbelfinansiering och överlappningar.

En ny modell för flernivåstyrning

| 18. | Europaparlamentet påminner om att dagens viktigaste ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar överskrider traditionella administrativa gränser och om att den allt sämre överensstämmelsen mellan administrativa strukturer och territoriella strukturer (samarbete mellan städer och stadsnära områden, mellan stad och landsbygd etc.) kräver nya former av flexibel styrning för att den integrerade territoriella utvecklingen av funktionella områden ska gå framåt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att dagens viktigaste ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar överskrider traditionella administrativa gränser och om att den allt sämre överensstämmelsen mellan administrativa strukturer och territoriella strukturer (samarbete mellan städer och stadsnära områden, mellan stad och landsbygd etc.) kräver nya former av flexibel styrning för att den integrerade territoriella utvecklingen av funktionella områden ska gå framåt.

| 19. | Europaparlamentet anser att EU-agendan för städer bör bygga på en ny metod för flernivåstyre där den lokala nivån blir mer involverad i samtliga faser av beslutsprocessen, så att politiken kommer närmare verkligheten och bättre överensstämmer med och motsvarar de ständiga omvandlingarna i funktionella stadsområden. I denna process bör även Regionkommittén som företrädare för de regionala och lokala territoriella enheterna vara delaktig. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att EU-agendan för städer bör bygga på en ny metod för flernivåstyre där den lokala nivån blir mer involverad i samtliga faser av beslutsprocessen, så att politiken kommer närmare verkligheten och bättre överensstämmer med och motsvarar de ständiga omvandlingarna i funktionella stadsområden. I denna process bör även Regionkommittén som företrädare för de regionala och lokala territoriella enheterna vara delaktig.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ny modell av flernivåstyre som bygger på partnerskap och genuint samarbete bortom bara enkla samråd med intressenter genom att kombinera formella förvaltningsstrukturer med informella flexibla förvaltningsstrukturer som motsvarar det digitaliserade ”nätsamhällets” nya verkligheter och som är anpassad till de befintliga utmaningarnas omfattning. Modellen ska förbättra samarbetet på flera nivåer, både vertikalt och horisontellt, med statliga och icke-statliga aktörer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, och därmed föra förvaltningen närmare medborgarna och öka den demokratiska legitimiteten för det europeiska projektet. Parlamentet rekommenderar att en denna unika skräddarsydda modell efter att ha godkänts av parterna och efter samråd med alla berörda intressenter görs till arbetsmetod för den framtida EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ny modell av flernivåstyre som bygger på partnerskap och genuint samarbete bortom bara enkla samråd med intressenter genom att kombinera formella förvaltningsstrukturer med informella flexibla förvaltningsstrukturer som motsvarar det digitaliserade ”nätsamhällets” nya verkligheter och som är anpassad till de befintliga utmaningarnas omfattning. Modellen ska förbättra samarbetet på flera nivåer, både vertikalt och horisontellt, med statliga och icke-statliga aktörer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, och därmed föra förvaltningen närmare medborgarna och öka den demokratiska legitimiteten för det europeiska projektet. Parlamentet rekommenderar att en denna unika skräddarsydda modell efter att ha godkänts av parterna och efter samråd med alla berörda intressenter görs till arbetsmetod för den framtida EU-agendan för städer.

Kunskapshantering och informationsdelning

| 21. | Europaparlamentet anser att urbana plattformar och nätverk (som Urbact-programmet för stadsutveckling) och andra program för kunskapsutbyte mellan städer (såsom Civitas, borgmästaravtalet, Mayors Adapt, initiativet smarta städer och samhällen, referensramen för hållbara städer och ManagEnergy) ger en utmärkt möjlighet till lokala, regionala och gränsöverskridande aktörers delaktighet i stadsutveckling och kunskapsutbyte mellan aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsolidera och säkerställa en bättre samordning mellan dessa plattformar för att lokala aktörer ska förstå dem bättre och använda sig av dem mera effektivt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att urbana plattformar och nätverk (som Urbact-programmet för stadsutveckling) och andra program för kunskapsutbyte mellan städer (såsom Civitas, borgmästaravtalet, Mayors Adapt, initiativet smarta städer och samhällen, referensramen för hållbara städer och ManagEnergy) ger en utmärkt möjlighet till lokala, regionala och gränsöverskridande aktörers delaktighet i stadsutveckling och kunskapsutbyte mellan aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsolidera och säkerställa en bättre samordning mellan dessa plattformar för att lokala aktörer ska förstå dem bättre och använda sig av dem mera effektivt.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i största möjliga mån utnyttja det kunskapsutbyte och den kapacitetsuppbyggnad som EU-finansierade projekt och annan nätverksverksamhet mellan städer erbjuder. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla mekanismer för ett effektivare utbyte mellan kommissionens avdelningar av projektresultat och se till att resultaten används inom utvecklingen av både nationell politik och EU-politik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i största möjliga mån utnyttja det kunskapsutbyte och den kapacitetsuppbyggnad som EU-finansierade projekt och annan nätverksverksamhet mellan städer erbjuder. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla mekanismer för ett effektivare utbyte mellan kommissionens avdelningar av projektresultat och se till att resultaten används inom utvecklingen av både nationell politik och EU-politik.

| 23. | Europaparlamentet anser att databasen Urban Audit måste uppdateras och förbättras för att man ska kunna utarbeta en mer anpassad politik. Parlamentet uppmuntrar Eurostat och kommissionen att tillhandahålla och sammanställa mer detaljerade data som insamlas där politik genomförs – i många fall på lokal nivå. Parlamentet betonar att insamlandet av flödesdata – som mäter förhållanden mellan städer och deras omgivande områden samt inom funktionella stadsområden – också blir allt viktigare för att förbättra förståelsen av dessa komplexa funktionella områden, och uppmanar därför kommissionen att samla in och analysera sådana data att använda som evidens för utformningen av politiken. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att databasen Urban Audit måste uppdateras och förbättras för att man ska kunna utarbeta en mer anpassad politik. Parlamentet uppmuntrar Eurostat och kommissionen att tillhandahålla och sammanställa mer detaljerade data som insamlas där politik genomförs – i många fall på lokal nivå. Parlamentet betonar att insamlandet av flödesdata – som mäter förhållanden mellan städer och deras omgivande områden samt inom funktionella stadsområden – också blir allt viktigare för att förbättra förståelsen av dessa komplexa funktionella områden, och uppmanar därför kommissionen att samla in och analysera sådana data att använda som evidens för utformningen av politiken.

Genomförandet av den framtida EU-agendan för städer

| 24. | Europaparlamentet anser att EU-agendan för städer för att kunna bli ett effektivt redskap måste ha en gemensam begreppsram som uppdateras fortlöpande med tematisk inriktning på ett begränsat antal utmaningar inom det större sammanhang som utgörs av Europa 2020-strategins mål om smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att EU-agendan för städer för att kunna bli ett effektivt redskap måste ha en gemensam begreppsram som uppdateras fortlöpande med tematisk inriktning på ett begränsat antal utmaningar inom det större sammanhang som utgörs av Europa 2020-strategins mål om smart och hållbar tillväxt för alla.

| 25. | Europaparlamentet är övertygat om att dessa utmaningar måste uppfylla följande kriterier: 1) Vara förenliga med den gemensamma begreppsramen. 2) Vara större urbana utmaningar med betydande inverkan på städer och funktionella stadsområden i medlemsstater. 3) Inte kunna lösas av medlemsstater ensidigt. 4) En EU-strategi ska ha ett tydligt mervärde. Parlamentet uppmanar kommissionen att börja kartlägga sådana utmaningar, men också att identifiera kvarstående flaskhalsar, politiska inkonsekvenser och kapacitets- och kunskapsluckor, i nära samarbete med alla relevanta intressenter, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet är övertygat om att dessa utmaningar måste uppfylla följande kriterier: 1) Vara förenliga med den gemensamma begreppsramen. 2) Vara större urbana utmaningar med betydande inverkan på städer och funktionella stadsområden i medlemsstater. 3) Inte kunna lösas av medlemsstater ensidigt. 4) En EU-strategi ska ha ett tydligt mervärde. Parlamentet uppmanar kommissionen att börja kartlägga sådana utmaningar, men också att identifiera kvarstående flaskhalsar, politiska inkonsekvenser och kapacitets- och kunskapsluckor, i nära samarbete med alla relevanta intressenter, särskilt på lokal nivå.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att en sektorsöverskridande samordning av stadspolitiken i större omfattning säkerställs på alla förvaltningsnivåer för ett bättre införlivande av integrerad stadsutveckling. Parlamentet uppmanar GD Regional- och stadspolitik som ansvarar för EU:s stadspolitik att i nära samarbete med kommissionens avdelningsöverskridande grupp för stadsutveckling driva denna process och se till att den urbana aspekten beaktas i alla relevanta nya initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att utnämna ett politiskt ledarskap inom kommissionskollegiet som ska ge strategisk vägledning för agendan för städer och årligen rapportera till parlamentet om agendan för städer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att en sektorsöverskridande samordning av stadspolitiken i större omfattning säkerställs på alla förvaltningsnivåer för ett bättre införlivande av integrerad stadsutveckling. Parlamentet uppmanar GD Regional- och stadspolitik som ansvarar för EU:s stadspolitik att i nära samarbete med kommissionens avdelningsöverskridande grupp för stadsutveckling driva denna process och se till att den urbana aspekten beaktas i alla relevanta nya initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att utnämna ett politiskt ledarskap inom kommissionskollegiet som ska ge strategisk vägledning för agendan för städer och årligen rapportera till parlamentet om agendan för städer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse en särskild EU-samordnare för urbana frågor, baserad på befintliga tjänsteavdelningar eller organ inom kommissionen, som ska övervaka och utvärdera det praktiska genomförandet av sådan samordning såväl horisontellt (involvering av alla relevanta politiska sektorer) som vertikalt (involvering av alla förvaltningsnivåer). Parlamentet anser att den särskilda EU-samordnaren för urbana frågor, med hjälp av kommissionens avdelningsöverskridande grupp för stadsutveckling, ska inrätta en gemensam kontaktpunkt för stadspolitik inom kommissionen och se till att uppgifter om stadspolitik samlas in, hanteras och sprids på ett korrekt sätt inom och mellan kommissionens avdelningar och tillsammans med olika intressenter för att upprätta ett system för ökad medvetenhet och tidig varning samt involvering på ett tidigt stadium av lokala och regionala myndigheter i politiska processer som inverkar på städer och funktionella stadsområden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse en särskild EU-samordnare för urbana frågor, baserad på befintliga tjänsteavdelningar eller organ inom kommissionen, som ska övervaka och utvärdera det praktiska genomförandet av sådan samordning såväl horisontellt (involvering av alla relevanta politiska sektorer) som vertikalt (involvering av alla förvaltningsnivåer). Parlamentet anser att den särskilda EU-samordnaren för urbana frågor, med hjälp av kommissionens avdelningsöverskridande grupp för stadsutveckling, ska inrätta en gemensam kontaktpunkt för stadspolitik inom kommissionen och se till att uppgifter om stadspolitik samlas in, hanteras och sprids på ett korrekt sätt inom och mellan kommissionens avdelningar och tillsammans med olika intressenter för att upprätta ett system för ökad medvetenhet och tidig varning samt involvering på ett tidigt stadium av lokala och regionala myndigheter i politiska processer som inverkar på städer och funktionella stadsområden.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att med hjälp av befintliga strukturer, exempelvis som en del av ”pilotprojektet för städer”, utveckla gemensamma kontaktpunkter i medlemsstaterna för information om den urbana dimensionen av EU:s politik, i syfte att ge ingående information särskilt om olika EU-initiativ, riktlinjer och finansieringsmöjligheter i samband med stadsutveckling. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att med hjälp av befintliga strukturer, exempelvis som en del av ”pilotprojektet för städer”, utveckla gemensamma kontaktpunkter i medlemsstaterna för information om den urbana dimensionen av EU:s politik, i syfte att ge ingående information särskilt om olika EU-initiativ, riktlinjer och finansieringsmöjligheter i samband med stadsutveckling.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet hålla urbana toppmöten med utgångspunkt i forumet ”Morgondagens städer” genom att samla intressenter från alla förvaltningsnivåer och från olika sektorer. Parlamentet anser att sådana toppmöten kan erbjuda städer en verklighet möjlighet att medverka i en konstruktiv dialog med beslutsfattare inom de relevanta politikområdena och bidra till att utvärdera konsekvenserna av EU:s politik för städer och funktionella stadsområden och förorter och hur den kan införlivas i kommande initiativ på bästa sätt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet hålla urbana toppmöten med utgångspunkt i forumet ”Morgondagens städer” genom att samla intressenter från alla förvaltningsnivåer och från olika sektorer. Parlamentet anser att sådana toppmöten kan erbjuda städer en verklighet möjlighet att medverka i en konstruktiv dialog med beslutsfattare inom de relevanta politikområdena och bidra till att utvärdera konsekvenserna av EU:s politik för städer och funktionella stadsområden och förorter och hur den kan införlivas i kommande initiativ på bästa sätt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med bindande verkan göra städerna och funktionella stadsområden fullt delaktiga i strategisk politikutveckling och programplanering (som nationella reformprogram, partnerskapsavtal och operativa program). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka erfarenhetsutbytet om nationella program för stadsutveckling som gör att städer kan uppnå Europa 2020-målen, genom att anordna regelbundna informella ministerrådsmöten mellan ministrarna med ansvar för stadsutveckling. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med bindande verkan göra städerna och funktionella stadsområden fullt delaktiga i strategisk politikutveckling och programplanering (som nationella reformprogram, partnerskapsavtal och operativa program). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka erfarenhetsutbytet om nationella program för stadsutveckling som gör att städer kan uppnå Europa 2020-målen, genom att anordna regelbundna informella ministerrådsmöten mellan ministrarna med ansvar för stadsutveckling.

Den yttre dimensionen av EU-agendan för städer

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till fullo beakta de pågående förberedelserna för Habitat III-agendan och att säkerställa att den framtida EU-agendan för städer är fullt förenlig och samordnad med målen för denna globala agenda för städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortlöpande hålla parlamentet underrättat om den yttre dimensionen av EU-agendan för städer och anser att den kan bli EU:s bidrag till den internationella debatten om Förenta nationernas nya agenda för städer och Habitat III-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling år 2016. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till fullo beakta de pågående förberedelserna för Habitat III-agendan och att säkerställa att den framtida EU-agendan för städer är fullt förenlig och samordnad med målen för denna globala agenda för städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortlöpande hålla parlamentet underrättat om den yttre dimensionen av EU-agendan för städer och anser att den kan bli EU:s bidrag till den internationella debatten om Förenta nationernas nya agenda för städer och Habitat III-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling år 2016.

| 32. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör engagera sig på ett tydligt, samstämmigt och öppet sätt, i samråd med och med medverkan av lokala och regionala myndigheter, i Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) utarbetande av nya standarder för hållbar stadsutveckling, med hänsyn till arbetet med FN:s universella riktlinjer för stadsplanering och territoriell planering. Parlamentet betonar att de nya ISO-standarderna bör ses som ett stöd och inte som ett normativt verktyg. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör engagera sig på ett tydligt, samstämmigt och öppet sätt, i samråd med och med medverkan av lokala och regionala myndigheter, i Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) utarbetande av nya standarder för hållbar stadsutveckling, med hänsyn till arbetet med FN:s universella riktlinjer för stadsplanering och territoriell planering. Parlamentet betonar att de nya ISO-standarderna bör ses som ett stöd och inte som ett normativt verktyg.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(4)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 10.

(5)  EUT C 184 E, 6.8.2009, s. 95.

(6)  Parag Khanna, Beyond City Limits, Foreign Policy, den 6 augusti 2010.

(7)  Eurostat – City Statistics, 2014.

(8)  The Vertical Farm, www.verticalfarm.com.

(9)  Kommissionens meddelande av den 6 maj 1997 om ett program för städer inom Europeiska unionen (COM(1997)0197).

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/132

---

P8_TA(2015)0308

Investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om investering för tillväxt och sysselsättning: att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i unionen (2014/2245(INI))

(2017/C 316/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens sjätte lägesrapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investering för tillväxt och sysselsättning: främjande av utveckling och god förvaltning i regioner och städer inom EU av den 23 juli 2014 (nedan kallad den sjätte sammanhållningsrapporten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte lägesrapport om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investering för tillväxt och sysselsättning: främjande av utveckling och god förvaltning i regioner och städer inom EU av den 23 juli 2014 (nedan kallad den sjätte sammanhållningsrapporten),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 162, 174–178 och 349, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 162, 174–178 och 349,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1300/2013 av den 17 december 2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (8),

| — | med beaktande av EU:s territoriella agenda för 2020: På väg mot ett inkluderande, smart och hållbart Europa med olika regioner, som antogs under det informella ministermötet för ministrar med ansvar för markanvändningsplanering och regional utveckling den 19 maj 2011 i Gödöllő, Ungern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s territoriella agenda för 2020: På väg mot ett inkluderande, smart och hållbart Europa med olika regioner, som antogs under det informella ministermötet för ministrar med ansvar för markanvändningsplanering och regional utveckling den 19 maj 2011 i Gödöllő, Ungern,

| — | med beaktande av kommissionens åttonde lägesrapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen Krisens regionala och urbana dimensioner av den 26 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åttonde lägesrapport om den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen Krisens regionala och urbana dimensioner av den 26 juni 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om smart specialisering: Expertnätverk för en sund sammanhållningspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om smart specialisering: Expertnätverk för en sund sammanhållningspolitik (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om kommissionens sjunde och åttonde framstegsrapporter om EU:s sammanhållningspolitik och strategirapporten 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om kommissionens sjunde och åttonde framstegsrapporter om EU:s sammanhållningspolitik och strategirapporten 2013 om genomförandet av programmen 2007–2013 (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om att optimera de yttersta randområdenas potential genom att skapa synergieffekter mellan EU:s strukturfonder och andra EU-program (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om att optimera de yttersta randområdenas potential genom att skapa synergieffekter mellan EU:s strukturfonder och andra EU-program (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om förseningar i starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om förseningar i starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 (13),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 19 oktober 2011En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 19 oktober 2011En ram för nästa generations innovativa finansiella instrument – EU:s plattformar för eget kapital och lån (COM(2011)0662),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 13 januari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport Finansieringsinstrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Särskild rapport nr 2/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport Finansieringsinstrument för små och medelstora företag som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Särskild rapport nr 2/2012),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investering för tillväxt och sysselsättning, som antogs av rådet (allmänna frågor – sammanhållningspolitik) den 19 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investering för tillväxt och sysselsättning, som antogs av rådet (allmänna frågor – sammanhållningspolitik) den 19 november 2014,

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 december 2014 över den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 december 2014 över den sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (14),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 januari 2015 över meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investering för tillväxt och sysselsättning
   (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 21 januari 2015 över meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén Sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investering för tillväxt och sysselsättning
   (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2015 om resultattavlan för rättskipningen i EU (COM(2015)0116), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 mars 2015 om resultattavlan för rättskipningen i EU (COM(2015)0116),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 januari 2015 om förslag till ändringsbudget nr 2 till 2015 års allmänna budget (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 januari 2015 om förslag till ändringsbudget nr 2 till 2015 års allmänna budget (COM(2015)0016),

| — | med beaktande av årsrapporten för 2013 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2013 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen – kampen mot bedrägerier,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0173/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0173/2015), och av följande skäl:

| A. | Att EU:s sammanhållningspolitik spelar en avgörande roll för att minska regionala skillnader, främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan medlemsstaternas regioner och öka sysselsättningen är ett obestridligt faktum. Sammanhållningspolitiken är den främsta EU-omfattande politiken för investeringar i den reala ekonomin och ett beprövat instrument för tillväxt och sysselsättning i EU med en budget på över 350 miljarder euro fram till 2020. Under den ekonomiska krisen har sammanhållningspolitiken varit det huvudsakliga verktyget för att bibehålla investeringsnivån i flera medlemsstater och i vissa medlemsstater är sammanhållningspolitiken den främsta källan till offentliga investeringar. Sammanhållningspolitikens konkreta och synliga resultat har bekräftats av flera olika utvärderingsmetoder. |
| --- | --- |

A.

Att EU:s sammanhållningspolitik spelar en avgörande roll för att minska regionala skillnader, främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning mellan medlemsstaternas regioner och öka sysselsättningen är ett obestridligt faktum. Sammanhållningspolitiken är den främsta EU-omfattande politiken för investeringar i den reala ekonomin och ett beprövat instrument för tillväxt och sysselsättning i EU med en budget på över 350 miljarder euro fram till 2020. Under den ekonomiska krisen har sammanhållningspolitiken varit det huvudsakliga verktyget för att bibehålla investeringsnivån i flera medlemsstater och i vissa medlemsstater är sammanhållningspolitiken den främsta källan till offentliga investeringar. Sammanhållningspolitikens konkreta och synliga resultat har bekräftats av flera olika utvärderingsmetoder.

| B. | Enligt de senaste siffrorna för 2013 är 5,1 % av arbetskraften i unionen långtidsarbetslös, vilket är mer än någonsin tidigare. Långtidsarbetslösheten har avgörande konsekvenser för enskilda personer under hela livet och kan bli strukturell, i synnerhet i avlägsna regioner. |
| --- | --- |

B.

Enligt de senaste siffrorna för 2013 är 5,1 % av arbetskraften i unionen långtidsarbetslös, vilket är mer än någonsin tidigare. Långtidsarbetslösheten har avgörande konsekvenser för enskilda personer under hela livet och kan bli strukturell, i synnerhet i avlägsna regioner.

| C. | Den senaste tiden har de offentliga investeringarna i unionen sjunkit med 15 % i reala tal, och många regioner, i synnerhet de som ställs inför demografiska utmaningar, har inte kunna bidra tillräckligt till Europa 2020-målen, i synnerhet inte målet om en sysselsättning på 75 % till 2020, målet om att minska fattigdomen med 20 miljoner människor samt målet om att minska antalet elever som lämnar skolan i förtid. |
| --- | --- |

C.

Den senaste tiden har de offentliga investeringarna i unionen sjunkit med 15 % i reala tal, och många regioner, i synnerhet de som ställs inför demografiska utmaningar, har inte kunna bidra tillräckligt till Europa 2020-målen, i synnerhet inte målet om en sysselsättning på 75 % till 2020, målet om att minska fattigdomen med 20 miljoner människor samt målet om att minska antalet elever som lämnar skolan i förtid.

| D. | Det är en rimlig utveckling att målen för sammanhållningspolitiken har förändrats med tiden för att möta unionens nya problem och utmaningar och att politiken i sig alltmer har närmat sig EU:s övergripande politiska agenda. Dock bör sammanhållningspolitikens ursprungliga funktion, att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, i synnerhet i mindre utvecklade och minst gynnade regioner, förstärkas. Sammanhållningspolitiken bör inte ses enbart som ett instrument för att uppnå målen för Europa 2020-strategin och andra strategier för EU:s utveckling, utan även som en investeringspolitik i territorierna. |
| --- | --- |

D.

Det är en rimlig utveckling att målen för sammanhållningspolitiken har förändrats med tiden för att möta unionens nya problem och utmaningar och att politiken i sig alltmer har närmat sig EU:s övergripande politiska agenda. Dock bör sammanhållningspolitikens ursprungliga funktion, att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, i synnerhet i mindre utvecklade och minst gynnade regioner, förstärkas. Sammanhållningspolitiken bör inte ses enbart som ett instrument för att uppnå målen för Europa 2020-strategin och andra strategier för EU:s utveckling, utan även som en investeringspolitik i territorierna.

| E. | Enligt den sjätte sammanhållningsrapporten har den ekonomiska krisen haft en negativ inverkan på den långsiktiga utvecklingen mot minskade regionala skillnader, och även om det finns vissa positiva tendenser är skillnader av olika slag mellan regionerna fortfarande mycket stora i början av den nya programperioden. |
| --- | --- |

E.

Enligt den sjätte sammanhållningsrapporten har den ekonomiska krisen haft en negativ inverkan på den långsiktiga utvecklingen mot minskade regionala skillnader, och även om det finns vissa positiva tendenser är skillnader av olika slag mellan regionerna fortfarande mycket stora i början av den nya programperioden.

| F. | Genom tematisk koncentration inriktas resurserna på ett begränsat antal strategiska mål som har potential att öka tillväxten, sysselsättningen och den sociala integrationen, samt bidra till förbättringar av miljön och klimatförändringarna. |
| --- | --- |

F.

Genom tematisk koncentration inriktas resurserna på ett begränsat antal strategiska mål som har potential att öka tillväxten, sysselsättningen och den sociala integrationen, samt bidra till förbättringar av miljön och klimatförändringarna.

| G. | Det går inte att uppnå tillväxt och regional ekonomisk konvergens utan god förvaltning. Det krävs ett större engagemang från alla parter på nationell, regional och lokal nivå i överensstämmelse med principerna om förvaltning på flera nivåer samt med deltagande av arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer. |
| --- | --- |

G.

Det går inte att uppnå tillväxt och regional ekonomisk konvergens utan god förvaltning. Det krävs ett större engagemang från alla parter på nationell, regional och lokal nivå i överensstämmelse med principerna om förvaltning på flera nivåer samt med deltagande av arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer.

| H. | Partnerskapsavtalen och de operativa programmen är strategiska redskap för att vägleda investeringarna i medlemsstater och regioner och föreskrivs i artiklarna 14, 16 och 29 i förordningen om gemensamma bestämmelser, tillsammans med en tidsplan för inlämnandet och antagandet av dem. Enligt denna tidsplan skulle partnerskapsavtalen ha antagits senast före utgången av augusti 2014 och de operativa programmen senast före utgången av januari 2015. |
| --- | --- |

H.

Partnerskapsavtalen och de operativa programmen är strategiska redskap för att vägleda investeringarna i medlemsstater och regioner och föreskrivs i artiklarna 14, 16 och 29 i förordningen om gemensamma bestämmelser, tillsammans med en tidsplan för inlämnandet och antagandet av dem. Enligt denna tidsplan skulle partnerskapsavtalen ha antagits senast före utgången av augusti 2014 och de operativa programmen senast före utgången av januari 2015.

| I. | Under det informella rådssammanträdet i Gödöllő i Ungern 2011 uppmanades de successiva rådsordförandeskapen för 2015 och 2016 att utvärdera och besluta om huruvida EU:s territoriella agenda 2020 bör ses över, med beaktande av hur den fungerar i praktiken, och sedan förestå en sådan eventuell översyn. |
| --- | --- |

I.

Under det informella rådssammanträdet i Gödöllő i Ungern 2011 uppmanades de successiva rådsordförandeskapen för 2015 och 2016 att utvärdera och besluta om huruvida EU:s territoriella agenda 2020 bör ses över, med beaktande av hur den fungerar i praktiken, och sedan förestå en sådan eventuell översyn.

| J. | Enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska medlemsstaterna bedriva och samordna sin ekonomiska politik i syfte att uppnå målen om en harmonisk utveckling och en starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och den nya inversteringsplanen för Europa ska därför även bidra till uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

J.

Enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska medlemsstaterna bedriva och samordna sin ekonomiska politik i syfte att uppnå målen om en harmonisk utveckling och en starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och den nya inversteringsplanen för Europa ska därför även bidra till uppnåendet av dessa mål.

Resultat och utmaningar för sammanhållningspolitiken mot bakgrund av den ekonomiska krisen (programperioden 2007–2013)

| 1. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken är Europeiska unionens viktigaste instrument för att minska de ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna mellan de europeiska regionerna, stärka deras konkurrenskraft, motverka klimatförändringarna och energiberoendet och samtidigt bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål. Parlamentet betonar att de sammanhållningspolitiska investeringarna, trots svårigheter i några medlemsstater och regioner att samfinansiera dem, har dämpat den ekonomiska krisens negativa effekter på ett betydande sätt och skapat stabilitet i regionerna genom att säkerställa ett stabilt finansiellt flöde när de nationella och regionala offentliga och privata investeringarna har minskat kraftigt. Det sammanhållningspolitiska stödet motsvarade 21 procent av de offentliga investeringarna inom EU som helhet och 57 procent i sammanhållningsländerna sammantaget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken är Europeiska unionens viktigaste instrument för att minska de ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna mellan de europeiska regionerna, stärka deras konkurrenskraft, motverka klimatförändringarna och energiberoendet och samtidigt bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål. Parlamentet betonar att de sammanhållningspolitiska investeringarna, trots svårigheter i några medlemsstater och regioner att samfinansiera dem, har dämpat den ekonomiska krisens negativa effekter på ett betydande sätt och skapat stabilitet i regionerna genom att säkerställa ett stabilt finansiellt flöde när de nationella och regionala offentliga och privata investeringarna har minskat kraftigt. Det sammanhållningspolitiska stödet motsvarade 21 procent av de offentliga investeringarna inom EU som helhet och 57 procent i sammanhållningsländerna sammantaget.

| 2. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken har bevisat att den snabbt kan åstadkomma flexibla lösningar för att ta itu med medlemsstaternas och regionernas brist på investeringar, till exempel genom att minska den nationella medfinansieringen och erbjuda ytterligare förskottsbetalningar samt fördela om 13 procent av det totala anslaget (45 miljarder euro) till stöd för den ekonomiska verksamheten och sysselsättningen, med direkta effekter. Det är därför mycket viktigt att genomföra en genomgripande och djupgående halvtidsöversyn som gör det möjligt att ändra målen och medfinansieringssatserna om de socioekonomiska förhållandena i medlemsstaterna eller i vissa av deras regioner förändras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitiken har bevisat att den snabbt kan åstadkomma flexibla lösningar för att ta itu med medlemsstaternas och regionernas brist på investeringar, till exempel genom att minska den nationella medfinansieringen och erbjuda ytterligare förskottsbetalningar samt fördela om 13 procent av det totala anslaget (45 miljarder euro) till stöd för den ekonomiska verksamheten och sysselsättningen, med direkta effekter. Det är därför mycket viktigt att genomföra en genomgripande och djupgående halvtidsöversyn som gör det möjligt att ändra målen och medfinansieringssatserna om de socioekonomiska förhållandena i medlemsstaterna eller i vissa av deras regioner förändras.

| 3. | Europaparlamentet betonar att fördraget om Europeiska unionen innehåller målet att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt solidaritet mellan medlemsstaterna (artikel 3 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att fördraget om Europeiska unionen innehåller målet att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt solidaritet mellan medlemsstaterna (artikel 3 i EU-fördraget).

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen genomförda reformen av sammanhållningspolitiken som syftar till att lösa dessa problem och som bygger på en enhetlig strategisk ram för 2014–2020, med tydliga mål och incitament för alla de operativa programmen. Parlamentet uppmanar samtliga aktörer, särskilt de viktigaste myndigheterna, att säkerställa ett effektivt genomförande av den nya rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken genom ett starkt fokus på bättre resultat. Parlamentet uppmanar samtliga berörda aktörer att fastställa ett väl fungerande flernivåstyre och samordningsmekanismer för att säkerställa enhetlighet mellan programmen och stöd till Europa 2020-strategin och de landspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den nyligen genomförda reformen av sammanhållningspolitiken som syftar till att lösa dessa problem och som bygger på en enhetlig strategisk ram för 2014–2020, med tydliga mål och incitament för alla de operativa programmen. Parlamentet uppmanar samtliga aktörer, särskilt de viktigaste myndigheterna, att säkerställa ett effektivt genomförande av den nya rättsliga ramen för sammanhållningspolitiken genom ett starkt fokus på bättre resultat. Parlamentet uppmanar samtliga berörda aktörer att fastställa ett väl fungerande flernivåstyre och samordningsmekanismer för att säkerställa enhetlighet mellan programmen och stöd till Europa 2020-strategin och de landspecifika rekommendationerna.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en miljö som är både finanspolitiskt och ekonomiskt stabil och administrativt och institutionellt effektiv är en förutsättning för en effektiv sammanhållningspolitik, men inte får inverka på möjligheten att uppnå dess mål och syften. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att det innehållande av betalningar som föreskrivs i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser kan undergräva nationella, regionala och lokala myndigheters möjligheter att effektivt planera för och genomföra de europeiska struktur- och investeringsfonderna under perioden 2014–2020. Parlamentet understryker att uppfyllandet av målen för både sammanhållningspolitiken och Europa 2020-strategin förutsätter att politiken i hög grad anpassas till sektorspolitiken och att synergieffekter uppnås tillsammans med andra europeiska investeringsprogram. Parlamentet erinrar emellertid om att all ekonomisk politik enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska eftersträva målen om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att en miljö som är både finanspolitiskt och ekonomiskt stabil och administrativt och institutionellt effektiv är en förutsättning för en effektiv sammanhållningspolitik, men inte får inverka på möjligheten att uppnå dess mål och syften. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att det innehållande av betalningar som föreskrivs i artikel 23 i förordningen om gemensamma bestämmelser kan undergräva nationella, regionala och lokala myndigheters möjligheter att effektivt planera för och genomföra de europeiska struktur- och investeringsfonderna under perioden 2014–2020. Parlamentet understryker att uppfyllandet av målen för både sammanhållningspolitiken och Europa 2020-strategin förutsätter att politiken i hög grad anpassas till sektorspolitiken och att synergieffekter uppnås tillsammans med andra europeiska investeringsprogram. Parlamentet erinrar emellertid om att all ekonomisk politik enligt artikel 175 i EUF-fördraget ska eftersträva målen om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att förbättra medlemsstaternas administrativa kapacitet för programplanering, genomförande och utvärdering för att sammanhållningspolitiken ska få snabba och positiva resultat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att förbättra medlemsstaternas administrativa kapacitet för programplanering, genomförande och utvärdering för att sammanhållningspolitiken ska få snabba och positiva resultat.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att trots att sammanhållningspolitiken har dämpat effekterna av krisen är de regionala skillnaderna fortfarande stora och det sammanhållningspolitiska målet att minska ekonomiska, sociala och territoriella skillnader samt att ge särskilt stöd till mindre utvecklade regioner har ännu inte uppnåtts överallt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att trots att sammanhållningspolitiken har dämpat effekterna av krisen är de regionala skillnaderna fortfarande stora och det sammanhållningspolitiska målet att minska ekonomiska, sociala och territoriella skillnader samt att ge särskilt stöd till mindre utvecklade regioner har ännu inte uppnåtts överallt.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att trots krisen och trots den hårda pressen på lokala finanser har lokala och regionala myndigheter fortsatt att tillgodose medborgarnas efterfrågan på mer tillgängliga offentliga tjänster av högre kvalitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att trots krisen och trots den hårda pressen på lokala finanser har lokala och regionala myndigheter fortsatt att tillgodose medborgarnas efterfrågan på mer tillgängliga offentliga tjänster av högre kvalitet.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av att Europa återindustrialiseras för att säkerställa att industriproduktionen senast 2020 utgör minst 20 % av medlemsstaternas BNP. Parlamentet erinrar därför om att det är mycket viktigt att man proaktivt stöder och stärker principerna för konkurrenskraft, hållbarhet och rättssäkerhet i syfte att främja sysselsättning och tillväxt inom EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker vikten av att Europa återindustrialiseras för att säkerställa att industriproduktionen senast 2020 utgör minst 20 % av medlemsstaternas BNP. Parlamentet erinrar därför om att det är mycket viktigt att man proaktivt stöder och stärker principerna för konkurrenskraft, hållbarhet och rättssäkerhet i syfte att främja sysselsättning och tillväxt inom EU.

Svårigheter kopplade till genomförandet och betalningarna

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de avsevärda strukturella förseningarna i starten av sammanhållningspolitikens programperioder, som är ett resultat av det sena antagandet av de operativa programmen, inbegripet genom förfarandet för överföring av anslag. Parlamentet noterar att denna försening skulle kunna öka pressen på betalningsbemyndigandena, särskilt under 2017 och 2018, och därmed förstärka oron över den beklagliga eftersläpningen i betalningarna för perioden 2007–2013, som uppgår till cirka 25 miljarder euro. Parlamentet noterar att även om situationen för sammanhållningspolitiken, sett ur ett större perspektiv, är bättre än för landsbygdsutvecklingen eller för fisket, är det ändå oroande att så många program ännu inte har antagits i flera medlemsstater. Parlamentet understryker att dessa förseningar skulle kunna undergräva EU-budgetens och sammanhållningspolitikens trovärdighet, effektivitet och hållbarhet och gör det svårt för de nationella, regionala och lokala myndigheterna att avsluta genomförandet för perioden 2007–2013 och att effektivt planera för och genomföra de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas och kommissionens ansträngningar på detta område, men uppmanar dock kommissionen att göra sitt yttersta för att se till att alla återstående operativa program antas utan vidare dröjsmål, eftersom den revidering av den fleråriga budgetramen som krävs för att använda outnyttjade medel från 2014 redan har godkänts av parlamentet, tillsammans med det åtföljande förslaget till ändringsbudget. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de avsevärda strukturella förseningarna i starten av sammanhållningspolitikens programperioder, som är ett resultat av det sena antagandet av de operativa programmen, inbegripet genom förfarandet för överföring av anslag. Parlamentet noterar att denna försening skulle kunna öka pressen på betalningsbemyndigandena, särskilt under 2017 och 2018, och därmed förstärka oron över den beklagliga eftersläpningen i betalningarna för perioden 2007–2013, som uppgår till cirka 25 miljarder euro. Parlamentet noterar att även om situationen för sammanhållningspolitiken, sett ur ett större perspektiv, är bättre än för landsbygdsutvecklingen eller för fisket, är det ändå oroande att så många program ännu inte har antagits i flera medlemsstater. Parlamentet understryker att dessa förseningar skulle kunna undergräva EU-budgetens och sammanhållningspolitikens trovärdighet, effektivitet och hållbarhet och gör det svårt för de nationella, regionala och lokala myndigheterna att avsluta genomförandet för perioden 2007–2013 och att effektivt planera för och genomföra de europeiska struktur- och investeringsfonderna för perioden 2014–2020. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas och kommissionens ansträngningar på detta område, men uppmanar dock kommissionen att göra sitt yttersta för att se till att alla återstående operativa program antas utan vidare dröjsmål, eftersom den revidering av den fleråriga budgetramen som krävs för att använda outnyttjade medel från 2014 redan har godkänts av parlamentet, tillsammans med det åtföljande förslaget till ändringsbudget.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att problemet med ihållande betalningseftersläpningar drabbar sammanhållningspolitiken i högre grad än alla andra EU-politikområden, med utestående fordringar till ett värde av 24,8 miljarder euro i slutet av 2014 för Europeiska socialfondens, Europeiska regionala utvecklingsfondens och Sammanhållningsfondens program för 2007–2013, dvs. en ökning med 5,6 % jämfört med 2013. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att täcka dessa utestående fordringar. Parlamentet understryker att denna situation först och främst drabbar sammanhållningspolitikens minsta och mest sårbara stödmottagare, såsom små och medelstora företag, icke-statliga organisationer och sammanslutningar, eftersom de har begränsad kapacitet att förfinansiera utgifter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att problemet med ihållande betalningseftersläpningar drabbar sammanhållningspolitiken i högre grad än alla andra EU-politikområden, med utestående fordringar till ett värde av 24,8 miljarder euro i slutet av 2014 för Europeiska socialfondens, Europeiska regionala utvecklingsfondens och Sammanhållningsfondens program för 2007–2013, dvs. en ökning med 5,6 % jämfört med 2013. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att täcka dessa utestående fordringar. Parlamentet understryker att denna situation först och främst drabbar sammanhållningspolitikens minsta och mest sårbara stödmottagare, såsom små och medelstora företag, icke-statliga organisationer och sammanslutningar, eftersom de har begränsad kapacitet att förfinansiera utgifter.

| 12. | Europaparlamentet ser positivt på att rådet, kommissionen och parlamentet har nått en överenskommelse om att till årets slut sänka nivån av utestående fordringar, särskilt inom sammanhållningspolitiken, till dess strukturella nivå under den nuvarande fleråriga budgetramen, enligt vad som fastställdes i det gemensamma uttalandet som åtföljde 2015 års budgetöverenskommelse, och tar del av kommissionens rapport Elements of a payment plan to bring the EU budget back onto a sustainable track, som parlamentet tog emot den 23 mars 2015. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att lägga fram en betalningsplan så fort som möjligt, och åtminstone före framläggandet av förslaget till budget för 2016. Parlamentet påminner dessutom alla institutioner om deras åtagande att komma överens om och genomföra en sådan plan under 2015 och senast vid halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser positivt på att rådet, kommissionen och parlamentet har nått en överenskommelse om att till årets slut sänka nivån av utestående fordringar, särskilt inom sammanhållningspolitiken, till dess strukturella nivå under den nuvarande fleråriga budgetramen, enligt vad som fastställdes i det gemensamma uttalandet som åtföljde 2015 års budgetöverenskommelse, och tar del av kommissionens rapport Elements of a payment plan to bring the EU budget back onto a sustainable track, som parlamentet tog emot den 23 mars 2015. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att lägga fram en betalningsplan så fort som möjligt, och åtminstone före framläggandet av förslaget till budget för 2016. Parlamentet påminner dessutom alla institutioner om deras åtagande att komma överens om och genomföra en sådan plan under 2015 och senast vid halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen.

| 13. | Europaparlamentet understryker att den föreslagna revideringen av taken (16) i den fleråriga budgetramen, som innebär att 11,2 miljarder euro i åtaganden under rubrik 1b överförs i enlighet med artikel 19.2 i förordningen om den fleråriga budgetramen, och att 8,5 miljarder euro i åtaganden överförs (17) från 2014 till 2015 i enlighet med artikel 13.2 a i budgetförordningen, innebär att betalningsbemyndigandena under rubrik 1b inte behöver ställas in. Ingen av dessa åtgärder kommer emellertid riktigt till rätta med det underliggande problemet med förseningarna i programplaneringen eller ändrar på det faktum att ständiga förseningar av genomförandet och systematiskt försenade utbetalningar kan innebära allvarliga problem för de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att den föreslagna revideringen av taken (16) i den fleråriga budgetramen, som innebär att 11,2 miljarder euro i åtaganden under rubrik 1b överförs i enlighet med artikel 19.2 i förordningen om den fleråriga budgetramen, och att 8,5 miljarder euro i åtaganden överförs (17) från 2014 till 2015 i enlighet med artikel 13.2 a i budgetförordningen, innebär att betalningsbemyndigandena under rubrik 1b inte behöver ställas in. Ingen av dessa åtgärder kommer emellertid riktigt till rätta med det underliggande problemet med förseningarna i programplaneringen eller ändrar på det faktum att ständiga förseningar av genomförandet och systematiskt försenade utbetalningar kan innebära allvarliga problem för de slutliga stödmottagarna.

| 14. | Europaparlamentet understryker att ovannämnda eftersläpning under rubrik1b i EU:s budget i själva verket är det mest akuta hotet mot genomförandet av sammanhållningspolitiken, både under den förra perioden och eventuellt också under den nuvarande programperioden för 2014–2020. Parlamentet påminner om att denna eftersläpning får kännbara, och ibland till och med extrema, konsekvenser för sammanhållningspolitikens aktörer på plats. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram en färdplan med en tydlig tidsplan för konkreta och metodiska politiska åtgärder, med stöd av särskilda budgetmedel, för att minska och på sikt eliminera eftersläpningarna. Parlamentet hoppas att rådet äntligen ska inse att situationen är ohållbar och vara berett att aktivt medverka till en varaktig lösning av problemet. Parlamentet är tydligt i sin uppfattning att målet med dessa åtgärder främst bör vara att göra minskningarna i eftersläpningarna kännbara år 2015. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att ovannämnda eftersläpning under rubrik1b i EU:s budget i själva verket är det mest akuta hotet mot genomförandet av sammanhållningspolitiken, både under den förra perioden och eventuellt också under den nuvarande programperioden för 2014–2020. Parlamentet påminner om att denna eftersläpning får kännbara, och ibland till och med extrema, konsekvenser för sammanhållningspolitikens aktörer på plats. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram en färdplan med en tydlig tidsplan för konkreta och metodiska politiska åtgärder, med stöd av särskilda budgetmedel, för att minska och på sikt eliminera eftersläpningarna. Parlamentet hoppas att rådet äntligen ska inse att situationen är ohållbar och vara berett att aktivt medverka till en varaktig lösning av problemet. Parlamentet är tydligt i sin uppfattning att målet med dessa åtgärder främst bör vara att göra minskningarna i eftersläpningarna kännbara år 2015.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att börja genomföra de operativa programmen så snart de antagits för att optimera resultaten från investeringarna, främja sysselsättningen, öka produktionstillväxten och bidra till unionens klimat- och energimål, och att kommissionen och medlemsstaterna bör göra sitt yttersta för att skynda på antagandet, utan att det påverkar kvaliteten. Parlamentet kräver att kommissionen samtidigt som den fortsätter att fokusera på behovet att bekämpa bedrägerier, även undersöker vilka möjligheter som finns att förenkla sina interna förfaranden för att påskynda arbetet på grundval av de två tänkbara scenarierna för antagande av operativa program – detta för att undvika ytterligare förseningar i starten av genomförandet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att börja genomföra de operativa programmen så snart de antagits för att optimera resultaten från investeringarna, främja sysselsättningen, öka produktionstillväxten och bidra till unionens klimat- och energimål, och att kommissionen och medlemsstaterna bör göra sitt yttersta för att skynda på antagandet, utan att det påverkar kvaliteten. Parlamentet kräver att kommissionen samtidigt som den fortsätter att fokusera på behovet att bekämpa bedrägerier, även undersöker vilka möjligheter som finns att förenkla sina interna förfaranden för att påskynda arbetet på grundval av de två tänkbara scenarierna för antagande av operativa program – detta för att undvika ytterligare förseningar i starten av genomförandet.

| 16. | Mot bakgrund av ovanstående uppmanar Europaparlamentet kommissionen att presentera de åtgärder den tänker vidta för parlamentet, i syfte att snarast möjligt underlätta genomförandet av de operativa programmen, i synnerhet för att undvika återtagande av medel 2017, tillsammans med den tidsplanen, att redogöra för vilka konsekvenser de försenade betalningarna får för starten av genomförandet av de nya operativa programmen och att föreslå lösningar så att skadorna kan minimeras. Parlamentet begär vidare att kommissionen i sin rapport om resultatet av de förhandlingar som anges i artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser analyserar vilka konsekvenser den försenade starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 kan få för tillväxten och sysselsättningen och att den lämnar rekommendationer på grundval av de lärdomar som dragits. |
| --- | --- |

16.

Mot bakgrund av ovanstående uppmanar Europaparlamentet kommissionen att presentera de åtgärder den tänker vidta för parlamentet, i syfte att snarast möjligt underlätta genomförandet av de operativa programmen, i synnerhet för att undvika återtagande av medel 2017, tillsammans med den tidsplanen, att redogöra för vilka konsekvenser de försenade betalningarna får för starten av genomförandet av de nya operativa programmen och att föreslå lösningar så att skadorna kan minimeras. Parlamentet begär vidare att kommissionen i sin rapport om resultatet av de förhandlingar som anges i artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser analyserar vilka konsekvenser den försenade starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 kan få för tillväxten och sysselsättningen och att den lämnar rekommendationer på grundval av de lärdomar som dragits.

| 17. | Europaparlamentet anser att den fleråriga budgetramen för 2014–2020, som den ser ut enligt kommissionens förslag till ändring av förordningen om den fleråriga budgetramen där icke anslagna medel från 2014 överförs till 2015, kraftigt ökar risken för att anslag dras tillbaka 2018 för program som inte godkänts 2014 och därmed inte främjar fullständigt utnyttjande av resurserna och effektivt stöd till EU:s investeringar till förmån för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utarbetandet av den strategiska rapport som ska sammanställas 2017 enligt artikel 53 i förordningen om gemensamma bestämmelser, i god tid föreslå lämpliga åtgärder, inbegripet lagstiftningsåtgärder, för att undvika risken för tillbakadragande av medel. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att den fleråriga budgetramen för 2014–2020, som den ser ut enligt kommissionens förslag till ändring av förordningen om den fleråriga budgetramen där icke anslagna medel från 2014 överförs till 2015, kraftigt ökar risken för att anslag dras tillbaka 2018 för program som inte godkänts 2014 och därmed inte främjar fullständigt utnyttjande av resurserna och effektivt stöd till EU:s investeringar till förmån för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utarbetandet av den strategiska rapport som ska sammanställas 2017 enligt artikel 53 i förordningen om gemensamma bestämmelser, i god tid föreslå lämpliga åtgärder, inbegripet lagstiftningsåtgärder, för att undvika risken för tillbakadragande av medel.

| 18. | Europaparlamentet är oroat över den låga absorptionen av medel under programperioden 2007–2013 i vissa medlemsstater och uppmanar dem att ta itu med de bakomliggande orsakerna för att undvika att samma problem uppstår igen under nästa period. Parlamentet understryker att administrativ kapacitet är avgörande för ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av sammanhållningspolitiken. Parlamentet betonar att en instabil statsförvaltning i kombination med dålig politisk samordning kan undergräva ett framgångsrikt genomförande av struktur- och investeringsfonderna och äventyra en effektiv förvaltning i stort. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är oroat över den låga absorptionen av medel under programperioden 2007–2013 i vissa medlemsstater och uppmanar dem att ta itu med de bakomliggande orsakerna för att undvika att samma problem uppstår igen under nästa period. Parlamentet understryker att administrativ kapacitet är avgörande för ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av sammanhållningspolitiken. Parlamentet betonar att en instabil statsförvaltning i kombination med dålig politisk samordning kan undergräva ett framgångsrikt genomförande av struktur- och investeringsfonderna och äventyra en effektiv förvaltning i stort.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att föreskrifter rörande programplaneringen införs separat och före budgetförslag inför nästa programperiod, för att på så sätt skilja debatten om innehållet från debatten om pengarna, och för att det ska finnas tillräckligt med tid för en noggrann utformning av programmen. Parlamentet framhåller att trots att föreskrifterna är mycket utförliga är detta ingen fullständig garanti för medlemsstaterna och regionerna, och de kan tolkas på olika sätt. Det finns fortfarande utrymme för förenklingar av föreskrifterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att föreskrifter rörande programplaneringen införs separat och före budgetförslag inför nästa programperiod, för att på så sätt skilja debatten om innehållet från debatten om pengarna, och för att det ska finnas tillräckligt med tid för en noggrann utformning av programmen. Parlamentet framhåller att trots att föreskrifterna är mycket utförliga är detta ingen fullständig garanti för medlemsstaterna och regionerna, och de kan tolkas på olika sätt. Det finns fortfarande utrymme för förenklingar av föreskrifterna.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera de fall där finansiella korrigeringar eller innehållande av betalningar ska tillämpas, med hänsyn till eventuella följder för sysselsättning och tillväxt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera de fall där finansiella korrigeringar eller innehållande av betalningar ska tillämpas, med hänsyn till eventuella följder för sysselsättning och tillväxt.

Sammanhållningspolitiken – kärnan för smarta och hållbara investeringar för alla 2014–2020

| 21. | Europaparlamentet påminner om sammanhållningspolitikens ursprungliga syfte, att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och att minska regionala skillnader, samt att ge särskilt stöd till mindre utvecklade regioner. Parlamentet understryker att politiken till sin natur och i sin ursprungliga utformning, i enlighet med fördraget, på ett naturligt sätt bidrar till uppnåendet av EU:s mål, särskilt målen för smart och hållbar tillväxt för alla inom Europa 2020-strategin samt av det grundläggande målet i fördraget att stärka den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om sammanhållningspolitikens ursprungliga syfte, att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och att minska regionala skillnader, samt att ge särskilt stöd till mindre utvecklade regioner. Parlamentet understryker att politiken till sin natur och i sin ursprungliga utformning, i enlighet med fördraget, på ett naturligt sätt bidrar till uppnåendet av EU:s mål, särskilt målen för smart och hållbar tillväxt för alla inom Europa 2020-strategin samt av det grundläggande målet i fördraget att stärka den territoriella sammanhållningen.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar den nya europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och dess hävstångspotential. Parlamentet understryker att Efsis huvudmål bör vara ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och att fonden därför bör gynna alla EU:s regioner. Parlamentet framhåller behovet av att säkerställa additionalitet från Efsi-medeln och komplementaritet och synergier mellan Efsi och de europeiska struktur- och investeringsfonderna, samtidigt som de två hålls ekonomiskt åtskilda från varandra, och uppmanar samtidigt de berörda parterna att bygga vidare på erfarenheterna från genomförandet av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa 2008, särskilt när det gäller smarta investeringar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar den nya europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och dess hävstångspotential. Parlamentet understryker att Efsis huvudmål bör vara ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och att fonden därför bör gynna alla EU:s regioner. Parlamentet framhåller behovet av att säkerställa additionalitet från Efsi-medeln och komplementaritet och synergier mellan Efsi och de europeiska struktur- och investeringsfonderna, samtidigt som de två hålls ekonomiskt åtskilda från varandra, och uppmanar samtidigt de berörda parterna att bygga vidare på erfarenheterna från genomförandet av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa 2008, särskilt när det gäller smarta investeringar.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ökad samordning och konsekvens inom EU:s investerings- och utvecklingspolitik, och i synnerhet vad beträffar sammanhållningspolitiken, samt inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra EU-fonder och de nationella och regionala finansieringsinstrumenten, för att säkerställa komplementaritet och ökade synergier, undvika överlappningar och dubbelt stöd och garantera ett högt europeiskt mervärde för EU:s fonder. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om synergieffekterna i de kommande sammanhållningsrapporterna. Parlamentet anser att man vid genomförandet av detta nya EU-instrument bör dra lärdom av erfarenheterna från de tre gemensamma initiativen Jeremie, Jessica och Jasmine, som möjliggjorde en ökning av tilldelningen av strukturfonder från 1,2 miljarder euro 2000–2006 till 8,4 miljarder euro 2007–2012. Parlamentet efterfrågar en utförlig analys genomförd i samråd med Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ökad samordning och konsekvens inom EU:s investerings- och utvecklingspolitik, och i synnerhet vad beträffar sammanhållningspolitiken, samt inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra EU-fonder och de nationella och regionala finansieringsinstrumenten, för att säkerställa komplementaritet och ökade synergier, undvika överlappningar och dubbelt stöd och garantera ett högt europeiskt mervärde för EU:s fonder. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om synergieffekterna i de kommande sammanhållningsrapporterna. Parlamentet anser att man vid genomförandet av detta nya EU-instrument bör dra lärdom av erfarenheterna från de tre gemensamma initiativen Jeremie, Jessica och Jasmine, som möjliggjorde en ökning av tilldelningen av strukturfonder från 1,2 miljarder euro 2000–2006 till 8,4 miljarder euro 2007–2012. Parlamentet efterfrågar en utförlig analys genomförd i samråd med Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden.

| 24. | Europaparlamentet understryker att lagstiftningen för sammanhållningspolitiken föreskriver utökad användning av finansieringsinstrument i syfte att fördubbla deras bidrag till omkring 25–30 miljarder euro 2014–2020, genom att deras tematiska område utvidgas och medlemsstaterna och regionerna ges större flexibilitet. Parlamentet framhåller finansieringsinstrumentens roll när det gäller att locka till ytterligare offentliga och privata saminvesteringar för att åtgärda marknadsmisslyckanden i enlighet med Europa 2020-strategin och sammanhållningspolitiska prioriteringar. Parlamentet stöder särskilt initiativet för små och medelstora företag, som är ett riskdelningsinstrument, och uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att underlätta tillgången till finansieringsinstrumenten och göra dem attraktiva för medlemsstaterna och regionerna och därigenom säkerställa att fördubblingen av bidragen till finansieringsinstrumenten uppnås av egen kraft och att de berörda aktörerna gör detta mål till sitt eget. Parlamentet understryker vikten av insyn, redovisningsskyldighet och granskning när det gäller finansieringsinstrument som involverar EU-medel. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att lagstiftningen för sammanhållningspolitiken föreskriver utökad användning av finansieringsinstrument i syfte att fördubbla deras bidrag till omkring 25–30 miljarder euro 2014–2020, genom att deras tematiska område utvidgas och medlemsstaterna och regionerna ges större flexibilitet. Parlamentet framhåller finansieringsinstrumentens roll när det gäller att locka till ytterligare offentliga och privata saminvesteringar för att åtgärda marknadsmisslyckanden i enlighet med Europa 2020-strategin och sammanhållningspolitiska prioriteringar. Parlamentet stöder särskilt initiativet för små och medelstora företag, som är ett riskdelningsinstrument, och uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att underlätta tillgången till finansieringsinstrumenten och göra dem attraktiva för medlemsstaterna och regionerna och därigenom säkerställa att fördubblingen av bidragen till finansieringsinstrumenten uppnås av egen kraft och att de berörda aktörerna gör detta mål till sitt eget. Parlamentet understryker vikten av insyn, redovisningsskyldighet och granskning när det gäller finansieringsinstrument som involverar EU-medel.

| 25. | Europaparlamentet understryker dock att Europeiska fonden för strategiska investeringar inte får undergräva sammanhållningspolitikens strategiska enhetlighet och långsiktiga programplanering. En omfördelning av strukturfonderna skulle vara kontraproduktiv och kan därför inte godtas eftersom det skulle äventyra både fondernas effektivitet och regionernas utveckling. Parlamentet påpekar att fördelningen av anslagen till medlemsstaterna under rubrik 1b i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 inte kan ändras av hänsyn till Europeiska fonden för strategiska investeringar. Ersättandet av bidrag med lån, eget kapital eller garantier bör ske med viss försiktighet och med hänsyn tagen till regionala skillnader, samt till skillnader i praxis och erfarenheter när det gäller utnyttjandet av finansieringsinstrument mellan regionerna. Parlamentet påpekar att de regioner som är i störst behov av åtgärder som stimulerar investeringar ofta har låg förvaltnings- och absorptionsförmåga. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker dock att Europeiska fonden för strategiska investeringar inte får undergräva sammanhållningspolitikens strategiska enhetlighet och långsiktiga programplanering. En omfördelning av strukturfonderna skulle vara kontraproduktiv och kan därför inte godtas eftersom det skulle äventyra både fondernas effektivitet och regionernas utveckling. Parlamentet påpekar att fördelningen av anslagen till medlemsstaterna under rubrik 1b i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 inte kan ändras av hänsyn till Europeiska fonden för strategiska investeringar. Ersättandet av bidrag med lån, eget kapital eller garantier bör ske med viss försiktighet och med hänsyn tagen till regionala skillnader, samt till skillnader i praxis och erfarenheter när det gäller utnyttjandet av finansieringsinstrument mellan regionerna. Parlamentet påpekar att de regioner som är i störst behov av åtgärder som stimulerar investeringar ofta har låg förvaltnings- och absorptionsförmåga.

| 26. | Europaparlamentet varnar för att den flexibilitet som tillåts i valet av projekt inom Efsi riskerar att undergräva den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen genom att kanalisera investeringarna till mer utvecklade medlemsstater. Parlamentet ber kommissionen noggrant övervaka förhållandet mellan Efsi och de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet varnar för att den flexibilitet som tillåts i valet av projekt inom Efsi riskerar att undergräva den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen genom att kanalisera investeringarna till mer utvecklade medlemsstater. Parlamentet ber kommissionen noggrant övervaka förhållandet mellan Efsi och de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Sammanhållningspolitikens ändamålsenlighet, effektivitet och resultatinriktning för 2014–2020

| 27. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av åtgärder som syftar till att göra sammanhållningspolitiken mer ändamålsenlig, okomplicerad, effektiv och resultatinriktad och som flyttar tonvikten från kriterierna för absorption av medel till utgifternas kvalitet och till de medfinansierade insatsernas betydande mervärde. Parlamentet föreslår att förslag till tekniska justeringar av de berörda föreskrifterna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska läggas fram i detta syfte. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av åtgärder som syftar till att göra sammanhållningspolitiken mer ändamålsenlig, okomplicerad, effektiv och resultatinriktad och som flyttar tonvikten från kriterierna för absorption av medel till utgifternas kvalitet och till de medfinansierade insatsernas betydande mervärde. Parlamentet föreslår att förslag till tekniska justeringar av de berörda föreskrifterna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska läggas fram i detta syfte.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att man har koncentrerat resurserna tematiskt till stöd för investeringar i smart och hållbar tillväxt för alla i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning, ta itu med klimatförändringarna och energiberoendet samt minska fattigdom och social utestängning, och att det finns en mer utpräglad fokus på resultat och mätbarhet i programmen för 2014–2020, vilket bör bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig sammanhållningspolitik. Parlamentet vidhåller samtidigt sitt krav på ökad flexibilitet för regionerna med hänsyn till lokala och regionala särdrag, i synnerhet med tanke på den allvarliga krisen, för att minska utvecklingsskillnaderna mellan de olika regionerna i EU. Parlamentet efterlyser ett verkligt integrerat och territoriellt tillvägagångssätt och vill att man riktar in sig på de program och projekt som tar itu med behoven på plats. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar att man har koncentrerat resurserna tematiskt till stöd för investeringar i smart och hållbar tillväxt för alla i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning, ta itu med klimatförändringarna och energiberoendet samt minska fattigdom och social utestängning, och att det finns en mer utpräglad fokus på resultat och mätbarhet i programmen för 2014–2020, vilket bör bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig sammanhållningspolitik. Parlamentet vidhåller samtidigt sitt krav på ökad flexibilitet för regionerna med hänsyn till lokala och regionala särdrag, i synnerhet med tanke på den allvarliga krisen, för att minska utvecklingsskillnaderna mellan de olika regionerna i EU. Parlamentet efterlyser ett verkligt integrerat och territoriellt tillvägagångssätt och vill att man riktar in sig på de program och projekt som tar itu med behoven på plats.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att nationella reformprogram och operativa program medverkar till målet att på ett adekvat sätt genomföra de landspecifika rekommendationerna och följa förfarandena för ekonomisk styrning, för att på så sätt begränsa risken för tidig omprogrammering. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att nationella reformprogram och operativa program medverkar till målet att på ett adekvat sätt genomföra de landspecifika rekommendationerna och följa förfarandena för ekonomisk styrning, för att på så sätt begränsa risken för tidig omprogrammering.

| 30. | Europaparlamentet lyfter i detta sammanhang fram sitt ansvar att vara helt involverat och att kontrollera och granska, och kräver att kommissionen och rådet tillhandahåller fullständig och öppen information i god tid om kriterierna för, och hela det förfarande som skulle kunna leda till, en omplanering och ett innehållande av åtaganden eller betalningar inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna i enlighet med artikel 23.15 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlamentet påpekar att beslutet om innehållande av åtaganden eller betalningar bör fattas som en sista utväg när alla andra möjligheter är uttömda och efter en bedömning av potentiella återverkningar på tillväxt och sysselsättning, eftersom innehållande av åtaganden eller betalningar kan få allvarliga konsekvenser för nationella, regionala och lokala myndigheter, samt för uppnåendet av de sammanhållningspolitiska målen i stort. Parlamentet anser att målet för makroekonomisk villkorlighet bör vara att sträva efter en hållbarare och effektivare sammanhållningspolitik och protesterar mot att regioner, orter eller medborgare straffas av makroekonomiska beslut som fattats av nationella regeringar. Parlamentet noterar den potentiellt stora administrativa arbetsbörda som omfördelningen av medlen medför. Parlamentet erinrar om att ett förslag om omprogrammering som läggs fram i enlighet med artikel 23.4 i denna förordning kräver föregående samråd med den berörda övervakningskommitté som avses i artikel 49.3 i samma förordning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet lyfter i detta sammanhang fram sitt ansvar att vara helt involverat och att kontrollera och granska, och kräver att kommissionen och rådet tillhandahåller fullständig och öppen information i god tid om kriterierna för, och hela det förfarande som skulle kunna leda till, en omplanering och ett innehållande av åtaganden eller betalningar inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna i enlighet med artikel 23.15 i förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlamentet påpekar att beslutet om innehållande av åtaganden eller betalningar bör fattas som en sista utväg när alla andra möjligheter är uttömda och efter en bedömning av potentiella återverkningar på tillväxt och sysselsättning, eftersom innehållande av åtaganden eller betalningar kan få allvarliga konsekvenser för nationella, regionala och lokala myndigheter, samt för uppnåendet av de sammanhållningspolitiska målen i stort. Parlamentet anser att målet för makroekonomisk villkorlighet bör vara att sträva efter en hållbarare och effektivare sammanhållningspolitik och protesterar mot att regioner, orter eller medborgare straffas av makroekonomiska beslut som fattats av nationella regeringar. Parlamentet noterar den potentiellt stora administrativa arbetsbörda som omfördelningen av medlen medför. Parlamentet erinrar om att ett förslag om omprogrammering som läggs fram i enlighet med artikel 23.4 i denna förordning kräver föregående samråd med den berörda övervakningskommitté som avses i artikel 49.3 i samma förordning.

| 31. | Europaparlamentet betonar att oegentligheterna i stor utsträckning beror på komplexa krav och bestämmelser. Parlamentet understryker att antalet oegentligheter vid genomförande av sammanhållningsprogram skulle kunna minskas genom en förenkling av förvaltningen och av förfarandena samt genom ett snabbt genomförande av de nyligen antagna relevanta direktiven och en förstärkning av den administrativa kapaciteten, särskilt i mindre utvecklade regioner. Parlamentet betonar därför behovet av att minska den administrativa bördan för stödmottagarna vid genomförandet av de kontroller som är nödvändiga för att säkerställa en korrekt användning av anslagen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, samt behovet av att skapa mer flexibilitet i förvaltnings- och kontrollssystem och stärka fokuseringen på riskbedömning och en korrekt ansvarsfördelning mellan alla myndigheter, utan att undergräva inrättandet av starkare kontrollförfaranden för att göra det möjligt att förhindra oegentligheter på effektivare sätt och därmed undvika finansiella korrigeringar, samt avbrott och innehållande av betalningar. Parlamentet är bekymrat över den låga utbetalningsgraden för finansieringsinstrument till stödmottagarna, särskilt med tanke på målet att öka användningen av dessa instrument. Parlamentet ber i detta sammanhang medlemsstaterna, förvaltningsmyndigheterna och relevanta berörda parter som arbetar med dessa finansieringsinstrument att dra full nytta av det tekniska stöd som ges via FI-TAP (plattformen för teknisk rådgivning om finansieringsinstrument) och fi-compass. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att oegentligheterna i stor utsträckning beror på komplexa krav och bestämmelser. Parlamentet understryker att antalet oegentligheter vid genomförande av sammanhållningsprogram skulle kunna minskas genom en förenkling av förvaltningen och av förfarandena samt genom ett snabbt genomförande av de nyligen antagna relevanta direktiven och en förstärkning av den administrativa kapaciteten, särskilt i mindre utvecklade regioner. Parlamentet betonar därför behovet av att minska den administrativa bördan för stödmottagarna vid genomförandet av de kontroller som är nödvändiga för att säkerställa en korrekt användning av anslagen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna, samt behovet av att skapa mer flexibilitet i förvaltnings- och kontrollssystem och stärka fokuseringen på riskbedömning och en korrekt ansvarsfördelning mellan alla myndigheter, utan att undergräva inrättandet av starkare kontrollförfaranden för att göra det möjligt att förhindra oegentligheter på effektivare sätt och därmed undvika finansiella korrigeringar, samt avbrott och innehållande av betalningar. Parlamentet är bekymrat över den låga utbetalningsgraden för finansieringsinstrument till stödmottagarna, särskilt med tanke på målet att öka användningen av dessa instrument. Parlamentet ber i detta sammanhang medlemsstaterna, förvaltningsmyndigheterna och relevanta berörda parter som arbetar med dessa finansieringsinstrument att dra full nytta av det tekniska stöd som ges via FI-TAP (plattformen för teknisk rådgivning om finansieringsinstrument) och fi-compass.

Sysselsättning, små och medelstora företag, ungdom och utbildning

| 32. | Europaparlamentet framhåller att de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle kunna bidra stort till att vända de negativa sociala konsekvenserna av krisen, och att man bör underlätta och förenkla ett integrerat tillvägagångssätt med flerfondsprogram för att detta ska kunna bli verklighet, med effektivare samordning av och större flexibilitet bland fonderna, så att synergierna mellan i synnerhet Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden kan utnyttjas bättre. Parlamentet framhåller att de investeringar som finansieras av Europeiska socialfonden inte kan leda till optimala resultat utan relevant infrastruktur och lämpliga institutioner. Parlamentet uppmärksammar det faktum att de europeiska struktur- och investeringsfonderna på ett effektivt sätt kan bidra till social inkludering och därför bör utnyttjas för att öka integrationen av missgynnade och utsatta grupper såsom romer och personer med funktionsnedsättningar, samt för att stödja övergången från institutionsbaserade till lokalt baserade tjänster för barn och vuxna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller att de europeiska struktur- och investeringsfonderna skulle kunna bidra stort till att vända de negativa sociala konsekvenserna av krisen, och att man bör underlätta och förenkla ett integrerat tillvägagångssätt med flerfondsprogram för att detta ska kunna bli verklighet, med effektivare samordning av och större flexibilitet bland fonderna, så att synergierna mellan i synnerhet Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden kan utnyttjas bättre. Parlamentet framhåller att de investeringar som finansieras av Europeiska socialfonden inte kan leda till optimala resultat utan relevant infrastruktur och lämpliga institutioner. Parlamentet uppmärksammar det faktum att de europeiska struktur- och investeringsfonderna på ett effektivt sätt kan bidra till social inkludering och därför bör utnyttjas för att öka integrationen av missgynnade och utsatta grupper såsom romer och personer med funktionsnedsättningar, samt för att stödja övergången från institutionsbaserade till lokalt baserade tjänster för barn och vuxna.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta särskild hänsyn till minoritetsgrupper i hela unionen, eftersom dessa utsätts för alla former av social utestängning och därmed löper större risk att drabbas av strukturell arbetslöshet. Parlamentet anser att man vid all politisk planering som syftar till social sammanhållning i unionen måste ta hänsyn till integreringen av minoriteter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta särskild hänsyn till minoritetsgrupper i hela unionen, eftersom dessa utsätts för alla former av social utestängning och därmed löper större risk att drabbas av strukturell arbetslöshet. Parlamentet anser att man vid all politisk planering som syftar till social sammanhållning i unionen måste ta hänsyn till integreringen av minoriteter.

| 34. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av små och medelstora företag för jobbskapande, och framhåller deras möjlighet att främja smart tillväxt, digitala ekonomier och ekonomier med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet efterlyser ett gynnsamt regelsystem som kan stimulera till att starta och driva dessa företag, särskilt sådana som lanseras av unga människor och landsbygdsbor. Det är av största vikt att undanröja de byråkratiska hinder som belastar de små och medelstora företagen samt att underlätta företagens tillgång till finansiering såväl som att stödja program och utbildningar som främjar kunskaper inom entreprenörskap. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av små och medelstora företag för jobbskapande, och framhåller deras möjlighet att främja smart tillväxt, digitala ekonomier och ekonomier med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet efterlyser ett gynnsamt regelsystem som kan stimulera till att starta och driva dessa företag, särskilt sådana som lanseras av unga människor och landsbygdsbor. Det är av största vikt att undanröja de byråkratiska hinder som belastar de små och medelstora företagen samt att underlätta företagens tillgång till finansiering såväl som att stödja program och utbildningar som främjar kunskaper inom entreprenörskap.

| 35. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag utgör 99 % av EU:s alla företag och står för 80 % av alla arbetstillfällen inom unionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag utgör 99 % av EU:s alla företag och står för 80 % av alla arbetstillfällen inom unionen.

| 36. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att kommissionen har fastställt en alltför låg gräns (5 miljoner euro) för stöd från Eruf till småskalig infrastruktur för kulturella ändamål och hållbar turism och att detta gäller de totala kostnaderna i stället för de stödberättigande kostnaderna. Parlamentet betonar den starka positiva inverkan som sådana projekt kan ha på regional utveckling i fråga om socioekonomiska effekter, social integrering och attraktionskraft. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att kommissionen har fastställt en alltför låg gräns (5 miljoner euro) för stöd från Eruf till småskalig infrastruktur för kulturella ändamål och hållbar turism och att detta gäller de totala kostnaderna i stället för de stödberättigande kostnaderna. Parlamentet betonar den starka positiva inverkan som sådana projekt kan ha på regional utveckling i fråga om socioekonomiska effekter, social integrering och attraktionskraft.

| 37. | Europaparlamentet instämmer i kommissionens analys att ekonomiska och sociala prioriteringar, i synnerhet när det gäller ekonomisk tillväxt, å ena sidan, och social inkludering, utbildning och hållbar utveckling, å andra sidan, kan balanseras på ett bättre sätt i vissa medlemsstater och underbyggas av en meningsfull dialog med partner och berörda aktörer. Parlamentet betonar att en tydlig strategi för att förbättra medlemsstaternas institutionella ram med avseende på administrativ kapacitet och rättsväsendets kvalitet är en avgörande faktor för att man ska lyckas med dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet instämmer i kommissionens analys att ekonomiska och sociala prioriteringar, i synnerhet när det gäller ekonomisk tillväxt, å ena sidan, och social inkludering, utbildning och hållbar utveckling, å andra sidan, kan balanseras på ett bättre sätt i vissa medlemsstater och underbyggas av en meningsfull dialog med partner och berörda aktörer. Parlamentet betonar att en tydlig strategi för att förbättra medlemsstaternas institutionella ram med avseende på administrativ kapacitet och rättsväsendets kvalitet är en avgörande faktor för att man ska lyckas med dessa prioriteringar.

| 38. | Europaparlamentet understryker vikten av Europeiska socialfonden med ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för ungdomar, som ska stödja så många projekt som möjligt som syftar till att skapa nya arbetstillfällen, till exempel i form av entreprenörsaktiviteter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker vikten av Europeiska socialfonden med ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för ungdomar, som ska stödja så många projekt som möjligt som syftar till att skapa nya arbetstillfällen, till exempel i form av entreprenörsaktiviteter.

| 39. | Europaparlamentet varnar för att den alarmerande höga ungdomsarbetslösheten kan leda till att en hel generation går förlorad, särskilt i mindre utvecklade regioner och de regioner som drabbats hårdast av krisen och arbetslösheten. Parlamentet slår fast att en av de viktigaste prioriteringarna måste förbli att få ut ungdomar på arbetsmarknaden, vilket kräver ett aktivt bidrag från EU och vilket en integrerad användning av Europeiska strukturfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, sammanhållningsfonden och sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan bidra stort till. Parlamentet anser att man bör överväga en mer resultatinriktad strategi så att de tillgängliga medlen verkligen används på effektivast möjliga sätt för att öka sysselsättningen och konkurrenskraften och därmed generera en ökning av inkomster, vilket får fördelaktiga effekter för hela EU:s ekonomi. Parlamentet understryker i detta sammanhang ungdomsgarantins avgörande betydelse för att hjälpa unga människor under 25 år att antingen hitta ett arbete av god kvalitet eller skaffa sig den utbildning, de färdigheter och den erfarenhet som krävs för att hitta ett arbete. Parlamentet betonar att alla resurser som behövs för att förverkliga ungdomsgarantin och övriga åtgärder i sysselsättningsinitiativet för ungdomar måste göras tillgängliga så snart som möjligt. Parlamentet anser att tydliga och lättbegripliga konsekvensindikatorer bör användas så att EU-medlens bidrag till tillväxt och sysselsättning går att mäta korrekt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet varnar för att den alarmerande höga ungdomsarbetslösheten kan leda till att en hel generation går förlorad, särskilt i mindre utvecklade regioner och de regioner som drabbats hårdast av krisen och arbetslösheten. Parlamentet slår fast att en av de viktigaste prioriteringarna måste förbli att få ut ungdomar på arbetsmarknaden, vilket kräver ett aktivt bidrag från EU och vilket en integrerad användning av Europeiska strukturfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, sammanhållningsfonden och sysselsättningsinitiativet för ungdomar kan bidra stort till. Parlamentet anser att man bör överväga en mer resultatinriktad strategi så att de tillgängliga medlen verkligen används på effektivast möjliga sätt för att öka sysselsättningen och konkurrenskraften och därmed generera en ökning av inkomster, vilket får fördelaktiga effekter för hela EU:s ekonomi. Parlamentet understryker i detta sammanhang ungdomsgarantins avgörande betydelse för att hjälpa unga människor under 25 år att antingen hitta ett arbete av god kvalitet eller skaffa sig den utbildning, de färdigheter och den erfarenhet som krävs för att hitta ett arbete. Parlamentet betonar att alla resurser som behövs för att förverkliga ungdomsgarantin och övriga åtgärder i sysselsättningsinitiativet för ungdomar måste göras tillgängliga så snart som möjligt. Parlamentet anser att tydliga och lättbegripliga konsekvensindikatorer bör användas så att EU-medlens bidrag till tillväxt och sysselsättning går att mäta korrekt.

| 40. | Europaparlamentet vidhåller att man måste fortsätta ansträngningarna för att försöka hitta andra lösningar för att förbättra resultaten när det gäller ungdomars sysselsättning, eftersom de inte har varit goda trots antagandet av ESF-förordningen och sysselsättningsinitiativet för ungdomar. Parlamentet påminner om Europeiska unionens politiska löfte att omgående stödja ungdomars integrering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet vidhåller att man måste fortsätta ansträngningarna för att försöka hitta andra lösningar för att förbättra resultaten när det gäller ungdomars sysselsättning, eftersom de inte har varit goda trots antagandet av ESF-förordningen och sysselsättningsinitiativet för ungdomar. Parlamentet påminner om Europeiska unionens politiska löfte att omgående stödja ungdomars integrering på arbetsmarknaden.

| 41. | Europaparlamentet betonar att till följd av ändrade produktionsmönster och en åldrande befolkning har betydelsen av Europeiska socialfonden och investeringar för att anpassa arbetarnas kunskaper ökat kraftigt. Parlamentet är av den bestämda åsikten att fonden bör användas för att komplettera nationella strategier i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att tillgängliga resurser används så effektivt som möjligt för att säkerställa arbetarnas anställbarhet, social inkludering samt jämställdhet. Parlamentet understryker samtidigt att utbildningsprogram som finansieras av Europeiska socialfonden även bör skräddarsys till företagare och personal på ledningsnivå för att säkerställa en hållbar utveckling i företagen – och då i synnerhet i de små och medelstora företagen eftersom dessa genererar majoriteten av arbetsplatserna i unionen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att till följd av ändrade produktionsmönster och en åldrande befolkning har betydelsen av Europeiska socialfonden och investeringar för att anpassa arbetarnas kunskaper ökat kraftigt. Parlamentet är av den bestämda åsikten att fonden bör användas för att komplettera nationella strategier i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att tillgängliga resurser används så effektivt som möjligt för att säkerställa arbetarnas anställbarhet, social inkludering samt jämställdhet. Parlamentet understryker samtidigt att utbildningsprogram som finansieras av Europeiska socialfonden även bör skräddarsys till företagare och personal på ledningsnivå för att säkerställa en hållbar utveckling i företagen – och då i synnerhet i de små och medelstora företagen eftersom dessa genererar majoriteten av arbetsplatserna i unionen.

| 42. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i synnerhet fortsätta att förbättra EURES-plattformen som ett effektivt verktyg för att främja rörligheten bland arbetare i Europa, och då framför allt rörligheten över gränserna, eftersom den ger arbetarna ökade kunskaper om arbetsmarknaden i EU, informerar dem om jobbmöjligheter och hjälper dem med förfarandena. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla och underhålla EURES-nätverken, inte minst som ett erkännande av att gränsöverskridande arbetare är de första som drabbas av anpassningsproblem och svårigheter att få sina yrkeskunskaper erkända. Parlamentet konstaterar att genom att förena offentliga arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter, lokala och regionala myndigheter och andra privata intressenter främjar och stöder dessa nätverk gränsöverskridande rörlighet. |
| --- | --- |

42.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i synnerhet fortsätta att förbättra EURES-plattformen som ett effektivt verktyg för att främja rörligheten bland arbetare i Europa, och då framför allt rörligheten över gränserna, eftersom den ger arbetarna ökade kunskaper om arbetsmarknaden i EU, informerar dem om jobbmöjligheter och hjälper dem med förfarandena. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla och underhålla EURES-nätverken, inte minst som ett erkännande av att gränsöverskridande arbetare är de första som drabbas av anpassningsproblem och svårigheter att få sina yrkeskunskaper erkända. Parlamentet konstaterar att genom att förena offentliga arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter, lokala och regionala myndigheter och andra privata intressenter främjar och stöder dessa nätverk gränsöverskridande rörlighet.

| 43. | Europaparlamentet understryker behovet av att stärka skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen med hjälp av ny teknik. Parlamentet anser att kommissionen bör koppla minskad sysselsättning till den digitala agendan och verktygen inom Horisont 2020. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker behovet av att stärka skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen med hjälp av ny teknik. Parlamentet anser att kommissionen bör koppla minskad sysselsättning till den digitala agendan och verktygen inom Horisont 2020.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att i unionen är antalet elever som lämnar skolan i förtid fortfarande mycket högt och att detta påverkar ungdomsarbetslösheten, samt att det är mycket viktigt att utnyttja Europeiska socialfonden för att modernisera utbildningssystemen och läroplanerna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att i unionen är antalet elever som lämnar skolan i förtid fortfarande mycket högt och att detta påverkar ungdomsarbetslösheten, samt att det är mycket viktigt att utnyttja Europeiska socialfonden för att modernisera utbildningssystemen och läroplanerna.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att det utan ett effektivt samarbete mellan utbildningsinstitutionerna och arbetsmarknadens aktörer inte kommer att vara möjligt att råda bot på den höga arbetslösheten bland unga akademiker i EU. Parlamentet betonar särskilt att andelen unga i arbete har ökat och de sociala skillnaderna minskat genom undervisning om vilka kunskaper och färdigheter som behövs på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att det utan ett effektivt samarbete mellan utbildningsinstitutionerna och arbetsmarknadens aktörer inte kommer att vara möjligt att råda bot på den höga arbetslösheten bland unga akademiker i EU. Parlamentet betonar särskilt att andelen unga i arbete har ökat och de sociala skillnaderna minskat genom undervisning om vilka kunskaper och färdigheter som behövs på arbetsmarknaden.

| 46. | Europaparlamentet understryker betydelsen av jämställdhetsaspekten vid sysselsättningsskapande åtgärder och uppmanar kommissionen att avsätta tillräckligt med medel för att bekämpa arbetslöshet bland kvinnor. Parlamentet anser att kvinnor skulle kunna gynnas av tekniska framsteg som gör det möjligt att ha en mer flexibel arbetstid och uppmanar kommissionen att investera i detta. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker betydelsen av jämställdhetsaspekten vid sysselsättningsskapande åtgärder och uppmanar kommissionen att avsätta tillräckligt med medel för att bekämpa arbetslöshet bland kvinnor. Parlamentet anser att kvinnor skulle kunna gynnas av tekniska framsteg som gör det möjligt att ha en mer flexibel arbetstid och uppmanar kommissionen att investera i detta.

| 47. | Europaparlamentet bekräftar behovet av att upprätta barnomsorgsinrättningar för små barn för att främja kvinnors närvaro på arbetsmarknaden, och uppmanar därför kommissionen att stödja innovativa projekt med denna inriktning. Parlamentet påpekar att investeringar i offentlig infrastruktur, såsom barnomsorgsinrättningar, ökar kvinnors möjligheter att aktivt delta i ekonomin och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet bekräftar behovet av att upprätta barnomsorgsinrättningar för små barn för att främja kvinnors närvaro på arbetsmarknaden, och uppmanar därför kommissionen att stödja innovativa projekt med denna inriktning. Parlamentet påpekar att investeringar i offentlig infrastruktur, såsom barnomsorgsinrättningar, ökar kvinnors möjligheter att aktivt delta i ekonomin och på arbetsmarknaden.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att, för att nå målen rörande arbetslöshet och social inkludering, ta hänsyn till de behov som kvinnor som återkommer från mammaledighet har, samt motivera arbetsgivare att anställa kvinnor som har varit på mammaledighet, underlätta flexibla arbetsupplägg och främja ytterligare (livslångt) lärande som gör det möjligt för dem att på ett smidigt sätt återgå till yrkeslivet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att, för att nå målen rörande arbetslöshet och social inkludering, ta hänsyn till de behov som kvinnor som återkommer från mammaledighet har, samt motivera arbetsgivare att anställa kvinnor som har varit på mammaledighet, underlätta flexibla arbetsupplägg och främja ytterligare (livslångt) lärande som gör det möjligt för dem att på ett smidigt sätt återgå till yrkeslivet.

Styrningen av politiken

| 49. | Europaparlamentet betonar att ett välfungerande flernivåstyre, med en struktur som är effektiv när det gäller att uppfylla kraven från medborgare och företag och ett system för öppen och innovativ offentlig upphandling, är avgörande för att förbättra sammanhållningspolitikens resultat. Parlamentet framhåller i detta hänseende att de regionala och lokala myndigheterna oavsett betydelsen av de beslut som fattas på EU- och medlemsstatsnivå, i många fall är administrativt huvudansvariga för offentliga investeringar, och att sammanhållningspolitiken är ett viktigt instrument för att dessa myndigheter ska kunna spela en aktiv roll i EU-sammanhang. Parlamentet upprepar att det är viktigt att partnerskapsprincipen ges allmän tillämpning, såsom den beskrivs närmare i förordningen om gemensamma bestämmelser och uppförandekoden för partnerskap. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att ett välfungerande flernivåstyre, med en struktur som är effektiv när det gäller att uppfylla kraven från medborgare och företag och ett system för öppen och innovativ offentlig upphandling, är avgörande för att förbättra sammanhållningspolitikens resultat. Parlamentet framhåller i detta hänseende att de regionala och lokala myndigheterna oavsett betydelsen av de beslut som fattas på EU- och medlemsstatsnivå, i många fall är administrativt huvudansvariga för offentliga investeringar, och att sammanhållningspolitiken är ett viktigt instrument för att dessa myndigheter ska kunna spela en aktiv roll i EU-sammanhang. Parlamentet upprepar att det är viktigt att partnerskapsprincipen ges allmän tillämpning, såsom den beskrivs närmare i förordningen om gemensamma bestämmelser och uppförandekoden för partnerskap.

| 50. | Europaparlamentet rekommenderar att man drar nytta av de resurser och den expertis som sammanhållningspolitiken ställer till förfogande för att stärka de offentliga myndigheternas kapacitet på ett markant sätt, särskilt på lokal och regional nivå, så att deras förmåga att erbjuda tjänster av hög kvalitet till allmänheten förbättras, bland annat genom största möjliga användning av ny teknik och genom att eftersträva minskad byråkrati. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa former för administrativt stöd när det gäller viktiga faktorer såsom fastställande av insatsernas mål, utvärdering av resultaten med användning av lämpliga indikatorer och beslut om uppföljningsåtgärder som kan bidra till att det på EU-nivå skapas en förvaltningskultur som bygger på övervakning och utvärdering. Parlamentet anser att det är viktigt att säkerställa stöd till de lokala och regionala myndigheterna vad avser dels innovativa finansieringsinstrument, som är avgörande för att öka resurserna och investeringarna, dels offentlig upphandling, som i allt högre grad bör utvecklas till att bli ett instrument som den offentliga förvaltningen använder för att stimulera innovation och kreativitet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet rekommenderar att man drar nytta av de resurser och den expertis som sammanhållningspolitiken ställer till förfogande för att stärka de offentliga myndigheternas kapacitet på ett markant sätt, särskilt på lokal och regional nivå, så att deras förmåga att erbjuda tjänster av hög kvalitet till allmänheten förbättras, bland annat genom största möjliga användning av ny teknik och genom att eftersträva minskad byråkrati. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa former för administrativt stöd när det gäller viktiga faktorer såsom fastställande av insatsernas mål, utvärdering av resultaten med användning av lämpliga indikatorer och beslut om uppföljningsåtgärder som kan bidra till att det på EU-nivå skapas en förvaltningskultur som bygger på övervakning och utvärdering. Parlamentet anser att det är viktigt att säkerställa stöd till de lokala och regionala myndigheterna vad avser dels innovativa finansieringsinstrument, som är avgörande för att öka resurserna och investeringarna, dels offentlig upphandling, som i allt högre grad bör utvecklas till att bli ett instrument som den offentliga förvaltningen använder för att stimulera innovation och kreativitet.

| 51. | Europaparlamentet beklagar att den sjätte sammanhållningsrapporten inte innehåller en fördjupad bedömning av resultaten av mekanismen för tekniskt bistånd, Jaspers, som under perioden 2007–2013 gav medlemsstaterna den tekniska expertis som krävdes för att utforma stora projekt av hög kvalitet som skulle medfinansieras av EU. Parlamentet välkomnar Jaspers nätverksplattform för kapacitetsuppbyggnad, som lanserades 2013, och det nätverks- och kompetenscentrum som inrättades 2014 för att erbjuda experthjälp vid utformning av projekt inför programperioden 2014–2020. Parlamentet välkomnar att ett kompetenscentrum för kapacitetsuppbyggnad avseende de europeiska struktur- och investeringsfonderna har inrättats som bör stärka kapaciteten hos alla myndigheter i medlemsstaterna som är involverade i förvaltningen och genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet beklagar att den sjätte sammanhållningsrapporten inte innehåller en fördjupad bedömning av resultaten av mekanismen för tekniskt bistånd, Jaspers, som under perioden 2007–2013 gav medlemsstaterna den tekniska expertis som krävdes för att utforma stora projekt av hög kvalitet som skulle medfinansieras av EU. Parlamentet välkomnar Jaspers nätverksplattform för kapacitetsuppbyggnad, som lanserades 2013, och det nätverks- och kompetenscentrum som inrättades 2014 för att erbjuda experthjälp vid utformning av projekt inför programperioden 2014–2020. Parlamentet välkomnar att ett kompetenscentrum för kapacitetsuppbyggnad avseende de europeiska struktur- och investeringsfonderna har inrättats som bör stärka kapaciteten hos alla myndigheter i medlemsstaterna som är involverade i förvaltningen och genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar den ökade vikt som kommissionen fäster vid styrningens betydelse och instämmer i att en god styrning och offentliga tjänster av hög kvalitet, samt avsaknad av korruption, är grundläggande för ett stabilt investeringsklimat. Parlamentet vill att ambitionen ska vara hög när det gäller att minska risken att sammanhållningspolitikens medel används på bedrägliga sätt och efterlyser en strikt bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar den ökade vikt som kommissionen fäster vid styrningens betydelse och instämmer i att en god styrning och offentliga tjänster av hög kvalitet, samt avsaknad av korruption, är grundläggande för ett stabilt investeringsklimat. Parlamentet vill att ambitionen ska vara hög när det gäller att minska risken att sammanhållningspolitikens medel används på bedrägliga sätt och efterlyser en strikt bedrägeribekämpning.

| 53. | Europaparlamentet är övertygat om att uppförandekoden för partnerskap kommer att stärka deltagandet i regionerna under alla skeden, vad gäller både metod och innehåll, och att den måste tillämpas fullt ut eftersom den har en avgörande roll för att öka sammanhållningspolitikens effekter och befästa dess inverkan på plats. Parlamentet gratulerar de medlemsstater och regioner som har lyckats involvera sina partner i utformningen av partnerskapsavtal och operativa program i enlighet med uppförandekoden för partnerskap. Parlamentet är emellertid mycket oroat över de många fallen av bristfällig tillämpning av partnerskapsprincipen och uppmanar kommissionen att inte godkänna program där partnerdeltagandet är otillräckligt. Parlamentet betonar vikten av spridning av bästa praxis när det gäller bildandet av partnerskap, såsom detta beskrivs närmare i uppförandekoden för partnerskap. Parlamentet ber vidare kommissionen att regelbundet överlämna en rapport till parlamentet om den aktuella tillämpningen av partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet är övertygat om att uppförandekoden för partnerskap kommer att stärka deltagandet i regionerna under alla skeden, vad gäller både metod och innehåll, och att den måste tillämpas fullt ut eftersom den har en avgörande roll för att öka sammanhållningspolitikens effekter och befästa dess inverkan på plats. Parlamentet gratulerar de medlemsstater och regioner som har lyckats involvera sina partner i utformningen av partnerskapsavtal och operativa program i enlighet med uppförandekoden för partnerskap. Parlamentet är emellertid mycket oroat över de många fallen av bristfällig tillämpning av partnerskapsprincipen och uppmanar kommissionen att inte godkänna program där partnerdeltagandet är otillräckligt. Parlamentet betonar vikten av spridning av bästa praxis när det gäller bildandet av partnerskap, såsom detta beskrivs närmare i uppförandekoden för partnerskap. Parlamentet ber vidare kommissionen att regelbundet överlämna en rapport till parlamentet om den aktuella tillämpningen av partnerskapsprincipen.

Territoriell dimension

| 54. | Europaparlamentet noterar med oro de relativt få inslag i den sjätte sammanhållningsrapporten som berör den territoriella dimensionen, i synnerhet hänvisningar till gränsöverskridande samarbete, som är ett grundläggande verktyg för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Det skulle även ha varit givande att ha med gränsöverskridande aspekter, till exempel när det gäller infrastruktur, rörlighet på arbetsmarknaden, miljö – inbegripet en gemensam beredskapsplan – vattenförbrukning och bortskaffande av avloppsvatten, avfallshantering, hälso- och sjukvård, forskning och utveckling, turism, offentliga tjänster och förvaltning, eftersom alla dessa områden har betydande gränsöverskridande inslag och potential. Parlamentet anser att EU:s gränsområden och gränsöverskridande regioner kommer att förbättra sin förmåga att hantera krisen betydligt under programperioden 2014–2020 genom smartare, och hållbarare tillväxt för alla. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar med oro de relativt få inslag i den sjätte sammanhållningsrapporten som berör den territoriella dimensionen, i synnerhet hänvisningar till gränsöverskridande samarbete, som är ett grundläggande verktyg för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. Det skulle även ha varit givande att ha med gränsöverskridande aspekter, till exempel när det gäller infrastruktur, rörlighet på arbetsmarknaden, miljö – inbegripet en gemensam beredskapsplan – vattenförbrukning och bortskaffande av avloppsvatten, avfallshantering, hälso- och sjukvård, forskning och utveckling, turism, offentliga tjänster och förvaltning, eftersom alla dessa områden har betydande gränsöverskridande inslag och potential. Parlamentet anser att EU:s gränsområden och gränsöverskridande regioner kommer att förbättra sin förmåga att hantera krisen betydligt under programperioden 2014–2020 genom smartare, och hållbarare tillväxt för alla.

| 55. | Europaparlamentet betonar att ett integrerat och territoriellt tillvägagångssätt är särskilt viktigt när det gäller miljö- och energifrågor. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att ett integrerat och territoriellt tillvägagångssätt är särskilt viktigt när det gäller miljö- och energifrågor.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar införandet av nya verktyg för samordning mellan berörda parter och integrering av EU:s politik och för att inrikta investeringarna på verkliga behov på plats, t.ex. instrumentet för integrerade territoriella investeringar, i syfte att uppnå en balanserad territoriell utveckling. Parlamentet påminner om vikten av att anta instrument för bedömning av politikens territoriella konsekvenser, som har till huvudsyfte att utvärdera vilka territoriella konsekvenser EU-politiken har för de lokala och regionala myndigheterna och att uppmärksamma dessa konsekvenser i lagstiftningsprocessen, men noterar samtidigt att det i dag är svårt att genomföra integrerade territoriella strategier på grund av de kvarvarande regelskillnaderna mellan EU-fonderna och de mycket varierande befogenheterna på regional och lokal nivå i medlemsstaterna och hos förvaltningsmyndigheter. Parlamentet efterlyser en investeringsstrategi som är integrerad i hela EU och en förstärkning av EU:s territoriella agenda 2020, som antogs under det ungerska ordförandeskapet 2011 och som ska utvärderas av 2015 års ordförandeskap, vilken inkluderar EU:s agenda för städer. Parlamentet anser att man bör fästa särskild vikt vid att stärka de små och medelstora stadsområdenas roll. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar införandet av nya verktyg för samordning mellan berörda parter och integrering av EU:s politik och för att inrikta investeringarna på verkliga behov på plats, t.ex. instrumentet för integrerade territoriella investeringar, i syfte att uppnå en balanserad territoriell utveckling. Parlamentet påminner om vikten av att anta instrument för bedömning av politikens territoriella konsekvenser, som har till huvudsyfte att utvärdera vilka territoriella konsekvenser EU-politiken har för de lokala och regionala myndigheterna och att uppmärksamma dessa konsekvenser i lagstiftningsprocessen, men noterar samtidigt att det i dag är svårt att genomföra integrerade territoriella strategier på grund av de kvarvarande regelskillnaderna mellan EU-fonderna och de mycket varierande befogenheterna på regional och lokal nivå i medlemsstaterna och hos förvaltningsmyndigheter. Parlamentet efterlyser en investeringsstrategi som är integrerad i hela EU och en förstärkning av EU:s territoriella agenda 2020, som antogs under det ungerska ordförandeskapet 2011 och som ska utvärderas av 2015 års ordförandeskap, vilken inkluderar EU:s agenda för städer. Parlamentet anser att man bör fästa särskild vikt vid att stärka de små och medelstora stadsområdenas roll.

| 57. | Europaparlamentet noterar med oro att det inte sägs något om hur principerna och prioriteringarna i EU:s territoriella agenda 2020 har beaktats under genomförandet av de sammanhållningspolitiska programmen 2007–2013. Parlamentet efterlyser lämpliga utvärderingsmekanismer under perioden 2014–2020 för att bedöma sammanhållningspolitikens territoriella dimension. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet noterar med oro att det inte sägs något om hur principerna och prioriteringarna i EU:s territoriella agenda 2020 har beaktats under genomförandet av de sammanhållningspolitiska programmen 2007–2013. Parlamentet efterlyser lämpliga utvärderingsmekanismer under perioden 2014–2020 för att bedöma sammanhållningspolitikens territoriella dimension.

| 58. | Europaparlamentet ställer sig dock positivt till att stadsfrågorna har en framträdande roll i rapporten, med tanke på städernas betydelse i den globaliserade ekonomin och deras möjliga inverkan i fråga om hållbarhet, och noterar de europeiska regionernas och städernas åtaganden för en övergång till grönare tillväxt, i linje med borgmästarförsamlingens förslag. Parlamentet anser även att problemet med de mycket stora skillnaderna i utvecklingsnivå mellan stad och landsbygd behandlas vederbörligen, samt problemen i storstadsregionerna som både är motståndskraftiga och sårbara. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet ställer sig dock positivt till att stadsfrågorna har en framträdande roll i rapporten, med tanke på städernas betydelse i den globaliserade ekonomin och deras möjliga inverkan i fråga om hållbarhet, och noterar de europeiska regionernas och städernas åtaganden för en övergång till grönare tillväxt, i linje med borgmästarförsamlingens förslag. Parlamentet anser även att problemet med de mycket stora skillnaderna i utvecklingsnivå mellan stad och landsbygd behandlas vederbörligen, samt problemen i storstadsregionerna som både är motståndskraftiga och sårbara.

| 59. | Europaparlamentet beklagar att det inte sägs något i den sjätte sammanhållningsrapporten om polycentrisk territoriell utveckling som ett avgörande inslag för att uppnå territoriell sammanhållning och territoriell konkurrenskraft i enlighet med EU:s territoriella agenda 2020 och Espon-rapporten Making Europe Open and Polycentric (2013). Parlamentet framhåller små och medelstora städers roll och vikten av att förbättra funktionsförbindelserna mellan stadskärnor och omgivande områden för att uppnå en balanserad territoriell utveckling. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet beklagar att det inte sägs något i den sjätte sammanhållningsrapporten om polycentrisk territoriell utveckling som ett avgörande inslag för att uppnå territoriell sammanhållning och territoriell konkurrenskraft i enlighet med EU:s territoriella agenda 2020 och Espon-rapporten Making Europe Open and Polycentric (2013). Parlamentet framhåller små och medelstora städers roll och vikten av att förbättra funktionsförbindelserna mellan stadskärnor och omgivande områden för att uppnå en balanserad territoriell utveckling.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser större respekt för artikel 174 om territoriell sammanhållning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, framför allt i landsbygdsområden, med särskild hänsyn till det nära förhållandet mellan sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingen, särskilt när det gäller de områden som genomgår strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, till exempel yttersta randområden, mycket nordliga regioner med mycket låg befolkningstäthet, öar samt gräns- och bergsområden. Dessutom bör man ta hänsyn till andra demografiska utmaningar som har stor inverkan på regionerna, såsom avfolkning, åldrande befolkning och stor befolkningsspridning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt de geografiskt och demografiskt mest missgynnade områdena i genomförandet av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet efterlyser större respekt för artikel 174 om territoriell sammanhållning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, framför allt i landsbygdsområden, med särskild hänsyn till det nära förhållandet mellan sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingen, särskilt när det gäller de områden som genomgår strukturomvandlingar och regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, till exempel yttersta randområden, mycket nordliga regioner med mycket låg befolkningstäthet, öar samt gräns- och bergsområden. Dessutom bör man ta hänsyn till andra demografiska utmaningar som har stor inverkan på regionerna, såsom avfolkning, åldrande befolkning och stor befolkningsspridning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt de geografiskt och demografiskt mest missgynnade områdena i genomförandet av sammanhållningspolitiken.

| 61. | Med tanke på att det europeiska territoriella samarbetet sedan programperioden 2007–2013 har varit ett fullvärdigt mål för sammanhållningspolitiken, anser Europaparlamentet att det inte behandlas i tillräcklig utsträckning i den sjätte sammanhållningsrapporten. Parlamentet påminner om potentialen hos den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS), inte bara som ett instrument för att hantera den gränsöverskridande styrningen utan även som ett sätt att bidra till en omfattande integrerad territoriell utveckling. |
| --- | --- |

61.

Med tanke på att det europeiska territoriella samarbetet sedan programperioden 2007–2013 har varit ett fullvärdigt mål för sammanhållningspolitiken, anser Europaparlamentet att det inte behandlas i tillräcklig utsträckning i den sjätte sammanhållningsrapporten. Parlamentet påminner om potentialen hos den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS), inte bara som ett instrument för att hantera den gränsöverskridande styrningen utan även som ett sätt att bidra till en omfattande integrerad territoriell utveckling.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser en närmare samordning mellan sammanhållningspolitiken, föranslutningsinstrumentet och EU:s grannskapspolitik och en bättre utvärdering och spridning av projektresultaten. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet efterlyser en närmare samordning mellan sammanhållningspolitiken, föranslutningsinstrumentet och EU:s grannskapspolitik och en bättre utvärdering och spridning av projektresultaten.

Sammanhållningspolitiken i ett längre perspektiv

| 63. | Mot bakgrund av det ovan anförda påminner Europaparlamentet om att EU:s sammanhållningspolitiska debatt är i stort behov av en ny dynamik. Valåret 2019 kommer att bli betydelsefullt, eftersom det nyvalda parlamentet och den nya kommissionen kommer att behöva handskas både med Europa 2020-strategins upphörande och en ny flerårig budgetram samt säkra sammanhållningspolitikens framtid efter 2020 med en tillräcklig budget och ta fram ny lagstiftning för sammanhållningspolitiken. Parlamentet konstaterar att debatten om sammanhållningspolitiken måste ta hänsyn till den stora tidsbristen och de förseningar som inträffade i början av den nuvarande programperioden. |
| --- | --- |

63.

Mot bakgrund av det ovan anförda påminner Europaparlamentet om att EU:s sammanhållningspolitiska debatt är i stort behov av en ny dynamik. Valåret 2019 kommer att bli betydelsefullt, eftersom det nyvalda parlamentet och den nya kommissionen kommer att behöva handskas både med Europa 2020-strategins upphörande och en ny flerårig budgetram samt säkra sammanhållningspolitikens framtid efter 2020 med en tillräcklig budget och ta fram ny lagstiftning för sammanhållningspolitiken. Parlamentet konstaterar att debatten om sammanhållningspolitiken måste ta hänsyn till den stora tidsbristen och de förseningar som inträffade i början av den nuvarande programperioden.

| 64. | Europaparlamentet framhåller den avgörande betydelsen av administrativ kapacitet. Parlamentet uppmanar politiska beslutsfattare på alla förvaltningsnivåer att främja riktat tekniskt stöd för genomförandet av sammanhållningspolitiken i allmänhet och en utökad användning av finansieringsinstrument i kombination särskilt med de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet framhåller den avgörande betydelsen av administrativ kapacitet. Parlamentet uppmanar politiska beslutsfattare på alla förvaltningsnivåer att främja riktat tekniskt stöd för genomförandet av sammanhållningspolitiken i allmänhet och en utökad användning av finansieringsinstrument i kombination särskilt med de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

| 65. | Europaparlamentet anser att åtgärder inom ramen för sammanhållningspolitiken kan spela en viktig roll för att minska skillnader i konkurrenskraft och strukturella obalanser i de regioner som bäst behöver det. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga förfinansiering för att göra det enklare för berörda medlemsstater att utnyttja alla medel under perioden 2014–2020, samtidigt som man ser till att principen om budgetansvar respekteras. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att åtgärder inom ramen för sammanhållningspolitiken kan spela en viktig roll för att minska skillnader i konkurrenskraft och strukturella obalanser i de regioner som bäst behöver det. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga förfinansiering för att göra det enklare för berörda medlemsstater att utnyttja alla medel under perioden 2014–2020, samtidigt som man ser till att principen om budgetansvar respekteras.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i nationella parlament regelbundet föra politiska diskussioner på hög nivå om ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna enligt tidsplan och om sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av makroekonomiska mål. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i nationella parlament regelbundet föra politiska diskussioner på hög nivå om ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna enligt tidsplan och om sammanhållningspolitikens bidrag till uppnåendet av makroekonomiska mål.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser regelbundna rådsmöten för ministrarna med ansvar för sammanhållningspolitiken för att hantera behovet att bevaka och klara av de ständiga utmaningar som EU:s ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning står inför. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet efterlyser regelbundna rådsmöten för ministrarna med ansvar för sammanhållningspolitiken för att hantera behovet att bevaka och klara av de ständiga utmaningar som EU:s ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning står inför.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 303.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 281.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(8)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0002.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2014)0015.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2014)0132.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2014)0133.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2014)0068.

(14)  EUT C 19, 21.1.2015, s. 9.

(15)  EUT C 242, 23.7.2015, s. 43.

(16)  Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, COM(2015)0015, 20.1.2015.

(17)  Kommissionens beslut om icke-automatisk överföring från 2014 till 2015 och om åtagandebemyndiganden som görs disponibla på nytt under 2015, C(2015)0827, 11.2.2015.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/145

---

P8_TA(2015)0309

Bedömning av Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om rapporten om genomförandet, resultaten och en samlad bedömning av Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2014/2255(INI))

(2017/C 316/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2),

| — | med beaktande av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 25 om äldres rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 25 om äldres rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens slutrapport om det europeiska toppmötet den 9 –10 mars 2015 om innovation för aktivt och hälsosamt åldrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens slutrapport om det europeiska toppmötet den 9 –10 mars 2015 om innovation för aktivt och hälsosamt åldrande,

| — | med beaktande av kommissionens bakgrundsdokument av den 23 februari 2015Growing the Silver Economy in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bakgrundsdokument av den 23 februari 2015Growing the Silver Economy in Europe,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 15 september 2014 om genomförandet, resultaten och en samlad bedömning av Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (COM(2014)0562), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 15 september 2014 om genomförandet, resultaten och en samlad bedömning av Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (COM(2014)0562),

| — | med beaktande av kommissionens rapport The 2015 Ageing Report. Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013–2060), European Economy 3/2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport The 2015 Ageing Report. Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013–2060), European Economy 3/2015,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 17 januari 2014Gemensam rapport om tillämpningen av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (”direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung”) och av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (”direktivet om likabehandling i arbetslivet”) (COM(2014)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 17 januari 2014Gemensam rapport om tillämpningen av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (”direktivet om likabehandling oavsett ras eller etniskt ursprung”) och av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (”direktivet om likabehandling i arbetslivet”) (COM(2014)0002),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | med beaktande av kommissionens politiska färdplan för genomförandet av paketet om sociala investeringar under 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens politiska färdplan för genomförandet av paketet om sociala investeringar under 2014,

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 februari 2012Stöd till den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 februari 2012Stöd till den strategiska genomförandeplanen inom det europeiska innovationspartnerskapet för aktivt och hälsosamt åldrande (COM(2012)0083),

| — | med beaktande av rådets förklaring av den 7 december 2012 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012): Vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förklaring av den 7 december 2012 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012): Vägen framåt,

| — | med beaktande av rapporten av den 10 oktober 2014 som gemensamt utarbetats av kommittén för socialt skydd och av kommissionen Fullgott socialt skydd för behov av långtidsvård i ett åldrande samhälle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 oktober 2014 som gemensamt utarbetats av kommittén för socialt skydd och av kommissionen Fullgott socialt skydd för behov av långtidsvård i ett åldrande samhälle,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) av den 31 oktober 2014 om tillgången till hälso- och sjukvård i kristider, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) av den 31 oktober 2014 om tillgången till hälso- och sjukvård i kristider,

| — | med beaktande av det arbete som för närvarande utförs av FN:s arbetsgrupp om åldrande för att utforma en konvention om skydd för de äldres rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som för närvarande utförs av FN:s arbetsgrupp om åldrande för att utforma en konvention om skydd för de äldres rättigheter,

| — | med beaktande av de rön som presenteras i Eurofound Findings rapport Work preferences after 50 (2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rön som presenteras i Eurofound Findings rapport Work preferences after 50 (2014),

| — | med beaktande av dokumentet i serien Eurofound Focus Sustainable work: Toward better and longer working lives (december 2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet i serien Eurofound Focus Sustainable work: Toward better and longer working lives (december 2014),

| — | med beaktande av djupanalysen från Europaparlamentets utredningstjänst från mars 2015 Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av djupanalysen från Europaparlamentets utredningstjänst från mars 2015 Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012),

| — | med beaktande av Ecorys slutliga rapport av den 15 april 2014Evaluation of the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ecorys slutliga rapport av den 15 april 2014Evaluation of the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations,

| — | med beaktande av färdplanen av den 10 december 2012 från koalitionen av intressenter för Europaåret 2012 Roadmap towards and beyond the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations 2012 (EY2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av färdplanen av den 10 december 2012 från koalitionen av intressenter för Europaåret 2012 Roadmap towards and beyond the European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations 2012 (EY2012),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometerundersökningen 378 från januari 2012 om aktivt åldrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometerundersökningen 378 från januari 2012 om aktivt åldrande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om krisens konsekvenser för utsatta gruppers tillgång till vård (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om krisens konsekvenser för utsatta gruppers tillgång till vård (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om en agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2013 om en agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (5),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0241/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0241/2015), och av följande skäl:

| A. | Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna hade som mål att öka medvetenheten om värdet av ett aktivt åldrande, stimulera utbyte av information, främja åtgärder för ett aktivt åldrande och skapa en ram för de konkreta åtgärder som vidtas av EU, av medlemsstaterna och av samtliga aktörer inom den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

A.

Europaåret 2012 för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna hade som mål att öka medvetenheten om värdet av ett aktivt åldrande, stimulera utbyte av information, främja åtgärder för ett aktivt åldrande och skapa en ram för de konkreta åtgärder som vidtas av EU, av medlemsstaterna och av samtliga aktörer inom den offentliga och privata sektorn.

| B. | Enligt uppskattningar kommer EU-befolkningens genomsnittsålder år 2050 att överstiga 50 år. |
| --- | --- |

B.

Enligt uppskattningar kommer EU-befolkningens genomsnittsålder år 2050 att överstiga 50 år.

| C. | EU står inför demografiska, sociala och strukturella förändringar av aldrig tidigare skådat slag, vilket kräver omedelbara åtgärder. En åldrande befolkning medför ökade behov av social trygghet samt hälso- och sjukvård och annan vård för äldre människor och deras familjer och den långsiktiga kvaliteten och hållbarheten hos EU:s offentliga tjänster kommer till stor del att bero av vilka åtgärder som vidtas de närmaste åren. |
| --- | --- |

C.

EU står inför demografiska, sociala och strukturella förändringar av aldrig tidigare skådat slag, vilket kräver omedelbara åtgärder. En åldrande befolkning medför ökade behov av social trygghet samt hälso- och sjukvård och annan vård för äldre människor och deras familjer och den långsiktiga kvaliteten och hållbarheten hos EU:s offentliga tjänster kommer till stor del att bero av vilka åtgärder som vidtas de närmaste åren.

| D. | Den ökade livslängden bör ses som en landvinning i ett civiliserat samhälle och som ett socialt framsteg. |
| --- | --- |

D.

Den ökade livslängden bör ses som en landvinning i ett civiliserat samhälle och som ett socialt framsteg.

| E. | År 2006 skapades ett nätverk av regioner som påverkas av de demografiska förändringarna där omkring 40 EU-regioner ingår, för att skapa medvetenhet om vilka stora utmaningar som en åldrande befolkning och befolkningsminskning utgör för EU och dess ekonomiska och sociala sammanhållning. |
| --- | --- |

E.

År 2006 skapades ett nätverk av regioner som påverkas av de demografiska förändringarna där omkring 40 EU-regioner ingår, för att skapa medvetenhet om vilka stora utmaningar som en åldrande befolkning och befolkningsminskning utgör för EU och dess ekonomiska och sociala sammanhållning.

| F. | Det genomsnittliga antalet barn per kvinna i EU är lägre än tröskelvärdet för generationsförnyelse. Den ekonomiska krisen har bidragit till att minska födelsetalen och den förväntade livslängden kan komma att öka med ytterligare fem år fram till 2050. |
| --- | --- |

F.

Det genomsnittliga antalet barn per kvinna i EU är lägre än tröskelvärdet för generationsförnyelse. Den ekonomiska krisen har bidragit till att minska födelsetalen och den förväntade livslängden kan komma att öka med ytterligare fem år fram till 2050.

| G. | Det aktiva åldrandet är en av 2000-talets stora utmaningar. |
| --- | --- |

G.

Det aktiva åldrandet är en av 2000-talets stora utmaningar.

| H. | Samtidigt som befolkningen blir allt äldre upplever allt fler EU-regioner en befolkningsminskning till följd av minskade födelsetal, till vilket ska läggas avfolkning, en hög äldre- och försörjningskvot, samt en minskad andel för den yrkesaktiva befolkningen. Alla dessa fenomen förvärras på landsbygden i de berörda regionerna, eftersom man från landsbygden ofta brukar flytta till stora eller medelstora städer. |
| --- | --- |

H.

Samtidigt som befolkningen blir allt äldre upplever allt fler EU-regioner en befolkningsminskning till följd av minskade födelsetal, till vilket ska läggas avfolkning, en hög äldre- och försörjningskvot, samt en minskad andel för den yrkesaktiva befolkningen. Alla dessa fenomen förvärras på landsbygden i de berörda regionerna, eftersom man från landsbygden ofta brukar flytta till stora eller medelstora städer.

| I. | Aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna är väsentliga för att målen för Europa 2020-strategin ska kunna uppnås och för att vi ska få ett konkurrenskraftigt Europa med välstånd och plats för alla. |
| --- | --- |

I.

Aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna är väsentliga för att målen för Europa 2020-strategin ska kunna uppnås och för att vi ska få ett konkurrenskraftigt Europa med välstånd och plats för alla.

| J. | Om åtgärderna för ett aktivt åldrande ska lyckas beror i hög grad på hur effektiv en uppsättning åtgärder för icke-diskriminering, socialt skydd, social inkludering och folkhälsa blir, som utvecklats under unionsmedborgarnas och unionens arbetstagares hela aktiva liv. |
| --- | --- |

J.

Om åtgärderna för ett aktivt åldrande ska lyckas beror i hög grad på hur effektiv en uppsättning åtgärder för icke-diskriminering, socialt skydd, social inkludering och folkhälsa blir, som utvecklats under unionsmedborgarnas och unionens arbetstagares hela aktiva liv.

| K. | Enligt WHO handlar begreppet ”aktiv” om fortsatt deltagande i det sociala, ekonomiska, kulturella, andliga och medborgerliga livet, och inte bara om att kunna vara fysiskt aktiv eller delta i arbetslivet. Äldre som går i pension och personer som går i förtidspension på grund av invaliditet eller sjukdom kan följaktligen fortsätta ge aktiva bidrag till sina familjer och jämnåriga, samt till sina lokalsamhällen och nationer. |
| --- | --- |

K.

Enligt WHO handlar begreppet ”aktiv” om fortsatt deltagande i det sociala, ekonomiska, kulturella, andliga och medborgerliga livet, och inte bara om att kunna vara fysiskt aktiv eller delta i arbetslivet. Äldre som går i pension och personer som går i förtidspension på grund av invaliditet eller sjukdom kan följaktligen fortsätta ge aktiva bidrag till sina familjer och jämnåriga, samt till sina lokalsamhällen och nationer.

| L. | Det krävs en helhetsstrategi som beaktar de olika faktorer som bidrar till att göra arbetet hållbart under hela livet för alla individer och för samhället som helhet. |
| --- | --- |

L.

Det krävs en helhetsstrategi som beaktar de olika faktorer som bidrar till att göra arbetet hållbart under hela livet för alla individer och för samhället som helhet.

| M. | Olika grupper av arbetstagare får uppleva olika arbetsförhållanden, vilket skapar en ojämlik arbetsmiljö. |
| --- | --- |

M.

Olika grupper av arbetstagare får uppleva olika arbetsförhållanden, vilket skapar en ojämlik arbetsmiljö.

| N. | Åtgärderna för ett aktivt åldrande och för socialförsäkringsskyddet för äldre personer skiljer sig högst markant, såväl mellan olika medlemsstater som mellan olika regionala och lokala myndigheter, och detta gäller också den stödjande infrastrukturen och budgetresurserna. |
| --- | --- |

N.

Åtgärderna för ett aktivt åldrande och för socialförsäkringsskyddet för äldre personer skiljer sig högst markant, såväl mellan olika medlemsstater som mellan olika regionala och lokala myndigheter, och detta gäller också den stödjande infrastrukturen och budgetresurserna.

| O. | Ett aktivt och hälsosamt åldrande skapar nya sociala behov som kräver investeringar i olika offentliga tjänster, både sådana som redan finns och sådana som återstår att inrätta, och självfallet också i hälso- och sjukvård för äldre personer, och det öppnar upp nya möjligheter att utnyttja och utöka fritid och viloperioder. |
| --- | --- |

O.

Ett aktivt och hälsosamt åldrande skapar nya sociala behov som kräver investeringar i olika offentliga tjänster, både sådana som redan finns och sådana som återstår att inrätta, och självfallet också i hälso- och sjukvård för äldre personer, och det öppnar upp nya möjligheter att utnyttja och utöka fritid och viloperioder.

| P. | Den finansiella och ekonomiska krisen bidrog till att antalet fattiga bland äldre ökade. Fattigdom eller risken att drabbas av fattigdom och social utestängning medför inte bara hälsorisker utan försvårar också ett aktivt åldrande. |
| --- | --- |

P.

Den finansiella och ekonomiska krisen bidrog till att antalet fattiga bland äldre ökade. Fattigdom eller risken att drabbas av fattigdom och social utestängning medför inte bara hälsorisker utan försvårar också ett aktivt åldrande.

| Q. | Det finns cirka 125 000 tjänstepensionsfonder i EU. Deras tillgångar är värda 2 500 miljarder EUR för cirka 75 miljoner européers räkning, vilket utgör cirka 20 % av EU:s befolkning i arbetsför ålder. |
| --- | --- |

Q.

Det finns cirka 125 000 tjänstepensionsfonder i EU. Deras tillgångar är värda 2 500 miljarder EUR för cirka 75 miljoner européers räkning, vilket utgör cirka 20 % av EU:s befolkning i arbetsför ålder.

| R. | En av de grundläggande principerna för ett mänskligt samhälle heter solidaritet mellan generationerna. Medellivslängden ökar alltmer, vilket gör att relationerna mellan generationer får större betydelse. Näringsliv och samhälle behöver alla generationers livserfarenhet, engagemang och idérikedom för att nå sina mål. |
| --- | --- |

R.

En av de grundläggande principerna för ett mänskligt samhälle heter solidaritet mellan generationerna. Medellivslängden ökar alltmer, vilket gör att relationerna mellan generationer får större betydelse. Näringsliv och samhälle behöver alla generationers livserfarenhet, engagemang och idérikedom för att nå sina mål.

| S. | Ett aktivt deltagande i program för livslångt lärande och för idrott bidrar i hög grad till att vi får en verklig kultur av aktivt åldrande. Tack vare ett sådant deltagande kan befolkningen under hela sitt yrkesverksamma liv inte bara anpassa sina kunskaper till de föränderliga kraven på arbetsmarknaden, utan dessutom hålla sig friska och aktiva och delta i samhällslivet överlag. |
| --- | --- |

S.

Ett aktivt deltagande i program för livslångt lärande och för idrott bidrar i hög grad till att vi får en verklig kultur av aktivt åldrande. Tack vare ett sådant deltagande kan befolkningen under hela sitt yrkesverksamma liv inte bara anpassa sina kunskaper till de föränderliga kraven på arbetsmarknaden, utan dessutom hålla sig friska och aktiva och delta i samhällslivet överlag.

| T. | Äldre kvinnor utgör 20 % av EU:s befolkning och denna andel kommer att fortsätta öka enligt de nuvarande demografiska trenderna. I de flesta EU-länder löper äldre kvinnor större risk att drabbas av fattigdom än äldre män. Siffran är i medeltal 21 % för kvinnor och 16 % för män. Pensionsgapet mellan kvinnor och män i EU är 39 %. |
| --- | --- |

T.

Äldre kvinnor utgör 20 % av EU:s befolkning och denna andel kommer att fortsätta öka enligt de nuvarande demografiska trenderna. I de flesta EU-länder löper äldre kvinnor större risk att drabbas av fattigdom än äldre män. Siffran är i medeltal 21 % för kvinnor och 16 % för män. Pensionsgapet mellan kvinnor och män i EU är 39 %.

| U. | Lättillgänglig teknik kan möjliggöra och underlätta tillträde till arbetsmarknaden, ett oberoende liv och deltagande i alla aspekter av samhället. I dag är emellertid över 69 % av de personer som saknar grundläggande datorkunskaper över 55 år. På grund av bristande tillgänglighet, den snabba IKT-utvecklingen och ofullständiga datorkunskaper löper många äldre personer och personer med funktionsnedsättningar stor risk att inte kunna dra full nytta av den framtida digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

U.

Lättillgänglig teknik kan möjliggöra och underlätta tillträde till arbetsmarknaden, ett oberoende liv och deltagande i alla aspekter av samhället. I dag är emellertid över 69 % av de personer som saknar grundläggande datorkunskaper över 55 år. På grund av bristande tillgänglighet, den snabba IKT-utvecklingen och ofullständiga datorkunskaper löper många äldre personer och personer med funktionsnedsättningar stor risk att inte kunna dra full nytta av den framtida digitala inre marknaden.

| 1. | Europaparlamentet erkänner att Europaåret 2012 haft en märkbar politiskt pådrivande effekt som bidragit till att få i gång en diskussion om utmaningarna i samband med aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna i Europa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner att Europaåret 2012 haft en märkbar politiskt pådrivande effekt som bidragit till att få i gång en diskussion om utmaningarna i samband med aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna i Europa.

| 2. | Europaparlamentet definierar rättvisa mellan generationerna som en jämn fördelning av fördelar och bördor mellan generationerna. Parlamentet anser att om samarbetet mellan generationerna ska fungera måste detta grunda sig på solidaritet och en anda av ömsesidig respekt, ansvar och vilja att hjälpa varandra. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet definierar rättvisa mellan generationerna som en jämn fördelning av fördelar och bördor mellan generationerna. Parlamentet anser att om samarbetet mellan generationerna ska fungera måste detta grunda sig på solidaritet och en anda av ömsesidig respekt, ansvar och vilja att hjälpa varandra.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de särskilda målen för Europaåret 2012 delvis uppnåddes och att resultaten var bäst när det gäller initiativ och evenemang till förmån för ökat medvetande. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de särskilda målen för Europaåret 2012 delvis uppnåddes och att resultaten var bäst när det gäller initiativ och evenemang till förmån för ökat medvetande.

| 4. | Europaparlamentet noterar och välkomnar att de evenemang och initiativ som genomförts inom ramen för Europaåret 2012 tydligt har visat att äldre människor inte utgör en belastning utan en vinst för näringsliv och samhälle, genom vad de erfarit och åstadkommit och genom sina kunskaper. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar och välkomnar att de evenemang och initiativ som genomförts inom ramen för Europaåret 2012 tydligt har visat att äldre människor inte utgör en belastning utan en vinst för näringsliv och samhälle, genom vad de erfarit och åstadkommit och genom sina kunskaper.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att Europaåret 2012 lyckades med sitt mål att mobilisera relevanta aktörer kring aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna. Parlamentet anser det dock beklagligt att målet om att etablera nya nätverk för att dela på resurser, förslag och idéer mellan den offentliga och den privata sektor och det civila samhället däremot sällan uppnåddes. Likaså beklagar parlamentet att deltagandet från arbetsmarknadens parter varierade och att man inte lyckades nå ut till privata företag i någon större utsträckning. Parlamentet understryker behovet av att förbättra kapacitetsuppbyggnaden för att främja pensionärernas möjligheter att aktivt delta i samhället. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att Europaåret 2012 lyckades med sitt mål att mobilisera relevanta aktörer kring aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna. Parlamentet anser det dock beklagligt att målet om att etablera nya nätverk för att dela på resurser, förslag och idéer mellan den offentliga och den privata sektor och det civila samhället däremot sällan uppnåddes. Likaså beklagar parlamentet att deltagandet från arbetsmarknadens parter varierade och att man inte lyckades nå ut till privata företag i någon större utsträckning. Parlamentet understryker behovet av att förbättra kapacitetsuppbyggnaden för att främja pensionärernas möjligheter att aktivt delta i samhället.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att Europaåret 2012 bidrog till att man kunde finslipa de olika nationernas åtgärder för ett aktivt åldrande, tillsammans med att det stimulerade utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna, ökade antalet initiativ för främjande av ett aktivt åldrande och förbättrade intressenternas kunskaper och färdigheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att Europaåret 2012 bidrog till att man kunde finslipa de olika nationernas åtgärder för ett aktivt åldrande, tillsammans med att det stimulerade utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna, ökade antalet initiativ för främjande av ett aktivt åldrande och förbättrade intressenternas kunskaper och färdigheter.

| 7. | Europaparlamentet understryker att det behövs tillförlitlig statistik om de äldres situation och de demografiska förändringarna för att utveckla mer riktade och effektiva åldrandestrategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att ombesörja insamling av heltäckande data av god kvalitet om de äldres ställning i samhället, deras hälsa, rättigheter och levnadsstandard. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att det behövs tillförlitlig statistik om de äldres situation och de demografiska förändringarna för att utveckla mer riktade och effektiva åldrandestrategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att ombesörja insamling av heltäckande data av god kvalitet om de äldres ställning i samhället, deras hälsa, rättigheter och levnadsstandard.

| 8. | Europaparlamentet anser att de initiativ som iscensattes som ett led i Europaåret 2012 måste följas upp och omsättas i form av ett starkt politiskt engagemang, åtföljt av konkreta åtgärder för att tillförsäkra social inkludering, aktivt deltagande och välbefinnande för alla generationer samtidigt som subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen respekteras. Parlamentet erinrar om att unionslagstiftningen om politiken för aktivt åldrande måste genomföras effektivt för att diskriminering ska motverkas och förhindras inom livets alla områden, antingen den riktar sig mot yngre eller äldre människor |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att de initiativ som iscensattes som ett led i Europaåret 2012 måste följas upp och omsättas i form av ett starkt politiskt engagemang, åtföljt av konkreta åtgärder för att tillförsäkra social inkludering, aktivt deltagande och välbefinnande för alla generationer samtidigt som subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen respekteras. Parlamentet erinrar om att unionslagstiftningen om politiken för aktivt åldrande måste genomföras effektivt för att diskriminering ska motverkas och förhindras inom livets alla områden, antingen den riktar sig mot yngre eller äldre människor

| 9. | Europaparlamentet framhåller att den triangel av samarbete som utgörs av beslutsfattarnivån (inklusive EU-nivån, samt de nationella, regionala och lokala nivåerna), det civila samhället och den privata sektorn – inklusive branscher som erbjuder innovativa produkter och tjänster som underlättar ett självständigt liv – måste intensifieras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att den triangel av samarbete som utgörs av beslutsfattarnivån (inklusive EU-nivån, samt de nationella, regionala och lokala nivåerna), det civila samhället och den privata sektorn – inklusive branscher som erbjuder innovativa produkter och tjänster som underlättar ett självständigt liv – måste intensifieras.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om den befolkningsminskning som berör allt fler regioner i flera av EU-medlemsstaterna och att utarbeta ett meddelande om problemet och om de åtgärder som bör vidtas på EU-nivå, i medlemsstaterna och i de berörda regionerna för att hantera befolkningsminskningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om den befolkningsminskning som berör allt fler regioner i flera av EU-medlemsstaterna och att utarbeta ett meddelande om problemet och om de åtgärder som bör vidtas på EU-nivå, i medlemsstaterna och i de berörda regionerna för att hantera befolkningsminskningen.

| 11. | Europaparlamentet betonar att regioner med allvarliga och permanenta naturliga eller demografiska handikapp, exempelvis glesbygder, öar och bergsområden, är särskilt drabbade av problemen med en åldrande befolkning och har färre resurser och infrastrukturer för att främja ett aktivt åldrande. Parlamentet vill att det ska övervägas om stimulansplaner vore till nytta mot problemet med åldrande, vilket i allmänhet förvärras genom att många av dessa regioner samtidigt avfolkas, något som kan äventyra områdenas överlevnadsmöjligheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att regioner med allvarliga och permanenta naturliga eller demografiska handikapp, exempelvis glesbygder, öar och bergsområden, är särskilt drabbade av problemen med en åldrande befolkning och har färre resurser och infrastrukturer för att främja ett aktivt åldrande. Parlamentet vill att det ska övervägas om stimulansplaner vore till nytta mot problemet med åldrande, vilket i allmänhet förvärras genom att många av dessa regioner samtidigt avfolkas, något som kan äventyra områdenas överlevnadsmöjligheter.

| 12. | Europaparlamentet anser det beklagligt att det relativt sena godkännandet av Europaåret 2012 ledde till dröjsmål med avtalsingående och genomförande, något som fick som följd att vissa evenemang, såsom initiativet Seniorforce Day, inte kunde komma till sin fulla rätt. Parlamentet noterar att budgeten för Europaåret 2012 var mindre än för tidigare Europaår och att resurserna för att uppnå målen för Europaåret 2012 därför var mer begränsade. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser det beklagligt att det relativt sena godkännandet av Europaåret 2012 ledde till dröjsmål med avtalsingående och genomförande, något som fick som följd att vissa evenemang, såsom initiativet Seniorforce Day, inte kunde komma till sin fulla rätt. Parlamentet noterar att budgeten för Europaåret 2012 var mindre än för tidigare Europaår och att resurserna för att uppnå målen för Europaåret 2012 därför var mer begränsade.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om att aktivt åldrande också avser en process där möjligheterna till hälsa och deltagande i samhällslivet görs så goda som möjligt så att människor kan behålla en god levnadsstandard och livskvalitet när de åldras. Parlamentet anser att åtgärder för ett aktivt åldrande bör öka människors möjligheter till fysiskt, socialt och psykiskt välbefinnande under hela livet, så att deras sociala inkludering förbättras och deras deltagande i samhällslivet ökar. Parlamentet framhäver att ett aktivt åldrande också innebär bättre tillgång till hälso- och sjukvård, långtidsvård samt sociala tjänster, vilka ibland blivit utsatta för ett hårt tryck under krisen, samt till livslångt lärande, deltagande i samhällslivet och i kulturell verksamhet, utbyggnad av befintliga sociala infrastrukturer som hem och dagcentraler, avskaffande av åldersdiskriminering och stereotypa föreställningar, åtgärder för bekämpning av fattigdom och social utestängning och bättre medvetenhet om värdet av aktivt och hälsosamt åldrande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar om att aktivt åldrande också avser en process där möjligheterna till hälsa och deltagande i samhällslivet görs så goda som möjligt så att människor kan behålla en god levnadsstandard och livskvalitet när de åldras. Parlamentet anser att åtgärder för ett aktivt åldrande bör öka människors möjligheter till fysiskt, socialt och psykiskt välbefinnande under hela livet, så att deras sociala inkludering förbättras och deras deltagande i samhällslivet ökar. Parlamentet framhäver att ett aktivt åldrande också innebär bättre tillgång till hälso- och sjukvård, långtidsvård samt sociala tjänster, vilka ibland blivit utsatta för ett hårt tryck under krisen, samt till livslångt lärande, deltagande i samhällslivet och i kulturell verksamhet, utbyggnad av befintliga sociala infrastrukturer som hem och dagcentraler, avskaffande av åldersdiskriminering och stereotypa föreställningar, åtgärder för bekämpning av fattigdom och social utestängning och bättre medvetenhet om värdet av aktivt och hälsosamt åldrande.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar alla medlemsstater att genom sina socialförsäkringssystem främja och stärka bra offentliga infrastrukturer för äldre (hem, dagcentraler och hemtjänst), där de äldre ses som aktiva och inte passiva aktörer i de aktiviteter i vilka de deltar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar alla medlemsstater att genom sina socialförsäkringssystem främja och stärka bra offentliga infrastrukturer för äldre (hem, dagcentraler och hemtjänst), där de äldre ses som aktiva och inte passiva aktörer i de aktiviteter i vilka de deltar.

| 15. | Europaparlamentet anser att en europeisk strategi för demens måste utvecklas med åtgärder till stöd för patienternas familjer, informationskampanjer, upplysning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att en europeisk strategi för demens måste utvecklas med åtgärder till stöd för patienternas familjer, informationskampanjer, upplysning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka det oroväckande problemet med arbetslösheten bland personer äldre än 50 år och den ständigt växande långtidsarbetslösheten, och, tillsammans med medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och arbetsmarknadens parter, undersöka arbetslösa äldre personers omständigheter och livssituation och ta fram effektiva redskap för att sådana utsatta arbetstagare ska kunna stanna kvar i arbetslivet genom att de erbjuds möjligheter till livslångt lärande, kompetenshöjning, utbildning på arbetsplatsen samt åtkomliga och överkomligt prissatta kurser, och genom stimulans till att alla ska kunna ta del av utbildning och överföring av kunskaper mellan generationer på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka det oroväckande problemet med arbetslösheten bland personer äldre än 50 år och den ständigt växande långtidsarbetslösheten, och, tillsammans med medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och arbetsmarknadens parter, undersöka arbetslösa äldre personers omständigheter och livssituation och ta fram effektiva redskap för att sådana utsatta arbetstagare ska kunna stanna kvar i arbetslivet genom att de erbjuds möjligheter till livslångt lärande, kompetenshöjning, utbildning på arbetsplatsen samt åtkomliga och överkomligt prissatta kurser, och genom stimulans till att alla ska kunna ta del av utbildning och överföring av kunskaper mellan generationer på arbetsplatsen.

| 17. | Europaparlamentet betonar här att man framför allt bör överväga program av typ ”mentorskap mellan generationerna”, eftersom de uppmuntrar till ett utbyte mellan äldre experter och den yngre generationen inom arbetsliv och utbildning. Parlamentet påpekar att man inom arbetslivet bör stödja arbetslag med blandad ålderssammansättning och belöna förebildliga projekt. Parlamentet anser att medlemsstaterna skulle kunna ge företagen incitament till att anställda flera äldre arbetstagare och att äldre arbetstagare av princip inte bör behandlas sämre än yngre när det gäller yrkesutbildning och fortbildning. Parlamentet betonar framför allt att arbetsplatserna måste anpassas efter äldre arbetstagares behov och att dessa arbetstagare måste få utökade möjligheter att deltidsarbeta, om de så önskar, samt att man måste göra det lättare för dem som vill och kan arbeta längre att stanna längre kvar i arbetslivet. Parlamentet anser att det bör inrättas särskilda pensionsplaner för äldre långtidsarbetslösa, så att man uppnår en balans mellan dels dessa människors behov av social stabilitet och dels de sociala trygghetssystemens behov. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar här att man framför allt bör överväga program av typ ”mentorskap mellan generationerna”, eftersom de uppmuntrar till ett utbyte mellan äldre experter och den yngre generationen inom arbetsliv och utbildning. Parlamentet påpekar att man inom arbetslivet bör stödja arbetslag med blandad ålderssammansättning och belöna förebildliga projekt. Parlamentet anser att medlemsstaterna skulle kunna ge företagen incitament till att anställda flera äldre arbetstagare och att äldre arbetstagare av princip inte bör behandlas sämre än yngre när det gäller yrkesutbildning och fortbildning. Parlamentet betonar framför allt att arbetsplatserna måste anpassas efter äldre arbetstagares behov och att dessa arbetstagare måste få utökade möjligheter att deltidsarbeta, om de så önskar, samt att man måste göra det lättare för dem som vill och kan arbeta längre att stanna längre kvar i arbetslivet. Parlamentet anser att det bör inrättas särskilda pensionsplaner för äldre långtidsarbetslösa, så att man uppnår en balans mellan dels dessa människors behov av social stabilitet och dels de sociala trygghetssystemens behov.

| 18. | Europaparlamentet anser det beklagligt att äldre personer fortfarande ofta råkar ut för åldersdiskriminering, stereotypa föreställningar och hinder. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att genomföra rådets direktiv 2000/78/EG om likabehandling i arbetslivet korrekt och utan dröjsmål. Parlamentet konstaterar att förslaget till ett övergripande direktiv om likabehandling (6) varit blockerat i rådet sedan 2008, och uppmanar medlemsstaterna att så snabbt som möjligt nå fram till en lösning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser det beklagligt att äldre personer fortfarande ofta råkar ut för åldersdiskriminering, stereotypa föreställningar och hinder. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att genomföra rådets direktiv 2000/78/EG om likabehandling i arbetslivet korrekt och utan dröjsmål. Parlamentet konstaterar att förslaget till ett övergripande direktiv om likabehandling (6) varit blockerat i rådet sedan 2008, och uppmanar medlemsstaterna att så snabbt som möjligt nå fram till en lösning.

| 19. | Europaparlamentet tar emellertid starkt avstånd från tanken på att åtgärder för ett aktivt åldrande bara vore ett sätt att få äldre arbetstagare att förbli anställbara och uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra alla nödvändiga bedömningar och insatser för att gå över till ett livscykeltänkande och att, vid behov, reformera pensionssystemet och därvid göra allt för att stabilisera bestämmelserna om pensionering, samt att beakta den faktiska andelen arbetslösa bland befolkningen över 50 år innan de höjer den obligatoriska pensionsåldern. Parlamentet anser att en koppling av pensionsåldern enbart till den förväntade livslängden innebär att ingen hänsyn till arbetsmarknadsutvecklingens betydelse och att en sådan koppling därför inte bör vara det enda sättet att hantera utmaningen med en åldrande befolkning. Parlamentet anser i stället att medlemsstaterna, genom sin lagstiftning om anställningstrygghet och sina lönesättningssystem, bör stödja anställningar av äldre arbetstagare, särskilt strax innan de uppnått lagstadgad pensionsålder, eftersom arbetslösheten skulle bli till ytterligare skada för deras pensionsinkomster, samt att medlemsstaterna bör trygga bärkraften i sina socialskyddssystem. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet tar emellertid starkt avstånd från tanken på att åtgärder för ett aktivt åldrande bara vore ett sätt att få äldre arbetstagare att förbli anställbara och uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra alla nödvändiga bedömningar och insatser för att gå över till ett livscykeltänkande och att, vid behov, reformera pensionssystemet och därvid göra allt för att stabilisera bestämmelserna om pensionering, samt att beakta den faktiska andelen arbetslösa bland befolkningen över 50 år innan de höjer den obligatoriska pensionsåldern. Parlamentet anser att en koppling av pensionsåldern enbart till den förväntade livslängden innebär att ingen hänsyn till arbetsmarknadsutvecklingens betydelse och att en sådan koppling därför inte bör vara det enda sättet att hantera utmaningen med en åldrande befolkning. Parlamentet anser i stället att medlemsstaterna, genom sin lagstiftning om anställningstrygghet och sina lönesättningssystem, bör stödja anställningar av äldre arbetstagare, särskilt strax innan de uppnått lagstadgad pensionsålder, eftersom arbetslösheten skulle bli till ytterligare skada för deras pensionsinkomster, samt att medlemsstaterna bör trygga bärkraften i sina socialskyddssystem.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att trygga bärkraften i sina offentliga pensionssystem och garantera individuella och tillräckliga pensionsinkomster och pensionsrättigheter för alla för att säkra en värdig ålderdom – även för dem som gjort välmotiverade avbrott i yrkeslivet, främst kvinnor. Parlamentet understryker vikten av tillfredsställande övervakning och oberoende revisioner av tjänstepensionsfonderna för att garantera säkra och hållbara pensioner. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att trygga bärkraften i sina offentliga pensionssystem och garantera individuella och tillräckliga pensionsinkomster och pensionsrättigheter för alla för att säkra en värdig ålderdom – även för dem som gjort välmotiverade avbrott i yrkeslivet, främst kvinnor. Parlamentet understryker vikten av tillfredsställande övervakning och oberoende revisioner av tjänstepensionsfonderna för att garantera säkra och hållbara pensioner.

| 21. | Europaparlamentet understryker att de äldre måste få möjlighet att fylla en frivillig och mycket viktig hjälpande funktion i sina familjer. Parlamentet påpekar att äldre spelar en viktig roll som volontärer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att de äldre måste få möjlighet att fylla en frivillig och mycket viktig hjälpande funktion i sina familjer. Parlamentet påpekar att äldre spelar en viktig roll som volontärer.

| 22. | Europaparlamentet understryker tillgänglighetsteknikens betydelse för de åldrande europeiska samhällena och uppmanar kommissionen att utforma en strategi för en digital inre marknad för alla genom att se till att tillgänglighet integreras i hela strategin och kopplas till främjandet av ”silverekonomin” i Europa. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker tillgänglighetsteknikens betydelse för de åldrande europeiska samhällena och uppmanar kommissionen att utforma en strategi för en digital inre marknad för alla genom att se till att tillgänglighet integreras i hela strategin och kopplas till främjandet av ”silverekonomin” i Europa.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att aktivt och sunt åldrande finns med bland Europeiska socialfondens investeringsprioriteringar för programperioden 2014–2020, såsom det står i förordning (EU) nr 1304/2013. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt använda de resurser som fördelas och erinrar om att anslag till projekt för främjande av aktivt åldrande också finns att tillgå i program såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), Horisont 2020, Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och EU:s folkhälsoprogram. Parlamentet efterlyser en bättre samordning mellan de program och olika instrument som EU ställer till förfogande för främjande av aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna och vill att det i enlighet med prioriteringarna för Horisont 2020 ska inrättas en europeisk forskningsprioritering vid namn Tillämpad vetenskap för hälsa och aktivt åldrande. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att aktivt och sunt åldrande finns med bland Europeiska socialfondens investeringsprioriteringar för programperioden 2014–2020, såsom det står i förordning (EU) nr 1304/2013. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt använda de resurser som fördelas och erinrar om att anslag till projekt för främjande av aktivt åldrande också finns att tillgå i program såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), Horisont 2020, Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och EU:s folkhälsoprogram. Parlamentet efterlyser en bättre samordning mellan de program och olika instrument som EU ställer till förfogande för främjande av aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna och vill att det i enlighet med prioriteringarna för Horisont 2020 ska inrättas en europeisk forskningsprioritering vid namn Tillämpad vetenskap för hälsa och aktivt åldrande.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda tillgänglig finansiering från Europeiska socialfonden (ESF), ESI-fonderna samt EaSI för att ge ekonomiskt stöd till program för självhjälp inom organisationer för äldre som delar sin energi, sina kunskaper och erfarenheter och sin visdom med varandra och som hjälper behövande, för att därigenom bidra till ett aktivt och sunt åldrande och till möjligheten att leva oberoende under längre tid. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda tillgänglig finansiering från Europeiska socialfonden (ESF), ESI-fonderna samt EaSI för att ge ekonomiskt stöd till program för självhjälp inom organisationer för äldre som delar sin energi, sina kunskaper och erfarenheter och sin visdom med varandra och som hjälper behövande, för att därigenom bidra till ett aktivt och sunt åldrande och till möjligheten att leva oberoende under längre tid.

| 25. | Europaparlamentet påminner om kommissionens budgetöversyn 2010, där EU-mervärde nämndes som en av budgetens grundprinciper. Parlamentet insisterar på att denna princip måste vara hörnstenen för alla utgifter och att EU-stöd, framför allt stöd från ESF, inte bör användas för att subventionera nationella strategier, utan utgöra ett kompletterande stöd till medlemsstaternas program för aktivt åldrande. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om kommissionens budgetöversyn 2010, där EU-mervärde nämndes som en av budgetens grundprinciper. Parlamentet insisterar på att denna princip måste vara hörnstenen för alla utgifter och att EU-stöd, framför allt stöd från ESF, inte bör användas för att subventionera nationella strategier, utan utgöra ett kompletterande stöd till medlemsstaternas program för aktivt åldrande.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra anslagen för aktivt åldrande bättre målinriktade och att få dem att utnyttjas effektivare. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft kommissionen att undersöka om ett nytt europeiskt finansieringsinstrument skulle kunna genomföras och tillföra mervärde såsom ett sätt att hantera problemet med återintegrering av uppsagda medelålders arbetstagare. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra anslagen för aktivt åldrande bättre målinriktade och att få dem att utnyttjas effektivare. Parlamentet uppmanar dessutom med kraft kommissionen att undersöka om ett nytt europeiskt finansieringsinstrument skulle kunna genomföras och tillföra mervärde såsom ett sätt att hantera problemet med återintegrering av uppsagda medelålders arbetstagare.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in fullständiga och tillförlitliga uppgifter som gör det möjligt att bedöma effekterna av ESF:s utgifter till förmån för äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in fullständiga och tillförlitliga uppgifter som gör det möjligt att bedöma effekterna av ESF:s utgifter till förmån för äldre arbetstagare.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma genomförbarheten och mervärdet hos ett nytt europeiskt finansieringsinstrument som ska garantera alla EU-medborgare under fattigdomsgränsen en minimiinkomst. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma genomförbarheten och mervärdet hos ett nytt europeiskt finansieringsinstrument som ska garantera alla EU-medborgare under fattigdomsgränsen en minimiinkomst.

| 29. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att utforma och genomföra en offentlig politik och offentliga program som inte endast förbättrar den fysiska hälsan, utan även främjar den psykiska hälsan och de sociala banden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att utforma och genomföra en offentlig politik och offentliga program som inte endast förbättrar den fysiska hälsan, utan även främjar den psykiska hälsan och de sociala banden.

| 30. | Europaparlamentet anser att äldre människor, såsom det fastställs i artikel 25 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, måste få stöd till att kunna leva ett oberoende och aktivt liv så länge som möjligt, genom att människoinriktade och efterfrågestyrda offentliga stöd-, hjälp- och vårdtjänster utvecklas och får finnas kvar och får en bättre koppling till varandra. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att hälso- och sjukvården är överkomligt prissatt, icke-diskriminerande och tillgänglig, och att prioritera den förebyggande verksamheten i sin hälso- och sjukvårdspolitik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra paketet om sociala investeringar, samt att i sin politik prioritera både sunt åldrande och en tillräcklig långtidsvård av god kvalitet, tillsammans med att undersöka om hälso- och sjukvården för äldre människor är överkomligt prissatt, att samla in uppgifter om väntetiderna inom hälso- och sjukvården över hela EU och att föreslå riktlinjer för maximala väntetider Parlamentet anser det väsentligt att främja den enskildes egenansvar för sin hälsa, med avsevärt utökad information om hälso- och sjukvård och med nationella kampanjer för ökad motivering, samt att uppmuntra till samarbete om hälsokompetens, så att äldre människor kan ta hand om sin hälsa. Parlamentet erinrar om att vi bör ägna mer uppmärksamhet åt innovativa tekniska lösningar och verktyg och inser slutligen betydelsen av en effektiv spridning av information om lokala tjänster och rättigheter för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att äldre människor, såsom det fastställs i artikel 25 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, måste få stöd till att kunna leva ett oberoende och aktivt liv så länge som möjligt, genom att människoinriktade och efterfrågestyrda offentliga stöd-, hjälp- och vårdtjänster utvecklas och får finnas kvar och får en bättre koppling till varandra. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att hälso- och sjukvården är överkomligt prissatt, icke-diskriminerande och tillgänglig, och att prioritera den förebyggande verksamheten i sin hälso- och sjukvårdspolitik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra paketet om sociala investeringar, samt att i sin politik prioritera både sunt åldrande och en tillräcklig långtidsvård av god kvalitet, tillsammans med att undersöka om hälso- och sjukvården för äldre människor är överkomligt prissatt, att samla in uppgifter om väntetiderna inom hälso- och sjukvården över hela EU och att föreslå riktlinjer för maximala väntetider Parlamentet anser det väsentligt att främja den enskildes egenansvar för sin hälsa, med avsevärt utökad information om hälso- och sjukvård och med nationella kampanjer för ökad motivering, samt att uppmuntra till samarbete om hälsokompetens, så att äldre människor kan ta hand om sin hälsa. Parlamentet erinrar om att vi bör ägna mer uppmärksamhet åt innovativa tekniska lösningar och verktyg och inser slutligen betydelsen av en effektiv spridning av information om lokala tjänster och rättigheter för att uppnå detta mål.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp slutsatserna från den gemensamma rapporten om fullgott socialt skydd för behov av långtidsvård i ett åldrande samhälle och att utan dröjsmål lägga fram konkreta förslag. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp slutsatserna från den gemensamma rapporten om fullgott socialt skydd för behov av långtidsvård i ett åldrande samhälle och att utan dröjsmål lägga fram konkreta förslag.

| 32. | Europaparlamentet anser att integrering av äldre människor i deras familjer bör prioriteras. Parlamentet föreslår att kommissionen ska undersöka vilka möjligheter familjeföretagen och det arbete de utför inom äldrevården erbjuder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att integrering av äldre människor i deras familjer bör prioriteras. Parlamentet föreslår att kommissionen ska undersöka vilka möjligheter familjeföretagen och det arbete de utför inom äldrevården erbjuder.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att en effektivare kollektivtrafik är en av de viktigaste prioriteringarna för äldre för att skapa åldersvänliga miljöer (7), stödja ett oberoende liv och ge tillgång till grundläggande tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra transportsystemens tillgänglighet och interoperabilitet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller att en effektivare kollektivtrafik är en av de viktigaste prioriteringarna för äldre för att skapa åldersvänliga miljöer (7), stödja ett oberoende liv och ge tillgång till grundläggande tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra transportsystemens tillgänglighet och interoperabilitet.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionen bakgrundsdokument Growing the Silver Economy in Europe och upprepar att det behövs en vidareutveckling av ”silverekonomin”, som tillgodoser önskemålen och behoven hos den åldrande befolkningen utgående från de ekonomiska möjligheter som uppkommer, dels till följd av offentliga och privata utgifter med anknytning till att befolkningen åldras och dels från specifika produkter, tjänster, innovativa lösningar och behov, något som ger upphov till nya arbetstillfällen och tillväxt och tar hänsyn till de mest utsatta socioekonomiska gruppernas behov. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionen bakgrundsdokument Growing the Silver Economy in Europe och upprepar att det behövs en vidareutveckling av ”silverekonomin”, som tillgodoser önskemålen och behoven hos den åldrande befolkningen utgående från de ekonomiska möjligheter som uppkommer, dels till följd av offentliga och privata utgifter med anknytning till att befolkningen åldras och dels från specifika produkter, tjänster, innovativa lösningar och behov, något som ger upphov till nya arbetstillfällen och tillväxt och tar hänsyn till de mest utsatta socioekonomiska gruppernas behov.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att en ensidig föryngring av arbetskraften inte leder till fler innovationer, utan är ett slöseri med erfarenhet, kunskaper och kompetens. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att en ensidig föryngring av arbetskraften inte leder till fler innovationer, utan är ett slöseri med erfarenhet, kunskaper och kompetens.

| 36. | Europaparlamentet anser att äldre människor bör vara en fullvärdig del av samhället och att deras deltagande i vardagslivet och i det offentliga livet bör stödjas. Parlamentet anser dessutom att det behövs uppmuntran till en aktiv dialog och ett aktivt utbyte av erfarenheter mellan unga och äldre. Parlamentet framhåller de generationsövergripande projektens roll i detta sammanhang. Parlamentet stöder dessutom de äldres rätt att leva ett värdigt och oberoende liv i enlighet med artikel 25 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att det också bör säkerställas ett aktivt politiskt deltagande för företrädare för yngre och äldre generationer på alla EU-nivåer inom samtliga områden där generationsintressen kan komma att beröras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att äldre människor bör vara en fullvärdig del av samhället och att deras deltagande i vardagslivet och i det offentliga livet bör stödjas. Parlamentet anser dessutom att det behövs uppmuntran till en aktiv dialog och ett aktivt utbyte av erfarenheter mellan unga och äldre. Parlamentet framhåller de generationsövergripande projektens roll i detta sammanhang. Parlamentet stöder dessutom de äldres rätt att leva ett värdigt och oberoende liv i enlighet med artikel 25 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att det också bör säkerställas ett aktivt politiskt deltagande för företrädare för yngre och äldre generationer på alla EU-nivåer inom samtliga områden där generationsintressen kan komma att beröras.

| 37. | Europaparlamentet understryker att det även är en viktig samhällelig uppgift att äldre förmedlar värderingar och erfarenheter samt visar på referenspunkter för hur man navigerar i samhället. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att det även är en viktig samhällelig uppgift att äldre förmedlar värderingar och erfarenheter samt visar på referenspunkter för hur man navigerar i samhället.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inta en positiv ståndpunkt i FN:s öppna arbetsgrupp om åldrande för att säkerställa att äldre medborgare kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med FN:s oberoende expert på äldres rättigheter och med organisationer som företräder de äldre i EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att inta en positiv ståndpunkt i FN:s öppna arbetsgrupp om åldrande för att säkerställa att äldre medborgare kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med FN:s oberoende expert på äldres rättigheter och med organisationer som företräder de äldre i EU.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att yrkeslivet blir allt mer ombytligt och otryggt på grund av tillfälliga anställningar och ökningen av korttidsanställningar, marginellt arbete och arbetslöshet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet beklagar att yrkeslivet blir allt mer ombytligt och otryggt på grund av tillfälliga anställningar och ökningen av korttidsanställningar, marginellt arbete och arbetslöshet.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar EU:s kommande borgmästaravtal om befolkningsutvecklingen såsom ett av de viktigaste resultaten av Europaåret 2012 och Europeiskt innovationspartnerskap för aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera områden inom EU:s budget där besparingar och rationaliseringar kan göras för att ställa anslag till förfogande för borgmästaravtalet, som är ett öppet, vidsträckt och oberoende nätverk som sammanför lokala och regionala intressenter som fast föresatt sig att ta sig an den demografiska förändringen i Europa genom att arbeta för äldrevänliga miljöer, i nära samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar EU:s kommande borgmästaravtal om befolkningsutvecklingen såsom ett av de viktigaste resultaten av Europaåret 2012 och Europeiskt innovationspartnerskap för aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera områden inom EU:s budget där besparingar och rationaliseringar kan göras för att ställa anslag till förfogande för borgmästaravtalet, som är ett öppet, vidsträckt och oberoende nätverk som sammanför lokala och regionala intressenter som fast föresatt sig att ta sig an den demografiska förändringen i Europa genom att arbeta för äldrevänliga miljöer, i nära samarbete med Världshälsoorganisationen (WHO).

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en EU-strategi för de demografiska förändringarna som samordnar EU:s åtgärder inom olika områden för att säkerställa synergier och maximera deras positiva effekt på Europas medborgare, ekonomi och sysselsättningsskapande, samt för att skydda de mänskliga rättigheterna för äldre personer inom alla EU:s politikområden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en EU-strategi för de demografiska förändringarna som samordnar EU:s åtgärder inom olika områden för att säkerställa synergier och maximera deras positiva effekt på Europas medborgare, ekonomi och sysselsättningsskapande, samt för att skydda de mänskliga rättigheterna för äldre personer inom alla EU:s politikområden.

| 42. | Europaparlamentet anser att de demografiska utmaningarna inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt på EU-nivå. Parlamentet uppmanar därför EU:s kommande ordförandeskap att åter föra upp denna fråga på EU:s dagordning och arbeta fram kraftfulla politiska åtgärder. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att de demografiska utmaningarna inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt på EU-nivå. Parlamentet uppmanar därför EU:s kommande ordförandeskap att åter föra upp denna fråga på EU:s dagordning och arbeta fram kraftfulla politiska åtgärder.

| 43. | Europaparlamentet betonar att de demografiska förändringarna inte bör användas som förevändning för att sociala förmåner och tjänster tas bort. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att de demografiska förändringarna inte bör användas som förevändning för att sociala förmåner och tjänster tas bort.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar de vägledande principerna om aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna, som gemensamt tagits fram av kommittén för socialt skydd och av sysselsättningskommittén. Parlamentet välkomnar framför allt att kommittén för socialt skydd möjliggjort ett direkt utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna, också i frågor om långtidsvård och pensioner. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar de vägledande principerna om aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna, som gemensamt tagits fram av kommittén för socialt skydd och av sysselsättningskommittén. Parlamentet välkomnar framför allt att kommittén för socialt skydd möjliggjort ett direkt utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna, också i frågor om långtidsvård och pensioner.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar indexet om aktivt åldrande som har till syfte att ta till vara äldre människors outnyttjade möjligheter till ett aktivare deltagande i arbetslivet och i samhällslivet, samt till självständigt boende, tillsammans med det pågående uppföljningsprojektet som genomförs av kommissionen tillsammans med FN:s ekonomiska kommission för Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utgående från indexet för aktivt åldrande fastställa mål som ska uppnås genom heltäckande strategier för aktivt åldrande, samt att övervaka framstegen med uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar indexet om aktivt åldrande som har till syfte att ta till vara äldre människors outnyttjade möjligheter till ett aktivare deltagande i arbetslivet och i samhällslivet, samt till självständigt boende, tillsammans med det pågående uppföljningsprojektet som genomförs av kommissionen tillsammans med FN:s ekonomiska kommission för Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utgående från indexet för aktivt åldrande fastställa mål som ska uppnås genom heltäckande strategier för aktivt åldrande, samt att övervaka framstegen med uppnåendet av dessa mål.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att främjandet av äldrevänliga miljöer är ett mycket viktigt redskap för att stödja äldre arbetstagare och arbetssökande samt för att främja inkluderande samhällen som erbjuder lika möjligheter för alla. Parlamentet välkomnar här det gemensamma projektet mellan kommissionen och WHO, som syftar till att anpassa WHO:s globala vägledning om äldrevänliga städer (Global Age-friendly Cities Guide) till europeiska förutsättningar. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påpekar att främjandet av äldrevänliga miljöer är ett mycket viktigt redskap för att stödja äldre arbetstagare och arbetssökande samt för att främja inkluderande samhällen som erbjuder lika möjligheter för alla. Parlamentet välkomnar här det gemensamma projektet mellan kommissionen och WHO, som syftar till att anpassa WHO:s globala vägledning om äldrevänliga städer (Global Age-friendly Cities Guide) till europeiska förutsättningar.

| 47. | Europaparlamentet anser att en FN-konvention om skydd av äldres rättigheter skulle förbättra de äldres liv genom att garantera dem lika tillgång till politiska, ekonomiska och kulturella rättigheter samt rättigheter på hälso- och sjukvårdområdet och att den skulle bli en viktig bas för en världsomfattande attitydförändring gentemot de äldre. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att en FN-konvention om skydd av äldres rättigheter skulle förbättra de äldres liv genom att garantera dem lika tillgång till politiska, ekonomiska och kulturella rättigheter samt rättigheter på hälso- och sjukvårdområdet och att den skulle bli en viktig bas för en världsomfattande attitydförändring gentemot de äldre.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en handlingsplan mot kränkning av äldre, att granska de europeiska kvalitetsramarna för långtidsvård som utvecklats av WeDO-partnerskapet och att ta itu med frågan om rättigheterna för äldre personer i behov av vård och hjälp. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en handlingsplan mot kränkning av äldre, att granska de europeiska kvalitetsramarna för långtidsvård som utvecklats av WeDO-partnerskapet och att ta itu med frågan om rättigheterna för äldre personer i behov av vård och hjälp.

| 49. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen, vid genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och strategin för funktionsnedsättningar, ännu inte har tagit itu med frågan om ojämlikhet på grund av ålder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka medvetenheten och ta itu med åldersdiskrimineringen när det gäller rättigheterna för äldre personer med funktionsnedsättning och att se till att de äldre inte glöms bort när FN-konventionen tillämpas. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen, vid genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och strategin för funktionsnedsättningar, ännu inte har tagit itu med frågan om ojämlikhet på grund av ålder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka medvetenheten och ta itu med åldersdiskrimineringen när det gäller rättigheterna för äldre personer med funktionsnedsättning och att se till att de äldre inte glöms bort när FN-konventionen tillämpas.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram den länge väntade europeiska rättsakten om tillgänglighet för att garantera att transporter, bostäder och IKT-baserade produkter och tjänster, inklusive de som erbjuds i ”silverekonomin”, är tillgängliga för äldre personer. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram den länge väntade europeiska rättsakten om tillgänglighet för att garantera att transporter, bostäder och IKT-baserade produkter och tjänster, inklusive de som erbjuds i ”silverekonomin”, är tillgängliga för äldre personer.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utfärda landsspecifika rekommendationer om de ekonomiska reformernas tillräcklighet, hållbarhet och rättvisa när det gäller sysselsättning, pensioner, social inkludering och långtidsvård inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre bedöma de ekonomiska reformernas sociala konsekvenser, framför allt mot bakgrund av den åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utfärda landsspecifika rekommendationer om de ekonomiska reformernas tillräcklighet, hållbarhet och rättvisa när det gäller sysselsättning, pensioner, social inkludering och långtidsvård inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre bedöma de ekonomiska reformernas sociala konsekvenser, framför allt mot bakgrund av den åldrande befolkningen.

| 52. | Europaparlamentet betonar vikten av frivilligarbete, som inte kan tas för givet och där det mervärde för samhället som frivilligarbetarna skapar borde få mer uppskattning. Frivilligarbete främjar dessutom interkulturellt lärande och solidaritet mellan generationerna, fostrar till aktivt åldrande och livslångt medborgardeltagande och låter äldre människor engagera sig för samhället, så att deras livskvalitet, välbefinnande och allmänna hälsotillstånd förbättras. Parlamentet uppmuntrar till utveckling av mer flexibla och inkluderande strategier för deltagande i volontärprogram. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att Grundtvig-programmet som stödde äldre frivilliga har avbrutits. Parlamentet understryker betydelsen av de europeiska och gränsöverskridande nätverken av organisationer samt offentliga och privata organ som arbetar med integrering av de äldre, vilka bör få särskilt stöd. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att erkänna värdet av framgångsrika EU-program som förenat medborgardeltagande med EU-omfattande grupputbyten där äldre personer medverkat. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar vikten av frivilligarbete, som inte kan tas för givet och där det mervärde för samhället som frivilligarbetarna skapar borde få mer uppskattning. Frivilligarbete främjar dessutom interkulturellt lärande och solidaritet mellan generationerna, fostrar till aktivt åldrande och livslångt medborgardeltagande och låter äldre människor engagera sig för samhället, så att deras livskvalitet, välbefinnande och allmänna hälsotillstånd förbättras. Parlamentet uppmuntrar till utveckling av mer flexibla och inkluderande strategier för deltagande i volontärprogram. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att Grundtvig-programmet som stödde äldre frivilliga har avbrutits. Parlamentet understryker betydelsen av de europeiska och gränsöverskridande nätverken av organisationer samt offentliga och privata organ som arbetar med integrering av de äldre, vilka bör få särskilt stöd. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att erkänna värdet av framgångsrika EU-program som förenat medborgardeltagande med EU-omfattande grupputbyten där äldre personer medverkat.

| 53. | Europaparlamentet understryker att målet för en politik för rättvisa mellan generationerna måste vara att skapa de instrument som behövs för en öppen och uppriktig dialog mellan generationerna, vilket leder till situationer som alla parter vinner på. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta intensivt med sådana instrument för att upprätta solidaritet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker att målet för en politik för rättvisa mellan generationerna måste vara att skapa de instrument som behövs för en öppen och uppriktig dialog mellan generationerna, vilket leder till situationer som alla parter vinner på. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta intensivt med sådana instrument för att upprätta solidaritet.

| 54. | Europaparlamentet understryker betydelsen av de sociala företagen, som bidrar till att erbjuda tjänster åt de äldre, vårda deras hälsa och främja deras deltagande i samhället. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker betydelsen av de sociala företagen, som bidrar till att erbjuda tjänster åt de äldre, vårda deras hälsa och främja deras deltagande i samhället.

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaterna.

---

(1)  EUT L 246, 23.9.2011, s. 5.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0328.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0204.

(5)  EUT C 74 E, 13.3.2012, s. 19.

(6)  Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426).

(7)  Europeiska kommissionen (2012): Särskild Eurobarometer 378 om aktivt åldrande.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/155 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/155

---

P8_TA(2015)0310

Genomförandet av vitboken från 2011 om transporter

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (2015/2005(INI))

(2017/C 316/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av den offentliga utfrågningen Vitbok om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter, som hölls i utskottet för transport och turism den 17 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågningen Vitbok om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter, som hölls i utskottet för transport och turism den 17 mars 2015,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 april 2015Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – framsteg och utmaningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 april 2015Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – framsteg och utmaningar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om hållbara framtida transporter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om hållbara framtida transporter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om hållbara transporter för ett rörligt Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om hållbara transporter för ett rörligt Europa (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2003 om kommissionens vitbok Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden
   (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2003 om kommissionens vitbok Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden
   (4),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden (COM(2001)0370), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden (COM(2001)0370),

| — | med beaktande av den kommande 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i december 2015 i Paris, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kommande 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i december 2015 i Paris,

| — | med beaktande av åtgärdspaketet för en energiunion En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdspaketet för en energiunion En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Tillsammans för en konkurrenskraftig och resurseffektiv rörlighet i städer (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Tillsammans för en konkurrenskraftig och resurseffektiv rörlighet i städer (COM(2013)0913),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om europeisk trafiksäkerhet 2011–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om europeisk trafiksäkerhet 2011–2020 (5),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0246/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0246/2015), och av följande skäl:

| A. | I vitboken om transport fastställs en långtgående dagordning för omställningen av det europeiska transportsystemet och skapandet av ett verkligt gemensamt europeiskt transportområde. |
| --- | --- |

A.

I vitboken om transport fastställs en långtgående dagordning för omställningen av det europeiska transportsystemet och skapandet av ett verkligt gemensamt europeiskt transportområde.

| B. | Transportsektorn är en drivande kraft i EU:s ekonomi. Den sysselsätter ca 10 miljoner människor och står för omkring 5 procent av BNP, och den bör fortsätta att vara ledande när det gäller skapandet av ytterligare ekonomisk tillväxt och sysselsättning och främjandet av konkurrenskraft, hållbar utveckling och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

B.

Transportsektorn är en drivande kraft i EU:s ekonomi. Den sysselsätter ca 10 miljoner människor och står för omkring 5 procent av BNP, och den bör fortsätta att vara ledande när det gäller skapandet av ytterligare ekonomisk tillväxt och sysselsättning och främjandet av konkurrenskraft, hållbar utveckling och territoriell sammanhållning.

| C. | Europa är världsledande inom transportsektorn, både när det gäller tillverkning och transportverksamhet. Det är viktigt att den europeiska transportsektorn fortsätter att utvecklas, investera och förnya sig på ett hållbart sätt, så att den kan behålla sitt tekniska ledarskap på global nivå, fortsätta att exportera sina standarder till hela världen och behålla sin konkurrensställning inom alla transportsätt i en global ekonomi som i allt högre utsträckning kännetecknas av framväxten av nya kraftfulla aktörer och nya företagsmodeller. |
| --- | --- |

C.

Europa är världsledande inom transportsektorn, både när det gäller tillverkning och transportverksamhet. Det är viktigt att den europeiska transportsektorn fortsätter att utvecklas, investera och förnya sig på ett hållbart sätt, så att den kan behålla sitt tekniska ledarskap på global nivå, fortsätta att exportera sina standarder till hela världen och behålla sin konkurrensställning inom alla transportsätt i en global ekonomi som i allt högre utsträckning kännetecknas av framväxten av nya kraftfulla aktörer och nya företagsmodeller.

| D. | Förutsättningarna i vårt samhälle förändras som ett resultat av digitalisering, urbanisering, globalisering och demografisk förändring, och vi behöver övergå till en transportpolitisk modell som klarar av framtidens utmaningar. |
| --- | --- |

D.

Förutsättningarna i vårt samhälle förändras som ett resultat av digitalisering, urbanisering, globalisering och demografisk förändring, och vi behöver övergå till en transportpolitisk modell som klarar av framtidens utmaningar.

| E. | Transporter är en grundförutsättning för den fria rörligheten för personer, varor och tjänster, som den inre marknaden bygger på, och fri rörlighet är både en kraftfull drivkraft för integrationen i EU och en nyckelfaktor för den europeiska industrins och handelns framgång. |
| --- | --- |

E.

Transporter är en grundförutsättning för den fria rörligheten för personer, varor och tjänster, som den inre marknaden bygger på, och fri rörlighet är både en kraftfull drivkraft för integrationen i EU och en nyckelfaktor för den europeiska industrins och handelns framgång.

| F. | Transportsektorn fortsätter att vara nästintill helt beroende av fossila bränslen och är den enda sektor där utsläppen av växthusgaser har ökat under de senaste 25 åren. Utan den senaste tidens konjunkturnedgång hade utsläppsökningarna till och med kunnat vara ännu större. |
| --- | --- |

F.

Transportsektorn fortsätter att vara nästintill helt beroende av fossila bränslen och är den enda sektor där utsläppen av växthusgaser har ökat under de senaste 25 åren. Utan den senaste tidens konjunkturnedgång hade utsläppsökningarna till och med kunnat vara ännu större.

| G. | Det finns ett akut behov av att på ett kostnadseffektivt sätt förbättra transportsystemets energieffektivitet och hållbarhet och minska dess beroende av olja och fossila energikällor utan att göra avkall på dess konkurrenskraft och begränsa rörligheten, i enlighet med de mål som fastställts i vitboken. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett akut behov av att på ett kostnadseffektivt sätt förbättra transportsystemets energieffektivitet och hållbarhet och minska dess beroende av olja och fossila energikällor utan att göra avkall på dess konkurrenskraft och begränsa rörligheten, i enlighet med de mål som fastställts i vitboken.

| H. | Avancerade hållbara biobränslen, särskilt de som framställs ur hanteringen av avfall och restprodukter i enlighet med avfallshanteringshierarkin (6), har en outnyttjad potential att minska det europeiska transportsystemets oljeberoende och begränsa de utsläpp av växthusgaser som orsakas av transportsektorn. |
| --- | --- |

H.

Avancerade hållbara biobränslen, särskilt de som framställs ur hanteringen av avfall och restprodukter i enlighet med avfallshanteringshierarkin (6), har en outnyttjad potential att minska det europeiska transportsystemets oljeberoende och begränsa de utsläpp av växthusgaser som orsakas av transportsektorn.

| I. | Det är viktigt att säkra en framgångsrik utveckling av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) inom överenskomna tidsramar, effektivt koppla samman transportnäten i EU:s samtliga regioner, sammanlänka de geografiskt avlägsna regionerna med EU:s centrum och undanröja skillnaderna i infrastrukturutveckling och infrastrukturunderhåll, i synnerhet mellan EU:s östra och västra delar. |
| --- | --- |

I.

Det är viktigt att säkra en framgångsrik utveckling av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) inom överenskomna tidsramar, effektivt koppla samman transportnäten i EU:s samtliga regioner, sammanlänka de geografiskt avlägsna regionerna med EU:s centrum och undanröja skillnaderna i infrastrukturutveckling och infrastrukturunderhåll, i synnerhet mellan EU:s östra och västra delar.

| J. | Investeringar i transportinfrastruktur ger positiva effekter för den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och handeln, och det är därför nödvändigt att avlägsna hinder som hämmar privata investeringar i transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

J.

Investeringar i transportinfrastruktur ger positiva effekter för den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och handeln, och det är därför nödvändigt att avlägsna hinder som hämmar privata investeringar i transportinfrastruktur.

| K. | Transportinfrastruktur kräver vanligtvis långsiktig finansiering, och finansieringsnivån har under den senaste tiden sjunkit på grund av bristen på förtroende mellan lagstiftarna, de projektansvariga och finanssektorn. |
| --- | --- |

K.

Transportinfrastruktur kräver vanligtvis långsiktig finansiering, och finansieringsnivån har under den senaste tiden sjunkit på grund av bristen på förtroende mellan lagstiftarna, de projektansvariga och finanssektorn.

| L. | Under många års tid har det gjorts alltför få investeringar i transportinfrastruktur i EU. Att förbättra möjligheterna för fotgängare, äldre och personer med begränsad rörlighet ingår i unionens mål, och till detta krävs ytterligare resurser. |
| --- | --- |

L.

Under många års tid har det gjorts alltför få investeringar i transportinfrastruktur i EU. Att förbättra möjligheterna för fotgängare, äldre och personer med begränsad rörlighet ingår i unionens mål, och till detta krävs ytterligare resurser.

| M. | Ett av vitbokens viktigaste mål bör vara att göra människorna och deras rättigheter som passagerare till det centrala målet för transportpolitiken. |
| --- | --- |

M.

Ett av vitbokens viktigaste mål bör vara att göra människorna och deras rättigheter som passagerare till det centrala målet för transportpolitiken.

| N. | Innovation och intelligenta transportsystem bör ha en central roll i utvecklingen av ett modernt, effektivt, hållbart och driftskompatibelt europeiskt transportsystem som är tillgängligt för alla. |
| --- | --- |

N.

Innovation och intelligenta transportsystem bör ha en central roll i utvecklingen av ett modernt, effektivt, hållbart och driftskompatibelt europeiskt transportsystem som är tillgängligt för alla.

| O. | Multimodala nät och integration av olika transportsätt och tjänster kan bidra till att förbättra förbindelserna och effektiviteten inom person- och godstransporterna och på så vis även bidra till att minska utsläppen av koldioxid och andra skadliga ämnen. |
| --- | --- |

O.

Multimodala nät och integration av olika transportsätt och tjänster kan bidra till att förbättra förbindelserna och effektiviteten inom person- och godstransporterna och på så vis även bidra till att minska utsläppen av koldioxid och andra skadliga ämnen.

| P. | Ett i verklig mening gemensamt europeiskt transportområde kommer inte att kunna skapas om inte EU:s lagstiftning genomförs effektivt av samtliga medlemsstater och det befintliga regelverket vid behov förenklas, i syfte att säkerställa ett tydligt rättsläge och förbättrad tillämpning av lagstiftningen. |
| --- | --- |

P.

Ett i verklig mening gemensamt europeiskt transportområde kommer inte att kunna skapas om inte EU:s lagstiftning genomförs effektivt av samtliga medlemsstater och det befintliga regelverket vid behov förenklas, i syfte att säkerställa ett tydligt rättsläge och förbättrad tillämpning av lagstiftningen.

| Q. | Det är nödvändigt att åtgärda alla återstående hinder, den tekniska inkompatibilitet och de tungrodda administrativa förfaranden som gör att ett helt integrerat transportsystem inte kan uppnås. Det är också nödvändigt att motverka nya åtgärder i medlemsstaterna som hindrar den fria rörligheten för varor och tjänster. |
| --- | --- |

Q.

Det är nödvändigt att åtgärda alla återstående hinder, den tekniska inkompatibilitet och de tungrodda administrativa förfaranden som gör att ett helt integrerat transportsystem inte kan uppnås. Det är också nödvändigt att motverka nya åtgärder i medlemsstaterna som hindrar den fria rörligheten för varor och tjänster.

| R. | Ytterligare marknadsöppning måste gå hand i hand med arbetstillfällen av hög kvalitet, anständiga arbetsförhållanden, hög standard på tjänsterna och rättvis konkurrens i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

R.

Ytterligare marknadsöppning måste gå hand i hand med arbetstillfällen av hög kvalitet, anständiga arbetsförhållanden, hög standard på tjänsterna och rättvis konkurrens i samtliga medlemsstater.

| S. | Kommissionens senaste rapport om trafiksäkerheten inom EU (7) visar att antalet döda i trafiken minskade med 1 procent 2014, vilket är en mycket blygsam minskning jämfört med den minskningstakt på 8 procent som noterades 2012 och 2013. |
| --- | --- |

S.

Kommissionens senaste rapport om trafiksäkerheten inom EU (7) visar att antalet döda i trafiken minskade med 1 procent 2014, vilket är en mycket blygsam minskning jämfört med den minskningstakt på 8 procent som noterades 2012 och 2013.

Genomförande och halvtidsöversyn av vitboken

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionen avsikt att göra en halvtidsöversyn av vitboken för att bedöma de framsteg som gjorts och föreslå ytterligare åtgärder för att målen ska kunna uppnås. Eftersom det är för tidigt att fullt ut bedöma effekten av vissa av de politiska åtgärder som har vidtagits sedan vitboken antogs, anser parlamentet att det behövs en kartläggning för att man ska få en bild av det aktuella läget i fråga om de 40 initiativ och 131 åtgärder som anges i vitbokens bilaga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionen avsikt att göra en halvtidsöversyn av vitboken för att bedöma de framsteg som gjorts och föreslå ytterligare åtgärder för att målen ska kunna uppnås. Eftersom det är för tidigt att fullt ut bedöma effekten av vissa av de politiska åtgärder som har vidtagits sedan vitboken antogs, anser parlamentet att det behövs en kartläggning för att man ska få en bild av det aktuella läget i fråga om de 40 initiativ och 131 åtgärder som anges i vitbokens bilaga.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för de mål som fastställts i vitboken och de tio målsättningarna för ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (riktmärken för att uppnå målet att minska växthusgasutsläppen med 60 procent). Parlamentet understryker att man vid halvtidsöversynen bör bibehålla åtminstone ambitionsnivån för de mål som fastställdes 2011 och föreslå konkreta, realistiska och evidensbaserade åtgärder och initiativ för att öka, påskynda och effektivisera insatserna för att nå målen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma i vilken utsträckning den förteckning över åtgärder som ingår i vitboken är tillräcklig för att de övergripande målen ska kunna uppnås, och att föreslå kompletterande lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för de mål som fastställts i vitboken och de tio målsättningarna för ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (riktmärken för att uppnå målet att minska växthusgasutsläppen med 60 procent). Parlamentet understryker att man vid halvtidsöversynen bör bibehålla åtminstone ambitionsnivån för de mål som fastställdes 2011 och föreslå konkreta, realistiska och evidensbaserade åtgärder och initiativ för att öka, påskynda och effektivisera insatserna för att nå målen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma i vilken utsträckning den förteckning över åtgärder som ingår i vitboken är tillräcklig för att de övergripande målen ska kunna uppnås, och att föreslå kompletterande lagstiftningsåtgärder.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera utsläppsmålen i vitboken i enlighet med parlamentets resolution av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken (8) fram till 2030 och Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030, och att föreslå åtgärder för att ytterligare minska utsläppen från transportsektorn, i syfte att hjälpa medlemsstaterna att uppnå det övergripande bindande EU-målet att senast 2030 uppnå en minskning på minst 40 procent av de inhemska växthusgasutsläppen jämfört med 1990 (med minskningar i sektorer som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och sektorer som inte gör det på 43 procent respektive 30 procent fram till 2030 jämfört med 2005). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera utsläppsmålen i vitboken i enlighet med parlamentets resolution av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken (8) fram till 2030 och Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030, och att föreslå åtgärder för att ytterligare minska utsläppen från transportsektorn, i syfte att hjälpa medlemsstaterna att uppnå det övergripande bindande EU-målet att senast 2030 uppnå en minskning på minst 40 procent av de inhemska växthusgasutsläppen jämfört med 1990 (med minskningar i sektorer som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och sektorer som inte gör det på 43 procent respektive 30 procent fram till 2030 jämfört med 2005).

| 4. | Europaparlamentet betonar att 2030-målet för minskning av utsläppen av växthusgaser från transportsektorn bör fastställas på en nivå som gör det möjligt att uppnå det långsiktiga mål som fastställs i vitboken om en minskning på minst 60 procent av utsläppen av växthusgaser från transportsektorn fram till 2050. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att föreslå en övergripande strategi för en minskning av koldioxidutsläppen i transportsektorn. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att 2030-målet för minskning av utsläppen av växthusgaser från transportsektorn bör fastställas på en nivå som gör det möjligt att uppnå det långsiktiga mål som fastställs i vitboken om en minskning på minst 60 procent av utsläppen av växthusgaser från transportsektorn fram till 2050. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att föreslå en övergripande strategi för en minskning av koldioxidutsläppen i transportsektorn.

Allmänna principer: trafikomställning och sammodalitet

| 5. | Europaparlamentet betonar att en hållbar europeisk transportpolitik måste bygga på ett brett spektrum av politiska verktyg för en kostnadseffektiv övergång till de minst förorenande och mest energieffektiva transportsätten. Parlamentet påpekar att det inte är ett mål i sig att ändra balansen mellan olika transportsätt, utan att man måste bryta kopplingen mellan rörlighet och de negativa effekterna av det nuvarande transportsystemet, såsom trafikstockningar, luftföroreningar, buller, olyckor och klimatförändringar. Parlamentet medger att trafikomställningspolitiken hittills inte har gett tillfredsställande resultat. Parlamentet betonar därför att samtliga transportsätt måste optimeras för att bli mer miljövänliga, säkrare och energieffektivare så att man får till stånd en hög nivå både när det gäller rörlighet och miljöskydd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att en hållbar europeisk transportpolitik måste bygga på ett brett spektrum av politiska verktyg för en kostnadseffektiv övergång till de minst förorenande och mest energieffektiva transportsätten. Parlamentet påpekar att det inte är ett mål i sig att ändra balansen mellan olika transportsätt, utan att man måste bryta kopplingen mellan rörlighet och de negativa effekterna av det nuvarande transportsystemet, såsom trafikstockningar, luftföroreningar, buller, olyckor och klimatförändringar. Parlamentet medger att trafikomställningspolitiken hittills inte har gett tillfredsställande resultat. Parlamentet betonar därför att samtliga transportsätt måste optimeras för att bli mer miljövänliga, säkrare och energieffektivare så att man får till stånd en hög nivå både när det gäller rörlighet och miljöskydd.

| 6. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av person- och godstransporterna till stor del är beroende av ett effektivt utnyttjande av de olika transportsätten, och att den europeiska transportpolitiken därför bör grundas på en effektiv sammodalitet, som innebär att de mest energieffektiva och hållbara transportsätten ska prioriteras när så är möjligt. Parlamentet anser att detta kommer att leda till en optimal utjämning mellan de olika transportsätten. Dessutom kommer det att skapa driftskompatibilitet inom och mellan transportsätten, främja hållbarare transport- och logistikkedjor och göra att trafikflödena flyter bättre inom alla transportsätt och vid alla knutpunkter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av person- och godstransporterna till stor del är beroende av ett effektivt utnyttjande av de olika transportsätten, och att den europeiska transportpolitiken därför bör grundas på en effektiv sammodalitet, som innebär att de mest energieffektiva och hållbara transportsätten ska prioriteras när så är möjligt. Parlamentet anser att detta kommer att leda till en optimal utjämning mellan de olika transportsätten. Dessutom kommer det att skapa driftskompatibilitet inom och mellan transportsätten, främja hållbarare transport- och logistikkedjor och göra att trafikflödena flyter bättre inom alla transportsätt och vid alla knutpunkter.

Modern infrastruktur och smart finansiering

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om internalisering av de externa kostnaderna för samtliga transportsätt inom person- och godstransport genom att tillämpa en gemensam, sammanhängande och transparent metod i EU och beakta respektive transportsätts specifika egenskaper, inbegripet en följdriktig analys av externa kostnader som redan har internaliserats för att undvika dubbelbeskattning. Parlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att se till att principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar”, inklusive riktlinjer och bästa praxis, tillämpas i större utsträckning och att lika villkor säkerställs mellan transportsätten genom avskaffande av skadliga skattesubventioner där så är lämpligt, samtidigt som man upprätthåller konkurrenskraften i alla regioner i EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om internalisering av de externa kostnaderna för samtliga transportsätt inom person- och godstransport genom att tillämpa en gemensam, sammanhängande och transparent metod i EU och beakta respektive transportsätts specifika egenskaper, inbegripet en följdriktig analys av externa kostnader som redan har internaliserats för att undvika dubbelbeskattning. Parlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att se till att principerna ”användaren betalar” och ”förorenaren betalar”, inklusive riktlinjer och bästa praxis, tillämpas i större utsträckning och att lika villkor säkerställs mellan transportsätten genom avskaffande av skadliga skattesubventioner där så är lämpligt, samtidigt som man upprätthåller konkurrenskraften i alla regioner i EU.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en allmän ram för nationella vägavgiftssystem för personbilar och lätta nyttofordon, som inte får vara diskriminerande för personer bosatta i ett annat land och som ska prioritera avståndsbaserade avgifter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öronmärka intäkterna från infrastrukturavgifter för uppförande och underhåll av säker transportinfrastruktur och minskning av transportrelaterade miljöproblem. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en allmän ram för nationella vägavgiftssystem för personbilar och lätta nyttofordon, som inte får vara diskriminerande för personer bosatta i ett annat land och som ska prioritera avståndsbaserade avgifter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öronmärka intäkterna från infrastrukturavgifter för uppförande och underhåll av säker transportinfrastruktur och minskning av transportrelaterade miljöproblem.

| 9. | Europaparlamentet betonar att fullbordandet av det transeuropeiska transportnätet är en av förutsättningarna för ett mer hållbart, effektivt och smidigt multimodalt transportsystem och en mer balanserad fördelning av gods- och persontransporterna mellan de olika transportsätten. Parlamentet betonar att urvalet av projekt som är berättigade till EU-finansiering måste inriktas på de nio centrala korridorerna, slutförande av ofullständiga förbindelser, särskilt gränsöverskridande sträckor, avskaffande av flaskhalsar, förbättring av befintlig infrastruktur, innovativa transportlösningar, driftskompatibilitet samt anläggande av multimodala terminaler och urbana knutpunkter. Det bör också fästa större vikt vid europeiskt mervärde, utveckling av infrastruktur för sammanlänkning av randområden, öar, bergsområden och yttersta randområden samt stöd till projekt som sammanbinder det transeuropeiska transportnätet med infrastrukturnät i grannländer och kandidatländer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att fullbordandet av det transeuropeiska transportnätet är en av förutsättningarna för ett mer hållbart, effektivt och smidigt multimodalt transportsystem och en mer balanserad fördelning av gods- och persontransporterna mellan de olika transportsätten. Parlamentet betonar att urvalet av projekt som är berättigade till EU-finansiering måste inriktas på de nio centrala korridorerna, slutförande av ofullständiga förbindelser, särskilt gränsöverskridande sträckor, avskaffande av flaskhalsar, förbättring av befintlig infrastruktur, innovativa transportlösningar, driftskompatibilitet samt anläggande av multimodala terminaler och urbana knutpunkter. Det bör också fästa större vikt vid europeiskt mervärde, utveckling av infrastruktur för sammanlänkning av randområden, öar, bergsområden och yttersta randområden samt stöd till projekt som sammanbinder det transeuropeiska transportnätet med infrastrukturnät i grannländer och kandidatländer.

| 10. | Europaparlamentet anser att EU:s finansiering måste spegla verkliga investeringsbehov för slutförandet av det transeuropeiska transportnätets stomnät fram till 2030, och att Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) bör stimulera investeringar i transportinfrastruktur enligt kriterierna i riktlinjerna för TEN-T och FSE, med företräde för hållbara transportsätt såsom järnvägar, inre vattenvägar och närsjöfart. Parlamentet betonar att samfinansierade projekt bör återspegla behovet av infrastruktur som gynnar unionen i fråga om konkurrenskraft och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som minskar miljöpåverkan, står emot de eventuella effekterna av klimatförändringarna och garanterar användarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att EU:s finansiering måste spegla verkliga investeringsbehov för slutförandet av det transeuropeiska transportnätets stomnät fram till 2030, och att Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) bör stimulera investeringar i transportinfrastruktur enligt kriterierna i riktlinjerna för TEN-T och FSE, med företräde för hållbara transportsätt såsom järnvägar, inre vattenvägar och närsjöfart. Parlamentet betonar att samfinansierade projekt bör återspegla behovet av infrastruktur som gynnar unionen i fråga om konkurrenskraft och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som minskar miljöpåverkan, står emot de eventuella effekterna av klimatförändringarna och garanterar användarnas hälsa och säkerhet.

| 11. | Europaparlamentet kräver en drastisk höjning av budgetmedlen för Fonden för ett sammanlänkat Europa och ökade europeiska befogenheter beträffande förberedelse, genomförande och finansiering av transnationell transportplanering och infrastrukturfinansiering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver en drastisk höjning av budgetmedlen för Fonden för ett sammanlänkat Europa och ökade europeiska befogenheter beträffande förberedelse, genomförande och finansiering av transnationell transportplanering och infrastrukturfinansiering.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det finns betydande skillnader när det gäller väginfrastrukturens kvalitet i EU, vilket har direkt inverkan på trafiksäkerheten, och att mer än 70 procent av dödsfallen i trafikolyckor i medlemsstaterna inträffar på stadsgator och landsvägar. Parlamentet understryker att tillräcklig finansiering till denna typ av infrastruktur måste främjas ytterligare genom olika EU-strategier och instrument, särskilt i sammanhållningsländerna. Parlamentet understryker även behovet av korrekt underhåll av den befintliga infrastrukturen, inklusive av det sekundära vägnätet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att det finns betydande skillnader när det gäller väginfrastrukturens kvalitet i EU, vilket har direkt inverkan på trafiksäkerheten, och att mer än 70 procent av dödsfallen i trafikolyckor i medlemsstaterna inträffar på stadsgator och landsvägar. Parlamentet understryker att tillräcklig finansiering till denna typ av infrastruktur måste främjas ytterligare genom olika EU-strategier och instrument, särskilt i sammanhållningsländerna. Parlamentet understryker även behovet av korrekt underhåll av den befintliga infrastrukturen, inklusive av det sekundära vägnätet.

| 13. | Europaparlamentet betonar att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som föreslås av kommissionen som en del i Junckers investeringsplan för Europa, bör prioritera hållbara transporter och viktiga transportinfrastrukturprojekt med stort värde för samhället, ekonomin och miljön, och inrikta sig på projekt som främjar skapandet av nya arbetstillfällen av god kvalitet, långsiktig tillväxt, konkurrenskraft, innovation och territoriell sammanhållning, inbegripet hållbara stadsprojekt och järnvägsprojekt, i enlighet med EU:s transportpolitiska mål och transportlagstiftning (riktlinjerna för TEN-T, FSE). I detta avseende är det lämpligt att i högre grad uppmärksamma och tillämpa nya finansieringsmetoder, såsom offentlig-privata partnerskap och koncessioner. Parlamentet understryker att urvalsförfarandet för de projekt som ska finansieras genom Efsi bör vara insynsvänligt och att relevanta aktörer från den offentliga och privata sektorn bör delta i detta förfarande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), som föreslås av kommissionen som en del i Junckers investeringsplan för Europa, bör prioritera hållbara transporter och viktiga transportinfrastrukturprojekt med stort värde för samhället, ekonomin och miljön, och inrikta sig på projekt som främjar skapandet av nya arbetstillfällen av god kvalitet, långsiktig tillväxt, konkurrenskraft, innovation och territoriell sammanhållning, inbegripet hållbara stadsprojekt och järnvägsprojekt, i enlighet med EU:s transportpolitiska mål och transportlagstiftning (riktlinjerna för TEN-T, FSE). I detta avseende är det lämpligt att i högre grad uppmärksamma och tillämpa nya finansieringsmetoder, såsom offentlig-privata partnerskap och koncessioner. Parlamentet understryker att urvalsförfarandet för de projekt som ska finansieras genom Efsi bör vara insynsvänligt och att relevanta aktörer från den offentliga och privata sektorn bör delta i detta förfarande.

| 14. | Europaparlamentet anser att Efsi i första hand bör finansieras via outnyttjade anslag i EU:s budget och endast i sista hand via outnyttjade anslag från programmen i rubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2014–2020. Parlamentet betonar att finansieringen av garantifonden bör ses över inom ramen för 2016 års halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen och att alternativa finansieringskällor, på grundval av en analys av de olika programmens resultat och anslagsutnyttjande, bör identifieras så att man i största möjliga utsträckning kan undvika en omfördelning av anslag från rubrik 1a för perioden 2016–2020. Parlamentet betonar att Europaparlamentet och rådet även bör undersöka hur man i största möjliga utsträckning ska kunna kompensera för omfördelningar från sådana EU-program som man inom ramen för det årliga budgetförfarandet beslutade skulle utgöra en finansieringskälla för Efsi under åren fram till halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att Efsi i första hand bör finansieras via outnyttjade anslag i EU:s budget och endast i sista hand via outnyttjade anslag från programmen i rubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2014–2020. Parlamentet betonar att finansieringen av garantifonden bör ses över inom ramen för 2016 års halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen och att alternativa finansieringskällor, på grundval av en analys av de olika programmens resultat och anslagsutnyttjande, bör identifieras så att man i största möjliga utsträckning kan undvika en omfördelning av anslag från rubrik 1a för perioden 2016–2020. Parlamentet betonar att Europaparlamentet och rådet även bör undersöka hur man i största möjliga utsträckning ska kunna kompensera för omfördelningar från sådana EU-program som man inom ramen för det årliga budgetförfarandet beslutade skulle utgöra en finansieringskälla för Efsi under åren fram till halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till innovativa finansiella instrument som möjliggör en optimering av de offentliga utgifterna genom att underlätta mobiliseringen av privata medel, men erinrar om att många projekt på transportområdet inte genererar tillräckliga intäkter för att man enbart ska kunna använda denna sorts instrument och därför behöver stöd i form av subventioner. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd till innovativa finansiella instrument som möjliggör en optimering av de offentliga utgifterna genom att underlätta mobiliseringen av privata medel, men erinrar om att många projekt på transportområdet inte genererar tillräckliga intäkter för att man enbart ska kunna använda denna sorts instrument och därför behöver stöd i form av subventioner.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att snabbt införa och använda intelligenta transportsystem för att man på ett mer effektivt, hållbart och säkert sätt ska kunna utnyttja fordon och befintlig infrastruktur och skapa ytterligare kapacitet utan den tid, de ekonomiska resurser och den mark som uppförandet av ny infrastruktur tar i anspråk. Parlamentet betonar betydelsen av en effektiv användning av frekvenser och driftskompatibilitet mellan intelligenta transportsystem för att möjliggöra smidiga trafikflöden för alla transportsätt och vid alla knutpunkter. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av installations- och driftsfaserna av de nya europeiska satellitnavigeringsprogrammen, och effektiv utveckling av transporttillämpningarna inom Galileo- och Egnossystemen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att snabbt införa och använda intelligenta transportsystem för att man på ett mer effektivt, hållbart och säkert sätt ska kunna utnyttja fordon och befintlig infrastruktur och skapa ytterligare kapacitet utan den tid, de ekonomiska resurser och den mark som uppförandet av ny infrastruktur tar i anspråk. Parlamentet betonar betydelsen av en effektiv användning av frekvenser och driftskompatibilitet mellan intelligenta transportsystem för att möjliggöra smidiga trafikflöden för alla transportsätt och vid alla knutpunkter. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av installations- och driftsfaserna av de nya europeiska satellitnavigeringsprogrammen, och effektiv utveckling av transporttillämpningarna inom Galileo- och Egnossystemen.

Hållbara transporter och rörligheten i städer

| 17. | Europaparlamentet betonar att ökad energieffektivitet bör vara en av huvudprioriteringarna inom EU:s transportpolitik. Parlamentet konstaterar att det finns ett akut behov av att öka resurseffektiviteten i transportsystemet som helhet, i syfte att på ett effektivare sätt utnyttja den befintliga kapaciteten, öka fordonens utnyttjandegrad och se till att den offentliga finansieringen på nationell och europeisk nivå anslås till de åtgärder som har störst verkan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att ökad energieffektivitet bör vara en av huvudprioriteringarna inom EU:s transportpolitik. Parlamentet konstaterar att det finns ett akut behov av att öka resurseffektiviteten i transportsystemet som helhet, i syfte att på ett effektivare sätt utnyttja den befintliga kapaciteten, öka fordonens utnyttjandegrad och se till att den offentliga finansieringen på nationell och europeisk nivå anslås till de åtgärder som har störst verkan.

| 18. | Europaparlamentet framhäver vikten av att främja eldrivna transporter och eldrivna kollektivtrafiksystem, samtidigt som man inför förnybara energikällor i elsektorn, med företräde för en fortsatt elektrifiering av järnvägsnätet och främjandet av spårvagnar, elbussar (trådbussar), elbilar, eldrivna två-, tre- och fyrhjulingar, elcyklar och små elbåtar. Parlamentet betonar möjligheterna med moderna pendellinbanor (linbanor) som ett billigt och lättkonstruerat transportmedel för att utöka kapaciteten i städernas kollektivtrafiksystem. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhäver vikten av att främja eldrivna transporter och eldrivna kollektivtrafiksystem, samtidigt som man inför förnybara energikällor i elsektorn, med företräde för en fortsatt elektrifiering av järnvägsnätet och främjandet av spårvagnar, elbussar (trådbussar), elbilar, eldrivna två-, tre- och fyrhjulingar, elcyklar och små elbåtar. Parlamentet betonar möjligheterna med moderna pendellinbanor (linbanor) som ett billigt och lättkonstruerat transportmedel för att utöka kapaciteten i städernas kollektivtrafiksystem.

| 19. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att främja införandet av alternativa bränslen och framdrivningssystem, särskilt sådana där EU har ett stort tekniskt försprång, i syfte att minska transporternas beroende av fossila bränslen, förbättra luftkvaliteten och minska utsläppen av växthusgaser. Parlamentet beklagar att dessa tekniker ännu inte har byggts ut tillräckligt, särskilt när det gäller kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att främja införandet av alternativa bränslen och framdrivningssystem, särskilt sådana där EU har ett stort tekniskt försprång, i syfte att minska transporternas beroende av fossila bränslen, förbättra luftkvaliteten och minska utsläppen av växthusgaser. Parlamentet beklagar att dessa tekniker ännu inte har byggts ut tillräckligt, särskilt när det gäller kollektivtrafiken.

| 20. | Europaparlamentet noterar att utnyttjandet av kollektivtrafik i stadsområden inte tydligt framhävs bland vitbokens tio mål. Parlamentet anser att det bör fastställas ett nytt mål som går ut på att fördubbla kollektivtrafikanvändningen i stadsområden fram till 2030. Parlamentet betonar i detta avseende att det bör vidtas åtgärder för att skapa möjligheter och infrastruktur för att göra det lättare att ta sig från dörr till dörr med kollektiva färdmedel, inbegripet för äldre människor och personer med funktionsnedsättning liksom för cyklister som utnyttjar kollektivtrafiken för en del av sin resa. Parlamentet understryker att det krävs lämpliga investeringar för att uppnå detta mål, särskilt för att garantera konsekvent underhåll och utvidgning av infrastrukturen för kollektivtrafik. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att skapa lämpliga, långsiktiga och tillförlitliga finansieringsmöjligheter för infrastrukturprojekt för kollektivtrafik i städerna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att utnyttjandet av kollektivtrafik i stadsområden inte tydligt framhävs bland vitbokens tio mål. Parlamentet anser att det bör fastställas ett nytt mål som går ut på att fördubbla kollektivtrafikanvändningen i stadsområden fram till 2030. Parlamentet betonar i detta avseende att det bör vidtas åtgärder för att skapa möjligheter och infrastruktur för att göra det lättare att ta sig från dörr till dörr med kollektiva färdmedel, inbegripet för äldre människor och personer med funktionsnedsättning liksom för cyklister som utnyttjar kollektivtrafiken för en del av sin resa. Parlamentet understryker att det krävs lämpliga investeringar för att uppnå detta mål, särskilt för att garantera konsekvent underhåll och utvidgning av infrastrukturen för kollektivtrafik. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att skapa lämpliga, långsiktiga och tillförlitliga finansieringsmöjligheter för infrastrukturprojekt för kollektivtrafik i städerna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa lokala, regionala och nationella myndigheter och aktörer att undersöka befintliga och nya möjligheter att erhålla EU-finansiering för kollektivtrafik och utveckla innovativa system för offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmärksammar de lärdomar man bör dra av revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2014 om ändamålsenligheten i kollektivtrafikprojekt i städer som får EU-stöd, i vilken man granskade genomförandet och effektiviteten i kollektivtrafikprojekt i städer som samfinansierades via EU:s strukturfonder samt i vilken utsträckning dessa projekt tillgodoser användarnas behov och uppnår de uppställda målen i fråga om utnyttjande. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa lokala, regionala och nationella myndigheter och aktörer att undersöka befintliga och nya möjligheter att erhålla EU-finansiering för kollektivtrafik och utveckla innovativa system för offentlig-privata partnerskap. Parlamentet uppmärksammar de lärdomar man bör dra av revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2014 om ändamålsenligheten i kollektivtrafikprojekt i städer som får EU-stöd, i vilken man granskade genomförandet och effektiviteten i kollektivtrafikprojekt i städer som samfinansierades via EU:s strukturfonder samt i vilken utsträckning dessa projekt tillgodoser användarnas behov och uppnår de uppställda målen i fråga om utnyttjande.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av planer för hållbar rörlighet i städer, som ett sätt att hjälpa städer att effektivare använda transportinfrastruktur och tjänster och på ett hållbart sätt förbättra integrationen i städerna mellan de olika transportsätten, för att på så sätt bidra till en minskning av koldioxidutsläpp, buller, luftföroreningar och trafikolyckor. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja utvecklingen och främjandet av planer för hållbar rörlighet i städer. Parlamentet betonar att de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör användas mer systematiskt för städer som har tagit fram en integrerad lokal transportplan, såsom en plan för hållbar rörlighet i städer, och som har kartlagt lämpliga åtgärder i enlighet med de kriterier som fastställs i relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar vikten av planer för hållbar rörlighet i städer, som ett sätt att hjälpa städer att effektivare använda transportinfrastruktur och tjänster och på ett hållbart sätt förbättra integrationen i städerna mellan de olika transportsätten, för att på så sätt bidra till en minskning av koldioxidutsläpp, buller, luftföroreningar och trafikolyckor. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja utvecklingen och främjandet av planer för hållbar rörlighet i städer. Parlamentet betonar att de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör användas mer systematiskt för städer som har tagit fram en integrerad lokal transportplan, såsom en plan för hållbar rörlighet i städer, och som har kartlagt lämpliga åtgärder i enlighet med de kriterier som fastställs i relevant lagstiftning.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta med kollektivtrafikföretag och myndigheter i syfte att tillhandahålla reseinformation till användarna genom olika medier, inbegripet information som är speciellt utformad för personer med funktionsnedsättning, och att ta aktivare del i identifieringen av EU-täckande bästa praxis och förutsättningar för att förbättra kollektivtrafiksystemen i städerna. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att garantera skyldigheten för transportsystemen i städerna att förbinda stadskärnorna med städernas ytterområden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta med kollektivtrafikföretag och myndigheter i syfte att tillhandahålla reseinformation till användarna genom olika medier, inbegripet information som är speciellt utformad för personer med funktionsnedsättning, och att ta aktivare del i identifieringen av EU-täckande bästa praxis och förutsättningar för att förbättra kollektivtrafiksystemen i städerna. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att garantera skyldigheten för transportsystemen i städerna att förbinda stadskärnorna med städernas ytterområden.

| 24. | Europaparlamentet betonar att städerna behöver viss flexibilitet för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt EU-lagstiftningen med fullständigt beaktande av subsidiaritetsprincipen och för att se till att transportlösningarna anpassas till de särskilda förhållanden som råder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att städerna behöver viss flexibilitet för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt EU-lagstiftningen med fullständigt beaktande av subsidiaritetsprincipen och för att se till att transportlösningarna anpassas till de särskilda förhållanden som råder.

| 25. | Europaparlamentet understryker att transportanvändarnas beteende är av avgörande betydelse för utvecklingen av ett mer hållbart transportsystem. Parlamentet efterlyser initiativ som ska motivera och göra det möjligt för användarna, särskilt unga människor, att välja säkrare och mer hållbara transportsätt (som att gå, cykla, bl.a. med lånecyklar och hyrcyklar, utnyttja kollektivtrafik, samåka eller utnyttja bilpooler), som ska erbjudas i en säker miljö, och förespråkar att reseplaneringstjänster och realtidsinformation ska tillgängliggöras för att underlätta den intermodala användningen av olika transportsätt genom intelligenta transportsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa exempel på bästa praxis för kombination av flera transportsätt som skulle kunna genomföras i andra tätorter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att transportanvändarnas beteende är av avgörande betydelse för utvecklingen av ett mer hållbart transportsystem. Parlamentet efterlyser initiativ som ska motivera och göra det möjligt för användarna, särskilt unga människor, att välja säkrare och mer hållbara transportsätt (som att gå, cykla, bl.a. med lånecyklar och hyrcyklar, utnyttja kollektivtrafik, samåka eller utnyttja bilpooler), som ska erbjudas i en säker miljö, och förespråkar att reseplaneringstjänster och realtidsinformation ska tillgängliggöras för att underlätta den intermodala användningen av olika transportsätt genom intelligenta transportsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa exempel på bästa praxis för kombination av flera transportsätt som skulle kunna genomföras i andra tätorter.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av bättre uppgifter om transportanvändarnas beteende på medlemsstats- och EU-nivå, särskilt vad gäller promenerande, cykling och könsdifferentierade resmönster, som de lokala myndigheterna kan använda när de fastställer sin kollektivtrafikpolitik. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar behovet av bättre uppgifter om transportanvändarnas beteende på medlemsstats- och EU-nivå, särskilt vad gäller promenerande, cykling och könsdifferentierade resmönster, som de lokala myndigheterna kan använda när de fastställer sin kollektivtrafikpolitik.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att vidta åtgärder för att främja regionala planer för uppförande och utvidgning av cykelleder i de stora europeiska regionerna, för att göra medborgarna mer miljömedvetna, demokratisera cykelanvändningen samt minska buller, trafikstockningar och föroreningar i städerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar vikten av att vidta åtgärder för att främja regionala planer för uppförande och utvidgning av cykelleder i de stora europeiska regionerna, för att göra medborgarna mer miljömedvetna, demokratisera cykelanvändningen samt minska buller, trafikstockningar och föroreningar i städerna.

| 28. | Europaparlamentet framhåller vikten av att analysera de positiva samhällseffekterna av nya transportsätt som har stöd i modellen för samverkanskonsumtion, bl.a. när det gäller samåkning. Parlamentet anser att det är viktigt med utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna för att få till stånd en regelanpassning som tar hänsyn till dessa innovationsplattformar för transporter från dörr till dörr. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller vikten av att analysera de positiva samhällseffekterna av nya transportsätt som har stöd i modellen för samverkanskonsumtion, bl.a. när det gäller samåkning. Parlamentet anser att det är viktigt med utbyte av bästa metoder mellan medlemsstaterna för att få till stånd en regelanpassning som tar hänsyn till dessa innovationsplattformar för transporter från dörr till dörr.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka situationen i de olika medlemsstaterna när det gäller verksamheten i transportföretag som för samman förare och passagerare (det mest kända exemplet är Uber), och att göra en bedömning av de rättsliga, sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av verksamheten i sådana företag, eventuellt åtföljd av relevanta åtgärder eller rekommendationer för att utveckla innovativa nya tjänster i EU, med beaktande av de befintliga taxitjänsterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka situationen i de olika medlemsstaterna när det gäller verksamheten i transportföretag som för samman förare och passagerare (det mest kända exemplet är Uber), och att göra en bedömning av de rättsliga, sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av verksamheten i sådana företag, eventuellt åtföljd av relevanta åtgärder eller rekommendationer för att utveckla innovativa nya tjänster i EU, med beaktande av de befintliga taxitjänsterna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa krav på medlemsstaterna att införa rättvisa konkurrensvillkor mellan samåkningsföretag och traditionella taxi- och fjärrtransportföretag när det gäller respekten för bestämmelser om skatter, säkerhet, allmän trafikplikt och anställningsvillkor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa krav på medlemsstaterna att införa rättvisa konkurrensvillkor mellan samåkningsföretag och traditionella taxi- och fjärrtransportföretag när det gäller respekten för bestämmelser om skatter, säkerhet, allmän trafikplikt och anställningsvillkor.

| 31. | Europaparlamentet betonar att motordrivna tvåhjulingar (motorcyklar, skotrar och mopeder) och i allt större utsträckning eldrivna två- och trehjulingar spelar en viktig roll för ett hållbart transportsystem, särskilt i stadsområden där de bidrar till att minska trafikstocknings- och parkeringsproblemen och även är en lösning för kortare transportsträckor. Parlamentet anser därför att man måste ta lämplig hänsyn till dessa fordons specifika utformning och de fördelar som följer därav, och att detta bör återspeglas i EU:s lagstiftning och riktlinjer på transportområdet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att motordrivna tvåhjulingar (motorcyklar, skotrar och mopeder) och i allt större utsträckning eldrivna två- och trehjulingar spelar en viktig roll för ett hållbart transportsystem, särskilt i stadsområden där de bidrar till att minska trafikstocknings- och parkeringsproblemen och även är en lösning för kortare transportsträckor. Parlamentet anser därför att man måste ta lämplig hänsyn till dessa fordons specifika utformning och de fördelar som följer därav, och att detta bör återspeglas i EU:s lagstiftning och riktlinjer på transportområdet.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser bättre optimering av distributionskedjan i stadsområden. Lastbilar i städerna bidrar i oproportionerligt stor utsträckning till luftföroreningar och buller och förvärrar trafikstockningarna. Stadslogistiken bör främja en optimering av transporterna och ett kostnadseffektivt införande av nya typer av verksamheter, tekniker och affärsmodeller. Med ett bättre val av transportsätt och fordon blir transportlösningen optimalt anpassad till transportens och den berörda stadens specifika krav. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser bättre optimering av distributionskedjan i stadsområden. Lastbilar i städerna bidrar i oproportionerligt stor utsträckning till luftföroreningar och buller och förvärrar trafikstockningarna. Stadslogistiken bör främja en optimering av transporterna och ett kostnadseffektivt införande av nya typer av verksamheter, tekniker och affärsmodeller. Med ett bättre val av transportsätt och fordon blir transportlösningen optimalt anpassad till transportens och den berörda stadens specifika krav.

| 33. | Europaparlamentet betonar betydelsen av logistikdepåer i utkanten av stadsområden, vilka gör det möjligt att transportera gods till destinationen på ett samordnat sätt med hjälp av de mest energieffektiva transportsätten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar betydelsen av logistikdepåer i utkanten av stadsområden, vilka gör det möjligt att transportera gods till destinationen på ett samordnat sätt med hjälp av de mest energieffektiva transportsätten.

Att sätta människorna i centrum för transportpolitiken

| 34. | När det gäller trafiksäkerheten efterlyser Europaparlamentet följande:






  — | Ett snabbt antagande av ett mål om att minska antalet allvarligt skadade med 40 procent fram till 2020, tillsammans med en fullständig EU-strategi; medlemsstaterna uppmanas att utan dröjsmål tillhandahålla alla relevanta statistiska uppgifter så att kommissionen ska kunna fastställa ett sådant mål och en sådan strategi. |
| --- | --- | --- |

34.

När det gäller trafiksäkerheten efterlyser Europaparlamentet följande:

—

Ett snabbt antagande av ett mål om att minska antalet allvarligt skadade med 40 procent fram till 2020, tillsammans med en fullständig EU-strategi; medlemsstaterna uppmanas att utan dröjsmål tillhandahålla alla relevanta statistiska uppgifter så att kommissionen ska kunna fastställa ett sådant mål och en sådan strategi.

| — | Förstärkande av de åtgärder som syftar till att minska antalet döda och skadade i trafiken, och särskilt uppmärksammande av huvudorsakerna, däribland körning under alkohol- eller narkotikapåverkan, fortkörning och körning utan bilbälte. |
| --- | --- |

—

Förstärkande av de åtgärder som syftar till att minska antalet döda och skadade i trafiken, och särskilt uppmärksammande av huvudorsakerna, däribland körning under alkohol- eller narkotikapåverkan, fortkörning och körning utan bilbälte.

| — | Vidtagande av åtgärder för att uppnå trafiksäkerhetsmålet för 2020 om mindre än 15 000 trafikolyckor med dödlig utgång, genom införande och genomförande av kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Vidtagande av åtgärder för att uppnå trafiksäkerhetsmålet för 2020 om mindre än 15 000 trafikolyckor med dödlig utgång, genom införande och genomförande av kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på EU-nivå och nationell nivå.

| — | Vidtagande av åtgärder för att minska olyckorna bland oskyddade trafikanter, särskilt trafikanter på tvåhjuliga fordon, fotgängare i stadsmiljö och äldre förare. |
| --- | --- |

—

Vidtagande av åtgärder för att minska olyckorna bland oskyddade trafikanter, särskilt trafikanter på tvåhjuliga fordon, fotgängare i stadsmiljö och äldre förare.

| — | Vidtagande av åtgärder inom ramen för det förestående vägpaketet och genomförande av en halvtidsöversyn av kommissionens trafiksäkerhetsprogram 2011–2020. |
| --- | --- |

—

Vidtagande av åtgärder inom ramen för det förestående vägpaketet och genomförande av en halvtidsöversyn av kommissionens trafiksäkerhetsprogram 2011–2020.

| — | En översyn av direktiv (EU) 2015/413 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott samt insatser för att utvidga direktivets tillämpningsområde till EU:s grannländer. |
| --- | --- |

—

En översyn av direktiv (EU) 2015/413 om underlättande av gränsöverskridande informationsutbyte om trafiksäkerhetsrelaterade brott samt insatser för att utvidga direktivets tillämpningsområde till EU:s grannländer.

| — | En utökning, inom ramen för översynen av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet, av direktivets fyra huvudåtgärder till att omfatta andra delar av vägnätet, inklusive alla delar av motorvägarna samt landsvägar och stadsgator. |
| --- | --- |

—

En utökning, inom ramen för översynen av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet, av direktivets fyra huvudåtgärder till att omfatta andra delar av vägnätet, inklusive alla delar av motorvägarna samt landsvägar och stadsgator.

| — | En prioritering av åtgärder för oskyddade trafikanter i enlighet med handlingsplanen och direktivet om intelligenta transportsystem (2010/40/EU). |
| --- | --- |

—

En prioritering av åtgärder för oskyddade trafikanter i enlighet med handlingsplanen och direktivet om intelligenta transportsystem (2010/40/EU).

| — | En översyn av direktivet om yrkesförares utbildning och kvalifikationer i syfte att klargöra dess bestämmelser samt främjande och utveckling av system för utbildning av alla fordonsanvändare efter att de har tagit körkort. |
| --- | --- |

—

En översyn av direktivet om yrkesförares utbildning och kvalifikationer i syfte att klargöra dess bestämmelser samt främjande och utveckling av system för utbildning av alla fordonsanvändare efter att de har tagit körkort.

| — | Ett förslag om att senast 2016 se över förordningen om allmän säkerhet ((EG) nr 661/2009) och förordningen om skydd av fotgängare ((EG) nr 78/2009), för att fastställa obligatoriska regler för tunga lastbilar vad gäller förarhyttens konstruktion och säkerhet, direkt sikt, krockprestanda och skydd av fotgängare, med prioritering av oskyddade trafikanter. |
| --- | --- |

—

Ett förslag om att senast 2016 se över förordningen om allmän säkerhet ((EG) nr 661/2009) och förordningen om skydd av fotgängare ((EG) nr 78/2009), för att fastställa obligatoriska regler för tunga lastbilar vad gäller förarhyttens konstruktion och säkerhet, direkt sikt, krockprestanda och skydd av fotgängare, med prioritering av oskyddade trafikanter.

| — | Ökad användning i nya personbilar och nyttofordon av säkerhetssystem för förarstöd, såsom automatiskt nödbromssystem (AEA), avståndsvarnare, streckvarnare (LDW), däckslitageindikatorer, hastighetsanpassning (ISA) och nödsamtal från fordonet (eCall), tillsammans med intelligenta transportsystem som kan kommunicera med varandra. |
| --- | --- |

—

Ökad användning i nya personbilar och nyttofordon av säkerhetssystem för förarstöd, såsom automatiskt nödbromssystem (AEA), avståndsvarnare, streckvarnare (LDW), däckslitageindikatorer, hastighetsanpassning (ISA) och nödsamtal från fordonet (eCall), tillsammans med intelligenta transportsystem som kan kommunicera med varandra.

| — | En översyn av det tredje körkortsdirektivet i syfte att införa






  — | obligatorisk trafikundervisning som lyfter fram nya fordonsfunktioner (förarstödsystem), |
| --- | --- | --- |

—

En översyn av det tredje körkortsdirektivet i syfte att införa

—

obligatorisk trafikundervisning som lyfter fram nya fordonsfunktioner (förarstödsystem),

| — | ytterligare en fas för utfärdande av körkort, |
| --- | --- |

—

ytterligare en fas för utfärdande av körkort,

| — | livslång fortbildning för förare, |
| --- | --- |

—

livslång fortbildning för förare,

| — | ett lämplighetstest för framförande av fordon och |
| --- | --- |

—

ett lämplighetstest för framförande av fordon och

| — | en medicinsk-psykologisk undersökning vid trafikförseelser vad gäller bl.a. alkohol, narkotika eller aggression. |
| --- | --- |

—

en medicinsk-psykologisk undersökning vid trafikförseelser vad gäller bl.a. alkohol, narkotika eller aggression.

| — | Införande av en EU-övergripande, harmoniserad alkoholgräns på 0,0 promille under de två första åren för nya förare och alltid för yrkesförare. |
| --- | --- |

—

Införande av en EU-övergripande, harmoniserad alkoholgräns på 0,0 promille under de två första åren för nya förare och alltid för yrkesförare.

| 35. | Europaparlamentet betonar att även om det har skett betydande förbättringar av trafiksäkerheten under de senaste åren kvarstår det fortfarande skillnader mellan medlemsstaterna och det behövs ytterligare åtgärder för att uppnå det långsiktiga nollvisionsmålet. Parlamentet noterar att trafiksäkerhet går hand i hand med ett respektfullt beteende hos alla trafikanter, och att utbildning i hemmen och i skolorna bör spela en större roll för uppnåendet av detta mål. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att även om det har skett betydande förbättringar av trafiksäkerheten under de senaste åren kvarstår det fortfarande skillnader mellan medlemsstaterna och det behövs ytterligare åtgärder för att uppnå det långsiktiga nollvisionsmålet. Parlamentet noterar att trafiksäkerhet går hand i hand med ett respektfullt beteende hos alla trafikanter, och att utbildning i hemmen och i skolorna bör spela en större roll för uppnåendet av detta mål.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av att komplettera det fastställda regelverket om passagerares rättigheter med åtgärder för att undanröja alla möjliga kryphål i lagstiftningen så att alla passagerare på multimodala resor täcks in och så att rättvis konkurrens mellan transportsätten säkerställs, varvid hänsyn ska tas till de specifika skillnaderna mellan transportsätten, det rättsliga ansvaret för resans separata delar och interaktionen mellan de olika transportsätten. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en stadga för passagerares rättigheter som fastställer de grundläggande passagerarrättigheter som är tillämpliga på alla transportsätt, med beaktande av varje transportsätts särskilda kännetecken, och som innehåller ett separat avsnitt om multimodala resor, så att EU-bestämmelserna blir mer synliga och efterlevnaden förbättras. Parlamentet anser att det behövs initiativ som ska främja och tillgängliggöra informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodala resor för resenärerna. Parlamentet efterlyser också åtgärder som förbättrar transportkvaliteten och ser till att äldre, resenärer med nedsatt rörlighet och resenärer med funktionsnedsättning får obehindrad tillgång, och begär att större hänsyn ska tas till resenärers särskilda behov, t.ex. cyklister som medför sina cyklar på tåg. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar behovet av att komplettera det fastställda regelverket om passagerares rättigheter med åtgärder för att undanröja alla möjliga kryphål i lagstiftningen så att alla passagerare på multimodala resor täcks in och så att rättvis konkurrens mellan transportsätten säkerställs, varvid hänsyn ska tas till de specifika skillnaderna mellan transportsätten, det rättsliga ansvaret för resans separata delar och interaktionen mellan de olika transportsätten. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en stadga för passagerares rättigheter som fastställer de grundläggande passagerarrättigheter som är tillämpliga på alla transportsätt, med beaktande av varje transportsätts särskilda kännetecken, och som innehåller ett separat avsnitt om multimodala resor, så att EU-bestämmelserna blir mer synliga och efterlevnaden förbättras. Parlamentet anser att det behövs initiativ som ska främja och tillgängliggöra informations-, planerings- och biljettförsäljningstjänster för multimodala resor för resenärerna. Parlamentet efterlyser också åtgärder som förbättrar transportkvaliteten och ser till att äldre, resenärer med nedsatt rörlighet och resenärer med funktionsnedsättning får obehindrad tillgång, och begär att större hänsyn ska tas till resenärers särskilda behov, t.ex. cyklister som medför sina cyklar på tåg.

| 37. | Europaparlamentet kräver med avseende på alla människors rätt till individuell rörlighet – i synnerhet personer med funktionsnedsättning och äldre personer – större investeringar i forskning om och utveckling av lämpliga förarstödsystem. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet kräver med avseende på alla människors rätt till individuell rörlighet – i synnerhet personer med funktionsnedsättning och äldre personer – större investeringar i forskning om och utveckling av lämpliga förarstödsystem.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att ökad tillgång, gratis eller till låg kostnad, till bredband, mobilnät, trådlösa nätverk och andra digitala tjänster på kollektiva färdmedel och på stationer skulle förbättra den personliga rörligheten. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att ökad tillgång, gratis eller till låg kostnad, till bredband, mobilnät, trådlösa nätverk och andra digitala tjänster på kollektiva färdmedel och på stationer skulle förbättra den personliga rörligheten.

| 39. | Europaparlamentet begär att det ska tas fram en EU-färdplan för att fastställa ramen för ett europeiskt system för oproblematiska multimodala passagerartransporter. Genom denna färdplan bör viktiga europeiska korridorer för multimodala passagerartransporter inom det befintliga TEN-T-nätet identifieras, offentliga och privata resurser slås ihop, befintliga initiativ anpassas och EU:s finansieringsstöd koncentreras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet begär att det ska tas fram en EU-färdplan för att fastställa ramen för ett europeiskt system för oproblematiska multimodala passagerartransporter. Genom denna färdplan bör viktiga europeiska korridorer för multimodala passagerartransporter inom det befintliga TEN-T-nätet identifieras, offentliga och privata resurser slås ihop, befintliga initiativ anpassas och EU:s finansieringsstöd koncentreras.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten i arbetet inom alla transportsätt, särskilt i fråga om utbildning, certifiering, arbetsvillkor och karriärutveckling, för att på så sätt skapa högkvalitativa arbetstillfällen, utveckla de kvalifikationer som krävs och stärka konkurrenskraften och rörligheten för EU:s transportföretag. Parlamentet betonar vikten av att lösa frågan om personalomsättning och en åldrande arbetsstyrka inom transportsektorn, och det brådskande behovet av att göra det attraktivt för de yngre generationerna att arbeta i transportsektorn. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra kvaliteten i arbetet inom alla transportsätt, särskilt i fråga om utbildning, certifiering, arbetsvillkor och karriärutveckling, för att på så sätt skapa högkvalitativa arbetstillfällen, utveckla de kvalifikationer som krävs och stärka konkurrenskraften och rörligheten för EU:s transportföretag. Parlamentet betonar vikten av att lösa frågan om personalomsättning och en åldrande arbetsstyrka inom transportsektorn, och det brådskande behovet av att göra det attraktivt för de yngre generationerna att arbeta i transportsektorn.

| 41. | Europaparlamentet framhåller vikten av att säkerställa att transportarbetarna behandlas lika och rättvist samt att de har goda arbetsförhållanden och en säker arbetsmiljö. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram konkreta och omedelbara åtgärder/initiativ för att hantera de sociala aspekterna inom de olika transportsätten, i syfte att främja anställningar och anställningsförhållanden av hög kvalitet för transportarbetarna och säkerställa rättvis och icke snedvriden konkurrens mellan transportföretagen. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen och efterlevnaden av EU:s sociallagstiftning i medlemsstaterna inom alla transportsätt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller vikten av att säkerställa att transportarbetarna behandlas lika och rättvist samt att de har goda arbetsförhållanden och en säker arbetsmiljö. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram konkreta och omedelbara åtgärder/initiativ för att hantera de sociala aspekterna inom de olika transportsätten, i syfte att främja anställningar och anställningsförhållanden av hög kvalitet för transportarbetarna och säkerställa rättvis och icke snedvriden konkurrens mellan transportföretagen. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att noggrant övervaka tillämpningen och efterlevnaden av EU:s sociallagstiftning i medlemsstaterna inom alla transportsätt.

| 42. | Europaparlamentet betonar att det också behövs åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i transportsektorn, avskaffa eventuella hinder och säkerställa likabehandling av män och kvinnor genom att motverka befintliga löneskillnader och skillnader vad gäller befordringsmöjligheter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att det också behövs åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i transportsektorn, avskaffa eventuella hinder och säkerställa likabehandling av män och kvinnor genom att motverka befintliga löneskillnader och skillnader vad gäller befordringsmöjligheter.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att se till att förslag om en öppning av tjänstesektorn på samtliga transportmarknader går hand i hand med ett korrekt genomförande av EU:s sociallagstiftning och, vid behov, med stödåtgärder för att förhindra att de sociala förhållandena skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att öppnandet av transportmarknaderna inte får leda till social dumpning, tjänster av sämre kvalitet, färre offentliga tjänster, onödiga administrativa bördor, otillbörliga affärsmetoder eller snedvridning av den rättvisa konkurrensen. Ett sådant öppnande bör också göra slut på fragmenteringen av den inre marknaden och hindra att det uppstår monopol eller en kapplöpning mot botten när det gäller transportarbetares sociala skydd. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att se till att förslag om en öppning av tjänstesektorn på samtliga transportmarknader går hand i hand med ett korrekt genomförande av EU:s sociallagstiftning och, vid behov, med stödåtgärder för att förhindra att de sociala förhållandena skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att öppnandet av transportmarknaderna inte får leda till social dumpning, tjänster av sämre kvalitet, färre offentliga tjänster, onödiga administrativa bördor, otillbörliga affärsmetoder eller snedvridning av den rättvisa konkurrensen. Ett sådant öppnande bör också göra slut på fragmenteringen av den inre marknaden och hindra att det uppstår monopol eller en kapplöpning mot botten när det gäller transportarbetares sociala skydd.

Ett konkurrenskraftigt, effektivt, säkert, integrerat och driftskompatibelt transportsystem

| 44. | Europaparlamentet betonar att digitaliseringen är viktig för att förbättra effektiviteten och produktiviteten i transportsektorn. Parlamentet betonar att man bättre måste utnyttja de möjligheter som den digitala tekniken innebär och främja nya transporttjänster liksom nya affärs- och distributionsmodeller i syfte att främja tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Parlamentet framhåller också vikten av ett regelverk som möjliggör pilotprojekt och utveckling av intelligenta, automatiserade transporter i Europa. Parlamentet noterar i detta sammanhang den viktiga roll som små och medelstora företag och nyetablerade företag spelar för att främja innovation i transportsektorn. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att digitaliseringen är viktig för att förbättra effektiviteten och produktiviteten i transportsektorn. Parlamentet betonar att man bättre måste utnyttja de möjligheter som den digitala tekniken innebär och främja nya transporttjänster liksom nya affärs- och distributionsmodeller i syfte att främja tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Parlamentet framhåller också vikten av ett regelverk som möjliggör pilotprojekt och utveckling av intelligenta, automatiserade transporter i Europa. Parlamentet noterar i detta sammanhang den viktiga roll som små och medelstora företag och nyetablerade företag spelar för att främja innovation i transportsektorn.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta integrationsstrategin (driftskompatibilitet, sammankopplingsmöjligheter och intermodalitet), inbegripet IKT-system, i centrum för översynen av vitboken. Parlamentet påminner vidare kommissionen om att kombinera tekniska framsteg med beteendeförändringar för att uppnå en ambitiös trafikomställning och göra det möjligt att undvika transporter genom grön logistik, lämpliga verktyg för mobilitetsstyrning och digitalisering. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta integrationsstrategin (driftskompatibilitet, sammankopplingsmöjligheter och intermodalitet), inbegripet IKT-system, i centrum för översynen av vitboken. Parlamentet påminner vidare kommissionen om att kombinera tekniska framsteg med beteendeförändringar för att uppnå en ambitiös trafikomställning och göra det möjligt att undvika transporter genom grön logistik, lämpliga verktyg för mobilitetsstyrning och digitalisering.

| 46. | Europaparlamentet betonar att en europeisk hållbar transportpolitik måste eftersträva samverkan mellan alla transportsätt, transportkorridorer och transportnät och fokusera på behoven hos viktiga knutpunkter, stadsområden, sammankopplingspunkter, omlastningsplattformar och hamnar. Transport bör ses som ett system snarare än som en samling enskilda transportsätt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att en europeisk hållbar transportpolitik måste eftersträva samverkan mellan alla transportsätt, transportkorridorer och transportnät och fokusera på behoven hos viktiga knutpunkter, stadsområden, sammankopplingspunkter, omlastningsplattformar och hamnar. Transport bör ses som ett system snarare än som en samling enskilda transportsätt.

| 47. | Europaparlamentet efterlyser en standardisering av de intermodala lastenheterna, med beaktande av de lastenheter som används inom internationell transport och storleken på transportfordonen, samt enhetliga regler för lastsäkring, för att optimera multimodala transporter och öka säkerheten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet efterlyser en standardisering av de intermodala lastenheterna, med beaktande av de lastenheter som används inom internationell transport och storleken på transportfordonen, samt enhetliga regler för lastsäkring, för att optimera multimodala transporter och öka säkerheten.

| 48. | Europaparlamentet anser att de byråkratiska hindren bör avvecklas för alla transportsätt. Parlamentet efterlyser större förenkling och harmonisering av handlingar liksom av administrativa förfaranden och tullförfaranden, som bör vara praktiska, effektiva och lätthanterliga för alla parter i hela logistikkedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om inrättande av ett elektroniskt regelverk för multimodala godstransporter (e-godstransport) för att skapa papperslösa, sammanhängande informationsflöden inom hela transportlogistikkedjan, med beaktande av befintliga välfungerande verktyg och synergier, den globala utvecklingen och bästa praxis. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att de byråkratiska hindren bör avvecklas för alla transportsätt. Parlamentet efterlyser större förenkling och harmonisering av handlingar liksom av administrativa förfaranden och tullförfaranden, som bör vara praktiska, effektiva och lätthanterliga för alla parter i hela logistikkedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om inrättande av ett elektroniskt regelverk för multimodala godstransporter (e-godstransport) för att skapa papperslösa, sammanhängande informationsflöden inom hela transportlogistikkedjan, med beaktande av befintliga välfungerande verktyg och synergier, den globala utvecklingen och bästa praxis.

| 49. | Europaparlamentet begär att det ska införas ett nytt mål, åtföljt av de nödvändiga åtgärderna, om att 50 procent av de nuvarande transporterna av farligt gods inom EU senast 2030 ska ställas om till mer hållbara transportsätt, t.ex. järnväg och inre vattenvägar, med full respekt för direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att det ska införas ett nytt mål, åtföljt av de nödvändiga åtgärderna, om att 50 procent av de nuvarande transporterna av farligt gods inom EU senast 2030 ska ställas om till mer hållbara transportsätt, t.ex. järnväg och inre vattenvägar, med full respekt för direktiv 2008/68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa enhetliga regler för intermodal transport av farligt gods för att säkerställa kompatibilitet mellan de olika transportsätten. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa enhetliga regler för intermodal transport av farligt gods för att säkerställa kompatibilitet mellan de olika transportsätten.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna för och stödja utvecklingen av rörbaserade system för godstransporter och cykellogistik som ett lovande koncept för ett hållbart transportsystem. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna för och stödja utvecklingen av rörbaserade system för godstransporter och cykellogistik som ett lovande koncept för ett hållbart transportsystem.

| 52. | Europaparlamentet framhåller transportsektorns avgörande roll för utveckling av turismen, framför allt i de randområden i EU som för närvarande är mycket svåra att nå. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet framhåller transportsektorns avgörande roll för utveckling av turismen, framför allt i de randområden i EU som för närvarande är mycket svåra att nå.

| 53. | Europaparlamentet understryker att europeiska knutpunkter kopplar samman Europa med övriga världen och att Europa måste ha kvar sina direktrutter till alla delar av världen, så att europeiska lufttrafikföretag flyger direkt från sina knutpunkter till utländska destinationer, vilket bevarar arbetstillfällen och upprätthåller tillväxten i den europeiska luftfartssektorn. Parlamentet betonar att flygningar inom EU inte bara möjliggör rörlighet på den inre marknaden utan även har stor betydelse som matarflyg för att upprätthålla möjligheten att byta flyg vid knutpunkterna i EU. EU:s politik måste garantera ett effektivt och konkurrenskraftigt anslutningsnät för att stärka de europeiska knutpunkterna, så att man sänker kostnaderna till globalt sett konkurrenskraftiga nivåer och säkrar rättvis konkurrens med lufttrafikföretag från tredjeländer. EU-medlemsstaterna behöver en sammanhängande och gemensam politik för att inte förlora ytterligare direktförbindelser mellan Europa, Asien och Afrika till knutpunkter i området vid Persiska viken och Turkiet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa dessa mål i all europeisk luftfartslagstiftning och tillämpa dem i sina förhandlingar med tredjeländer. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker att europeiska knutpunkter kopplar samman Europa med övriga världen och att Europa måste ha kvar sina direktrutter till alla delar av världen, så att europeiska lufttrafikföretag flyger direkt från sina knutpunkter till utländska destinationer, vilket bevarar arbetstillfällen och upprätthåller tillväxten i den europeiska luftfartssektorn. Parlamentet betonar att flygningar inom EU inte bara möjliggör rörlighet på den inre marknaden utan även har stor betydelse som matarflyg för att upprätthålla möjligheten att byta flyg vid knutpunkterna i EU. EU:s politik måste garantera ett effektivt och konkurrenskraftigt anslutningsnät för att stärka de europeiska knutpunkterna, så att man sänker kostnaderna till globalt sett konkurrenskraftiga nivåer och säkrar rättvis konkurrens med lufttrafikföretag från tredjeländer. EU-medlemsstaterna behöver en sammanhängande och gemensam politik för att inte förlora ytterligare direktförbindelser mellan Europa, Asien och Afrika till knutpunkter i området vid Persiska viken och Turkiet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa dessa mål i all europeisk luftfartslagstiftning och tillämpa dem i sina förhandlingar med tredjeländer.

| 54. | Europaparlamentet efterlyser en utökad forsknings- och utvecklingsstrategi i syfte att främja innovation i transportsektorn, och anser att denna politik, för vilken det måste avsättas tillräcklig finansiering, bör utarbetas i samarbete med alla berörda intressenter, inklusive allmänhet och användarrepresentanter, så att man får kännedom om sektorns behov och utifrån detta bättre kan fördela EU:s finansiering, framför allt genom programmet Horisont 2020. Parlamentet anser att man bör prioritera projekt med ett tydligt europeiskt mervärde som syftar till att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn och främja energieffektiva transportsätt (bl.a. att gå och cykla), öka insynen i distributionskedjan och dess effektivitet, göra transporterna mer tillgängliga, tryggare och säkrare, förbättra trafikstyrningen och minska byråkratin. Parlamentet anser att man också särskilt bör uppmärksamma banbrytande transportteknik, såsom automatiska eller fjärrstyrda fordon, till exempel drönare eller förarlösa fordon. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet efterlyser en utökad forsknings- och utvecklingsstrategi i syfte att främja innovation i transportsektorn, och anser att denna politik, för vilken det måste avsättas tillräcklig finansiering, bör utarbetas i samarbete med alla berörda intressenter, inklusive allmänhet och användarrepresentanter, så att man får kännedom om sektorns behov och utifrån detta bättre kan fördela EU:s finansiering, framför allt genom programmet Horisont 2020. Parlamentet anser att man bör prioritera projekt med ett tydligt europeiskt mervärde som syftar till att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn och främja energieffektiva transportsätt (bl.a. att gå och cykla), öka insynen i distributionskedjan och dess effektivitet, göra transporterna mer tillgängliga, tryggare och säkrare, förbättra trafikstyrningen och minska byråkratin. Parlamentet anser att man också särskilt bör uppmärksamma banbrytande transportteknik, såsom automatiska eller fjärrstyrda fordon, till exempel drönare eller förarlösa fordon.

| 55. | Europaparlamentet efterlyser samma ansträngningar på utbildningsområdet för att uppmuntra nya studier och utbildningsprocesser, särskilt inom yrkesutbildning och högre utbildning, som ägnas nya kunskaper och yrken som kommer att uppstå genom de intelligenta transporterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser samma ansträngningar på utbildningsområdet för att uppmuntra nya studier och utbildningsprocesser, särskilt inom yrkesutbildning och högre utbildning, som ägnas nya kunskaper och yrken som kommer att uppstå genom de intelligenta transporterna.

| 56. | Europaparlamentet framhåller vikten av att stödja EU:s ramprogram för forskning, utveckling och innovation för att uppnå renare bränslen och en hög teknisk utvecklingsnivå, till exempel när det gäller förbättrade biodrivmedel. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller vikten av att stödja EU:s ramprogram för forskning, utveckling och innovation för att uppnå renare bränslen och en hög teknisk utvecklingsnivå, till exempel när det gäller förbättrade biodrivmedel.

| 57. | Inom ramen för Refit-programmet och i samband med konsekvensbedömningar av europeisk lagstiftning efterlyser Europaparlamentet en allmän översyn av de europeiska körkorts- och säkerhetskraven och av rapporteringsskyldigheterna inom transportsektorn, för att avsevärt minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

57.

Inom ramen för Refit-programmet och i samband med konsekvensbedömningar av europeisk lagstiftning efterlyser Europaparlamentet en allmän översyn av de europeiska körkorts- och säkerhetskraven och av rapporteringsskyldigheterna inom transportsektorn, för att avsevärt minska den administrativa bördan.

| 58. | Europaparlamentet konstaterar att störningsfria radiofrekvenser är viktiga, särskilt när det gäller genomförandet av vägtransportarbetares körtider och viloperioder och införandet av intelligenta transportsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att om nödvändigt inrätta ett regelverk på detta område. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet konstaterar att störningsfria radiofrekvenser är viktiga, särskilt när det gäller genomförandet av vägtransportarbetares körtider och viloperioder och införandet av intelligenta transportsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att om nödvändigt inrätta ett regelverk på detta område.

Transportsektorns globala dimension

| 59. | Europaparlamentet betonar att skapandet av ett europeiskt transportområde utgör en viktig prioritering som i stor utsträckning är beroende av internationell acceptans enligt avtal som har förhandlats fram internationellt med handelspartner för alla transportsätt, särskilt för luft- och sjöfart. EU bör spela en alltmer framträdande roll i de relevanta internationella organen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att skapandet av ett europeiskt transportområde utgör en viktig prioritering som i stor utsträckning är beroende av internationell acceptans enligt avtal som har förhandlats fram internationellt med handelspartner för alla transportsätt, särskilt för luft- och sjöfart. EU bör spela en alltmer framträdande roll i de relevanta internationella organen.

| 60. | Europaparlamentet anser att EU måste behålla sin ledande roll i de globala insatser som görs för att minska transportutsläppen inom ramen för klimatkonferensen i Paris 2015 (COP21), genom att på internationell nivå främja minskade koldioxidutsläpp inom transportsektorn och utvecklingen av hållbara transportsätt, för att därmed bidra till att det internationella målet om att medeltemperaturen inte ska stiga med mer än 2 oC uppnås. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att EU måste behålla sin ledande roll i de globala insatser som görs för att minska transportutsläppen inom ramen för klimatkonferensen i Paris 2015 (COP21), genom att på internationell nivå främja minskade koldioxidutsläpp inom transportsektorn och utvecklingen av hållbara transportsätt, för att därmed bidra till att det internationella målet om att medeltemperaturen inte ska stiga med mer än 2 oC uppnås.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser en mer integrerad strategi mellan medlemsstaterna i fråga om möjligheten att tillämpa en ömsesidighetsprincip i handelsförbindelserna med tredjeländer och förespråkar att det inom EU:s finansieringspolitik för transporter ska undersökas om det är lämpligt med ytterligare finansiering från tredjeländer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet efterlyser en mer integrerad strategi mellan medlemsstaterna i fråga om möjligheten att tillämpa en ömsesidighetsprincip i handelsförbindelserna med tredjeländer och förespråkar att det inom EU:s finansieringspolitik för transporter ska undersökas om det är lämpligt med ytterligare finansiering från tredjeländer.

| 62. | Europaparlamentet betonar att exploateringen av internationella tillgångar (olja, litium, ädelmetaller, biodrivmedel) för att utveckla vårt transportsystem måste ske med respekt för invånarnas rättmätiga intressen i de områden som dessa resurser köps och importeras från. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att exploateringen av internationella tillgångar (olja, litium, ädelmetaller, biodrivmedel) för att utveckla vårt transportsystem måste ske med respekt för invånarnas rättmätiga intressen i de områden som dessa resurser köps och importeras från.

Integration av samtliga transportsätt för att skapa ett mer effektivt, hållbart, konkurrenskraftigt, tillgängligt och användar- och medborgarvänligt transportsystem

| 63. | När det gäller luftfarten efterlyser Europaparlamentet följande:






  — | Att det ska göras en utredning av de stora tekniska utmaningar som påverkar den europeiska luftfartssektorns konkurrenskraft som en följd av de minskade direktanslutningarna mellan Europa och resten av världen, begränsad flygplatskapacitet inför kommande ökningar av luftfarten och en ökning av utbudet av lufttrafik som erbjuds av flygbolag från tredjeländer. |
| --- | --- | --- |

63.

När det gäller luftfarten efterlyser Europaparlamentet följande:

—

Att det ska göras en utredning av de stora tekniska utmaningar som påverkar den europeiska luftfartssektorns konkurrenskraft som en följd av de minskade direktanslutningarna mellan Europa och resten av världen, begränsad flygplatskapacitet inför kommande ökningar av luftfarten och en ökning av utbudet av lufttrafik som erbjuds av flygbolag från tredjeländer.

| — | Att det ska göras en översyn av förordning (EG) nr 868/2004 för att garantera rättvis konkurrens i EU:s yttre förbindelser på luftfartsområdet och stärka konkurrensställningen för EU:s luftfartsindustri, säkerställa ömsesidighet och förhindra illojal konkurrens, inklusive subventioner som snedvrider marknaden. |
| --- | --- |

—

Att det ska göras en översyn av förordning (EG) nr 868/2004 för att garantera rättvis konkurrens i EU:s yttre förbindelser på luftfartsområdet och stärka konkurrensställningen för EU:s luftfartsindustri, säkerställa ömsesidighet och förhindra illojal konkurrens, inklusive subventioner som snedvrider marknaden.

| — | Att det ska inrättas en dialog på luftfartsområdet med Gulfstaterna och Turkiet i syfte att öka den finansiella insynen och garantera rättvis konkurrens, införas bestämmelser om ”sund konkurrens” i luftfartsavtal och detaljerade bestämmelser om subventioner, otillbörliga affärsmetoder och illojal konkurrens, samt vidtas effektiva åtgärder om dessa bestämmelser inte följs. |
| --- | --- |

—

Att det ska inrättas en dialog på luftfartsområdet med Gulfstaterna och Turkiet i syfte att öka den finansiella insynen och garantera rättvis konkurrens, införas bestämmelser om ”sund konkurrens” i luftfartsavtal och detaljerade bestämmelser om subventioner, otillbörliga affärsmetoder och illojal konkurrens, samt vidtas effektiva åtgärder om dessa bestämmelser inte följs.

| — | Att man ska snabba upp processen för att där så behövs ingå nya luftfartsavtal med EU:s största handelspartner, såsom grannländer, Briks-länderna, Asean-länder och Mexiko, inklusive bestämmelser om bättre marknadstillträde för flygfrakttjänster. |
| --- | --- |

—

Att man ska snabba upp processen för att där så behövs ingå nya luftfartsavtal med EU:s största handelspartner, såsom grannländer, Briks-länderna, Asean-länder och Mexiko, inklusive bestämmelser om bättre marknadstillträde för flygfrakttjänster.

| — | Att det ska göras en översyn av EU:s och medlemsstaternas reglerings- och skattepolitik för att stärka den europeiska luftfartsindustrins konkurrenskraft och få till stånd en rättvis konkurrens med tredjeländers lufttrafikföretag; kommissionen uppmanas därför att se över eller avskaffa ensidiga EU-bestämmelser som snedvrider konkurrensen och att med kraft uppmana medlemsstaterna att göra detsamma med liknande nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Att det ska göras en översyn av EU:s och medlemsstaternas reglerings- och skattepolitik för att stärka den europeiska luftfartsindustrins konkurrenskraft och få till stånd en rättvis konkurrens med tredjeländers lufttrafikföretag; kommissionen uppmanas därför att se över eller avskaffa ensidiga EU-bestämmelser som snedvrider konkurrensen och att med kraft uppmana medlemsstaterna att göra detsamma med liknande nationella bestämmelser.

| — | Att den inre marknaden för luftfart ska fullbordas genom avlägsnandet av hinder som införts av medlemsstaterna för EU-lufttrafikföretag som vill bedriva verksamhet från den medlemsstat de är registrerade i till ett tredjeland via en annan EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Att den inre marknaden för luftfart ska fullbordas genom avlägsnandet av hinder som införts av medlemsstaterna för EU-lufttrafikföretag som vill bedriva verksamhet från den medlemsstat de är registrerade i till ett tredjeland via en annan EU-medlemsstat.

| — | Att det ska ske en enhetlig och effektiv utveckling av ett flygplatsnät i EU, som dels ska omfatta storflygplatserna (nav), dels ett nät av lokala och regionala flygplatser som är väl trafikerade, lönsamma och väl underhållna, vilka är viktiga för de berörda territoriernas tillväxt och utveckling, särskilt randområden och de yttersta randområdena som många gånger enbart kan nås med flyg; att det ska utarbetas en rättslig ram för utveckling och maximalt användande av regionala flygplatsers outnyttjade potential och av ny infrastruktur på hårt belastade flygplatser. |
| --- | --- |

—

Att det ska ske en enhetlig och effektiv utveckling av ett flygplatsnät i EU, som dels ska omfatta storflygplatserna (nav), dels ett nät av lokala och regionala flygplatser som är väl trafikerade, lönsamma och väl underhållna, vilka är viktiga för de berörda territoriernas tillväxt och utveckling, särskilt randområden och de yttersta randområdena som många gånger enbart kan nås med flyg; att det ska utarbetas en rättslig ram för utveckling och maximalt användande av regionala flygplatsers outnyttjade potential och av ny infrastruktur på hårt belastade flygplatser.

| — | Att EU-finansierade projekt som ingår i TEN-T:s stomnät ska prioriteras. |
| --- | --- |

—

Att EU-finansierade projekt som ingår i TEN-T:s stomnät ska prioriteras.

| — | Att det noggrant ska förberedas och snabbt antas ett omfattande luftfartspaket som bl.a. innehåller nya regler för civila obemannade luftfartyg (drönare) som garanterar säkerheten och de grundläggande rättigheterna, men även främjar den ekonomiska potential som civila drönare erbjuder europeiska företag, särskilt små och medelstora företag och nystartade företag; att det ska göras en översyn av Easaförordningen för att klargöra Easas roll i förhållande till nationella luftfartsmyndigheter och stärka dess möjligheter att övervaka flygsäkerheten i alla medlemsstater, inbegripet i avlägset belägna regioner, och främja EU-bestämmelser och standarder runt om i världen. |
| --- | --- |

—

Att det noggrant ska förberedas och snabbt antas ett omfattande luftfartspaket som bl.a. innehåller nya regler för civila obemannade luftfartyg (drönare) som garanterar säkerheten och de grundläggande rättigheterna, men även främjar den ekonomiska potential som civila drönare erbjuder europeiska företag, särskilt små och medelstora företag och nystartade företag; att det ska göras en översyn av Easaförordningen för att klargöra Easas roll i förhållande till nationella luftfartsmyndigheter och stärka dess möjligheter att övervaka flygsäkerheten i alla medlemsstater, inbegripet i avlägset belägna regioner, och främja EU-bestämmelser och standarder runt om i världen.

| — | Att medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet genom att anta SES2+-paketet, fullständigt genomföra och driva funktionella luftrumsblock och införa det framtida systemet för flygledningstjänst (Sesar), för att göra EU:s luftrum mindre splittrat så att man kan minska flygförseningarna, förbättra säkerheten och minska luftfartens miljöpåverkan. |
| --- | --- |

—

Att medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet genom att anta SES2+-paketet, fullständigt genomföra och driva funktionella luftrumsblock och införa det framtida systemet för flygledningstjänst (Sesar), för att göra EU:s luftrum mindre splittrat så att man kan minska flygförseningarna, förbättra säkerheten och minska luftfartens miljöpåverkan.

| — | Att rådet snabbt ska anta sin ståndpunkt om översynen av förordning (EG) nr 261/2004 och förordning (EG) nr 2027/97 om flygpassagerares rättigheter samt förordning (EEG) nr 95/93 om tilldelning av ankomst- och avgångstider. |
| --- | --- |

—

Att rådet snabbt ska anta sin ståndpunkt om översynen av förordning (EG) nr 261/2004 och förordning (EG) nr 2027/97 om flygpassagerares rättigheter samt förordning (EEG) nr 95/93 om tilldelning av ankomst- och avgångstider.

| — | Att man ska stärka förhandlingarna inom Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) om utvecklingen av en global marknadsbaserad åtgärd för utsläpp från internationell luftfart. |
| --- | --- |

—

Att man ska stärka förhandlingarna inom Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) om utvecklingen av en global marknadsbaserad åtgärd för utsläpp från internationell luftfart.

| — | Att det ska införas internationella hållbarhetskriterier för förnybart flygbränsle. |
| --- | --- |

—

Att det ska införas internationella hållbarhetskriterier för förnybart flygbränsle.

| — | Att stöd ska ges till forskning och utveckling inom luftfartssektorn genom programmen Horisont 2020 och Clean Sky i syfte att utveckla ny och renare teknik som resulterar i tystare och bränslesnålare flygplan, för att främja nya typer av luftfartyg, såsom drönare, och skapa tillväxt och sysselsättning i den europeiska luftfartsindustrin. |
| --- | --- |

—

Att stöd ska ges till forskning och utveckling inom luftfartssektorn genom programmen Horisont 2020 och Clean Sky i syfte att utveckla ny och renare teknik som resulterar i tystare och bränslesnålare flygplan, för att främja nya typer av luftfartyg, såsom drönare, och skapa tillväxt och sysselsättning i den europeiska luftfartsindustrin.

| — | Att kommissionen och medlemsstaterna ska göra en grundlig översyn av sin strategi och politik för flygsäkerhet, i syfte att successivt övergå till en riskbaserad metod som skulle gynna passagerarna. |
| --- | --- |

—

Att kommissionen och medlemsstaterna ska göra en grundlig översyn av sin strategi och politik för flygsäkerhet, i syfte att successivt övergå till en riskbaserad metod som skulle gynna passagerarna.

| — | Att det ska en förbättring av EU:s flygsäkerhet på områdena flygplanstillverkning, utbildning och licensiering av besättningar, flygverksamhet, flyglednings- och flygtrafiktjänster. |
| --- | --- |

—

Att det ska en förbättring av EU:s flygsäkerhet på områdena flygplanstillverkning, utbildning och licensiering av besättningar, flygverksamhet, flyglednings- och flygtrafiktjänster.

| — | Att det ska göras en bedömning av tänkbara säkerhetsåtgärder för att undvika flygolyckor som den som inträffade i Alperna i mars 2015 med Germanwings flight 9525. |
| --- | --- |

—

Att det ska göras en bedömning av tänkbara säkerhetsåtgärder för att undvika flygolyckor som den som inträffade i Alperna i mars 2015 med Germanwings flight 9525.

| — | Att kommissionen ska lägga fram ett förslag om åtgärder för att förstärka säkerhetsregler och sociala bestämmelser, särskilt om flyg- och vilotider, för att undvika utmattning och förbättra luftkvaliteten i kabinen. |
| --- | --- |

—

Att kommissionen ska lägga fram ett förslag om åtgärder för att förstärka säkerhetsregler och sociala bestämmelser, särskilt om flyg- och vilotider, för att undvika utmattning och förbättra luftkvaliteten i kabinen.

| — | Att det ska utarbetas en samordnad uppsättning regler för flygskolor och för registrering av flygtimmar för piloter som är verksamma i EU för att säkerställa en effektivare kontroll och utvärdering av anställningsvillkoren i luftfartsindustrin. |
| --- | --- |

—

Att det ska utarbetas en samordnad uppsättning regler för flygskolor och för registrering av flygtimmar för piloter som är verksamma i EU för att säkerställa en effektivare kontroll och utvärdering av anställningsvillkoren i luftfartsindustrin.

| — | Att medlemsstaterna ska lämna uppgifter om den allmänna luftfarten till Eurostat, särskilt om antalet luftfartyg, piloter och flygtimmar, för att förbättra regleringen på detta område, särskilt när det gäller flygsäkerheten. |
| --- | --- |

—

Att medlemsstaterna ska lämna uppgifter om den allmänna luftfarten till Eurostat, särskilt om antalet luftfartyg, piloter och flygtimmar, för att förbättra regleringen på detta område, särskilt när det gäller flygsäkerheten.

| — | Att det ska föras en konstruktiv social dialog mellan luftfartens intressenter för att hantera nya utmaningar till följd av införandet av ny teknik som kräver en motsvarande anpassning av arbetstillfällena inom luftfartssektorn. |
| --- | --- |

—

Att det ska föras en konstruktiv social dialog mellan luftfartens intressenter för att hantera nya utmaningar till följd av införandet av ny teknik som kräver en motsvarande anpassning av arbetstillfällena inom luftfartssektorn.

| — | Att det ska vidtas åtgärder mot ökningen av socialt tveksamma affärsmetoder såsom ”bekvämlighetsflagg” och olika varianter av atypiska anställningsformer och utläggning på entreprenad; att det ska göras en översyn av förordning (EG) nr 1008/2008 för att säkerställa korrekt genomförande och tillämpning av nationell sociallagstiftning och kollektivavtal för flygbolag som har sin verksamhetsbas i EU; att det ska fastställas en omarbetad definition av ett företags ”huvudsakliga verksamhetsställe”, som innebär att flygbolag måste styrka att de har betydande flygverksamhet i ett visst land; enligt Easas rekommendationer måste minst 50 procent av underhållsteknikerna vara direktanställda, vilket även ska gälla all markpersonal, alla piloter och all kabinpersonal. |
| --- | --- |

—

Att det ska vidtas åtgärder mot ökningen av socialt tveksamma affärsmetoder såsom ”bekvämlighetsflagg” och olika varianter av atypiska anställningsformer och utläggning på entreprenad; att det ska göras en översyn av förordning (EG) nr 1008/2008 för att säkerställa korrekt genomförande och tillämpning av nationell sociallagstiftning och kollektivavtal för flygbolag som har sin verksamhetsbas i EU; att det ska fastställas en omarbetad definition av ett företags ”huvudsakliga verksamhetsställe”, som innebär att flygbolag måste styrka att de har betydande flygverksamhet i ett visst land; enligt Easas rekommendationer måste minst 50 procent av underhållsteknikerna vara direktanställda, vilket även ska gälla all markpersonal, alla piloter och all kabinpersonal.

| 64. | När det gäller vägtransporterna efterlyser Europaparlamentet följande:






  — | Att det ska inrättas effektiva nationella politiska ramar i syfte att bygga ut marknaden för användning av elfordon och alternativa bränslen (el, väte, naturgas, (komprimerad naturgas (CNG) och kondenserad naturgas (LNG)), motorgas (LPG), syntetiska och paraffiniska bränslen och hållbara biobränslen, särskilt sådana som framställs genom bearbetning av avfall och restsubstanser, inklusive melassbaserad etanol) och snabbt införas nödvändig infrastruktur för tankning och laddning; att ett utbyte av bästa praxis ska äga rum mellan projekt i de olika medlemsstaterna beträffande marknaden för alternativa bränslen och distribution i städerna; att det ska tas fram en EU-handlingsplan för genomförandet av den strategi som fastställs i kommissionens meddelande Miljövänlig energi för transport: En europeisk strategi för alternativa bränslen, så att alternativa bränslen används i största möjliga utsträckning för transporter och så att hållbara eltransporter främjas i hela EU. |
| --- | --- | --- |

64.

När det gäller vägtransporterna efterlyser Europaparlamentet följande:

—

Att det ska inrättas effektiva nationella politiska ramar i syfte att bygga ut marknaden för användning av elfordon och alternativa bränslen (el, väte, naturgas, (komprimerad naturgas (CNG) och kondenserad naturgas (LNG)), motorgas (LPG), syntetiska och paraffiniska bränslen och hållbara biobränslen, särskilt sådana som framställs genom bearbetning av avfall och restsubstanser, inklusive melassbaserad etanol) och snabbt införas nödvändig infrastruktur för tankning och laddning; att ett utbyte av bästa praxis ska äga rum mellan projekt i de olika medlemsstaterna beträffande marknaden för alternativa bränslen och distribution i städerna; att det ska tas fram en EU-handlingsplan för genomförandet av den strategi som fastställs i kommissionens meddelande Miljövänlig energi för transport: En europeisk strategi för alternativa bränslen, så att alternativa bränslen används i största möjliga utsträckning för transporter och så att hållbara eltransporter främjas i hela EU.

| — | Att man till 2020 ska utöka antalet säkra uppställningsplatser för tunga fordon i det transeuropeiska vägnätet med 40 procent jämfört med 2010 och förbättra kvaliteten och hygienstandarden på dessa. |
| --- | --- |

—

Att man till 2020 ska utöka antalet säkra uppställningsplatser för tunga fordon i det transeuropeiska vägnätet med 40 procent jämfört med 2010 och förbättra kvaliteten och hygienstandarden på dessa.

| — | Att initiativ ska tas för att garantera driftskompatibilitet mellan system för elektroniska vägtullar. |
| --- | --- |

—

Att initiativ ska tas för att garantera driftskompatibilitet mellan system för elektroniska vägtullar.

| — | Att kommissionen ska utvärdera de olika typerna av vägavgiftssystem och deras förenlighet med EU-fördragen, särskilt principen om icke-diskriminering på grundval av bosättningsort. |
| --- | --- |

—

Att kommissionen ska utvärdera de olika typerna av vägavgiftssystem och deras förenlighet med EU-fördragen, särskilt principen om icke-diskriminering på grundval av bosättningsort.

| — | Att EU-finansierade infrastrukturprojekt som kompletterar det vägnät som ingår i TEN-T:s stomnät ska prioriteras. |
| --- | --- |

—

Att EU-finansierade infrastrukturprojekt som kompletterar det vägnät som ingår i TEN-T:s stomnät ska prioriteras.

| — | Att en EU-färdplan för cykling ska ingå i kommissionens arbetsprogram för 2016. |
| --- | --- |

—

Att en EU-färdplan för cykling ska ingå i kommissionens arbetsprogram för 2016.

| — | Att det ska läggas fram ett lagförslag för att säkerställa obligatoriska gränsvärden för genomsnittliga koldioxidutsläpp från och med 2020 för nya personbilar och skåpbilar, med en tydlig långsiktig vision för utsläppsminskningar. |
| --- | --- |

—

Att det ska läggas fram ett lagförslag för att säkerställa obligatoriska gränsvärden för genomsnittliga koldioxidutsläpp från och med 2020 för nya personbilar och skåpbilar, med en tydlig långsiktig vision för utsläppsminskningar.

| — | Att det snabbt ska tas fram ett simuleringsverktyg för att på ett exakt, tillförlitligt och kostnadseffektivt sätt mäta tunga fordons (lastbilar och bussar) bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp, åtföljt, om nödvändigt, av ett lagförslag för att fastställa obligatoriska gränsvärden för koldioxidutsläpp från nyregistrerade tunga fordon, på samma sätt som redan gäller för personbilar och skåpbilar, och att ytterligare åtgärder ska vidtas för att uppmuntra marknadsspridning för de mest effektiva fordonen och främja bästa praxis när det gäller att minska bränsleförbrukningen. |
| --- | --- |

—

Att det snabbt ska tas fram ett simuleringsverktyg för att på ett exakt, tillförlitligt och kostnadseffektivt sätt mäta tunga fordons (lastbilar och bussar) bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp, åtföljt, om nödvändigt, av ett lagförslag för att fastställa obligatoriska gränsvärden för koldioxidutsläpp från nyregistrerade tunga fordon, på samma sätt som redan gäller för personbilar och skåpbilar, och att ytterligare åtgärder ska vidtas för att uppmuntra marknadsspridning för de mest effektiva fordonen och främja bästa praxis när det gäller att minska bränsleförbrukningen.

| — | Att det ska vidtas åtgärder för att öka bränsleeffektiviteten och minska koldioxidutsläppen från tunga fordon, bland annat utökad utbildning i sparsam körning, förbättrad transportlogistik, intelligent infrastruktur och större användning av alternativa bränslen. |
| --- | --- |

—

Att det ska vidtas åtgärder för att öka bränsleeffektiviteten och minska koldioxidutsläppen från tunga fordon, bland annat utökad utbildning i sparsam körning, förbättrad transportlogistik, intelligent infrastruktur och större användning av alternativa bränslen.

| — | Att det ska tas fram en omarbetad testcykel, med strängare provningskrav för överensstämmelse, för mätning av utsläpp av koldioxid och förorenande ämnen från fordon, som ska ersätta dagens europeiska körcykel, för att säkerställa att fordons utsläpp och bränsleförbrukning mäts med hjälp av ett testförfarande som speglar verkliga körförhållanden. |
| --- | --- |

—

Att det ska tas fram en omarbetad testcykel, med strängare provningskrav för överensstämmelse, för mätning av utsläpp av koldioxid och förorenande ämnen från fordon, som ska ersätta dagens europeiska körcykel, för att säkerställa att fordons utsläpp och bränsleförbrukning mäts med hjälp av ett testförfarande som speglar verkliga körförhållanden.

| — | Att kommissionen snarast ska inleda arbetet med att se över direktiv (EU) 2015/719 om högsta tillåtna vikter och mått, så att en rapport kan lämnas till Europaparlamentet och rådet senast 2020 där vissa marknadssegments särdrag beaktas, såsom specialfordon för transport av bilar som används inom sektorn för logistik för nytillverkade fordon. |
| --- | --- |

—

Att kommissionen snarast ska inleda arbetet med att se över direktiv (EU) 2015/719 om högsta tillåtna vikter och mått, så att en rapport kan lämnas till Europaparlamentet och rådet senast 2020 där vissa marknadssegments särdrag beaktas, såsom specialfordon för transport av bilar som används inom sektorn för logistik för nytillverkade fordon.

| — | Att det ska antas en sociallag för mobila arbetstagare inom vägtransportsektorn, som även tar upp problemet med så kallat falskt egenföretagande, så att större hänsyn tas till de särskilda förhållandena för arbetstagare inom internationella vägtransporter och rättvis konkurrens säkerställs. |
| --- | --- |

—

Att det ska antas en sociallag för mobila arbetstagare inom vägtransportsektorn, som även tar upp problemet med så kallat falskt egenföretagande, så att större hänsyn tas till de särskilda förhållandena för arbetstagare inom internationella vägtransporter och rättvis konkurrens säkerställs.

| — | Att de gemensamma reglerna för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (förordning (EG) nr 1072/2009) ska genomföras och utvärderas bättre och, vid behov, förtydligas eller ses över. |
| --- | --- |

—

Att de gemensamma reglerna för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (förordning (EG) nr 1072/2009) ska genomföras och utvärderas bättre och, vid behov, förtydligas eller ses över.

| — | Att det ska vidtas åtgärder för att säkerställa att nationella bestämmelser överensstämmer med EU-lagstiftningen om gränsöverskridande transporter. |
| --- | --- |

—

Att det ska vidtas åtgärder för att säkerställa att nationella bestämmelser överensstämmer med EU-lagstiftningen om gränsöverskridande transporter.

| — | Att det ska inrättas en europeisk vägtrafikmyndighet för att säkerställa ett korrekt genomförande av EU:s lagstiftning och främja standardisering i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Att det ska inrättas en europeisk vägtrafikmyndighet för att säkerställa ett korrekt genomförande av EU:s lagstiftning och främja standardisering i alla medlemsstater.

| — | Att det ska läggas fram förslag för att säkerställa den rättsliga förutsebarheten och tillämpningen av bestämmelser om arbetsvillkor, rätt till sociala förmåner, löner och socialt ansvarstagande, för att säkerställa höga sociala standarder inom vägtransporterna i hela EU; kommissionen uppmanas att vidta åtgärder mot de olagliga metoder som leder till illojal konkurrens och främjar social dumpning; vägtransportsektorn bör betraktas som en specifik sektor med tanke på arbetstagarnas stora rörlighet och förarnas behov av att tillbringa veckovilan hemma. |
| --- | --- |

—

Att det ska läggas fram förslag för att säkerställa den rättsliga förutsebarheten och tillämpningen av bestämmelser om arbetsvillkor, rätt till sociala förmåner, löner och socialt ansvarstagande, för att säkerställa höga sociala standarder inom vägtransporterna i hela EU; kommissionen uppmanas att vidta åtgärder mot de olagliga metoder som leder till illojal konkurrens och främjar social dumpning; vägtransportsektorn bör betraktas som en specifik sektor med tanke på arbetstagarnas stora rörlighet och förarnas behov av att tillbringa veckovilan hemma.

| — | Att tillämpningen av principerna för den inre marknaden ska omarbetas så att det fria tillhandahållandet av tjänster avgränsas mer effektivt från etableringsfriheten, varvid målet ska vara att verksamhet som bedrivs av ett företag i en EU-medlemsstat där det inte är etablerat ska vara av klart tillfällig karaktär. |
| --- | --- |

—

Att tillämpningen av principerna för den inre marknaden ska omarbetas så att det fria tillhandahållandet av tjänster avgränsas mer effektivt från etableringsfriheten, varvid målet ska vara att verksamhet som bedrivs av ett företag i en EU-medlemsstat där det inte är etablerat ska vara av klart tillfällig karaktär.

| 65. | När det gäller järnvägstransporterna efterlyser Europaparlamentet följande:






  — | Att det gemensamma europeiska järnvägsområdet ska fullbordas genom ett snabbt antagande av det fjärde järnvägspaketet, för att säkerställa ett balanserat öppnande av marknaden för den nationella passagerartrafiken på järnväg, infrastrukturförvaltares oberoende, konkurrensutsatt upphandling för avtal om allmän trafik, största möjliga säkerhet och driftskompatibilitet inom järnvägen samt tillräckligt med personal och finansiella resurser för Europeiska järnvägsbyrån för att garantera att den kan driva sin verksamhet och fullgöra sin uppgift som kontaktpunkt för fordonsgodkännande och säkerhetscertifiering; det fjärde järnvägspaketet bör säkerställa järnvägstjänsternas höga kvalitet och effektivitet, garantera den ekonomiska balansen i den allmänna trafikplikten och främja höga standarder vad gäller arbetsförhållanden och territoriell sammanhållning; efter antagandet av det fjärde järnvägspaketet bör medlemsstaterna snabbt införliva och genomföra det. |
| --- | --- | --- |

65.

När det gäller järnvägstransporterna efterlyser Europaparlamentet följande:

—

Att det gemensamma europeiska järnvägsområdet ska fullbordas genom ett snabbt antagande av det fjärde järnvägspaketet, för att säkerställa ett balanserat öppnande av marknaden för den nationella passagerartrafiken på järnväg, infrastrukturförvaltares oberoende, konkurrensutsatt upphandling för avtal om allmän trafik, största möjliga säkerhet och driftskompatibilitet inom järnvägen samt tillräckligt med personal och finansiella resurser för Europeiska järnvägsbyrån för att garantera att den kan driva sin verksamhet och fullgöra sin uppgift som kontaktpunkt för fordonsgodkännande och säkerhetscertifiering; det fjärde järnvägspaketet bör säkerställa järnvägstjänsternas höga kvalitet och effektivitet, garantera den ekonomiska balansen i den allmänna trafikplikten och främja höga standarder vad gäller arbetsförhållanden och territoriell sammanhållning; efter antagandet av det fjärde järnvägspaketet bör medlemsstaterna snabbt införliva och genomföra det.

| — | Att kommissionen ska anta en järnvägsstrategi med förslag om nya åtgärder för att nå de mål för 2030 och 2050 avseende trafikomställning som fastställs i vitbokens tio målsättningar för ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem. |
| --- | --- |

—

Att kommissionen ska anta en järnvägsstrategi med förslag om nya åtgärder för att nå de mål för 2030 och 2050 avseende trafikomställning som fastställs i vitbokens tio målsättningar för ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem.

| — | Att det ska tillhandahållas stabil, tillräcklig, transparent och förutsägbar långsiktig finansiering, med förenklade regler och förfaranden för åtkomst till EU-finansiering, så att den nationella och gränsöverskridande järnvägsinfrastrukturens kvalitet och kapacitet kan förbättras; underhåll och uppgradering av befintlig infrastruktur ska prioriteras och företag som utför gods- och persontransporter på järnväg ska kunna tillhandahålla tillförlitliga, säkra, tillgängliga och hållbara tjänster. |
| --- | --- |

—

Att det ska tillhandahållas stabil, tillräcklig, transparent och förutsägbar långsiktig finansiering, med förenklade regler och förfaranden för åtkomst till EU-finansiering, så att den nationella och gränsöverskridande järnvägsinfrastrukturens kvalitet och kapacitet kan förbättras; underhåll och uppgradering av befintlig infrastruktur ska prioriteras och företag som utför gods- och persontransporter på järnväg ska kunna tillhandahålla tillförlitliga, säkra, tillgängliga och hållbara tjänster.

| — | Att det ska göras en ingående analys av varför det europeiska järnvägsområdet kännetecknas av att ett stort antal förbindelser saknas över medlemsstaternas gränser; kommissionen uppmanas att vidta åtgärder och erbjuda incitament för att omgående återuppliva lokala, regionala och nationella gränsöverskridande järnvägsförbindelser som avvecklades eller övergavs under andra världskriget och tiden därefter, trots att de var ekonomiskt intressanta eller allmännyttiga, liksom för att utan dröjsmål uppföra de förbindelser som har planerats men ännu inte färdigställts i syfte att undanröja befintliga flaskhalsar och felande länkar i gränstrakter; att sekundära järnvägslinjer som är knutna till nationella stambanor och europeiska korridorer ska återuppliva och underhållas; att det ska tas initiativ för att hitta nya användningsområden för nedlagda nät, t.ex. för godstransporter eller tillhandahållande av nya tjänster för turister. |
| --- | --- |

—

Att det ska göras en ingående analys av varför det europeiska järnvägsområdet kännetecknas av att ett stort antal förbindelser saknas över medlemsstaternas gränser; kommissionen uppmanas att vidta åtgärder och erbjuda incitament för att omgående återuppliva lokala, regionala och nationella gränsöverskridande järnvägsförbindelser som avvecklades eller övergavs under andra världskriget och tiden därefter, trots att de var ekonomiskt intressanta eller allmännyttiga, liksom för att utan dröjsmål uppföra de förbindelser som har planerats men ännu inte färdigställts i syfte att undanröja befintliga flaskhalsar och felande länkar i gränstrakter; att sekundära järnvägslinjer som är knutna till nationella stambanor och europeiska korridorer ska återuppliva och underhållas; att det ska tas initiativ för att hitta nya användningsområden för nedlagda nät, t.ex. för godstransporter eller tillhandahållande av nya tjänster för turister.

| — | Att EU-finansierade infrastrukturprojekt som kompletterar det järnvägsnät som ingår TEN-T:s stomnät och projekt som får stöd från Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) ska prioriteras. |
| --- | --- |

—

Att EU-finansierade infrastrukturprojekt som kompletterar det järnvägsnät som ingår TEN-T:s stomnät och projekt som får stöd från Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) ska prioriteras.

| — | Att kommissionens roll ska stärkas för att det snabbt och effektivt ska gå att förverkliga de TEN-T-järnvägskorridorer som har planerats men skjutits upp av medlemsstaterna, trots att de är intressanta ur ett allmännyttigt och ekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

—

Att kommissionens roll ska stärkas för att det snabbt och effektivt ska gå att förverkliga de TEN-T-järnvägskorridorer som har planerats men skjutits upp av medlemsstaterna, trots att de är intressanta ur ett allmännyttigt och ekonomiskt perspektiv.

| — | Att det ska göras en undersökning av de sociala, ekonomiska och miljömässiga fördelarna av ett fortsatt stöd till nationell och internationell nattågstrafik och att denna trafik där så är lämpligt ska återupplivas liksom gränsöverskridande intercitytrafik, t.ex. inom ramen för den allmänna trafikplikten och upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Att det ska göras en undersökning av de sociala, ekonomiska och miljömässiga fördelarna av ett fortsatt stöd till nationell och internationell nattågstrafik och att denna trafik där så är lämpligt ska återupplivas liksom gränsöverskridande intercitytrafik, t.ex. inom ramen för den allmänna trafikplikten och upphandlingsförfaranden.

| — | Att medlemsstaterna, kommissionen och järnvägsaktörer ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra det gemensamma företaget Shift2rail, i syfte att påskynda integrationen av avancerade tekniker i innovativa järnvägsproduktslösningar, göra järnvägstransporter mer attraktiva och främja den europeiska järnvägsindustrins ställning. |
| --- | --- |

—

Att medlemsstaterna, kommissionen och järnvägsaktörer ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra det gemensamma företaget Shift2rail, i syfte att påskynda integrationen av avancerade tekniker i innovativa järnvägsproduktslösningar, göra järnvägstransporter mer attraktiva och främja den europeiska järnvägsindustrins ställning.

| — | Att det ska vidtas åtgärder för att göra det europeiska järnvägsnätet verkligt driftskompatibelt, minska de tekniska hinder som kvarstår, främja tekniska lösningar som gör det möjligt för tågen att färdas på olika typer av räls och säkerställa att de olika höjdrestriktionerna i EU inte innebär ett extra hinder. |
| --- | --- |

—

Att det ska vidtas åtgärder för att göra det europeiska järnvägsnätet verkligt driftskompatibelt, minska de tekniska hinder som kvarstår, främja tekniska lösningar som gör det möjligt för tågen att färdas på olika typer av räls och säkerställa att de olika höjdrestriktionerna i EU inte innebär ett extra hinder.

| — | Att man ska prioritera utbyggnaden av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) i alla TEN-T:s stomnätskorridorer, inbegripet motsvarande utrustning i loken. |
| --- | --- |

—

Att man ska prioritera utbyggnaden av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) i alla TEN-T:s stomnätskorridorer, inbegripet motsvarande utrustning i loken.

| — | Att man snabbt ska genomföra förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik och att man ska utveckla eller förbättra de gemensamma kontaktpunkterna för samordning av detta nät. |
| --- | --- |

—

Att man snabbt ska genomföra förordning (EU) nr 913/2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik och att man ska utveckla eller förbättra de gemensamma kontaktpunkterna för samordning av detta nät.

| — | Att man ska minska bullret från godståg genom anpassning av godsvagnar i efterhand och förbättring av järnvägsinfrastruktur genom riktade offentliga medel; kommissionen uppmanas att senast 2020 lägga fram ett förslag om ett EU-täckande förbud mot alltför bullriga godståg. |
| --- | --- |

—

Att man ska minska bullret från godståg genom anpassning av godsvagnar i efterhand och förbättring av järnvägsinfrastruktur genom riktade offentliga medel; kommissionen uppmanas att senast 2020 lägga fram ett förslag om ett EU-täckande förbud mot alltför bullriga godståg.

| — | Att det ska utvecklas och genomföras ett integrerat biljettsystem för nationell och internationell tågtrafik och att de extra avgifterna för tågresenärer som reser över gränserna ska avskaffas. |
| --- | --- |

—

Att det ska utvecklas och genomföras ett integrerat biljettsystem för nationell och internationell tågtrafik och att de extra avgifterna för tågresenärer som reser över gränserna ska avskaffas.

| — | Att de hinder som gör att järnvägsindustrin i EU (tillverkare av rullande materiel, järnvägsinfrastruktur och signalsystem) inte kan lämna anbud vid offentliga upphandlingar i länder utanför EU ska avlägsnas. |
| --- | --- |

—

Att de hinder som gör att järnvägsindustrin i EU (tillverkare av rullande materiel, järnvägsinfrastruktur och signalsystem) inte kan lämna anbud vid offentliga upphandlingar i länder utanför EU ska avlägsnas.

| 66. | När det gäller sjöfarten efterlyser Europaparlamentet följande:






  — | Att det ska föreslås åtgärder för att underlätta administrationen för fartyg som seglar mellan EU-hamnar i syfte att inrätta ett verkligt europeiskt sjötransportområde utan hinder (”Blue Belt”). |
| --- | --- | --- |

66.

När det gäller sjöfarten efterlyser Europaparlamentet följande:

—

Att det ska föreslås åtgärder för att underlätta administrationen för fartyg som seglar mellan EU-hamnar i syfte att inrätta ett verkligt europeiskt sjötransportområde utan hinder (”Blue Belt”).

| — | Att samordningen ska förbättras mellan sjöfarts- och tullmyndigheter på alla nivåer för att effektivisera informationsflödena och begränsa onödiga administrativa bördor och tullformaliteter. |
| --- | --- |

—

Att samordningen ska förbättras mellan sjöfarts- och tullmyndigheter på alla nivåer för att effektivisera informationsflödena och begränsa onödiga administrativa bördor och tullformaliteter.

| — | Att det ska tas fram åtgärder för att utveckla potentialen hos höghastighetslederna till sjöss som en del av det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

—

Att det ska tas fram åtgärder för att utveckla potentialen hos höghastighetslederna till sjöss som en del av det transeuropeiska transportnätet.

| — | Att det ska vidtas ytterligare åtgärder för att bibehålla och vidareutveckla en attraktiv, säker och hållbar sjöfart av hög kvalitet och för att säkerställa öppna marknader för sjöfart samt tillgång till frakt utan begränsningar. |
| --- | --- |

—

Att det ska vidtas ytterligare åtgärder för att bibehålla och vidareutveckla en attraktiv, säker och hållbar sjöfart av hög kvalitet och för att säkerställa öppna marknader för sjöfart samt tillgång till frakt utan begränsningar.

| — | Att det ska vidtas åtgärder för att stödja och samordna anpassningen av hamninfarter och logistiksystem för större fartyg och främja bättre hamnförbindelser, särskilt via järnväg och inre vattenvägar; att hamninvesteringar ska främjas genom mobiliseringen av olika källor till EU-finansiering så att man kan öka kapaciteten för EU:s hamnar, förbättra befintlig infrastruktur, utveckla multimodala terminaler och främja inrättandet av smarta hamnar med hjälp av intelligenta transportsystem, och smarta hamnstäder; att det ska vidtas åtgärder för att förbättra hamninfrastrukturen, särskilt i Medelhavet och Svarta havet, i syfte att ställa om godstrafiken från väg till vatten i dessa områden. |
| --- | --- |

—

Att det ska vidtas åtgärder för att stödja och samordna anpassningen av hamninfarter och logistiksystem för större fartyg och främja bättre hamnförbindelser, särskilt via järnväg och inre vattenvägar; att hamninvesteringar ska främjas genom mobiliseringen av olika källor till EU-finansiering så att man kan öka kapaciteten för EU:s hamnar, förbättra befintlig infrastruktur, utveckla multimodala terminaler och främja inrättandet av smarta hamnar med hjälp av intelligenta transportsystem, och smarta hamnstäder; att det ska vidtas åtgärder för att förbättra hamninfrastrukturen, särskilt i Medelhavet och Svarta havet, i syfte att ställa om godstrafiken från väg till vatten i dessa områden.

| — | Att det ska säkerställas att kusthamnar i stomnätet kommer att vara anslutna till infrastrukturen för järnvägs- och vägtransporter och, om möjligt, transport på inre vattenvägar i det transeuropeiska transportnätet senast 2030, utom då sådan anslutning inte är möjligt på grund av fysiska begränsningar. |
| --- | --- |

—

Att det ska säkerställas att kusthamnar i stomnätet kommer att vara anslutna till infrastrukturen för järnvägs- och vägtransporter och, om möjligt, transport på inre vattenvägar i det transeuropeiska transportnätet senast 2030, utom då sådan anslutning inte är möjligt på grund av fysiska begränsningar.

| — | Att större tydlighet och samstämdhet ska råda kring tillämpningen av reglerna för statligt stöd för hamnar för att skapa en pragmatisk, förutsebar och stabil miljö som möjliggör långsiktiga strategier för hamninvesteringar, minskar den administrativa bördan och gör tidsrymden för förfarandena så kort som möjligt. |
| --- | --- |

—

Att större tydlighet och samstämdhet ska råda kring tillämpningen av reglerna för statligt stöd för hamnar för att skapa en pragmatisk, förutsebar och stabil miljö som möjliggör långsiktiga strategier för hamninvesteringar, minskar den administrativa bördan och gör tidsrymden för förfarandena så kort som möjligt.

| — | Att det ska göras framsteg vad gäller kommissionens förslag om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar, i syfte att modernisera hamntjänsterna och höja deras kvalitet och effektivitet, stärka konkurrenskraften och skapa ramvillkor för att locka investeringar till hamnarna. |
| --- | --- |

—

Att det ska göras framsteg vad gäller kommissionens förslag om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar, i syfte att modernisera hamntjänsterna och höja deras kvalitet och effektivitet, stärka konkurrenskraften och skapa ramvillkor för att locka investeringar till hamnarna.

| — | Att det ska fastställas ett globalt mål i Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) att fram till 2050 uppnå vitbokens mål att minska koldioxidutsläppen från bunkerolja från sjöfart med minst 40 procent, vilket ska understödjas av ett mellanliggande EU-mål för 2030; att man ska stärka förhandlingarna inom IMO om utvecklingen av en global marknadsbaserad mekanism för utsläpp från internationell sjöfart, såsom en mekanism för prissättning av utsläpp; om en internationell överenskommelse om ett globalt system för övervakning, rapportering och verifiering av växthusgasutsläpp eller globala åtgärder för att minska växthusgasutsläppen från sjötransporter ingås, ska kommissionen se över förordning (EU) 2015/757 och om lämpligt föreslå ändringar till denna förordning för att anpassa den till den internationella överenskommelsen. |
| --- | --- |

—

Att det ska fastställas ett globalt mål i Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) att fram till 2050 uppnå vitbokens mål att minska koldioxidutsläppen från bunkerolja från sjöfart med minst 40 procent, vilket ska understödjas av ett mellanliggande EU-mål för 2030; att man ska stärka förhandlingarna inom IMO om utvecklingen av en global marknadsbaserad mekanism för utsläpp från internationell sjöfart, såsom en mekanism för prissättning av utsläpp; om en internationell överenskommelse om ett globalt system för övervakning, rapportering och verifiering av växthusgasutsläpp eller globala åtgärder för att minska växthusgasutsläppen från sjötransporter ingås, ska kommissionen se över förordning (EU) 2015/757 och om lämpligt föreslå ändringar till denna förordning för att anpassa den till den internationella överenskommelsen.

| — | Att en utvidgning av de gränsvärden för svavel för marina bränslen som tillämpas i svavelkontrollområdena, liksom av relevanta IMO-bestämmelser, till hela det europeiska sjöfartsområdet ska beaktas. |
| --- | --- |

—

Att en utvidgning av de gränsvärden för svavel för marina bränslen som tillämpas i svavelkontrollområdena, liksom av relevanta IMO-bestämmelser, till hela det europeiska sjöfartsområdet ska beaktas.

| — | Att utsläppsminskningstekniker och energieffektiviseringsåtgärder ska främjas genom ekonomiska incitament och riktade stödåtgärder, med särskild inriktning på användningen av alternativa bränslen; även åtgärder för hastighetsminskning (”slow steaming”), som rapporteras ha mycket stor potential att minska bränsleförbrukningen och utsläppen av växthusgaser, ska främjas. |
| --- | --- |

—

Att utsläppsminskningstekniker och energieffektiviseringsåtgärder ska främjas genom ekonomiska incitament och riktade stödåtgärder, med särskild inriktning på användningen av alternativa bränslen; även åtgärder för hastighetsminskning (”slow steaming”), som rapporteras ha mycket stor potential att minska bränsleförbrukningen och utsläppen av växthusgaser, ska främjas.

| — | Att åtgärder ska genomföras som stöder utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen i kust- och inlandshamnar, däribland tillhandahållande av anordningar för bunkring av flytande naturgas samt användningen av landström. |
| --- | --- |

—

Att åtgärder ska genomföras som stöder utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen i kust- och inlandshamnar, däribland tillhandahållande av anordningar för bunkring av flytande naturgas samt användningen av landström.

| — | Att det ska läggas fram ett lagförslag om att modernisera lagstiftningen om säkerheten på passagerarfartyg; att det tredje sjösäkerhetspaketet ska genomföras bättre och, vid behov, ses över för att förbättra förebyggandet av olyckor till sjöss och hanteringen av dess följder. |
| --- | --- |

—

Att det ska läggas fram ett lagförslag om att modernisera lagstiftningen om säkerheten på passagerarfartyg; att det tredje sjösäkerhetspaketet ska genomföras bättre och, vid behov, ses över för att förbättra förebyggandet av olyckor till sjöss och hanteringen av dess följder.

| — | Att det ska läggas fram ett lagförslag för att förtydliga ansvarsordningen och påföljderna för det växande problemet med containrar som försvinner till havs, på grundval av ett system för identifiering av containrarnas ägare. |
| --- | --- |

—

Att det ska läggas fram ett lagförslag för att förtydliga ansvarsordningen och påföljderna för det växande problemet med containrar som försvinner till havs, på grundval av ett system för identifiering av containrarnas ägare.

| 67. | När det gäller transporterna på inre vattenvägar efterlyser Europaparlamentet följande:






  — | Att det ska fastställas ett lämpligt regelverk för att optimera den inre marknaden för transport på inre vattenvägar och undanröja hinder som står i vägen för ett ökat utnyttjande. |
| --- | --- | --- |

67.

När det gäller transporterna på inre vattenvägar efterlyser Europaparlamentet följande:

—

Att det ska fastställas ett lämpligt regelverk för att optimera den inre marknaden för transport på inre vattenvägar och undanröja hinder som står i vägen för ett ökat utnyttjande.

| — | Att man fullt ut ska genomföra handlingsprogrammet Naiades II, med särskilt fokus på infrastruktur, utbyggnad av flodinformationstjänsten och innovation; att programmet ska utvärderas senast 2017 och att de föreslagna åtgärderna, vid behov, ska anpassas för att garantera att programmets mål uppfylls. |
| --- | --- |

—

Att man fullt ut ska genomföra handlingsprogrammet Naiades II, med särskilt fokus på infrastruktur, utbyggnad av flodinformationstjänsten och innovation; att programmet ska utvärderas senast 2017 och att de föreslagna åtgärderna, vid behov, ska anpassas för att garantera att programmets mål uppfylls.

| — | Att EU-finansierade projekt för inre vattenvägar som ingår i TEN-T:s stomnät ska prioriteras. |
| --- | --- |

—

Att EU-finansierade projekt för inre vattenvägar som ingår i TEN-T:s stomnät ska prioriteras.

| — | Att man på lämpligt vis ska förbättra, årentruntunderhålla och undanröja flaskhalsar i inre vattenvägar som ingår i TEN-T:s stomnätskorridorer senast 2025, i enlighet med EU:s miljölagstiftning, för att säkerställa fullgoda tjänstestandarder. |
| --- | --- |

—

Att man på lämpligt vis ska förbättra, årentruntunderhålla och undanröja flaskhalsar i inre vattenvägar som ingår i TEN-T:s stomnätskorridorer senast 2025, i enlighet med EU:s miljölagstiftning, för att säkerställa fullgoda tjänstestandarder.

| — | Att man ska stärka kommissionens och medlemsstaternas innovationsstöd för sjöfart på inre vattenvägar genom Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, för användningen av alternativa bränslen och för en teknisk och miljömässig anpassning av flottan för att minska utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

—

Att man ska stärka kommissionens och medlemsstaternas innovationsstöd för sjöfart på inre vattenvägar genom Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, för användningen av alternativa bränslen och för en teknisk och miljömässig anpassning av flottan för att minska utsläppen av växthusgaser.

| — | Att transporterna på inre vattenvägar ska integreras i de multimodala transporterna och logistikflödena samt även i planerna och politiken för hållbar rörlighet i städerna, i sådana europeiska städer som genomkorsas av vattenvägar, och att inlandshamnarnas roll i godsdistributionen i städerna ska stärkas. |
| --- | --- |

—

Att transporterna på inre vattenvägar ska integreras i de multimodala transporterna och logistikflödena samt även i planerna och politiken för hållbar rörlighet i städerna, i sådana europeiska städer som genomkorsas av vattenvägar, och att inlandshamnarnas roll i godsdistributionen i städerna ska stärkas.

| — | Att det ska göras en snar översyn av direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) för att garantera full användning av RIS senast 2020 och koppling till andra intelligenta transportsystem. |
| --- | --- |

—

Att det ska göras en snar översyn av direktiv 2005/44/EG om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) för att garantera full användning av RIS senast 2020 och koppling till andra intelligenta transportsystem.

| — | Att man där så är lämpligt ska slå samman Rhens och Donaus styrningssystem och regelverk för att utveckla effektiva, multimodala och hållbara transporter på Europas viktigaste inre vattenvägar. |
| --- | --- |

—

Att man där så är lämpligt ska slå samman Rhens och Donaus styrningssystem och regelverk för att utveckla effektiva, multimodala och hållbara transporter på Europas viktigaste inre vattenvägar.

| — | Att kommissionen ska delta i fördelningen av EU-medel liksom i samordningen av genomförandet av de projekt som ingår i EU:s strategi för Donauområdet. |
| --- | --- |

—

Att kommissionen ska delta i fördelningen av EU-medel liksom i samordningen av genomförandet av de projekt som ingår i EU:s strategi för Donauområdet.

| — | Att det ska läggas fram ett lagförslag om erkännande och modernisering av yrkeskvalifikationerna för sjöfart på inre vattenvägar och att det ska vidtas åtgärder för att locka fler unga till sektorn. |
| --- | --- |

—

Att det ska läggas fram ett lagförslag om erkännande och modernisering av yrkeskvalifikationerna för sjöfart på inre vattenvägar och att det ska vidtas åtgärder för att locka fler unga till sektorn.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta förslagen i denna resolution i samband med haltidsöversynen av vitboken och framtida initiativ på transportområdet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta förslagen i denna resolution i samband med haltidsöversynen av vitboken och framtida initiativ på transportområdet.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att övervaka hur arbetet med att nå målen i vitboken framskrider och att rapportera vart femte år om vitbokens genomförande. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att övervaka hur arbetet med att nå målen i vitboken framskrider och att rapportera vart femte år om vitbokens genomförande.

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 72.

(2)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 13.

(3)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 556.

(4)  EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 250.

(5)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 54.

(6)  I enlighet med definitionen i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv.

(7)  Rapporten ”Road safety in the European Union”, Europeiska kommissionen, mars 2015.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0094.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/173

---

P8_TA(2015)0311

Kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (2014/2251(INI))

(2017/C 316/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2010Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga (COM(2010)0078),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2014Det europeiska området för forskningsverksamhet – Lägesrapport 2014 (COM(2014)0575), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2014Det europeiska området för forskningsverksamhet – Lägesrapport 2014 (COM(2014)0575),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 17 februari 1999Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor (COM(1999)0076), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 17 februari 1999Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor (COM(1999)0076),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2012Ett stärkt partnerskap för det europeiska området för forskningsverksamhet syftande till vetenskaplig excellens och tillväxt (COM(2012)0392), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2012Ett stärkt partnerskap för det europeiska området för forskningsverksamhet syftande till vetenskaplig excellens och tillväxt (COM(2012)0392),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 3 september 2014Gender Equality Policies in Public Research grundad på en undersökning av Helsingforsgruppens medlemmar (kommissionens rådgivande grupp för jämställdhet inom forskning och innovation). |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 3 september 2014Gender Equality Policies in Public Research grundad på en undersökning av Helsingforsgruppens medlemmar (kommissionens rådgivande grupp för jämställdhet inom forskning och innovation).

| — | med beaktande av She Figures 2012, Gender in Research and Innovation: Statistics and Indicators, som publicerades av kommissionen 2013. |
| --- | --- |

—

med beaktande av She Figures 2012, Gender in Research and Innovation: Statistics and Indicators, som publicerades av kommissionen 2013.

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2014 om det europeiska området för forskningsverksamhet: Lägesrapport 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2014 om det europeiska området för forskningsverksamhet: Lägesrapport 2014,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 29 maj 2015 om färdplanen för det europeiska forskningsområdet 2015–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 29 maj 2015 om färdplanen för det europeiska forskningsområdet 2015–2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2013 (2),

| — | med beaktande av artikel 40 i Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 40 i Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2008 om kvinnor och vetenskap (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2008 om kvinnor och vetenskap (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2000 om kommissionens meddelande Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor
   (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2000 om kommissionens meddelande Kvinnor och vetenskap – Berika den europeiska forskningen genom ökat deltagande från kvinnor
   (5),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0235/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0235/2015), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är en grundläggande princip i Europeiska unionen som är fastställd i fördraget om Europeiska unionen och hör till unionens mål och uppgifter. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är en grundläggande princip i Europeiska unionen som är fastställd i fördraget om Europeiska unionen och hör till unionens mål och uppgifter.

| B. | Jämställdhet är en grundläggande förutsättning för att kvinnor och flickor till fullo ska kunna utöva sina mänskliga rättigheter och den är mycket viktig för deras egenmakt och målet om ett hållbart samhälle för alla. När humankapital inte utnyttjas tillräckligt minskar de potentiella fördelarna för forsknings- och innovationsrelaterade företag och för den allmänna ekonomiska utvecklingen, vid sidan av förödande sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

B.

Jämställdhet är en grundläggande förutsättning för att kvinnor och flickor till fullo ska kunna utöva sina mänskliga rättigheter och den är mycket viktig för deras egenmakt och målet om ett hållbart samhälle för alla. När humankapital inte utnyttjas tillräckligt minskar de potentiella fördelarna för forsknings- och innovationsrelaterade företag och för den allmänna ekonomiska utvecklingen, vid sidan av förödande sociala konsekvenser.

| C. | Det är oerhört viktigt att se till att kvinnor och män är jämställda partner och har samma rättigheter och skyldigheter och lika möjligheter till arbete samt att deras bidrag till samhället värderas och uppskattas lika högt. |
| --- | --- |

C.

Det är oerhört viktigt att se till att kvinnor och män är jämställda partner och har samma rättigheter och skyldigheter och lika möjligheter till arbete samt att deras bidrag till samhället värderas och uppskattas lika högt.

| D. | Enligt den statistik och de undersökningar som finns tillgängliga är kvinnor underrepresenterade på de flesta tjänster inom naturvetenskap och teknik och på ledande befattningar på högre nivåer även inom sektorer där de utgör en majoritet, såsom inom utbildningssektorn. Kvinnor är ytterst underrepresenterade inom utbildningsområden och karriärer som rör vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och utgör endast 24 procent av de yrkesverksamma inom vetenskap och ingenjörsvetenskap. Kvinnors representation varierar inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik beroende på inriktning, till exempel har kemiutbildningar problem med avhopp medan utbildningar inom ingenjörsvetenskap och fysik har problem med rekryteringen. |
| --- | --- |

D.

Enligt den statistik och de undersökningar som finns tillgängliga är kvinnor underrepresenterade på de flesta tjänster inom naturvetenskap och teknik och på ledande befattningar på högre nivåer även inom sektorer där de utgör en majoritet, såsom inom utbildningssektorn. Kvinnor är ytterst underrepresenterade inom utbildningsområden och karriärer som rör vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och utgör endast 24 procent av de yrkesverksamma inom vetenskap och ingenjörsvetenskap. Kvinnors representation varierar inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik beroende på inriktning, till exempel har kemiutbildningar problem med avhopp medan utbildningar inom ingenjörsvetenskap och fysik har problem med rekryteringen.

| E. | Vetenskap är ur ett ekonomiskt perspektiv av central betydelse för Europa och det behövs forskare som ständigt utvecklas och bl.a. kan bedriva banbrytande forskning som är nödvändig för ökad produktivitet och konkurrenskraft. Att det finns tillräckligt många personer med kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är en mycket viktig förutsättning för att genomföra den europeiska agendan för tillväxt och sysselsättning och målen i Europa 2020-strategin. Efterfrågan på yrkesverksamma med kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik förväntas öka till och med år 2025 medan den senast tillgängliga statistiken tyder på en åldrande forskningssektor. Den positiva korsbefruktningen mellan ämnen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt humaniora och konstnärliga utbildningar har en enorm ekonomisk, social och kulturell potential, och kvinnliga forskare och innovatörer är väl lämpade att sammankoppla vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik med humaniora och konstnärliga utbildningar. Kvinnliga forskare är en tillgång för EU som behöver alla de resurser som finns att tillgå för att slutligen återhämta sig från den ekonomiska och finansiella krisen och kunna hantera samhällsförändringar i stort. Det finns ett behov av att främja och underlätta kvinnors karriärutveckling och öka unga personers närvaro, i synnerhet kvinnliga studenter och akademiker, på områdena vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. |
| --- | --- |

E.

Vetenskap är ur ett ekonomiskt perspektiv av central betydelse för Europa och det behövs forskare som ständigt utvecklas och bl.a. kan bedriva banbrytande forskning som är nödvändig för ökad produktivitet och konkurrenskraft. Att det finns tillräckligt många personer med kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är en mycket viktig förutsättning för att genomföra den europeiska agendan för tillväxt och sysselsättning och målen i Europa 2020-strategin. Efterfrågan på yrkesverksamma med kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik förväntas öka till och med år 2025 medan den senast tillgängliga statistiken tyder på en åldrande forskningssektor. Den positiva korsbefruktningen mellan ämnen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt humaniora och konstnärliga utbildningar har en enorm ekonomisk, social och kulturell potential, och kvinnliga forskare och innovatörer är väl lämpade att sammankoppla vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik med humaniora och konstnärliga utbildningar. Kvinnliga forskare är en tillgång för EU som behöver alla de resurser som finns att tillgå för att slutligen återhämta sig från den ekonomiska och finansiella krisen och kunna hantera samhällsförändringar i stort. Det finns ett behov av att främja och underlätta kvinnors karriärutveckling och öka unga personers närvaro, i synnerhet kvinnliga studenter och akademiker, på områdena vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik.

| F. | Utvecklingen vad gäller kvinnliga forskare har till viss del varit positiv och deras andel har ökat snabbare än männens under senare år, men antalet kvinnliga forskare är fortfarande betydligt lägre, och den största klyftan finns inom näringslivet. |
| --- | --- |

F.

Utvecklingen vad gäller kvinnliga forskare har till viss del varit positiv och deras andel har ökat snabbare än männens under senare år, men antalet kvinnliga forskare är fortfarande betydligt lägre, och den största klyftan finns inom näringslivet.

| G. | Kvinnors akademiska karriärer fortsätter att karaktäriseras av stark vertikal segregation där endast en mycket liten andel kvinnor innehar de högsta akademiska befattningarna. Enligt She Figures 2012 är endast 10 procent av universitetsrektorerna kvinnor. |
| --- | --- |

G.

Kvinnors akademiska karriärer fortsätter att karaktäriseras av stark vertikal segregation där endast en mycket liten andel kvinnor innehar de högsta akademiska befattningarna. Enligt She Figures 2012 är endast 10 procent av universitetsrektorerna kvinnor.

| H. | Få medlemsstater verkar ha infört regler om jämställdhet i sina rättsliga ramar gällande forskning och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i nationella forskningsprogram uppmärksammas nästan inte alls. |
| --- | --- |

H.

Få medlemsstater verkar ha infört regler om jämställdhet i sina rättsliga ramar gällande forskning och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i nationella forskningsprogram uppmärksammas nästan inte alls.

| I. | Kvinnor stöter fortfarande på hinder när de startar egna företag eftersom fördomar och stereotyper fortfarande lever kvar. Ett ökat företagande bland kvinnor bör främjas och stödjas, och en miljö bör skapas där kvinnliga företagare och familjeföretag kan utvecklas och där företagande belönas genom att nödvändiga åtgärder baseras på ett utbyte av bästa praxis och genom att särskild uppmärksamhet ägnas åt mödrar. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor stöter fortfarande på hinder när de startar egna företag eftersom fördomar och stereotyper fortfarande lever kvar. Ett ökat företagande bland kvinnor bör främjas och stödjas, och en miljö bör skapas där kvinnliga företagare och familjeföretag kan utvecklas och där företagande belönas genom att nödvändiga åtgärder baseras på ett utbyte av bästa praxis och genom att särskild uppmärksamhet ägnas åt mödrar.

| J. | Orsakerna till denna situation är både många och komplexa och omfattar negativa stereotyper och fördomar samt medveten och omedveten diskriminering. |
| --- | --- |

J.

Orsakerna till denna situation är både många och komplexa och omfattar negativa stereotyper och fördomar samt medveten och omedveten diskriminering.

| K. | Statistik visar konstant att flickor inte intresserar sig för skolämnen som rör vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och att det är mindre sannolikt att de läser vidare på en naturvetenskaplig universitetsutbildning. Det finns inte en förklaring till varför andelen kvinnor inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är så låg, men några av orsakerna är följande: bristande kunskap hos lärarna i skolorna om karriärer inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, få kvinnliga förebilder, många osäkra korttidsanställningar, omedveten diskriminering i intervjupaneler, det faktum att det är mindre sannolikt att kvinnor än män söker befattningar på högre nivåer och tendensen att kvinnor styrs in på undervisning och omvårdnad i stället för på forskning och akademiska yrken. |
| --- | --- |

K.

Statistik visar konstant att flickor inte intresserar sig för skolämnen som rör vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och att det är mindre sannolikt att de läser vidare på en naturvetenskaplig universitetsutbildning. Det finns inte en förklaring till varför andelen kvinnor inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är så låg, men några av orsakerna är följande: bristande kunskap hos lärarna i skolorna om karriärer inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, få kvinnliga förebilder, många osäkra korttidsanställningar, omedveten diskriminering i intervjupaneler, det faktum att det är mindre sannolikt att kvinnor än män söker befattningar på högre nivåer och tendensen att kvinnor styrs in på undervisning och omvårdnad i stället för på forskning och akademiska yrken.

| L. | Kvinnor inom forskning, precis som inom alla andra områden, tvingas att ta på sig en större andel av föräldra- eller familjeförpliktelserna än sina manliga kolleger och därför måste man i alla föreslagna åtgärder ta hänsyn till möjligheterna att balansera yrkesliv och familjeliv för kvinnor på ett framgångsrikt sätt så att män även inkluderas på dessa områden. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor inom forskning, precis som inom alla andra områden, tvingas att ta på sig en större andel av föräldra- eller familjeförpliktelserna än sina manliga kolleger och därför måste man i alla föreslagna åtgärder ta hänsyn till möjligheterna att balansera yrkesliv och familjeliv för kvinnor på ett framgångsrikt sätt så att män även inkluderas på dessa områden.

| M. | Trots de pågående insatserna för att främja jämställdhet och lika möjligheter upplever kvinnor fortfarande en ojämlik tillgång till forskartjänster, finansiering, publicering och akademiska utmärkelser, och drabbas även av stelbenta kriterier för befordran och erkännande samt avsaknad av finansiering eller lämpliga åtgärder som stöder dem, vilket gör att utsikterna för unga kvinnliga forskare är särskilt dystra. Tillsammans bidrar dessa faktorer till en möjlig kompetensflykt, en situation som kräver radikala och inte enkla åtgärder. Dessutom är samarbete på kollektiv nivå oerhört viktigt och bör inledas och uppmuntras både på individnivå och inom samhället. |
| --- | --- |

M.

Trots de pågående insatserna för att främja jämställdhet och lika möjligheter upplever kvinnor fortfarande en ojämlik tillgång till forskartjänster, finansiering, publicering och akademiska utmärkelser, och drabbas även av stelbenta kriterier för befordran och erkännande samt avsaknad av finansiering eller lämpliga åtgärder som stöder dem, vilket gör att utsikterna för unga kvinnliga forskare är särskilt dystra. Tillsammans bidrar dessa faktorer till en möjlig kompetensflykt, en situation som kräver radikala och inte enkla åtgärder. Dessutom är samarbete på kollektiv nivå oerhört viktigt och bör inledas och uppmuntras både på individnivå och inom samhället.

| N. | Såväl kvinnors konstaterat låga ställning på det vetenskapliga området i samhället, utan att detta nödvändigtvis kan motiveras objektivt, liksom relationer mellan könen och könsrelaterade stereotyper måste ses över och omvärderas. Genom att erbjuda kvinnor flera olika karriärmöjligheter och förändra utbildningsmodeller skulle löneklyftan mellan könen väsentligt kunna minskas, t.ex. genom att öka antalet kvinnliga forskare och ingenjörer. |
| --- | --- |

N.

Såväl kvinnors konstaterat låga ställning på det vetenskapliga området i samhället, utan att detta nödvändigtvis kan motiveras objektivt, liksom relationer mellan könen och könsrelaterade stereotyper måste ses över och omvärderas. Genom att erbjuda kvinnor flera olika karriärmöjligheter och förändra utbildningsmodeller skulle löneklyftan mellan könen väsentligt kunna minskas, t.ex. genom att öka antalet kvinnliga forskare och ingenjörer.

| O. | Kommissionen har redan åtagit sig att se till att 40 procent av medlemmarna i alla sina expertgrupper, paneler och kommittéer ska vara av det underrepresenterade könet, och den kommer i synnerhet att tillämpa detta i det särskilda programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har redan åtagit sig att se till att 40 procent av medlemmarna i alla sina expertgrupper, paneler och kommittéer ska vara av det underrepresenterade könet, och den kommer i synnerhet att tillämpa detta i det särskilda programmet Horisont 2020.

| P. | De senaste slutsatserna från rådet om förstärkning av mänskliga resurser inom vetenskap och teknik i det europeiska forskningsområdet erkänner vikten av att främja jämställdhet inom forskning och inkludera kvinnor på beslutsfattande poster, vilket har varit fallet sedan 2005, men därefter har rådet inte uttalat sig i frågan. |
| --- | --- |

P.

De senaste slutsatserna från rådet om förstärkning av mänskliga resurser inom vetenskap och teknik i det europeiska forskningsområdet erkänner vikten av att främja jämställdhet inom forskning och inkludera kvinnor på beslutsfattande poster, vilket har varit fallet sedan 2005, men därefter har rådet inte uttalat sig i frågan.

| Q. | I färdplanen för det europeiska forskningsområdet 2015–2020 uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att börja omsätta den nationella jämställdhetslagstiftningen i effektiva åtgärder för att åtgärda den ojämna könsfördelningen vid forskningsinstitutioner och inom beslutande organ samt bättre integrera jämställdhetsperspektivet i politiken, programmen och projekten på forsknings- och utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

Q.

I färdplanen för det europeiska forskningsområdet 2015–2020 uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att börja omsätta den nationella jämställdhetslagstiftningen i effektiva åtgärder för att åtgärda den ojämna könsfördelningen vid forskningsinstitutioner och inom beslutande organ samt bättre integrera jämställdhetsperspektivet i politiken, programmen och projekten på forsknings- och utvecklingsområdet.

| R. | Istanbulkonventionen innehåller ett åtagande om att ta itu med de bakomliggande orsakerna till våld och att främja ökad jämställdhet mellan kvinnor och män genom att förändra attityder och avskaffa stereotyper – inte bara på individnivå, utan även på institutionsnivå samt högre utbildningsanstalter och universitet och högskolor, som inte är immuna mot könsrelaterat våld – så att kvinnor kan befrias från våld och den rädsla som det för med sig, något som ofta hindrar dem från att delta fullt ut i det akademiska och sociala livet. |
| --- | --- |

R.

Istanbulkonventionen innehåller ett åtagande om att ta itu med de bakomliggande orsakerna till våld och att främja ökad jämställdhet mellan kvinnor och män genom att förändra attityder och avskaffa stereotyper – inte bara på individnivå, utan även på institutionsnivå samt högre utbildningsanstalter och universitet och högskolor, som inte är immuna mot könsrelaterat våld – så att kvinnor kan befrias från våld och den rädsla som det för med sig, något som ofta hindrar dem från att delta fullt ut i det akademiska och sociala livet.

| S. | Europeiska jämställdhetsinstitutet kan spela en avgörande roll när det gäller att övervaka utvecklingen av löneklyftan mellan könen inom vetenskap och forskning, analysera orsakerna och utvärdera lagstiftningens effekt. |
| --- | --- |

S.

Europeiska jämställdhetsinstitutet kan spela en avgörande roll när det gäller att övervaka utvecklingen av löneklyftan mellan könen inom vetenskap och forskning, analysera orsakerna och utvärdera lagstiftningens effekt.

Jämställdheten när det gäller akademiska befattningar

| 1. | Europaparlamentet noterar att trots positiva förändringar under senare år har fortfarande ingen jämställdhet uppnåtts inom vetenskapen och akademin, och situationen varierar beroende på medlemsstat, forskningsområde och akademisk grad. Det faktum att så anmärkningsvärt få kvinnor innehar de högsta akademiska och beslutsfattande befattningarna vid forskningsinstitutioner och universitet tyder på att det finns ett glastak, dvs. osynliga hinder som bygger på fördomar och hindrar kvinnor från att nå beslutsfattande befattningar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att trots positiva förändringar under senare år har fortfarande ingen jämställdhet uppnåtts inom vetenskapen och akademin, och situationen varierar beroende på medlemsstat, forskningsområde och akademisk grad. Det faktum att så anmärkningsvärt få kvinnor innehar de högsta akademiska och beslutsfattande befattningarna vid forskningsinstitutioner och universitet tyder på att det finns ett glastak, dvs. osynliga hinder som bygger på fördomar och hindrar kvinnor från att nå beslutsfattande befattningar.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att det bevisligen förekommer könssegregering inom universitetens och skolornas hierarkier i Europa och i andra utvecklade ekonomier som är både horisontella och vertikala till sin natur, och att 59 procent av personer med en högskoleexamen i EU-28 är kvinnor, men att endast 18 procent av alla universitetsprofessorer är kvinnor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att det bevisligen förekommer könssegregering inom universitetens och skolornas hierarkier i Europa och i andra utvecklade ekonomier som är både horisontella och vertikala till sin natur, och att 59 procent av personer med en högskoleexamen i EU-28 är kvinnor, men att endast 18 procent av alla universitetsprofessorer är kvinnor.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att jämställdhet är en av de principer som EU bygger på och den måste respekteras även inom forskningen och akademin. Parlamentet understryker att alla former av direkt eller indirekt diskriminering mot kvinnor måste undanröjas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att jämställdhet är en av de principer som EU bygger på och den måste respekteras även inom forskningen och akademin. Parlamentet understryker att alla former av direkt eller indirekt diskriminering mot kvinnor måste undanröjas.

| 4. | Europaparlamentet noterar att bristen på kvinnor inom vetenskap och forskning har skapat manliga standarder inom forskning och utveckling och konstaterar i synnerhet att a) det inte finns krockdockor utformade som kvinnor, b) medicinsk forskning vanligtvis utförs på manliga försökspersoner, c) beräkningar av strålningsdoser baseras på absorptionshastigheten hos en medelålders man och att d) de flesta bilderna i böcker om anatomi utgörs av bilder på den manliga kroppen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att bristen på kvinnor inom vetenskap och forskning har skapat manliga standarder inom forskning och utveckling och konstaterar i synnerhet att a) det inte finns krockdockor utformade som kvinnor, b) medicinsk forskning vanligtvis utförs på manliga försökspersoner, c) beräkningar av strålningsdoser baseras på absorptionshastigheten hos en medelålders man och att d) de flesta bilderna i böcker om anatomi utgörs av bilder på den manliga kroppen.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor fortfarande upplever ett ojämlikt tillträde till forskartjänster och en ojämlik tillgång till finansiering och publicering, något som även inbegriper en ojusterad löneklyfta mellan könen inom vetenskapen och akademin, trots att EU och medlemsstaterna har infört rättsliga bestämmelser om likabehandling och icke-diskriminering på arbetsmarknaden som innefattar bestämmelser om lika lön. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att kvinnor fortfarande upplever ett ojämlikt tillträde till forskartjänster och en ojämlik tillgång till finansiering och publicering, något som även inbegriper en ojusterad löneklyfta mellan könen inom vetenskapen och akademin, trots att EU och medlemsstaterna har infört rättsliga bestämmelser om likabehandling och icke-diskriminering på arbetsmarknaden som innefattar bestämmelser om lika lön.

Positiva åtgärder

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka den befintliga lagstiftningen så att den genomförs korrekt, och att vid behov se över den för att säkerställa likabehandling av kvinnor och män. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa respekten för principen om icke-diskriminering, som är ett av Europeiska unionens mål enligt Lissabonfördraget, för alla typer av anställningsavtal eller finansiering liksom för den lagliga rätten till lika lön för lika arbete för alla former av ersättning som beviljas män och kvinnor, häribland bidrag och stipendier, genom att t.ex. garantera insyn i lönesättning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka den befintliga lagstiftningen så att den genomförs korrekt, och att vid behov se över den för att säkerställa likabehandling av kvinnor och män. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa respekten för principen om icke-diskriminering, som är ett av Europeiska unionens mål enligt Lissabonfördraget, för alla typer av anställningsavtal eller finansiering liksom för den lagliga rätten till lika lön för lika arbete för alla former av ersättning som beviljas män och kvinnor, häribland bidrag och stipendier, genom att t.ex. garantera insyn i lönesättning.

| 7. | Europaparlamentet noterar att för att uppnå jämställdhet måste lagstiftningen upprätthållas och kulturella och institutionella hinder måste även tas bort som leder till direkt eller indirekt diskriminering av kvinnor med vetenskapliga karriärer och beslutsfattande positioner. Parlamentet anser att dessa former av diskriminering, negativa fördomar och medvetna eller omedvetna stereotyper bygger på attityder och normer som ständigt reproduceras, och att institutionella förändringar kan hjälpa till att undanröja dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och stödja kampanjer för att öka medvetenheten liksom program och initiativ för att minska dessa hinder, både i universitetsvärlden och i samhället generellt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att för att uppnå jämställdhet måste lagstiftningen upprätthållas och kulturella och institutionella hinder måste även tas bort som leder till direkt eller indirekt diskriminering av kvinnor med vetenskapliga karriärer och beslutsfattande positioner. Parlamentet anser att dessa former av diskriminering, negativa fördomar och medvetna eller omedvetna stereotyper bygger på attityder och normer som ständigt reproduceras, och att institutionella förändringar kan hjälpa till att undanröja dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och stödja kampanjer för att öka medvetenheten liksom program och initiativ för att minska dessa hinder, både i universitetsvärlden och i samhället generellt.

| 8. | Parlamentet är återigen kritiskt till att kvinnor får mindre betalt än vad männen får för samma arbete, även inom forskningen och vetenskapen på grund av deras ojämlika representation. |
| --- | --- |

8.

Parlamentet är återigen kritiskt till att kvinnor får mindre betalt än vad männen får för samma arbete, även inom forskningen och vetenskapen på grund av deras ojämlika representation.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa stöd för och främja jämlika stödnätverk och utbyte av bästa praxis i och utanför Europa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa stöd för och främja jämlika stödnätverk och utbyte av bästa praxis i och utanför Europa.

| 10. | Europaparlamentet understryker att kampanjer för att öka medvetenheten bör riktas mot både män och kvinnor som medvetet eller omedvetet reproducerar könsstereotyper, vilket ibland leder till att kvinnor tar med sig kulturella och institutionella hinder i karriärutvecklingen på det vetenskapliga området. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att kampanjer för att öka medvetenheten bör riktas mot både män och kvinnor som medvetet eller omedvetet reproducerar könsstereotyper, vilket ibland leder till att kvinnor tar med sig kulturella och institutionella hinder i karriärutvecklingen på det vetenskapliga området.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla befintliga program och initiativ samt att öka positiva kampanjer som vänder sig till flickor och kvinnor för att uppmuntra dem att göra karriär inom akademin eller forskarvärlden på alla vetenskapliga områden, med särskilt fokus på ingenjörsvetenskap och teknik där kvinnors deltagande fortfarande ligger under genomsnittet trots positiva förändringar under senare tid. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla befintliga program och initiativ samt att öka positiva kampanjer som vänder sig till flickor och kvinnor för att uppmuntra dem att göra karriär inom akademin eller forskarvärlden på alla vetenskapliga områden, med särskilt fokus på ingenjörsvetenskap och teknik där kvinnors deltagande fortfarande ligger under genomsnittet trots positiva förändringar under senare tid.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbildningsprogram som uppmuntrar till synergieffekter och positiva kopplingar mellan ämnen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och humaniora och konstnärliga utbildningar, och att främja ett jämställdhetsperspektiv som underlättar kvinnors roll när dessa kopplingar görs. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utbildningsprogram som uppmuntrar till synergieffekter och positiva kopplingar mellan ämnen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och humaniora och konstnärliga utbildningar, och att främja ett jämställdhetsperspektiv som underlättar kvinnors roll när dessa kopplingar görs.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja positiva kvinnliga förebilder på alla utbildningsnivåer, från grundskolan och vidare till vidare- och högskoleutbildningar, forskarutbildningen och även inom den informella utbildningen och i arbetet med unga. Parlamentet anser att främjandet av positiva kvinnliga förebilder även innebär att man gör satsningar för att betona de framsteg som gjorts av kvinnor genom historien och i modern tid inom vetenskap och teknik, företagande och av kvinnor i beslutsfattande ställningar. Sådana satsningar kan t.ex. innebära att man har ett särskilt fokus på internationella kvinnodagen, vetenskapsveckor, och att man använder sig av bästa befintliga praxis från medlemsstaterna och övriga världen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja positiva kvinnliga förebilder på alla utbildningsnivåer, från grundskolan och vidare till vidare- och högskoleutbildningar, forskarutbildningen och även inom den informella utbildningen och i arbetet med unga. Parlamentet anser att främjandet av positiva kvinnliga förebilder även innebär att man gör satsningar för att betona de framsteg som gjorts av kvinnor genom historien och i modern tid inom vetenskap och teknik, företagande och av kvinnor i beslutsfattande ställningar. Sådana satsningar kan t.ex. innebära att man har ett särskilt fokus på internationella kvinnodagen, vetenskapsveckor, och att man använder sig av bästa befintliga praxis från medlemsstaterna och övriga världen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och relevanta aktörer att stärka initiativ och program som uppmuntrar kvinnor att fortsätta sina karriärer inom vetenskapen och akademin, t.ex. olika coachnings- och nätverksprogram, och att stödja särskilt unga kvinnliga forskares deltagande i forskningsprogram och vid bidragsansökningar samt att både stödja de kvinnliga forskarnas individuella karriärer och avancemang till de högsta nivåerna. Parlamentet anser att kvinnor även bör uppmuntras att söka beslutsfattande befattningar, samtidigt som alla former av hinder som försvårar eller omöjliggör ansökningar måste motverkas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och relevanta aktörer att stärka initiativ och program som uppmuntrar kvinnor att fortsätta sina karriärer inom vetenskapen och akademin, t.ex. olika coachnings- och nätverksprogram, och att stödja särskilt unga kvinnliga forskares deltagande i forskningsprogram och vid bidragsansökningar samt att både stödja de kvinnliga forskarnas individuella karriärer och avancemang till de högsta nivåerna. Parlamentet anser att kvinnor även bör uppmuntras att söka beslutsfattande befattningar, samtidigt som alla former av hinder som försvårar eller omöjliggör ansökningar måste motverkas.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid utarbetandet av jämställdhetsstrategier för högskoleutbildningar ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnor som utsätts för diskriminering på flera grunder, såsom hbti-kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med minoritetsbakgrund eller invandrarbakgrund, flyktingar och kvinnliga anhörigvårdare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid utarbetandet av jämställdhetsstrategier för högskoleutbildningar ägna särskild uppmärksamhet åt kvinnor som utsätts för diskriminering på flera grunder, såsom hbti-kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor med minoritetsbakgrund eller invandrarbakgrund, flyktingar och kvinnliga anhörigvårdare.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram effektiva och attraktiva läroplaner för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och undervisningsmetoder för att upprätthålla kvinnors intresse för vetenskap, samt att värdesätta och investera i lärare som pådrivande krafter för kulturförändringar, då de har potential att främja flickors fortsatta deltagande i vetenskapliga ämnen i skolan. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram effektiva och attraktiva läroplaner för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och undervisningsmetoder för att upprätthålla kvinnors intresse för vetenskap, samt att värdesätta och investera i lärare som pådrivande krafter för kulturförändringar, då de har potential att främja flickors fortsatta deltagande i vetenskapliga ämnen i skolan.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna den potential som god yrkesvägledning och en engagerad undervisning har för att uppmuntra flickor att läsa vidare på universitetet inom ämnen som vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna den potential som god yrkesvägledning och en engagerad undervisning har för att uppmuntra flickor att läsa vidare på universitetet inom ämnen som vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik.

Balans mellan yrkes- och privatliv

| 18. | Europaparlamentet understryker att behovet att framgångsrikt kunna förena yrkes- och familjeförpliktelserna ofta utgör ett stort hinder, som specifikt drabbar kvinnors avancemang inom vetenskapen och akademin, och att det är en av de främsta anledningarna till att de hoppar av sådana karriärer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att behovet att framgångsrikt kunna förena yrkes- och familjeförpliktelserna ofta utgör ett stort hinder, som specifikt drabbar kvinnors avancemang inom vetenskapen och akademin, och att det är en av de främsta anledningarna till att de hoppar av sådana karriärer.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser flexiblare arbetsvillkor för både manliga och kvinnliga forskare så att de kan förena arbetsliv med familjeliv, och vill att löneklyftan mellan könen elimineras så att jämställdhet uppnås. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser flexiblare arbetsvillkor för både manliga och kvinnliga forskare så att de kan förena arbetsliv med familjeliv, och vill att löneklyftan mellan könen elimineras så att jämställdhet uppnås.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, forskningsfinansierande organisationer och andra berörda aktörer att utforma program som aktivt uppmuntrar kvinnor att fortsätta sina karriärer efter att de varit mamma- eller föräldralediga samt att tillhandahålla finansiering för återinträdesprogram, vilka bör skräddarsys efter de behov som varje institution har och inkludera den utbildning som behövs för att hålla sig uppdaterad om den vetenskapliga utvecklingen, samt att tillåta mer flexibilitet i kvinnors vetenskapliga produktion efter att de fött eller adopterat barn samt tillhandahålla lämplig barnomsorg, som även främjar mäns integrering i familjelivet. Dessa åtgärder bör även gälla forskare som innehar individuella stipendier och personal i externt finansierade forskningsprojekt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, forskningsfinansierande organisationer och andra berörda aktörer att utforma program som aktivt uppmuntrar kvinnor att fortsätta sina karriärer efter att de varit mamma- eller föräldralediga samt att tillhandahålla finansiering för återinträdesprogram, vilka bör skräddarsys efter de behov som varje institution har och inkludera den utbildning som behövs för att hålla sig uppdaterad om den vetenskapliga utvecklingen, samt att tillåta mer flexibilitet i kvinnors vetenskapliga produktion efter att de fött eller adopterat barn samt tillhandahålla lämplig barnomsorg, som även främjar mäns integrering i familjelivet. Dessa åtgärder bör även gälla forskare som innehar individuella stipendier och personal i externt finansierade forskningsprojekt.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att arbeta för att utveckla familjevänliga universitet och forskningsinstitut. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att arbeta för att utveckla familjevänliga universitet och forskningsinstitut.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna behovet av en tillräcklig pappaledighet och föräldrapenning så att män har råd att ta ut ledighet för vård av barn och för att motverka normen att kvinnan är den förälder som ska göra ett uppehåll i karriären och undanröja hinder som gör att kvinnor inte fortsätter sina karriärer inom vetenskapen och akademin. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna behovet av en tillräcklig pappaledighet och föräldrapenning så att män har råd att ta ut ledighet för vård av barn och för att motverka normen att kvinnan är den förälder som ska göra ett uppehåll i karriären och undanröja hinder som gör att kvinnor inte fortsätter sina karriärer inom vetenskapen och akademin.

Institutionella förändringar och projekt

| 23. | Europaparlamentet noterar att, förutom att uppmuntra kvinnor till individuella karriärer, behövs även institutionella förändringar för att undanröja jämställdhetshinder, i synnerhet vad gäller vertikal segregation och kvinnors deltagande i beslutsfattande kommittéer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att, förutom att uppmuntra kvinnor till individuella karriärer, behövs även institutionella förändringar för att undanröja jämställdhetshinder, i synnerhet vad gäller vertikal segregation och kvinnors deltagande i beslutsfattande kommittéer.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av institutionellt deltagande för att stödja och uppmuntra dessa förändringar genom att införa nya standarder, ta itu med nya frågor som uppstår och övervaka framsteg så att kvinnliga forskare kan dra nytta av den information som finns tillgänglig, och samtidigt aktivt bidra till det europeiska området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar behovet av institutionellt deltagande för att stödja och uppmuntra dessa förändringar genom att införa nya standarder, ta itu med nya frågor som uppstår och övervaka framsteg så att kvinnliga forskare kan dra nytta av den information som finns tillgänglig, och samtidigt aktivt bidra till det europeiska området för forskningsverksamhet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rekommendation till medlemsstaterna med gemensamma riktlinjer för institutionella förändringar för att främja jämställdhet mellan könen inom universitet och forskningsinstitut. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rekommendation till medlemsstaterna med gemensamma riktlinjer för institutionella förändringar för att främja jämställdhet mellan könen inom universitet och forskningsinstitut.

| 26. | Europaparlamentet anser att den information som finns tillgänglig om könsfördelning och kvinnliga forskares ställning i medlemsstaterna måste systematiseras för att främja jämställdhet i samtliga offentliga och privata forskningsinstitutioner. Parlamentet anser att det behövs samsyn om vidare åtgärder för att uppmuntra projekt som rör kvinnliga forskare. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att den information som finns tillgänglig om könsfördelning och kvinnliga forskares ställning i medlemsstaterna måste systematiseras för att främja jämställdhet i samtliga offentliga och privata forskningsinstitutioner. Parlamentet anser att det behövs samsyn om vidare åtgärder för att uppmuntra projekt som rör kvinnliga forskare.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sin samordning i fråga om jämställdhetsinitiativ inom det europeiska området för forskningsverksamhet och att öka medvetenheten bland berörda aktörer och erbjuda dem relevant utbildning om betydelsen av jämställdhetsinitiativ inom vetenskapen och akademin. Parlamentet betonar behovet av åtgärder för att uppmuntra verklig jämställdhet vad gäller en akademisk och vetenskaplig karriärutveckling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sin samordning i fråga om jämställdhetsinitiativ inom det europeiska området för forskningsverksamhet och att öka medvetenheten bland berörda aktörer och erbjuda dem relevant utbildning om betydelsen av jämställdhetsinitiativ inom vetenskapen och akademin. Parlamentet betonar behovet av åtgärder för att uppmuntra verklig jämställdhet vad gäller en akademisk och vetenskaplig karriärutveckling.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen finansierar upprättandet av jämställdhetsplaner genom olika projekt inom det sjunde ramprogrammet och Horisont 2020, och välkomnar också kommissionens och Europeiska jämställdhetsinstitutets gemensamma projekt att skapa ett online-verktyg för jämställdhetsplaner som ett sätt att identifiera och dela bästa praxis med relevanta aktörer. Parlamentet understryker att föreslagen bästa praxis bör beakta universitetens och forskningsinstitutionernas oberoende och deras varierande organisationsstrukturer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen finansierar upprättandet av jämställdhetsplaner genom olika projekt inom det sjunde ramprogrammet och Horisont 2020, och välkomnar också kommissionens och Europeiska jämställdhetsinstitutets gemensamma projekt att skapa ett online-verktyg för jämställdhetsplaner som ett sätt att identifiera och dela bästa praxis med relevanta aktörer. Parlamentet understryker att föreslagen bästa praxis bör beakta universitetens och forskningsinstitutionernas oberoende och deras varierande organisationsstrukturer i medlemsstaterna.

| 29. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att delta i partnerskap med olika forskningsinstitutioner och universitet för att främja könsrelaterade kulturella och institutionella förändringar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna att delta i partnerskap med olika forskningsinstitutioner och universitet för att främja könsrelaterade kulturella och institutionella förändringar.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med akademiska institutioner för att tillhandahålla stöd och fler möjligheter för karriärutveckling vid vissa centrala övergångsskeden som t.ex. mellan doktorand-, postdoktorand- och lektorstjänster. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med akademiska institutioner för att tillhandahålla stöd och fler möjligheter för karriärutveckling vid vissa centrala övergångsskeden som t.ex. mellan doktorand-, postdoktorand- och lektorstjänster.

| 31. | Europaparlamentet betonar behovet av att fullt ut integrera jämställdhetsperspektivet inom forskningen och en jämn könsfördelning i deltagandet inom Horisont 2020. Detta kommer att kräva förnyade insatser för att integrera jämställdhetsperspektivet i utformningen och genomförandet av nästa arbetsprogram. Parlamentet välkomnar att en rådgivande grupp för jämställdhet inrättats inom Horisont 2020. Parlamentet är av den fasta övertygelsen att målen i Horisont 2020 endast kommer att kunna uppfyllas om de kvinnliga forskarna deltar fullt ut. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar behovet av att fullt ut integrera jämställdhetsperspektivet inom forskningen och en jämn könsfördelning i deltagandet inom Horisont 2020. Detta kommer att kräva förnyade insatser för att integrera jämställdhetsperspektivet i utformningen och genomförandet av nästa arbetsprogram. Parlamentet välkomnar att en rådgivande grupp för jämställdhet inrättats inom Horisont 2020. Parlamentet är av den fasta övertygelsen att målen i Horisont 2020 endast kommer att kunna uppfyllas om de kvinnliga forskarna deltar fullt ut.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med akademiska institutioner för att på ett proaktivt sätt uppmuntra kvinnor att söka tjänster och se till att kvinnor finns representerade i intervjupaneler där så är möjligt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med akademiska institutioner för att på ett proaktivt sätt uppmuntra kvinnor att söka tjänster och se till att kvinnor finns representerade i intervjupaneler där så är möjligt.

| 33. | Europaparlamentet är av den fasta övertygelsen att jämställdhetsperspektivet utgör en källa till mervärde för forskningen och genererar en avkastning på investerat kapital. Parlamentet understryker att jämställdhetsanalyser kan främja innovation och tvärvetenskapligt samarbete inom vetenskap och teknik. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är av den fasta övertygelsen att jämställdhetsperspektivet utgör en källa till mervärde för forskningen och genererar en avkastning på investerat kapital. Parlamentet understryker att jämställdhetsanalyser kan främja innovation och tvärvetenskapligt samarbete inom vetenskap och teknik.

Vidare åtgärder

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa incitament för forskningsinstitutioner och universitet att införa och tillämpa jämställdhetsplaner så att ett könsperspektiv införs i deras nationella forskningsprogram för att undanröja rättsliga och andra hinder som rör rekrytering, kvarhållande och karriärutveckling för kvinnliga forskare och så att övergripande strategier för strukturanpassning genomförs i syfte att rätta till de brister som idag finns inom forskningsinstitutioner och forskningsprogram. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa incitament för forskningsinstitutioner och universitet att införa och tillämpa jämställdhetsplaner så att ett könsperspektiv införs i deras nationella forskningsprogram för att undanröja rättsliga och andra hinder som rör rekrytering, kvarhållande och karriärutveckling för kvinnliga forskare och så att övergripande strategier för strukturanpassning genomförs i syfte att rätta till de brister som idag finns inom forskningsinstitutioner och forskningsprogram.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med den ojämna könsfördelningen i beslutsprocesser och inom de organ som ansvarar för rekrytering och befordran av forskare, och att överväga att se upprättandet av jämställdhetsplaner som en förutsättning för att få tillgång till offentlig finansiering inom forskningen, vetenskapen och akademin, särskilt genom att uppmuntra forskningsinstitutioner och vetenskapliga institut att utarbeta rapporter om deras ansträngningar att integrera kvinnliga forskare och genom att säkerställa öppna och transparenta förfaranden vid rekrytering och befordran. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med den ojämna könsfördelningen i beslutsprocesser och inom de organ som ansvarar för rekrytering och befordran av forskare, och att överväga att se upprättandet av jämställdhetsplaner som en förutsättning för att få tillgång till offentlig finansiering inom forskningen, vetenskapen och akademin, särskilt genom att uppmuntra forskningsinstitutioner och vetenskapliga institut att utarbeta rapporter om deras ansträngningar att integrera kvinnliga forskare och genom att säkerställa öppna och transparenta förfaranden vid rekrytering och befordran.

| 36. | Europaparlamentet erkänner att jämställdhetsstrategier inom den högre utbildningen även måste ta upp frågan om könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta strategier för att ta itu med könsrelaterat våld vid universitet och högskolor, bland annat för att öka medvetenheten, underlätta tillgången till rättslig prövning för de kvinnor som drabbas samt att engagera manliga studenter, akademiker och personal i kampen mot våldet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erkänner att jämställdhetsstrategier inom den högre utbildningen även måste ta upp frågan om könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta strategier för att ta itu med könsrelaterat våld vid universitet och högskolor, bland annat för att öka medvetenheten, underlätta tillgången till rättslig prövning för de kvinnor som drabbas samt att engagera manliga studenter, akademiker och personal i kampen mot våldet.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsgivare att vidta åtgärder för att bekämpa alla former av mobbning på arbetsplatsen som drabbar kvinnor, då de kan leda till att offren ger upp och till sist säger upp sig. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra arbetsgivare att vidta åtgärder för att bekämpa alla former av mobbning på arbetsplatsen som drabbar kvinnor, då de kan leda till att offren ger upp och till sist säger upp sig.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att underlätta den regelbundna kontakten mellan ländernas utbildnings-, forsknings- och jämställdhetsministrar, eller deras motsvarigheter, för att utarbeta nationella politiska insatser som uppmuntrar och stödjer kvinnor inom forskningen och akademin. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att underlätta den regelbundna kontakten mellan ländernas utbildnings-, forsknings- och jämställdhetsministrar, eller deras motsvarigheter, för att utarbeta nationella politiska insatser som uppmuntrar och stödjer kvinnor inom forskningen och akademin.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att involvera medierna och den privata sektorn i arbetet med att undanröja könsstereotyper och att främja ömsesidig respekt. Parlamentet understryker den roll som medierna har när det gäller att upprätthålla eller motverka könsstereotyper och den potential medierna har för att proaktivt främja förebilder för kvinnor och flickor, något som bör uppmuntras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att involvera medierna och den privata sektorn i arbetet med att undanröja könsstereotyper och att främja ömsesidig respekt. Parlamentet understryker den roll som medierna har när det gäller att upprätthålla eller motverka könsstereotyper och den potential medierna har för att proaktivt främja förebilder för kvinnor och flickor, något som bör uppmuntras.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska jämställdhetsinstitutet att fortsätta utveckla befintliga metoder för att bibehålla könsuppdelad statistik för all akademisk och vetenskaplig verksamhet för att komplettera personalstatistik och ta fram meningsfulla indikatorer för att mäta institutionella förändringsprocesser, både nationellt och inom det europeiska området för forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska jämställdhetsinstitutet att fortsätta utveckla befintliga metoder för att bibehålla könsuppdelad statistik för all akademisk och vetenskaplig verksamhet för att komplettera personalstatistik och ta fram meningsfulla indikatorer för att mäta institutionella förändringsprocesser, både nationellt och inom det europeiska området för forskningsverksamhet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, akademin och alla relevanta aktörer att införa specialiserade utbildningsprogram, särskilt inom högre utbildning, för att framhålla betydelsen av jämställdhet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, akademin och alla relevanta aktörer att införa specialiserade utbildningsprogram, särskilt inom högre utbildning, för att framhålla betydelsen av jämställdhet.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ständigt tillämpa en jämn könsfördelning i budgetarbetet för alla program och åtgärder som tillhandahåller finansiering inom vetenskapen, akademin och forskningen, och att ta fram riktlinjer och metoder för att övervaka och bedöma hur jämställdhetsperspektivet inkluderas inom dessa områden. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ständigt tillämpa en jämn könsfördelning i budgetarbetet för alla program och åtgärder som tillhandahåller finansiering inom vetenskapen, akademin och forskningen, och att ta fram riktlinjer och metoder för att övervaka och bedöma hur jämställdhetsperspektivet inkluderas inom dessa områden.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram statistiska mått för att övervaka vart kvinnor tar vägen när de lämnar den akademiska världen så att akademiska institutioners och regeringars beslutsfattande kan bli bättre inom närliggande områden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram statistiska mått för att övervaka vart kvinnor tar vägen när de lämnar den akademiska världen så att akademiska institutioners och regeringars beslutsfattande kan bli bättre inom närliggande områden.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ge akademiska institutioner som vidtagit åtgärder för att ta itu med den bristande jämställdheten ett positivt erkännande. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ge akademiska institutioner som vidtagit åtgärder för att ta itu med den bristande jämställdheten ett positivt erkännande.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införliva jämställdhetsperspektivet i vetenskapligt och tekniskt innehåll för att få ett slut på subtila former av diskriminering med hjälp av incitament som beaktar kön och genus inom forskning och utveckling. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införliva jämställdhetsperspektivet i vetenskapligt och tekniskt innehåll för att få ett slut på subtila former av diskriminering med hjälp av incitament som beaktar kön och genus inom forskning och utveckling.

Delaktighet

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja nätverk för kvinnliga forskare på nationell, regional och europeisk nivå. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja nätverk för kvinnliga forskare på nationell, regional och europeisk nivå.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att införa system för mentorskap med särskilt fokus på att uppmuntra kvinnor att ansöka om finansieringsbidrag, befordran eller andra möjligheter samt att stödja dem under denna process. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att införa system för mentorskap med särskilt fokus på att uppmuntra kvinnor att ansöka om finansieringsbidrag, befordran eller andra möjligheter samt att stödja dem under denna process.

| 48. | Europaparlamentet upprepar vikten av att garantera att fler kvinnor deltar i beslutsfattandet och att garantera en jämn könsfördelning i utvärderingspaneler, urvalskommittéer och alla övriga relevanta kommittéer samt utsedda paneler och kommittéer som fattar beslut om rekrytering, finansiering, forskningsprogram och publicering. Parlamentet anser att forskningsinstitutioner och universitet bör uppmuntras att införa mål för kvinnors deltagande i sådana organ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utgå från kommissionens förslag till direktiv om en jämnare fördelning mellan män och kvinnor bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (6) för att föreslå liknande lagstiftningsåtgärder vad gäller beslutsfattande poster för kvinnor i universitets- och forskarvärlden. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar vikten av att garantera att fler kvinnor deltar i beslutsfattandet och att garantera en jämn könsfördelning i utvärderingspaneler, urvalskommittéer och alla övriga relevanta kommittéer samt utsedda paneler och kommittéer som fattar beslut om rekrytering, finansiering, forskningsprogram och publicering. Parlamentet anser att forskningsinstitutioner och universitet bör uppmuntras att införa mål för kvinnors deltagande i sådana organ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utgå från kommissionens förslag till direktiv om en jämnare fördelning mellan män och kvinnor bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (6) för att föreslå liknande lagstiftningsåtgärder vad gäller beslutsfattande poster för kvinnor i universitets- och forskarvärlden.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar rådet att under det luxemburgska ordförandeskapet anta slutsatser om jämställdhet inom forskning för att garantera att fler kvinnor finns representerade och deltar i beslutsfattandet på forskningsområdet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar rådet att under det luxemburgska ordförandeskapet anta slutsatser om jämställdhet inom forskning för att garantera att fler kvinnor finns representerade och deltar i beslutsfattandet på forskningsområdet.

| 50. | Europaparlamentet vill att parlamentet ska införa ett pris för kvinnor och vetenskap i Europa som ska tilldelas arbetsgivare (företag, institutioner eller myndigheter) som är ledande i att främja kvinnor inom akademiska och vetenskapliga kretsar, stödja kvinnliga chefer och garantera lika lön. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet vill att parlamentet ska införa ett pris för kvinnor och vetenskap i Europa som ska tilldelas arbetsgivare (företag, institutioner eller myndigheter) som är ledande i att främja kvinnor inom akademiska och vetenskapliga kretsar, stödja kvinnliga chefer och garantera lika lön.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av informationskampanjer främja de system och program som syftar till att öka kvinnors deltagande inom den vetenskapliga forskningen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av informationskampanjer främja de system och program som syftar till att öka kvinnors deltagande inom den vetenskapliga forskningen.

o

o o

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0050.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0499.

(4)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 40.

(5)  EGT C 309, 27.10.2000, s. 57.

(6)  COM(2012)0614.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/182

---

P8_TA(2015)0312

Att stärka flickor genom utbildning i EU

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om att stärka flickor genom utbildning i EU (2014/2250(INI))

(2017/C 316/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsprogrammet, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsprogrammet, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av Europeiska unionens råd i mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av Europeiska unionens råd i mars 2011,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) från maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) från maj 2011,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010Strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet och rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet och rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (2),

| — | med beaktande av den oberoende rapporten från 2009, beställd av kommissionens generaldirektorat för utbildning och kultur (GD EAC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den oberoende rapporten från 2009, beställd av kommissionens generaldirektorat för utbildning och kultur (GD EAC),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2007)13 av den 10 oktober 2007 till medlemsstaterna om integrering av genusfrågor i utbildningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2007)13 av den 10 oktober 2007 till medlemsstaterna om integrering av genusfrågor i utbildningen,

| — | med beaktande av Europarådets sammanställning av god praxis för att främja en utbildning fri från könsstereotyper och identifiering av sätt att införa åtgärderna i ministerkommitténs rekommendation om integrering av genusfrågor i utbildningen (omarbetad den 12 mars 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets sammanställning av god praxis för att främja en utbildning fri från könsstereotyper och identifiering av sätt att införa åtgärderna i ministerkommitténs rekommendation om integrering av genusfrågor i utbildningen (omarbetad den 12 mars 2015),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation Rec(2003)3 till medlemsstaterna om ett balanserat deltagande av kvinnor och män i politiska och offentliga beslut, godkänd den 12 mars 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation Rec(2003)3 till medlemsstaterna om ett balanserat deltagande av kvinnor och män i politiska och offentliga beslut, godkänd den 12 mars 2003,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) meddelande om kvinnor och arbetslivet på internationella kvinnodagen 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) meddelande om kvinnor och arbetslivet på internationella kvinnodagen 2015,

| — | med beaktande av hbt-undersökningen European Union lesbian, gay, bisexual and transgender survey från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av hbt-undersökningen European Union lesbian, gay, bisexual and transgender survey från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), 2013,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0206/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0206/2015), och av följande skäl:

| A. | Utbildning utgör grunden för ansvarskännande medborgarskap, är avgörande för att garantera jämställdhet mellan kvinnor och män och stärka flickor genom utbildning, och det är en grundläggande mänsklig rättighet, samt varje barns rättighet. |
| --- | --- |

A.

Utbildning utgör grunden för ansvarskännande medborgarskap, är avgörande för att garantera jämställdhet mellan kvinnor och män och stärka flickor genom utbildning, och det är en grundläggande mänsklig rättighet, samt varje barns rättighet.

| B. | Flickors och kvinnors utbildning är ett viktigt europeiskt värde, en grundläggande mänsklig rättighet och en nödvändig faktor för att stärka flickor och kvinnor socialt, kulturellt och yrkesmässigt och för att de fullständigt ska kunna åtnjuta alla andra sociala, ekonomiska, kulturella och politiska rättigheter och för att i förlängningen förebygga våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

B.

Flickors och kvinnors utbildning är ett viktigt europeiskt värde, en grundläggande mänsklig rättighet och en nödvändig faktor för att stärka flickor och kvinnor socialt, kulturellt och yrkesmässigt och för att de fullständigt ska kunna åtnjuta alla andra sociala, ekonomiska, kulturella och politiska rättigheter och för att i förlängningen förebygga våld mot kvinnor och flickor.

| C. | Utbildning kan förändra samhället och bidra till social, ekonomisk och politisk jämlikhet samt till jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

C.

Utbildning kan förändra samhället och bidra till social, ekonomisk och politisk jämlikhet samt till jämställdhet mellan kvinnor och män.

| D. | Enligt en studie som genomförts av Europaparlamentets generaldirektorat för EU-intern politik är 30 miljoner flickor i världen i låg- och mellanstadieåldern utestängda från utbildningssystemet. |
| --- | --- |

D.

Enligt en studie som genomförts av Europaparlamentets generaldirektorat för EU-intern politik är 30 miljoner flickor i världen i låg- och mellanstadieåldern utestängda från utbildningssystemet.

| E. | Fattigdom, social utestängning och ett otillräckligt eller svårtillgängligt nät av förskolor, skolor och fritidshem är några av de största hindren för flickors tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

E.

Fattigdom, social utestängning och ett otillräckligt eller svårtillgängligt nät av förskolor, skolor och fritidshem är några av de största hindren för flickors tillgång till utbildning.

| F. | Endast stater har kapacitet att erbjuda allmän, obligatorisk och kostnadsfri utbildning, som är ett oeftergivligt villkor för jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

F.

Endast stater har kapacitet att erbjuda allmän, obligatorisk och kostnadsfri utbildning, som är ett oeftergivligt villkor för jämställdhet mellan kvinnor och män.

| G. | Budgetnedskärningarna på utbildningsområdet på grund av den åtstramningspolitik som EU driver är en fara för en bra och kostnadsfri offentlig utbildning, och bidrar därmed till ökad ojämlikhet. |
| --- | --- |

G.

Budgetnedskärningarna på utbildningsområdet på grund av den åtstramningspolitik som EU driver är en fara för en bra och kostnadsfri offentlig utbildning, och bidrar därmed till ökad ojämlikhet.

| H. | Alla barn bör ha tillgång till bra och kostnadsfri offentlig utbildning, utan att diskrimineras och oavsett sin bosättningsstatus. |
| --- | --- |

H.

Alla barn bör ha tillgång till bra och kostnadsfri offentlig utbildning, utan att diskrimineras och oavsett sin bosättningsstatus.

| I. | Fattigdom har stor inverkan på alla människors lika tillgång till utbildning, både på grund av de direkta och de indirekta kostnaderna för att låta barn gå i skolan. Det är särskilt svårt för ungdomar från låginkomstfamiljer att få utbildning, särskilt högre utbildning, vilket leder till en förstärkning av det traditionella mönstret att pojkar ges företräde till utbildning. |
| --- | --- |

I.

Fattigdom har stor inverkan på alla människors lika tillgång till utbildning, både på grund av de direkta och de indirekta kostnaderna för att låta barn gå i skolan. Det är särskilt svårt för ungdomar från låginkomstfamiljer att få utbildning, särskilt högre utbildning, vilket leder till en förstärkning av det traditionella mönstret att pojkar ges företräde till utbildning.

| J. | Könsstereotyper gör att män och kvinnor tilldelas olika, bestämda och begränsade roller. Dessa roller formas genom en mängd olika sociala variabler och sprids eller reproduceras genom föräldrar, skola och medier. Dessa könsroller införlivas av individerna under barndomens och ungdomens socialiseringsfaser och påverkar därför deras liv och kan begränsa kvinnors och mäns personliga utveckling. |
| --- | --- |

J.

Könsstereotyper gör att män och kvinnor tilldelas olika, bestämda och begränsade roller. Dessa roller formas genom en mängd olika sociala variabler och sprids eller reproduceras genom föräldrar, skola och medier. Dessa könsroller införlivas av individerna under barndomens och ungdomens socialiseringsfaser och påverkar därför deras liv och kan begränsa kvinnors och mäns personliga utveckling.

| K. | Könsstereotypernas inverkan på utbildningen och på de beslut som eleverna fattar under skoltiden kan påverka deras val genom hela livet och får allvarliga följder för arbetsmarknaden där kvinnor fortfarande drabbas av både horisontell och vertikal segregering. Detta leder till att vissa sektorer fortsätter att betraktas som ”manliga” och där är lönenivåerna således högre än i de sektorer som betraktas som ”kvinnliga”. |
| --- | --- |

K.

Könsstereotypernas inverkan på utbildningen och på de beslut som eleverna fattar under skoltiden kan påverka deras val genom hela livet och får allvarliga följder för arbetsmarknaden där kvinnor fortfarande drabbas av både horisontell och vertikal segregering. Detta leder till att vissa sektorer fortsätter att betraktas som ”manliga” och där är lönenivåerna således högre än i de sektorer som betraktas som ”kvinnliga”.

| L. | Den sociala miljön, familjens attityder, kamraterna, rollmodellerna och lärarna, liksom också olika rådgivande instanser inför valet av studieinriktning, har stor betydelse för elevernas val av studieinriktning och för att ändra på könsstereotyper. Genom sina attityder och sin undervisningspraxis åstadkommer lärarna sociala förändringar och spelar en väsentlig roll för främjandet av jämställdhet, mångfald, samt ömsesidig förståelse och respekt. Lärarna i skolorna kan också nå ut till föräldrarna och göra dem mera medvetna, både om jämställdheten och om de inneboende möjligheterna hos deras barn. |
| --- | --- |

L.

Den sociala miljön, familjens attityder, kamraterna, rollmodellerna och lärarna, liksom också olika rådgivande instanser inför valet av studieinriktning, har stor betydelse för elevernas val av studieinriktning och för att ändra på könsstereotyper. Genom sina attityder och sin undervisningspraxis åstadkommer lärarna sociala förändringar och spelar en väsentlig roll för främjandet av jämställdhet, mångfald, samt ömsesidig förståelse och respekt. Lärarna i skolorna kan också nå ut till föräldrarna och göra dem mera medvetna, både om jämställdheten och om de inneboende möjligheterna hos deras barn.

| M. | Jämställdheten bör tas med på alla nivåer och stadier inom utbildningen, för att de värden som heter rättvisa och demokratiskt medborgarskap ska föras fram bland flickor och pojkar och bland kvinnor och män, så att det uppstår ett genuint partnerskap mellan könen i både det offentliga och det privata rummet. |
| --- | --- |

M.

Jämställdheten bör tas med på alla nivåer och stadier inom utbildningen, för att de värden som heter rättvisa och demokratiskt medborgarskap ska föras fram bland flickor och pojkar och bland kvinnor och män, så att det uppstår ett genuint partnerskap mellan könen i både det offentliga och det privata rummet.

| N. | Det behövs fler kvinnliga rollmodeller inom mansdominerande områden, såsom vetenskap, ingenjörsvetenskap, teknik, matematik och företagarverksamhet. Mentorsnätverk och icke-hierarkiskt lärande är effektiva verktyg för att stärka flickor inom dessa områden. |
| --- | --- |

N.

Det behövs fler kvinnliga rollmodeller inom mansdominerande områden, såsom vetenskap, ingenjörsvetenskap, teknik, matematik och företagarverksamhet. Mentorsnätverk och icke-hierarkiskt lärande är effektiva verktyg för att stärka flickor inom dessa områden.

| O. | De uppgifter som finns att tillgå bekräftar att kvinnor får sämre ekonomisk avkastning för sina meriter och erfarenheter än män och att kvinnor fortfarande har huvudansvaret för omsorgen om familjen och andra vårdbehövande, något som begränsar deras tillgång till avlönat heltidsarbete. I jämställdheten bör det ingå erkänsla för allt det arbete som utförs av kvinnor, tillsammans med att pojkar och män får lära sig uppgifter som traditionellt utförs av kvinnor. Framstegen med stöd till barnomsorg samt mamma- och pappaledighet i hela Europa kommer att bidra till att öka kvinnors anställningsmöjligheter, stärka dem ekonomiskt och bekämpa könsstereotyper, och därmed stärka flickor på alla utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

O.

De uppgifter som finns att tillgå bekräftar att kvinnor får sämre ekonomisk avkastning för sina meriter och erfarenheter än män och att kvinnor fortfarande har huvudansvaret för omsorgen om familjen och andra vårdbehövande, något som begränsar deras tillgång till avlönat heltidsarbete. I jämställdheten bör det ingå erkänsla för allt det arbete som utförs av kvinnor, tillsammans med att pojkar och män får lära sig uppgifter som traditionellt utförs av kvinnor. Framstegen med stöd till barnomsorg samt mamma- och pappaledighet i hela Europa kommer att bidra till att öka kvinnors anställningsmöjligheter, stärka dem ekonomiskt och bekämpa könsstereotyper, och därmed stärka flickor på alla utbildningsnivåer.

| P. | Trots att fler kvinnor har avancerad gymnasie- och universitetsutbildning är såväl deras utbildningsvärld som yrkesverksamhet framför allt inriktad på uppgifter som inriktar sig på att vidareföra och bygga ut traditionella sociala strukturer och ekonomier. Därför är det viktigt att få fler kvinnor att delta i såväl yrkesutbildning som vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. |
| --- | --- |

P.

Trots att fler kvinnor har avancerad gymnasie- och universitetsutbildning är såväl deras utbildningsvärld som yrkesverksamhet framför allt inriktad på uppgifter som inriktar sig på att vidareföra och bygga ut traditionella sociala strukturer och ekonomier. Därför är det viktigt att få fler kvinnor att delta i såväl yrkesutbildning som vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik.

| Q. | En jämnare fördelning av utbildningsresurser skulle ge flickor bättre tillgång till arbetsmarknaden. Ett jämnt fördelat deltagande av både kvinnor och män i arbetsmarknaden skulle kunna bli till nytta för EU:s ekonomiska utsikter. |
| --- | --- |

Q.

En jämnare fördelning av utbildningsresurser skulle ge flickor bättre tillgång till arbetsmarknaden. Ett jämnt fördelat deltagande av både kvinnor och män i arbetsmarknaden skulle kunna bli till nytta för EU:s ekonomiska utsikter.

| R. | De europeiska och nationella myndigheterna bör på alla sätt uppmuntra jämställdhet mellan kvinnor och män inom undervisningsväsendet, och kunskap om genusfrågor bör vara en grundläggande del av läroplanerna och kurserna. Europeiska och nationella myndigheter måste se till att läromedlen inte har diskriminerande innehåll. |
| --- | --- |

R.

De europeiska och nationella myndigheterna bör på alla sätt uppmuntra jämställdhet mellan kvinnor och män inom undervisningsväsendet, och kunskap om genusfrågor bör vara en grundläggande del av läroplanerna och kurserna. Europeiska och nationella myndigheter måste se till att läromedlen inte har diskriminerande innehåll.

| S. | Den formella läroplanen representerar varje medlemsstats kulturella och sociala perspektiv och påverkar flickors och pojkars identitetsbygge. Den informella läroplanen kompletterar den formella läroplanen, medan den dolda läroplanen finns med i läroplanens alla situationsbetingade definitioner. Alla dessa slag av läroplaner är viktiga för flickors och pojkars identitetsbygge, och de lokala myndigheterna, som står nära skolan, har en viktig uppgift i den informella utbildningen. |
| --- | --- |

S.

Den formella läroplanen representerar varje medlemsstats kulturella och sociala perspektiv och påverkar flickors och pojkars identitetsbygge. Den informella läroplanen kompletterar den formella läroplanen, medan den dolda läroplanen finns med i läroplanens alla situationsbetingade definitioner. Alla dessa slag av läroplaner är viktiga för flickors och pojkars identitetsbygge, och de lokala myndigheterna, som står nära skolan, har en viktig uppgift i den informella utbildningen.

| T. | Kampen mot bristande jämställdhet mellan kvinnor och män förutsätter en ständig pedagogisk övervakning av läroplanerna, utvecklingsmålen och läranderesultaten, innehållet, strategierna, läromedlen, utvärderingen, studieprogrammen och lektionsplaneringen, liksom en övervakning och utvärdering genom försorg av pedagogiska forskningscentrum och jämställdhetssakkunniga. |
| --- | --- |

T.

Kampen mot bristande jämställdhet mellan kvinnor och män förutsätter en ständig pedagogisk övervakning av läroplanerna, utvecklingsmålen och läranderesultaten, innehållet, strategierna, läromedlen, utvärderingen, studieprogrammen och lektionsplaneringen, liksom en övervakning och utvärdering genom försorg av pedagogiska forskningscentrum och jämställdhetssakkunniga.

| U. | Våld mot kvinnor är det största hindret för jämställdheten mellan kvinnor och män, och kan bekämpas genom utbildning. Alla medlemsstater har inte ratificerat Istanbulkonventionen och EU har ett ansvar för att ta initiativet till och finansiera projekt som främjar jämställdheten. |
| --- | --- |

U.

Våld mot kvinnor är det största hindret för jämställdheten mellan kvinnor och män, och kan bekämpas genom utbildning. Alla medlemsstater har inte ratificerat Istanbulkonventionen och EU har ett ansvar för att ta initiativet till och finansiera projekt som främjar jämställdheten.

| V. | Könsrelaterat våld i skolan omfattar sexuellt, fysiskt och/eller psykiskt våld mot barn på grund av könsstereotyper och sociala normer. Könsrelaterat våld i skolan är ett stort hinder för tillträde, deltagande och måluppfyllelse. |
| --- | --- |

V.

Könsrelaterat våld i skolan omfattar sexuellt, fysiskt och/eller psykiskt våld mot barn på grund av könsstereotyper och sociala normer. Könsrelaterat våld i skolan är ett stort hinder för tillträde, deltagande och måluppfyllelse.

| W. | Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning och/eller särskilda utbildningsbehov råkar ut för flerfaldig diskriminering. Situationen för flickor kan förbättras endast om utbildning av god kvalitet finns tillgänglig på lika villkor, så att denna diskriminering inte blir en utslagsgivande eller förhindrande faktor i sammanhanget, samt om utbildningen fullständigt följer principerna om att den ska stå öppen för alla. |
| --- | --- |

W.

Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning och/eller särskilda utbildningsbehov råkar ut för flerfaldig diskriminering. Situationen för flickor kan förbättras endast om utbildning av god kvalitet finns tillgänglig på lika villkor, så att denna diskriminering inte blir en utslagsgivande eller förhindrande faktor i sammanhanget, samt om utbildningen fullständigt följer principerna om att den ska stå öppen för alla.

| X. | Särskilda utbildningsbehov identifieras i högst olika grad. Pojkar brukar oftare konstateras ha särskilda behov, särskilt icke-normativa svårigheter som autismspektrumtillstånd eller dyslexi, där den yrkesmässiga bedömningen har större betydelse för fastställandet av diagnosen. |
| --- | --- |

X.

Särskilda utbildningsbehov identifieras i högst olika grad. Pojkar brukar oftare konstateras ha särskilda behov, särskilt icke-normativa svårigheter som autismspektrumtillstånd eller dyslexi, där den yrkesmässiga bedömningen har större betydelse för fastställandet av diagnosen.

| Y. | 17 procent av världens vuxna befolkning kan inte läsa eller skriva – två tredjedelar (493 miljoner) av dessa är kvinnor (3). |
| --- | --- |

Y.

17 procent av världens vuxna befolkning kan inte läsa eller skriva – två tredjedelar (493 miljoner) av dessa är kvinnor (3).

Allmänna rekommendationer

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra och förbättra åtgärder som främjar tillämpningen av jämställdhet på alla nivåer av undervisningsväsendet och att låta medvetenheten om genusfrågor bli en fullständigt integrerad del av lärarutbildningen, men också inom utbildningen av alla andra yrkeskategorier inom skolan, t.ex. skolläkare, skolsköterskor, skolpsykologer, socialarbetare och skolpedagoger, samt att se till att det inom i hela undervisningsväsendet skapas mekanismer som gör det lättare att arbeta för, införa, uppfölja och utvärdera jämställdheten i utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra och förbättra åtgärder som främjar tillämpningen av jämställdhet på alla nivåer av undervisningsväsendet och att låta medvetenheten om genusfrågor bli en fullständigt integrerad del av lärarutbildningen, men också inom utbildningen av alla andra yrkeskategorier inom skolan, t.ex. skolläkare, skolsköterskor, skolpsykologer, socialarbetare och skolpedagoger, samt att se till att det inom i hela undervisningsväsendet skapas mekanismer som gör det lättare att arbeta för, införa, uppfölja och utvärdera jämställdheten i utbildningsanstalter.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en demokratisering av utbildningen och övriga förhållanden, så att undervisningen i skolor och andra utbildningsformer bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män, lika möjligheter och avskaffande av ekonomisk, social och kulturell ojämlikhet, och även gynnar den personliga utvecklingen och uppkomsten av en anda av tolerans, solidaritet och ansvar, samt underlättar sociala framsteg och demokratisk delaktighet i samhällslivet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en demokratisering av utbildningen och övriga förhållanden, så att undervisningen i skolor och andra utbildningsformer bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män, lika möjligheter och avskaffande av ekonomisk, social och kulturell ojämlikhet, och även gynnar den personliga utvecklingen och uppkomsten av en anda av tolerans, solidaritet och ansvar, samt underlättar sociala framsteg och demokratisk delaktighet i samhällslivet.

| 3. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna att bland målen för sina undervisningsväsen inkludera målet om att lära ut respekt för grundläggande rättigheter och friheter samt jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet ber också medlemsstaterna att bland sina kvalitetsprinciper för undervisningen ta med avskaffandet av alla hinder för verklig jämställdhet och främjandet av fullständig jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna att bland målen för sina undervisningsväsen inkludera målet om att lära ut respekt för grundläggande rättigheter och friheter samt jämlikhet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet ber också medlemsstaterna att bland sina kvalitetsprinciper för undervisningen ta med avskaffandet av alla hinder för verklig jämställdhet och främjandet av fullständig jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 4. | Europaparlamentet vill att det ska arbetas för en helhetssyn på den formella och informella utbildningen i skolorna, en syn som tar upp mänskliga rättigheter, mänsklig värdighet, jämställdhet mellan kvinnor och män och ökad självkänsla och självsäkerhet, vilket uppmuntrar flickor och kvinnor att fatta självständiga och välunderbyggda beslut, både på ett personligt och yrkesmässigt plan. Parlamentet inser att utbildning i jämställdhet måste komplettera medborgarutbildning i demokratiska värderingar och införlivas i en rättighetsbaserad, genusmedveten lärandemiljö, där flickor och pojkar får lära sig om sina rättigheter och får erfarenhet av demokratiska processer i skolor och i informella lärandemiljöer, t.ex. genom att delta i det demokratiska styret av sin skola. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet vill att det ska arbetas för en helhetssyn på den formella och informella utbildningen i skolorna, en syn som tar upp mänskliga rättigheter, mänsklig värdighet, jämställdhet mellan kvinnor och män och ökad självkänsla och självsäkerhet, vilket uppmuntrar flickor och kvinnor att fatta självständiga och välunderbyggda beslut, både på ett personligt och yrkesmässigt plan. Parlamentet inser att utbildning i jämställdhet måste komplettera medborgarutbildning i demokratiska värderingar och införlivas i en rättighetsbaserad, genusmedveten lärandemiljö, där flickor och pojkar får lära sig om sina rättigheter och får erfarenhet av demokratiska processer i skolor och i informella lärandemiljöer, t.ex. genom att delta i det demokratiska styret av sin skola.

| 5. | Europaparlamentet vädjar till de utbildningspolitiskt ansvariga i kommissionen och medlemsstaterna att se till att åtagandet om att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män inte stannar vid principdeklarationer och politiska avsiktsförklaringar, utan kommer till synes genom att avsevärt mer arbete och resurser investeras i jämställdhetsarbetet, i och med att utbildningen är en primär faktor för kulturell förändring. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet vädjar till de utbildningspolitiskt ansvariga i kommissionen och medlemsstaterna att se till att åtagandet om att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män inte stannar vid principdeklarationer och politiska avsiktsförklaringar, utan kommer till synes genom att avsevärt mer arbete och resurser investeras i jämställdhetsarbetet, i och med att utbildningen är en primär faktor för kulturell förändring.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att trots att majoriteten av alla personer med examen från högre utbildning i EU är kvinnor (60 %) återspeglar deras sysselsättningsgrad och karriärutveckling inte deras fulla potential. Parlamentet betonar att långsiktig ekonomisk tillväxt för alla förutsätter minskade skillnaderna mellan kvinnors utbildningsresultat och deras ställning på arbetsmarknaden, främst genom att den horisontella och vertikala segregeringen övervinns. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att trots att majoriteten av alla personer med examen från högre utbildning i EU är kvinnor (60 %) återspeglar deras sysselsättningsgrad och karriärutveckling inte deras fulla potential. Parlamentet betonar att långsiktig ekonomisk tillväxt för alla förutsätter minskade skillnaderna mellan kvinnors utbildningsresultat och deras ställning på arbetsmarknaden, främst genom att den horisontella och vertikala segregeringen övervinns.

| 7. | Europaparlamentet understryker att utbildning är ett viktigt verktyg för att kvinnor ska kunna delta fullt ut i den sociala och ekonomiska utvecklingen. Åtgärder för livslångt lärande är av central betydelse för att kvinnor ska få kompetens som gör att de kan återvända till arbetsmarknaden eller få ett bättre arbete, bättre lön och bättre arbetsvillkor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att utbildning är ett viktigt verktyg för att kvinnor ska kunna delta fullt ut i den sociala och ekonomiska utvecklingen. Åtgärder för livslångt lärande är av central betydelse för att kvinnor ska få kompetens som gör att de kan återvända till arbetsmarknaden eller få ett bättre arbete, bättre lön och bättre arbetsvillkor.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka den mycket viktiga investeringen i utbildning, för att alla ska kunna få kostnadsfri offentlig utbildning av god kvalitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka den mycket viktiga investeringen i utbildning, för att alla ska kunna få kostnadsfri offentlig utbildning av god kvalitet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att skolmyndigheterna verkar för lika rätt till utbildning för kvinnor och män genom att aktivt införliva jämställdhetsprincipen i målsättningarna och undervisningen, och undvika ojämlikhet mellan kvinnor och män på grund av sexistiskt beteende och den sociala stereotypering som åtföljer detta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att skolmyndigheterna verkar för lika rätt till utbildning för kvinnor och män genom att aktivt införliva jämställdhetsprincipen i målsättningarna och undervisningen, och undvika ojämlikhet mellan kvinnor och män på grund av sexistiskt beteende och den sociala stereotypering som åtföljer detta.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att denna rekommendation framförs till de nationella institutioner som ansvarar för den centrala, regionala och lokala utbildningspolitiken, skoladministrativa organ och regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att denna rekommendation framförs till de nationella institutioner som ansvarar för den centrala, regionala och lokala utbildningspolitiken, skoladministrativa organ och regionala och lokala myndigheter.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att det krävs en jämn könsfördelning bland ledarna och i förvaltningen av de organ som svarar för att övervaka och styra utbildningsanstalterna, framför allt bland administratörer, skolrektorer och i underrepresenterade ämnen såsom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, eftersom detta kommer att skapa rollmodeller för flickor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att det krävs en jämn könsfördelning bland ledarna och i förvaltningen av de organ som svarar för att övervaka och styra utbildningsanstalterna, framför allt bland administratörer, skolrektorer och i underrepresenterade ämnen såsom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, eftersom detta kommer att skapa rollmodeller för flickor.

| 12. | Europaparlamentet betonar att flickor som inte får gå i skolan är mer utsatta för våld i hemmet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att flickor som inte får gå i skolan är mer utsatta för våld i hemmet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt inleda förfarandet för EU:s anslutning till Istanbulkonventionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera konventionen och uppmanar dessutom EU och medlemsstaterna till gemensamt jämställdhetsarbete inom unionens yttre förbindelser. Parlamentet understryker det nära sambandet mellan könsstereotyper, mobbning, nätmobbning och våld mot kvinnor, och behovet av att bekämpa detta redan från en tidig ålder. Parlamentet betonar att parterna i Istanbulkonventionen uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att utbildningsmaterial om till exempel icke-stereotypa könsroller, ömsesidig respekt, fredlig lösning av konflikter i mellanmänskliga relationer, könsrelaterat våld och rätten till personlig integritet, ska ingå i formella läroplaner på alla utbildningsnivåer och vara anpassade till elevernas utvecklingsförmåga. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt inleda förfarandet för EU:s anslutning till Istanbulkonventionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera konventionen och uppmanar dessutom EU och medlemsstaterna till gemensamt jämställdhetsarbete inom unionens yttre förbindelser. Parlamentet understryker det nära sambandet mellan könsstereotyper, mobbning, nätmobbning och våld mot kvinnor, och behovet av att bekämpa detta redan från en tidig ålder. Parlamentet betonar att parterna i Istanbulkonventionen uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att utbildningsmaterial om till exempel icke-stereotypa könsroller, ömsesidig respekt, fredlig lösning av konflikter i mellanmänskliga relationer, könsrelaterat våld och rätten till personlig integritet, ska ingå i formella läroplaner på alla utbildningsnivåer och vara anpassade till elevernas utvecklingsförmåga.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater att konsekvent satsa på informations-, medvetenhets- och upplysningskampanjer och att förbättra yrkesvägledningen för flickor och pojkar, så att stereotypa uppfattningar av könsrollerna åtgärdas, liksom också könsstereotyper i samband med yrkesvalet, framför allt inom vetenskap och ny teknik. Parlamentet erinrar om att detta skulle minska könssegregeringen på arbetsmarknaden och stärka kvinnornas ställning, och samtidigt låta dem dra full nytta av det mänskliga kapital som finns hos flickor och kvinnor inom EU och bli till nytta för diskussionen i skolor och klassrum om val av utbildning och yrke. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater att konsekvent satsa på informations-, medvetenhets- och upplysningskampanjer och att förbättra yrkesvägledningen för flickor och pojkar, så att stereotypa uppfattningar av könsrollerna åtgärdas, liksom också könsstereotyper i samband med yrkesvalet, framför allt inom vetenskap och ny teknik. Parlamentet erinrar om att detta skulle minska könssegregeringen på arbetsmarknaden och stärka kvinnornas ställning, och samtidigt låta dem dra full nytta av det mänskliga kapital som finns hos flickor och kvinnor inom EU och bli till nytta för diskussionen i skolor och klassrum om val av utbildning och yrke.

| 15. | Europaparlamentet påminner om de pedagogiska arbetslagens roll när det gäller att bistå och vägleda familjerna i barnens skolgång, med målet att leda dem mot val som motsvarar deras förmågor, talanger och intressen. Parlamentet understryker att det är avgörande vid vilken tidpunkt eleverna får studievägledning och att könsstereotyper kan spela in i detta sammanhang, vilket på ett varaktigt sätt kan påverka flickors möjligheter att välja ett yrke som kommer att gynna deras personliga utveckling och frigörelse. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om de pedagogiska arbetslagens roll när det gäller att bistå och vägleda familjerna i barnens skolgång, med målet att leda dem mot val som motsvarar deras förmågor, talanger och intressen. Parlamentet understryker att det är avgörande vid vilken tidpunkt eleverna får studievägledning och att könsstereotyper kan spela in i detta sammanhang, vilket på ett varaktigt sätt kan påverka flickors möjligheter att välja ett yrke som kommer att gynna deras personliga utveckling och frigörelse.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, via medlemsstaterna, ordna särskilda program för medvetandeträning, inriktade på flickors deltagande i högre utbildning och på vilka studieprogram som kan bli aktuella för dem, med motsvarande möjligheter för dem att få arbete utgående från sina färdigheter, för att flickor ska uppmuntras välja traditionellt mansdominerade yrken och för att stärka självförtroendet hos den nya generationen kvinnor. Parlamentet understryker att den informella utbildningen också spelar en viktig roll för att bygga upp flickors och unga kvinnors självförtroende. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, via medlemsstaterna, ordna särskilda program för medvetandeträning, inriktade på flickors deltagande i högre utbildning och på vilka studieprogram som kan bli aktuella för dem, med motsvarande möjligheter för dem att få arbete utgående från sina färdigheter, för att flickor ska uppmuntras välja traditionellt mansdominerade yrken och för att stärka självförtroendet hos den nya generationen kvinnor. Parlamentet understryker att den informella utbildningen också spelar en viktig roll för att bygga upp flickors och unga kvinnors självförtroende.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att även med hjälp av europeiska struktur- och investeringsfonder stödja program som aktivt inriktar sig på föräldrar till barn från utestängda grupper och stödja meningsfulla och stimulerande aktiviteter på fritiden och under loven. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att även med hjälp av europeiska struktur- och investeringsfonder stödja program som aktivt inriktar sig på föräldrar till barn från utestängda grupper och stödja meningsfulla och stimulerande aktiviteter på fritiden och under loven.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utbyggnaden av offentliga daghem, förskolor och fritidsaktiviteter i offentlig regi. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utbyggnaden av offentliga daghem, förskolor och fritidsaktiviteter i offentlig regi.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra både den allmänna utbildningen och yrkesutbildningen för personer med funktionsnedsättningar och/eller särskilda utbildningsbehov, att minska den stora frekvensen av skolavhopp bland dem, att följa principerna om utbildning med plats för alla, med tyngdpunkten förlagd till ett aktivt deltagande från dessa elevers sida, och att, alltid när så är möjligt, förbättra integrationen av dem, både i samhället och i den allmänna undervisningen. Parlamentet vill att lärarutbildningen omedelbart ska förbättras med tanke på detta och att ett jämställdhetsperspektiv ska tas med i denna utbildning, liksom också i arbetet med att fastställa inlärningssvårigheter, också i form av att det utvecklas genuskänsliga screeningverktyg och särskilda jämställdhetsintegrerade utbildningsprogram, för att de berörda kvinnorna och flickorna ska få bättre möjligheter vid anställningssök, och bli starka nog för att övervinna flerfaldig diskriminering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra både den allmänna utbildningen och yrkesutbildningen för personer med funktionsnedsättningar och/eller särskilda utbildningsbehov, att minska den stora frekvensen av skolavhopp bland dem, att följa principerna om utbildning med plats för alla, med tyngdpunkten förlagd till ett aktivt deltagande från dessa elevers sida, och att, alltid när så är möjligt, förbättra integrationen av dem, både i samhället och i den allmänna undervisningen. Parlamentet vill att lärarutbildningen omedelbart ska förbättras med tanke på detta och att ett jämställdhetsperspektiv ska tas med i denna utbildning, liksom också i arbetet med att fastställa inlärningssvårigheter, också i form av att det utvecklas genuskänsliga screeningverktyg och särskilda jämställdhetsintegrerade utbildningsprogram, för att de berörda kvinnorna och flickorna ska få bättre möjligheter vid anställningssök, och bli starka nog för att övervinna flerfaldig diskriminering.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att flickor och pojkar på lika grunder får tillträde till utbildning, oavsett ålder, kön, socioekonomisk ställning, kulturbakgrund eller religion, och framhåller att europeiska, nationella och lokala institutioner bör föra fram specifika program för att marginaliserade befolkningsgrupper överlag, och framför allt flickor från dessa grupper, ska kunna integreras i skolans värld, eftersom de ofta råkar ut för flerfaldig diskriminering, samt att denna integrering bör omfatta alla minoriteter i samhället i Europa. Parlamentet framhåller att man måste se till att flickor slutför sin högstadie- och gymnasieutbildning och betonar behovet av ekonomiska stödprogram för ekonomiskt missgynnade familjer för att elever, främst flickor, inte ska avbryta sin skolgång i förtid. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att flickor och pojkar på lika grunder får tillträde till utbildning, oavsett ålder, kön, socioekonomisk ställning, kulturbakgrund eller religion, och framhåller att europeiska, nationella och lokala institutioner bör föra fram specifika program för att marginaliserade befolkningsgrupper överlag, och framför allt flickor från dessa grupper, ska kunna integreras i skolans värld, eftersom de ofta råkar ut för flerfaldig diskriminering, samt att denna integrering bör omfatta alla minoriteter i samhället i Europa. Parlamentet framhåller att man måste se till att flickor slutför sin högstadie- och gymnasieutbildning och betonar behovet av ekonomiska stödprogram för ekonomiskt missgynnade familjer för att elever, främst flickor, inte ska avbryta sin skolgång i förtid.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt stödja kvinnors och deras anhörigas utbildning i mottagarlandets språk med hjälp av en offentlig, kostnadsfri och lättillgänglig undervisning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt stödja kvinnors och deras anhörigas utbildning i mottagarlandets språk med hjälp av en offentlig, kostnadsfri och lättillgänglig undervisning.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram särskilda program som garanterar att romska flickor och unga kvinnor inte avbryter sin skolgång i förtid, varken grundskolan, gymnasiet eller den högre utbildningen, och att även vidta särskilda åtgärder för tonårsmödrar och för flickor som avbrutit sin skolgång i förtid, särskilt för att stödja en skolgång utan avbrott och erbjuda arbetsplatsförlagd utbildning. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna och kommissionen att beakta dessa åtgärder vid samordningen och utvärderingen av de nationella strategierna för integrering av romer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram särskilda program som garanterar att romska flickor och unga kvinnor inte avbryter sin skolgång i förtid, varken grundskolan, gymnasiet eller den högre utbildningen, och att även vidta särskilda åtgärder för tonårsmödrar och för flickor som avbrutit sin skolgång i förtid, särskilt för att stödja en skolgång utan avbrott och erbjuda arbetsplatsförlagd utbildning. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna och kommissionen att beakta dessa åtgärder vid samordningen och utvärderingen av de nationella strategierna för integrering av romer.

| 23. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att inbegripa åtgärder för flickors och kvinnors utbildning i projekt för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att inbegripa åtgärder för flickors och kvinnors utbildning i projekt för utvecklingssamarbete.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att principen om jämställdhet mellan kvinnor och män ges särskild uppmärksamhet i läroplanerna och under alla skolstadier. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar vikten av att principen om jämställdhet mellan kvinnor och män ges särskild uppmärksamhet i läroplanerna och under alla skolstadier.

Läroplaner och fortbildning

| 25. | Europaparlamentet betonar att jämställdheten i alla sina aspekter måste ägnas särskild uppmärksamhet i läroplanerna, utvecklingsmålen, läranderesultaten, innehållet, programmen och lektionsplaneringen, samt att kvinnans plats i läroplanerna för olika ämnen måste utvärderas, så att kvinnors roll framhävs i lärostoffet. Parlamentet anser att man vid jämställdhetsundervisningen uttryckligen bör ta upp principen om jämställdhet och att man där måste behandla flera olika frågor, såsom läskunnighet, mobbning, våld, hatpropaganda och medborgarfostran. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att jämställdheten i alla sina aspekter måste ägnas särskild uppmärksamhet i läroplanerna, utvecklingsmålen, läranderesultaten, innehållet, programmen och lektionsplaneringen, samt att kvinnans plats i läroplanerna för olika ämnen måste utvärderas, så att kvinnors roll framhävs i lärostoffet. Parlamentet anser att man vid jämställdhetsundervisningen uttryckligen bör ta upp principen om jämställdhet och att man där måste behandla flera olika frågor, såsom läskunnighet, mobbning, våld, hatpropaganda och medborgarfostran.

| 26. | Europaparlamentet betonar att utbildningen måste hjälpa flickor och pojkar att utvecklas till medvetna och balanserade individer som visar respekt för andra och som kan känna empati och ömsesidig respekt, så att man kan motverka diskriminering, aggression och mobbning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att utbildningen måste hjälpa flickor och pojkar att utvecklas till medvetna och balanserade individer som visar respekt för andra och som kan känna empati och ömsesidig respekt, så att man kan motverka diskriminering, aggression och mobbning.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att skolorna bör bidra till att utveckla ett interkulturellt förhållningssätt till utbildning, i syfte att främja öppenhet, ömsesidig respekt och interkulturell och interreligiös dialog. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet framhåller att skolorna bör bidra till att utveckla ett interkulturellt förhållningssätt till utbildning, i syfte att främja öppenhet, ömsesidig respekt och interkulturell och interreligiös dialog.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att främja jämställdhet i sina heltäckande program för sexualundervisning och relationsfostran, bland annat i form av att flickor och pojkar får lära sig om relationer som bygger på samtycke, respekt och ömsesidighet, liksom också inom idrott och fritidsverksamhet, där könsbundna stereotyper och förväntningar kan påverka flickors och pojkars självbild, hälsa, färdighetsförvärv, intellektuella utveckling, sociala integration och identitetsbygge. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet rekommenderar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att främja jämställdhet i sina heltäckande program för sexualundervisning och relationsfostran, bland annat i form av att flickor och pojkar får lära sig om relationer som bygger på samtycke, respekt och ömsesidighet, liksom också inom idrott och fritidsverksamhet, där könsbundna stereotyper och förväntningar kan påverka flickors och pojkars självbild, hälsa, färdighetsförvärv, intellektuella utveckling, sociala integration och identitetsbygge.

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om att en lyhörd, åldersanpassad och vetenskapligt korrekt sexualundervisning och relationsfostran är ett nödvändigt verktyg för att stärka flickor och pojkar, hjälpa dem att göra välunderbyggda val och bidra till övergripande folkhälsomål som att få ned antalet oplanerade graviditeter, minska mödra- och spädbarnsdödligheten och förhindra och tidigare behandla sexuellt överförbara sjukdomar och minska ojämlikheten i hälsa. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga om åldersanpassad och heltäckande sexualundervisning och relationsfostran skulle kunna bli obligatorisk i deras läroplaner för alla barn i grundskola och gymnasium, och betonar vikten av att man vid lärarutbildningen lägger särskild vikt vid respekt för flickor och kvinnor samt vid jämställdhet, |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är medvetet om att en lyhörd, åldersanpassad och vetenskapligt korrekt sexualundervisning och relationsfostran är ett nödvändigt verktyg för att stärka flickor och pojkar, hjälpa dem att göra välunderbyggda val och bidra till övergripande folkhälsomål som att få ned antalet oplanerade graviditeter, minska mödra- och spädbarnsdödligheten och förhindra och tidigare behandla sexuellt överförbara sjukdomar och minska ojämlikheten i hälsa. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga om åldersanpassad och heltäckande sexualundervisning och relationsfostran skulle kunna bli obligatorisk i deras läroplaner för alla barn i grundskola och gymnasium, och betonar vikten av att man vid lärarutbildningen lägger särskild vikt vid respekt för flickor och kvinnor samt vid jämställdhet,

| 30. | Europaparlamentet anser att sexualundervisning och relationsfostran bör införas i läroplanen för att stärka flickor genom ökad medvetenhet och kontroll över sina egna kroppar, och att alla andra ämnen i läroplanen bör vara förenliga med dessa principer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att sexualundervisning och relationsfostran bör införas i läroplanen för att stärka flickor genom ökad medvetenhet och kontroll över sina egna kroppar, och att alla andra ämnen i läroplanen bör vara förenliga med dessa principer.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekämpa diskriminering inom utbildningen på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja införandet av objektiv information om hbti-frågor i skolans läroplaner. Parlamentet uppmanar också kommissionen att underlätta icke-hierarkiskt lärande bland EU:s medlemsstater när det gäller att hantera mobbning och trakasserier av homosexuella och transpersoner. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekämpa diskriminering inom utbildningen på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja införandet av objektiv information om hbti-frågor i skolans läroplaner. Parlamentet uppmanar också kommissionen att underlätta icke-hierarkiskt lärande bland EU:s medlemsstater när det gäller att hantera mobbning och trakasserier av homosexuella och transpersoner.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar flickor och pojkar att under sin utbildning visa lika stort intresse för alla ämnen, oavsett stereotypa könsmönster, särskilt när det gäller vetenskapliga och tekniska ämnen, inklusive i form av att pojkar lär sig om verksamheter som brukar anses kvinnliga, såsom hushållsarbete och vård, och uppmuntrar dem även att delta på lika grunder, och vara lika företrädda, i kollektivt beslutsfattande och skoladministrativt arbete samt i all fritidsverksamhet. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att se till att finansieringen av denna ändamålsenliga verksamhet skyddas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmuntrar flickor och pojkar att under sin utbildning visa lika stort intresse för alla ämnen, oavsett stereotypa könsmönster, särskilt när det gäller vetenskapliga och tekniska ämnen, inklusive i form av att pojkar lär sig om verksamheter som brukar anses kvinnliga, såsom hushållsarbete och vård, och uppmuntrar dem även att delta på lika grunder, och vara lika företrädda, i kollektivt beslutsfattande och skoladministrativt arbete samt i all fritidsverksamhet. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att se till att finansieringen av denna ändamålsenliga verksamhet skyddas.

| 33. | Europaparlamentet menar att det är viktigt att vidta åtgärder avsedda enkom för kvinnor som arbetar med kultur och med konstnärlig och intellektuell produktion och spridning av denna, för att bekämpa den inbyggda och utbredda diskriminering som kvinnor inom detta område upplever och främja en balanserad närvaro av kvinnor och män i det offentliga konst- och kulturlivet, samt ekonomiskt stöd och positiva åtgärder för att komma till rätta med de ojämlika förhållandena på detta område. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet menar att det är viktigt att vidta åtgärder avsedda enkom för kvinnor som arbetar med kultur och med konstnärlig och intellektuell produktion och spridning av denna, för att bekämpa den inbyggda och utbredda diskriminering som kvinnor inom detta område upplever och främja en balanserad närvaro av kvinnor och män i det offentliga konst- och kulturlivet, samt ekonomiskt stöd och positiva åtgärder för att komma till rätta med de ojämlika förhållandena på detta område.

| 34. | Europaparlamentet anser att det bör arbetas för att flickor och pojkar i lika hög grad har tillgång till informations- och kommunikationsteknik, samt använder den och utbildas om den, med början redan i förskolan och vidare uppåt, varvid särskild hänsyn bör tas till barn och ungdomar på landsbygden, marginaliserade grupper och grupper med särskilda behov, för att förbättra den digitala läskunnigheten, för att sprida effektiva utbildningspolitiska styrmedel samt för att förbättra lärarutbildningen, så att vi får fler kvinnor som studerar och avlagt examen i vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Parlamentet välkomnar här alla initiativ och program som syftar till att locka flickor till dessa studieområden och motsvarande forskarbanor. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det bör arbetas för att flickor och pojkar i lika hög grad har tillgång till informations- och kommunikationsteknik, samt använder den och utbildas om den, med början redan i förskolan och vidare uppåt, varvid särskild hänsyn bör tas till barn och ungdomar på landsbygden, marginaliserade grupper och grupper med särskilda behov, för att förbättra den digitala läskunnigheten, för att sprida effektiva utbildningspolitiska styrmedel samt för att förbättra lärarutbildningen, så att vi får fler kvinnor som studerar och avlagt examen i vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Parlamentet välkomnar här alla initiativ och program som syftar till att locka flickor till dessa studieområden och motsvarande forskarbanor.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt med utbildningsåtgärder för att kvinnors roll i historia, vetenskap, politik, litteratur, konst, undervisning osv. ska erkännas och föras ut till kännedom. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt med utbildningsåtgärder för att kvinnors roll i historia, vetenskap, politik, litteratur, konst, undervisning osv. ska erkännas och föras ut till kännedom.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar till en kraftansträngning för att arbete inom förskole- och grundskoleundervisning samt inom vårdyrken ska betraktas som värdefullt för både kvinnor och män. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar till en kraftansträngning för att arbete inom förskole- och grundskoleundervisning samt inom vårdyrken ska betraktas som värdefullt för både kvinnor och män.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla eller skärpa nationella bestämmelser för att motverka det negativa inflytandet av stereotypa könsroller som uppkommer till följd av de värderingar som förmedlas genom medier och reklam och som alltför ofta undergräver det arbete som bedrivs i skolorna på detta område. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla eller skärpa nationella bestämmelser för att motverka det negativa inflytandet av stereotypa könsroller som uppkommer till följd av de värderingar som förmedlas genom medier och reklam och som alltför ofta undergräver det arbete som bedrivs i skolorna på detta område.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser kompletterande aktiviteter som stärker den formella läroplanen när det gäller jämställdhet och undervisning i företagande, samt informella kursprogram för kunskap om genusfrågor för befolkningen via de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet efterlyser kompletterande aktiviteter som stärker den formella läroplanen när det gäller jämställdhet och undervisning i företagande, samt informella kursprogram för kunskap om genusfrågor för befolkningen via de lokala myndigheterna.

| 39. | Europaparlamentet efterfrågar en förnyad satsning på ackreditering av informell utbildning genom ett kompetensintyg samt på intyg av hög standard över lärande på arbetsplatsen i samband med yrkesutbildning, eftersom det skulle hjälpa flickor och kvinnor att få bättre jobb och att komma in på eller återvända till arbetsmarknaden, samtidigt som kvinnorna skulle bli jämställda med männen sett till värdighet och kompetens. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet efterfrågar en förnyad satsning på ackreditering av informell utbildning genom ett kompetensintyg samt på intyg av hög standard över lärande på arbetsplatsen i samband med yrkesutbildning, eftersom det skulle hjälpa flickor och kvinnor att få bättre jobb och att komma in på eller återvända till arbetsmarknaden, samtidigt som kvinnorna skulle bli jämställda med männen sett till värdighet och kompetens.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar läromedelsförfattare och läromedelsförlag att bli medvetna om behovet att göra jämställdheten mellan kvinnor och män till ett kriterium vid framställningen av detta material, och rekommenderar att lärare och elever deltar vid framställningen av läromedel om jämställdhet, samt att man inhämtar råd från jämställdhetssakkunniga och genusmedveten studievägledning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar läromedelsförfattare och läromedelsförlag att bli medvetna om behovet att göra jämställdheten mellan kvinnor och män till ett kriterium vid framställningen av detta material, och rekommenderar att lärare och elever deltar vid framställningen av läromedel om jämställdhet, samt att man inhämtar råd från jämställdhetssakkunniga och genusmedveten studievägledning.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma och sprida riktlinjer för skolor, studieplansansvariga och lärare, för att få med jämställdhetsperspektivet, och få bort sådana stereotyper och sexistiskt förvrängda uppfattningar som kan finnas i läroböckernas och läromedlens innehåll, språk eller illustrationer, samt uppmuntrar dem att också bekämpa sexismen i litteratur, film, musik, spel, medier, reklam och andra områden, som starkt kan bidra till att förändra flickors och pojkars attityder, beteende och identitet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma och sprida riktlinjer för skolor, studieplansansvariga och lärare, för att få med jämställdhetsperspektivet, och få bort sådana stereotyper och sexistiskt förvrängda uppfattningar som kan finnas i läroböckernas och läromedlens innehåll, språk eller illustrationer, samt uppmuntrar dem att också bekämpa sexismen i litteratur, film, musik, spel, medier, reklam och andra områden, som starkt kan bidra till att förändra flickors och pojkars attityder, beteende och identitet.

| 42. | Europaparlamentet instämmer med att lärarna spelar en viktig roll för utformandet av utbildningsidentiteter och starkt påverkar olika aspekter av könsstereotypa beteenden i skolan. Det återstår mycket att göra för att ge lärarna nödvändiga kunskaper om hur de bäst kan främja jämställdheten. Parlamentet insisterar därför på att man måste garantera att lärare på alla nivåer av formell och informell utbildning får omfattande grundutbildning och fortbildning, inbegripet icke-hierarkiskt lärande och samarbete med externa organisationer och myndigheter, med målet att skapa medvetenhet om hur könsrollerna och könsstereotyperna inverkar på deras elevers självförtroende och ämnesval under studierna. Flickorna behöver positiva kvinnliga och manliga rollmodeller i skolan och på universitetet, så att de kan få reda på vilka inneboende möjligheter de har och utnyttja dem på bästa sätt, utan att vara rädda för diskriminering eller ambiguitet på grund av sitt kön. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet instämmer med att lärarna spelar en viktig roll för utformandet av utbildningsidentiteter och starkt påverkar olika aspekter av könsstereotypa beteenden i skolan. Det återstår mycket att göra för att ge lärarna nödvändiga kunskaper om hur de bäst kan främja jämställdheten. Parlamentet insisterar därför på att man måste garantera att lärare på alla nivåer av formell och informell utbildning får omfattande grundutbildning och fortbildning, inbegripet icke-hierarkiskt lärande och samarbete med externa organisationer och myndigheter, med målet att skapa medvetenhet om hur könsrollerna och könsstereotyperna inverkar på deras elevers självförtroende och ämnesval under studierna. Flickorna behöver positiva kvinnliga och manliga rollmodeller i skolan och på universitetet, så att de kan få reda på vilka inneboende möjligheter de har och utnyttja dem på bästa sätt, utan att vara rädda för diskriminering eller ambiguitet på grund av sitt kön.

| 43. | Europaparlamentet framhåller behovet att integrera studier och tillämpning av jämställdhet mellan kvinnor och män och införa strategier, både i lärargrundutbildningen och i lärarfortbildningen, så att alla hinder för att eleverna helt ska kunna tillvarata sina möjligheter undanröjs, oavsett deras kön. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller behovet att integrera studier och tillämpning av jämställdhet mellan kvinnor och män och införa strategier, både i lärargrundutbildningen och i lärarfortbildningen, så att alla hinder för att eleverna helt ska kunna tillvarata sina möjligheter undanröjs, oavsett deras kön.

| 44. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att utbildningen kan få till stånd förändringar genom insatser för jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet inser att man inom formella och informella utbildningsprogram måste ta upp och bekämpa könsrelaterat våld, könsdiskriminering, trakasserier, homofobi och transfobi, i alla dess former, inklusive nätmobbning eller trakasserier på internet. Parlamentet inser att en utbildning som är för jämställdhet och mot könsrelaterat våld förutsätter en trygg och våldsfri skolmiljö. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är starkt övertygat om att utbildningen kan få till stånd förändringar genom insatser för jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet inser att man inom formella och informella utbildningsprogram måste ta upp och bekämpa könsrelaterat våld, könsdiskriminering, trakasserier, homofobi och transfobi, i alla dess former, inklusive nätmobbning eller trakasserier på internet. Parlamentet inser att en utbildning som är för jämställdhet och mot könsrelaterat våld förutsätter en trygg och våldsfri skolmiljö.

| 45. | Europaparlamentet understryker behovet att organisera initiativ för medvetandegörande, utbildning och integrering av genusperspektivet för alla som arbetar med utbildningspolitik och för föräldrar och arbetsgivare. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker behovet att organisera initiativ för medvetandegörande, utbildning och integrering av genusperspektivet för alla som arbetar med utbildningspolitik och för föräldrar och arbetsgivare.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta ett generationsöverskridande grepp på utbildningen och säkerställa tillträde på likvärdiga grunder till formell och informell utbildning genom att ta med ett utbud av överkomligt prissatt barnomsorg av god kvalitet i sina undervisningsväsen, liksom också vård av äldre och andra vårdbehövande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå med i initiativ som minskar de direkta och indirekta kostnaderna för utbildning och att bygga ut kapaciteten hos daghem, förskolor, skolor och nätverk för fritidsaktiviteter efter skolan, med vederbörlig respekt för principen om att det också måste finnas plats för barn som lever i fattigdom eller riskerar att drabbas av fattigdom. Parlamentet betonar att detta är viktigt för att alla kvinnor och män, bland dem också ensamstående föräldrar, ska få hjälp med att hitta en balans mellan familjeliv och yrkesliv och för att kvinnors deltagande i livslångt lärande och yrkesutbildning ska garanteras samt för att flickor ska få rollmodeller såsom stärkande faktor. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta ett generationsöverskridande grepp på utbildningen och säkerställa tillträde på likvärdiga grunder till formell och informell utbildning genom att ta med ett utbud av överkomligt prissatt barnomsorg av god kvalitet i sina undervisningsväsen, liksom också vård av äldre och andra vårdbehövande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att gå med i initiativ som minskar de direkta och indirekta kostnaderna för utbildning och att bygga ut kapaciteten hos daghem, förskolor, skolor och nätverk för fritidsaktiviteter efter skolan, med vederbörlig respekt för principen om att det också måste finnas plats för barn som lever i fattigdom eller riskerar att drabbas av fattigdom. Parlamentet betonar att detta är viktigt för att alla kvinnor och män, bland dem också ensamstående föräldrar, ska få hjälp med att hitta en balans mellan familjeliv och yrkesliv och för att kvinnors deltagande i livslångt lärande och yrkesutbildning ska garanteras samt för att flickor ska få rollmodeller såsom stärkande faktor.

| 47. | Europaparlamentet betonar att alla strategier för att främja jämställdhet och stärka flickor och kvinnor aktivt måste involvera och engagera pojkar och män. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att alla strategier för att främja jämställdhet och stärka flickor och kvinnor aktivt måste involvera och engagera pojkar och män.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av att myndigheterna på högskolenivå främjar undervisning och forskning om vikten av jämställdhet mellan kvinnor och män och om vad allt som ingår i jämställdheten, särskilt genom att inkludera undervisning i jämställdhet i lämpliga studieplaner, anordna särskilda fristående kurser efter examen och stödja studier och forskning i ämnet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar vikten av att myndigheterna på högskolenivå främjar undervisning och forskning om vikten av jämställdhet mellan kvinnor och män och om vad allt som ingår i jämställdheten, särskilt genom att inkludera undervisning i jämställdhet i lämpliga studieplaner, anordna särskilda fristående kurser efter examen och stödja studier och forskning i ämnet.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att gå vidare med det ömsesidiga erkännandet av examina, intyg och andra utbildningsunderlag som styrker yrkeskvalifikationer som utfärdats i olika medlemsstater, liksom också med samordningen och harmoniseringen av nationella bestämmelser som reglerar rätten att utöva olika yrken, för att invandrarkvinnor, både från EU och från tredjeländer, ska kunna få arbeten som motsvarar deras utbildning och kvalifikationer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att gå vidare med det ömsesidiga erkännandet av examina, intyg och andra utbildningsunderlag som styrker yrkeskvalifikationer som utfärdats i olika medlemsstater, liksom också med samordningen och harmoniseringen av nationella bestämmelser som reglerar rätten att utöva olika yrken, för att invandrarkvinnor, både från EU och från tredjeländer, ska kunna få arbeten som motsvarar deras utbildning och kvalifikationer.

Investering, övervakning och utvärdering

| 50. | Europaparlamentet betonar att oberoende organ bör följa upp och utvärdera vilka framsteg som gjorts till följd av att man antagit jämställdhetsstrategier inom utbildningen. Lokala, regionala, nationella och europeiska beslutsfattare bör fortlöpande informeras om alla åtgärder som vidtagits och alla framsteg som gjorts på området. Det är viktigt att genusperspektivet blir ett internt och externt utvärderingsinslag för utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att oberoende organ bör följa upp och utvärdera vilka framsteg som gjorts till följd av att man antagit jämställdhetsstrategier inom utbildningen. Lokala, regionala, nationella och europeiska beslutsfattare bör fortlöpande informeras om alla åtgärder som vidtagits och alla framsteg som gjorts på området. Det är viktigt att genusperspektivet blir ett internt och externt utvärderingsinslag för utbildningsanstalter.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att det är viktigt med samarbete mellan olika utbildningsförvaltningar och utbyte av bästa praxis för att utforma projekt och program för att främja kunskap och spridning av principerna om samundervisning och faktisk jämställdhet mellan kvinnor och män, bland utbildningsvärldens aktörer. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att det är viktigt med samarbete mellan olika utbildningsförvaltningar och utbyte av bästa praxis för att utforma projekt och program för att främja kunskap och spridning av principerna om samundervisning och faktisk jämställdhet mellan kvinnor och män, bland utbildningsvärldens aktörer.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet att fortsätta sitt arbete med att inom alla politikområden, också inom utbildningspolitiken sammanställa uppgifter och resultattavlor, som är jämförbara och könsuppdelade. Parlamentet påminner om att för det första måste man utföra konsekvensbedömningar av utbildningspolitiken för att åtgärda fall av bristande jämställdhet, för det andra måste man tillhandahålla kvalitativa och kvantitativa instrument för att mäta konsekvenserna, och för det tredje måste man följa en budgetstrategi som stöder sig på genusperspektivet för att främja både tillgången och rätten till utbildningsresurser. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet att fortsätta sitt arbete med att inom alla politikområden, också inom utbildningspolitiken sammanställa uppgifter och resultattavlor, som är jämförbara och könsuppdelade. Parlamentet påminner om att för det första måste man utföra konsekvensbedömningar av utbildningspolitiken för att åtgärda fall av bristande jämställdhet, för det andra måste man tillhandahålla kvalitativa och kvantitativa instrument för att mäta konsekvenserna, och för det tredje måste man följa en budgetstrategi som stöder sig på genusperspektivet för att främja både tillgången och rätten till utbildningsresurser.

| 53. | Europaparlamentet inser den grundläggande betydelsen av konsekvensbedömning ur jämställdhetssynvinkel av kommande utbildningslagar, och att befintliga lagar vid behov måste ses över enligt samma princip. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet inser den grundläggande betydelsen av konsekvensbedömning ur jämställdhetssynvinkel av kommande utbildningslagar, och att befintliga lagar vid behov måste ses över enligt samma princip.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att övervakningen av arbetet med att införa jämställdhetsprogrammen och bedömningen av dem ska utföras av pedagogiska forskningscentrum i nära samarbete med jämställdhetssakkunniga samt med EU:s organ och lokala myndigheter. Parlamentet anser att medlemsstaterna och kommissionen bör samla in kvantitativa och kvalitativa könsuppdelade uppgifter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påpekar att övervakningen av arbetet med att införa jämställdhetsprogrammen och bedömningen av dem ska utföras av pedagogiska forskningscentrum i nära samarbete med jämställdhetssakkunniga samt med EU:s organ och lokala myndigheter. Parlamentet anser att medlemsstaterna och kommissionen bör samla in kvantitativa och kvalitativa könsuppdelade uppgifter.

| 55. | Europaparlamentet föreslår att ett årligt europeiskt pris för jämställdhet mellan kvinnor och män införs för utbildningsinstitutioner som lyckats utmärkt med att uppnå detta mål och uppmanar medlemsstaterna att göra detsamma på nationell nivå. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet föreslår att ett årligt europeiskt pris för jämställdhet mellan kvinnor och män införs för utbildningsinstitutioner som lyckats utmärkt med att uppnå detta mål och uppmanar medlemsstaterna att göra detsamma på nationell nivå.

| 56. | Europaparlamentet betonar behovet att utforma handlingsplaner och tilldela resurser för förverkligandet av genusspecifika utbildningsprojekt och av strukturer inom utbildningen där det tas hänsyn till jämställdhetsperspektivet, och förespråkar användningen av tillgängliga EU-verktyg för detta ändamål, framför allt Investeringsplanen, Horisont 2020-programmet, Europeiska socialfonden och strukturfonderna. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar behovet att utforma handlingsplaner och tilldela resurser för förverkligandet av genusspecifika utbildningsprojekt och av strukturer inom utbildningen där det tas hänsyn till jämställdhetsperspektivet, och förespråkar användningen av tillgängliga EU-verktyg för detta ändamål, framför allt Investeringsplanen, Horisont 2020-programmet, Europeiska socialfonden och strukturfonderna.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0074.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0050.

(3)  https://europa.eu/eyd2015/en/eu-european-parliament/posts/every-girl-and-woman-has-right-education

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/192 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/192

---

P8_TA(2015)0313

EES-Schweiz: Hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2015 om EES-Schweiz: Hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (2015/2061(INI))

(2017/C 316/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frihandelsavtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet,

| — | med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, särskilt bilaga I om fri rörlighet för personer och bilaga III om erkännande av yrkeskvalifikationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, särskilt bilaga I om fri rörlighet för personer och bilaga III om erkännande av yrkeskvalifikationer,

| — | med beaktande av avtalet av den 25 juni 2009 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om underlättande av kontroller och formaliteter vid godstransporter samt säkerhetsrelaterade tullåtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 25 juni 2009 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om underlättande av kontroller och formaliteter vid godstransporter samt säkerhetsrelaterade tullåtgärder,

| — | med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning om överensstämmelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning om överensstämmelse,

| — | med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling,

| — | med beaktande av protokollet av den 27 maj 2008 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Bulgariens och Rumäniens deltagande som avtalsslutande parter till följd av deras anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet av den 27 maj 2008 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Bulgariens och Rumäniens deltagande som avtalsslutande parter till följd av deras anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokollet av den 26 oktober 2004 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet av den 26 oktober 2004 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/55/EU av den 20 november 2013 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om 2012 års framstegsrapport om Island och utsikterna efter valet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om 2012 års framstegsrapport om Island och utsikterna efter valet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 mars 2014,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 december 2014 om en homogen utvidgad inre marknad och om EU:s förbindelser med västeuropeiska länder utanför EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 december 2014 om en homogen utvidgad inre marknad och om EU:s förbindelser med västeuropeiska länder utanför EU,

| — | med beaktande av de slutsatser som antogs av EES-rådet vid dess 42:a möte den 19 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser som antogs av EES-rådet vid dess 42:a möte den 19 november 2014,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet av den 7 december 2012 från kommissionens avdelningar om en översyn av EEA:s funktionssätt, A review of the functioning of the European Economic Area (SWD(2012)0425), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet av den 7 december 2012 från kommissionens avdelningar om en översyn av EEA:s funktionssätt, A review of the functioning of the European Economic Area (SWD(2012)0425),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2012EU:s förbindelser med Andorra, Monaco och San Marino: Valmöjligheter för en närmare integration med EU (COM(2012)0680), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2012EU:s förbindelser med Andorra, Monaco och San Marino: Valmöjligheter för en närmare integration med EU (COM(2012)0680),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 18 november 2013 om EU:s förbindelser med Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco och Republiken San Marino: valmöjligheter för deras deltagande i den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 18 november 2013 om EU:s förbindelser med Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco och Republiken San Marino: valmöjligheter för deras deltagande i den inre marknaden,

| — | med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés rapport om årsrapporten om hur EES-avtalet fungerade under 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés rapport om årsrapporten om hur EES-avtalet fungerade under 2013,

| — | med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 30 maj 2013 om EES framtid och EU:s förbindelser med de små länderna och Schweiz, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 30 maj 2013 om EES framtid och EU:s förbindelser med de små länderna och Schweiz,

| — | med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 26 mars 2014 om styrning av den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 26 mars 2014 om styrning av den inre marknaden,

| — | med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 17 mars 2015 om industripolitiken i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 17 mars 2015 om industripolitiken i Europa,

| — | med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 17 mars 2015 om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och dess eventuella konsekvenser för EES- och Eftastaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés resolution av den 17 mars 2015 om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och dess eventuella konsekvenser för EES- och Eftastaterna,

| — | med beaktande av den schweiziska utrikespolitiska rapporten av den 14 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den schweiziska utrikespolitiska rapporten av den 14 januari 2015,

| — | med beaktande av uppgifterna om EES- och Eftastaterna i den 35:e resultattavlan för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppgifterna om EES- och Eftastaterna i den 35:e resultattavlan för den inre marknaden,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217, som ger unionen rätt att ingå internationella avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217, som ger unionen rätt att ingå internationella avtal,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0244/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0244/2015), och av följande skäl:

| A. | De fyra medlemsstaterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) (Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz) är viktiga handelspartner till Europeiska unionen. Om man ser till volymen är Schweiz och Norge den fjärde respektive femte största handelspartnern för EU. |
| --- | --- |

A.

De fyra medlemsstaterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) (Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz) är viktiga handelspartner till Europeiska unionen. Om man ser till volymen är Schweiz och Norge den fjärde respektive femte största handelspartnern för EU.

| B. | Förbindelserna mellan EU och tre av Eftastaterna (Island, Liechtenstein och Norge) grundas på Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), som möjliggör deltagande i den inre marknaden. EES-avtalet förvaltas och övervakas inom en mycket institutionaliserad ram. |
| --- | --- |

B.

Förbindelserna mellan EU och tre av Eftastaterna (Island, Liechtenstein och Norge) grundas på Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), som möjliggör deltagande i den inre marknaden. EES-avtalet förvaltas och övervakas inom en mycket institutionaliserad ram.

| C. | I folkomröstningen 1992 valde Schweiz att stå utanför EES. Förbindelserna mellan Schweiz och EU bygger nu därför på över 100 sektorsspecifika avtal som säkerställer en långtgående integration. |
| --- | --- |

C.

I folkomröstningen 1992 valde Schweiz att stå utanför EES. Förbindelserna mellan Schweiz och EU bygger nu därför på över 100 sektorsspecifika avtal som säkerställer en långtgående integration.

| D. | En välfungerande och ändamålsenlig inre marknad, baserad på en höggradigt konkurrenskraftig social marknadsekonomi, behövs för att stärka tillväxten och konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen så att man blåser nytt liv i den europeiska ekonomin, men lagstiftningen om den inre marknaden måste införlivas, genomföras och upprätthållas i vederbörlig ordning för att man till fullo ska kunna dra fördel av den i EU-medlemsstaterna och EES- och Eftastaterna. |
| --- | --- |

D.

En välfungerande och ändamålsenlig inre marknad, baserad på en höggradigt konkurrenskraftig social marknadsekonomi, behövs för att stärka tillväxten och konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen så att man blåser nytt liv i den europeiska ekonomin, men lagstiftningen om den inre marknaden måste införlivas, genomföras och upprätthållas i vederbörlig ordning för att man till fullo ska kunna dra fördel av den i EU-medlemsstaterna och EES- och Eftastaterna.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet anser att EES-avtalet är både en av de viktigaste faktorerna för ekonomisk tillväxt och det mest långtgående och omfattande instrumentet för att utvidga den inre marknaden till tredjeländer. Med EU:s interna utveckling i åtanke har det visat sig vara ett stabilt, effektivt och välfungerande avtal som säkerställer den inre marknadens integritet också på lång sikt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att EES-avtalet är både en av de viktigaste faktorerna för ekonomisk tillväxt och det mest långtgående och omfattande instrumentet för att utvidga den inre marknaden till tredjeländer. Med EU:s interna utveckling i åtanke har det visat sig vara ett stabilt, effektivt och välfungerande avtal som säkerställer den inre marknadens integritet också på lång sikt.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att de starka förbindelserna mellan EU, EES- och Eftastaterna och Schweiz inte bara medför ekonomisk integration och utvidgning av den inre marknaden, utan även bidrar till stabilitet och välstånd till gagn för alla medborgare och företag, inklusive små och medelstora företag. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa en välfungerande inre marknad för att skapa lika villkor och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att de starka förbindelserna mellan EU, EES- och Eftastaterna och Schweiz inte bara medför ekonomisk integration och utvidgning av den inre marknaden, utan även bidrar till stabilitet och välstånd till gagn för alla medborgare och företag, inklusive små och medelstora företag. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa en välfungerande inre marknad för att skapa lika villkor och nya arbetstillfällen.

Genomförande av inremarknadslagstiftningen: EES- och Eftastaterna

| 3. | Europaparlamentet noterar med oro att det nuvarande genomsnittliga införlivandeunderskottet enligt uppgifterna om EES- och Eftastaterna i resultattavlan för den inre marknaden har ökat i de tre Eftastaterna till 2,0 procent från 1,9 procent i juli 2014. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar med oro att det nuvarande genomsnittliga införlivandeunderskottet enligt uppgifterna om EES- och Eftastaterna i resultattavlan för den inre marknaden har ökat i de tre Eftastaterna till 2,0 procent från 1,9 procent i juli 2014.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de avsevärda ansträngningar som gjorts för att påskynda införlivandet av det relevanta EU-regelverket i EES-avtalet samt det nyliga avtalet om principerna för införlivande av EU-förordningarna om inrättande av europeiska tillsynsmyndigheter på området för finansiella tjänster med EES-avtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar de avsevärda ansträngningar som gjorts för att påskynda införlivandet av det relevanta EU-regelverket i EES-avtalet samt det nyliga avtalet om principerna för införlivande av EU-förordningarna om inrättande av europeiska tillsynsmyndigheter på området för finansiella tjänster med EES-avtalet.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att EES- och Eftastaterna deltar i många EU-program och EU-byråer samt i praktiskt samarbete, t.ex. genom informationssystemet för den inre marknaden och Solvit, och bidrar till EU:s sammanhållning genom EES och de finansiella mekanismerna för Norge. Parlamentet anser att detta samarbete bidrar till en effektiv utvidgad inre marknad. EES- och Eftastaterna uppmuntras att vidareutveckla förebyggande verktyg och åtgärder mot eventuella hot för att säkerställa en välfungerande inre energimarknad. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att EES- och Eftastaterna deltar i många EU-program och EU-byråer samt i praktiskt samarbete, t.ex. genom informationssystemet för den inre marknaden och Solvit, och bidrar till EU:s sammanhållning genom EES och de finansiella mekanismerna för Norge. Parlamentet anser att detta samarbete bidrar till en effektiv utvidgad inre marknad. EES- och Eftastaterna uppmuntras att vidareutveckla förebyggande verktyg och åtgärder mot eventuella hot för att säkerställa en välfungerande inre energimarknad.

| 6. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EES- och Eftastaterna skyndsamt och så parallellt som möjligt genomför den relevanta inremarknadslagstiftningen, och att denna process skulle kunna främjas och påskyndas ytterligare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EES- och Eftastaterna skyndsamt och så parallellt som möjligt genomför den relevanta inremarknadslagstiftningen, och att denna process skulle kunna främjas och påskyndas ytterligare.

| 7. | Europaparlamentet betonar att eftersläpningen med rättsaker som ännu inte införlivats fortfarande är ett problem, och uppmanar därför eftertryckligen EES- och Eftastaterna att i nära samarbete med EU intensifiera sina insatser för att upprätthålla den inre marknadens integritet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att eftersläpningen med rättsaker som ännu inte införlivats fortfarande är ett problem, och uppmanar därför eftertryckligen EES- och Eftastaterna att i nära samarbete med EU intensifiera sina insatser för att upprätthålla den inre marknadens integritet.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs förhandsgodkännande från samtliga EES- och Eftastater med avseende på frågan om EES-relevans och inser att det kan behövas tekniska anpassningar före ett införlivande, men är samtidigt oroat över att det stora antalet begäranden om anpassningar och undantag medför förseningar och eventuellt en fragmentering av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar med kraft dessa länder att åtgärda detta problem och samarbeta nära med EU för att se till att lika villkor råder på den utvidgade inre marknaden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att det krävs förhandsgodkännande från samtliga EES- och Eftastater med avseende på frågan om EES-relevans och inser att det kan behövas tekniska anpassningar före ett införlivande, men är samtidigt oroat över att det stora antalet begäranden om anpassningar och undantag medför förseningar och eventuellt en fragmentering av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar med kraft dessa länder att åtgärda detta problem och samarbeta nära med EU för att se till att lika villkor råder på den utvidgade inre marknaden.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att EU sedan EES-avtalet undertecknades i högre grad har använt sig av byråer. Parlamentet välkomnar att EES- och Eftastaterna deltar i driften av dessa byråer. EES- och Eftastaterna samt kommissionen uppmanas att fortsatt förbättra detta samarbete och deltagande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att EU sedan EES-avtalet undertecknades i högre grad har använt sig av byråer. Parlamentet välkomnar att EES- och Eftastaterna deltar i driften av dessa byråer. EES- och Eftastaterna samt kommissionen uppmanas att fortsatt förbättra detta samarbete och deltagande.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att ett omfattande frihandels- och investeringsavtal för närvarande håller på att förhandlas fram mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet betonar att EES- och Eftastaterna genom EES-avtalet tillämpar bestämmelserna om den inre marknaden och att de eventuella konsekvenserna för den inre marknaden av ett framgångsrikt partnerskap för handel och investeringar förmodligen också skulle påverka EES- och Eftastaterna. Parlamentet understryker också att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar inte får leda till nya handelshinder mellan EU och EES- och Eftastaterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att ett omfattande frihandels- och investeringsavtal för närvarande håller på att förhandlas fram mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet betonar att EES- och Eftastaterna genom EES-avtalet tillämpar bestämmelserna om den inre marknaden och att de eventuella konsekvenserna för den inre marknaden av ett framgångsrikt partnerskap för handel och investeringar förmodligen också skulle påverka EES- och Eftastaterna. Parlamentet understryker också att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar inte får leda till nya handelshinder mellan EU och EES- och Eftastaterna.

Furstendömet Liechtenstein

| 11. | Europaparlamentet är oroat över att Liechtenstein ökat sitt införlivandeunderskott från 0,7 procent till 1,2 procent. Parlamentet är även oroat över att landets lagstiftning om inrese- och uppehållstillstånd för vissa familjemedlemmar till EES-medborgare och begränsningarna för EES-medborgare bosatta i Liechtenstein med avseende på arbete i andra EES-stater – vilka enligt Liechtenstein bygger på ett särskilt kvotsystem i EES-avtalet – inte tycks vara helt förenliga med gällande EES-lagstiftning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är oroat över att Liechtenstein ökat sitt införlivandeunderskott från 0,7 procent till 1,2 procent. Parlamentet är även oroat över att landets lagstiftning om inrese- och uppehållstillstånd för vissa familjemedlemmar till EES-medborgare och begränsningarna för EES-medborgare bosatta i Liechtenstein med avseende på arbete i andra EES-stater – vilka enligt Liechtenstein bygger på ett särskilt kvotsystem i EES-avtalet – inte tycks vara helt förenliga med gällande EES-lagstiftning.

Republiken Island

| 12. | Europaparlamentet noterar skrivelsen av den 12 mars 2015 från Islands regering om landets status som kandidatland för EU-medlemskap och uppmanar eftertryckligen Island att öka ansträngningarna att fullgöra sina skyldigheter enligt EES-avtalet med tanke på att landet har ett införlivandeunderskott på 2,8 procent, vilket är den högsta siffran i samtliga berörda länder. EU och Island uppmuntras att ytterligare stärka samarbetet bland annat om katastrofberedskap i det nordatlantiska området och att anslå resurser för att ta itu med relaterade utmaningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar skrivelsen av den 12 mars 2015 från Islands regering om landets status som kandidatland för EU-medlemskap och uppmanar eftertryckligen Island att öka ansträngningarna att fullgöra sina skyldigheter enligt EES-avtalet med tanke på att landet har ett införlivandeunderskott på 2,8 procent, vilket är den högsta siffran i samtliga berörda länder. EU och Island uppmuntras att ytterligare stärka samarbetet bland annat om katastrofberedskap i det nordatlantiska området och att anslå resurser för att ta itu med relaterade utmaningar.

Konungariket Norge

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att Norge – vars förbindelser med EU har stärkts under senare år – deltar i ”Ett ledande initiativ”, som syftar till att förbättra den inre marknaden. Parlamentet konstaterar dock att införlivandeunderskottet har ökat till 2 procent, och uppmanar eftertryckligen Norge att öka sina ansträngningar i detta avseende, särskilt för att fullborda den inre marknaden för energi. Parlamentet uppmuntrar stärkt samarbete bland annat på energipolitikens område. Parlamentet påpekar att det fortfarande förekommer ökade importtullar på vissa produkter som måste granskas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att Norge – vars förbindelser med EU har stärkts under senare år – deltar i ”Ett ledande initiativ”, som syftar till att förbättra den inre marknaden. Parlamentet konstaterar dock att införlivandeunderskottet har ökat till 2 procent, och uppmanar eftertryckligen Norge att öka sina ansträngningar i detta avseende, särskilt för att fullborda den inre marknaden för energi. Parlamentet uppmuntrar stärkt samarbete bland annat på energipolitikens område. Parlamentet påpekar att det fortfarande förekommer ökade importtullar på vissa produkter som måste granskas.

Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco och Republiken San Marino

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att närmare förbindelser skulle kunna gynna alla berörda parter, i synnerhet på regional och lokal nivå i angränsande EU-regioner, och välkomnar därför inledandet av förhandlingar om associeringsavtal som ett betydande steg i rätt riktning när det gäller ländernas deltagande i den inre marknaden och eventuellt även andra områden, samtidigt som det är viktigt att ta hänsyn till dessa länders respektive särdrag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att närmare förbindelser skulle kunna gynna alla berörda parter, i synnerhet på regional och lokal nivå i angränsande EU-regioner, och välkomnar därför inledandet av förhandlingar om associeringsavtal som ett betydande steg i rätt riktning när det gäller ländernas deltagande i den inre marknaden och eventuellt även andra områden, samtidigt som det är viktigt att ta hänsyn till dessa länders respektive särdrag.

Genomförande av inremarknadslagstiftningen: Schweiziska edsförbundet

| 15. | Europaparlamentet lovordar de starka och blomstrande förbindelser som EU genomgående haft med Schweiz i många år och som under de gångna årtiondena bidragit till fred, välstånd och tillväxt i Europa. Parlamentet är övertygat om att dessa förbindelser kan fördjupas, till gagn för båda parter, genom att man gör en omfattande översyn av de sektorsspecifika avtalen i full överensstämmelse med EU:s grundläggande principer, så att de många gemensamma dragen och intressena kan byggas ut ytterligare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet lovordar de starka och blomstrande förbindelser som EU genomgående haft med Schweiz i många år och som under de gångna årtiondena bidragit till fred, välstånd och tillväxt i Europa. Parlamentet är övertygat om att dessa förbindelser kan fördjupas, till gagn för båda parter, genom att man gör en omfattande översyn av de sektorsspecifika avtalen i full överensstämmelse med EU:s grundläggande principer, så att de många gemensamma dragen och intressena kan byggas ut ytterligare.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att man i maj 2014 inledde förhandlingar om en institutionell ram som förutsättning för vidareutveckling av den bilaterala strategin. Utan ett sådant ramavtal kommer inga ytterligare avtal om schweiziskt deltagande i den inre marknaden att ingås. Den schweiziska regeringen uppmanas med kraft att öka sina ansträngningar att föra förhandlingarna om de återstående frågorna framåt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang att man i maj 2014 inledde förhandlingar om en institutionell ram som förutsättning för vidareutveckling av den bilaterala strategin. Utan ett sådant ramavtal kommer inga ytterligare avtal om schweiziskt deltagande i den inre marknaden att ingås. Den schweiziska regeringen uppmanas med kraft att öka sina ansträngningar att föra förhandlingarna om de återstående frågorna framåt.

| 17. | Europaparlamentet noterar resultatet av folkinitiativet mot massinvandring av den 9 februari 2014 samt de beslut som det schweiziska förbundsrådet fattade den 11 februari 2015 med avseende på sitt genomförande av ett förslag till lag för införlivande och nya kompletterande åtgärder. Parlamentet påpekar att detta går stick i stäv med de skyldigheter som följer av avtalet om fri rörlighet för personer och förväntar sig att Schweiz ska respektera dessa skyldigheter. Frågan om migrerande tredjelandsmedborgare bör inte blandas ihop med den fria rörlighet för personer som fastställs i fördragen. Parlamentet betonar att de unilaterala åtgärder som Schweiz har infört för att förhindra diskriminering av kroatiska medborgare inte kan ersätta ratificeringen av det protokoll som utvidgar avtalet om fri rörlighet för personer till att även omfatta Kroatien. Ratificeringen av detta protokoll skulle leda till att Schweiz fortsatt kan delta i programmet Horisont 2020, och att deltagandet kan utvidgas efter 2016 för att främja forskares tillgång till Horisont 2020-finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med Schweiz och medlemsstaterna för att nå en tillfredsställande lösning som respekterar bestämmelserna i de berörda avtalen och samtidigt efterlever rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar resultatet av folkinitiativet mot massinvandring av den 9 februari 2014 samt de beslut som det schweiziska förbundsrådet fattade den 11 februari 2015 med avseende på sitt genomförande av ett förslag till lag för införlivande och nya kompletterande åtgärder. Parlamentet påpekar att detta går stick i stäv med de skyldigheter som följer av avtalet om fri rörlighet för personer och förväntar sig att Schweiz ska respektera dessa skyldigheter. Frågan om migrerande tredjelandsmedborgare bör inte blandas ihop med den fria rörlighet för personer som fastställs i fördragen. Parlamentet betonar att de unilaterala åtgärder som Schweiz har infört för att förhindra diskriminering av kroatiska medborgare inte kan ersätta ratificeringen av det protokoll som utvidgar avtalet om fri rörlighet för personer till att även omfatta Kroatien. Ratificeringen av detta protokoll skulle leda till att Schweiz fortsatt kan delta i programmet Horisont 2020, och att deltagandet kan utvidgas efter 2016 för att främja forskares tillgång till Horisont 2020-finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med Schweiz och medlemsstaterna för att nå en tillfredsställande lösning som respekterar bestämmelserna i de berörda avtalen och samtidigt efterlever rättsstatsprincipen.

| 18. | Europaparlamentet upprepar att den fria rörligheten för personer är en av de grundläggande friheterna och en hörnsten för den inre marknaden och att den alltid har varit en nödvändig del av och förutsättning för den bilaterala strategin mellan EU och Schweiz. Därför ställer sig parlamentet till fullo bakom att EU i juli 2014 avslog de schweiziska myndigheternas begäran om en omförhandling av avtalet om fri rörlighet för personer som skulle ha syftat till att införa kvoter eller ett system för nationellt företräde. Parlamentet är oroat över rapporterna om den praxis hos vissa företag och i vissa kantoner som innebär att man tillämpar ett system för nationellt företräde, och påminner om att sådan praxis inte är förenlig med avtalet om fri rörlighet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar att den fria rörligheten för personer är en av de grundläggande friheterna och en hörnsten för den inre marknaden och att den alltid har varit en nödvändig del av och förutsättning för den bilaterala strategin mellan EU och Schweiz. Därför ställer sig parlamentet till fullo bakom att EU i juli 2014 avslog de schweiziska myndigheternas begäran om en omförhandling av avtalet om fri rörlighet för personer som skulle ha syftat till att införa kvoter eller ett system för nationellt företräde. Parlamentet är oroat över rapporterna om den praxis hos vissa företag och i vissa kantoner som innebär att man tillämpar ett system för nationellt företräde, och påminner om att sådan praxis inte är förenlig med avtalet om fri rörlighet.

| 19. | Parlamentet konstaterar att de begränsningar av den fria rörligheten för personer som krävs till följd av folkomröstningen i Schweiz riskerar att skapa obalans och undergräva EU-medlemsstaternas fördelar med avtalen. |
| --- | --- |

19.

Parlamentet konstaterar att de begränsningar av den fria rörligheten för personer som krävs till följd av folkomröstningen i Schweiz riskerar att skapa obalans och undergräva EU-medlemsstaternas fördelar med avtalen.

| 20. | Efter det att förhandlingarna om Schweiz deltagande i programmet Erasmus+ avbrutits har Schweiz infört en övergångslösning. Europaparlamentet oroar sig över att dessa åtgärder sannolikt kommer att påverka rörligheten mellan EU och Schweiz inom den högre utbildningen. Parlamentet uppmanar Schweiz och EU att göra allt för att uppfylla de fastställda villkoren för deras deltagande i programmet Erasmus+, i syfte att garantera ömsesidigheten i utbytena och inte straffa de unga generationerna. |
| --- | --- |

20.

Efter det att förhandlingarna om Schweiz deltagande i programmet Erasmus+ avbrutits har Schweiz infört en övergångslösning. Europaparlamentet oroar sig över att dessa åtgärder sannolikt kommer att påverka rörligheten mellan EU och Schweiz inom den högre utbildningen. Parlamentet uppmanar Schweiz och EU att göra allt för att uppfylla de fastställda villkoren för deras deltagande i programmet Erasmus+, i syfte att garantera ömsesidigheten i utbytena och inte straffa de unga generationerna.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser fortsatt tillämpning av nuvarande praxis, som innebär att taxiföretag från EU-medlemsstaterna utan begränsningar kan tillhandahålla tjänster i Schweiz. Denna praxis är till ömsesidig nytta och bidrar sedan länge till den ekonomiska utvecklingen i de schweiziska gränsområdena. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser fortsatt tillämpning av nuvarande praxis, som innebär att taxiföretag från EU-medlemsstaterna utan begränsningar kan tillhandahålla tjänster i Schweiz. Denna praxis är till ömsesidig nytta och bidrar sedan länge till den ekonomiska utvecklingen i de schweiziska gränsområdena.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare undersöka de konsekvenser som schweiziska jordbrukares markförvärv och arrendeavtal får för EU:s gränsområden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare undersöka de konsekvenser som schweiziska jordbrukares markförvärv och arrendeavtal får för EU:s gränsområden.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att Schweiz i samband med avtalet om fri rörlighet för personer har infört unilaterala kompletterande åtgärder och därefter konsoliderat dessa, bl.a. i form av avgifter för att täcka administrativa kostnader, krav på bankgarantier eller en kombination av sådana åtgärder, eftersom de allvarligt hämmar tillhandahållandet av tjänster i Schweiz enligt avtalet, särskilt för små och medelstora företag. Schweiz uppmanas därför att revidera dessa åtgärder så att de görs förenliga med avtalet om fri rörlighet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att Schweiz i samband med avtalet om fri rörlighet för personer har infört unilaterala kompletterande åtgärder och därefter konsoliderat dessa, bl.a. i form av avgifter för att täcka administrativa kostnader, krav på bankgarantier eller en kombination av sådana åtgärder, eftersom de allvarligt hämmar tillhandahållandet av tjänster i Schweiz enligt avtalet, särskilt för små och medelstora företag. Schweiz uppmanas därför att revidera dessa åtgärder så att de görs förenliga med avtalet om fri rörlighet.

| 24. | Europaparlamentet anser att genomförandet av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer skedde mycket sent, närmare bestämt 2013, och efterlyser en skyndsam integrering av direktiv 2013/55/EU i bilagan till avtalet om fri rörlighet. Parlamentet förväntar sig att Schweiz kommer att finna sätt att se till att avtalet gäller även framöver. Bilaga II till avtalet om fri rörlighet för personer uppdaterades nyligen i syfte att möjliggöra en mer effektiv samordning av EU:s och Schweiz sociala trygghetssystem. Parlamentet uppmanar Schweiz att fortsätta tillämpa unionslagstiftningen enligt kraven. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att genomförandet av direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer skedde mycket sent, närmare bestämt 2013, och efterlyser en skyndsam integrering av direktiv 2013/55/EU i bilagan till avtalet om fri rörlighet. Parlamentet förväntar sig att Schweiz kommer att finna sätt att se till att avtalet gäller även framöver. Bilaga II till avtalet om fri rörlighet för personer uppdaterades nyligen i syfte att möjliggöra en mer effektiv samordning av EU:s och Schweiz sociala trygghetssystem. Parlamentet uppmanar Schweiz att fortsätta tillämpa unionslagstiftningen enligt kraven.

| 25. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med ömsesidighet och rättvisa mellan EES och Schweiz när det gäller deras utnyttjande av den inre marknaden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med ömsesidighet och rättvisa mellan EES och Schweiz när det gäller deras utnyttjande av den inre marknaden.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtiden, för de EU-områden som gränsar till Schweiz, bedöma alla konsekvenser av att nya bestämmelser införs, såsom den nyligen gjorda ändring av artikel 561 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen, genom vilken det införs strikta begränsningar vad avser att anställda som är bosatta inom EU:s tullområde för privat bruk använder ett tjänstefordon som är registrerat i ett tredjeland. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtiden, för de EU-områden som gränsar till Schweiz, bedöma alla konsekvenser av att nya bestämmelser införs, såsom den nyligen gjorda ändring av artikel 561 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen, genom vilken det införs strikta begränsningar vad avser att anställda som är bosatta inom EU:s tullområde för privat bruk använder ett tjänstefordon som är registrerat i ett tredjeland.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att samarbetet inom ramen för avtalet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning av överensstämmelse på det stora hela fungerar tillfredsställande, men anser att det skulle kunna fungera betydligt bättre om Schweiz åtog sig att kontinuerligt uppdatera det i linje med den fortlöpande utvecklingen av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att samarbetet inom ramen för avtalet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning av överensstämmelse på det stora hela fungerar tillfredsställande, men anser att det skulle kunna fungera betydligt bättre om Schweiz åtog sig att kontinuerligt uppdatera det i linje med den fortlöpande utvecklingen av EU:s regelverk.

| 28. | Europaparlamentet kräver att hindren för gränsöverskridande rörlighet i yrkeslivet ska undanröjas, så att den inre marknaden kan fördjupas. I detta syfte insisterar parlamentet på vikten av att främja språkinlärningen och bättre informera arbetstagare och ge dem praktiskt stöd när de söker arbete, särskilt med hjälp av Eures-nätverket, i Schweiz och i alla EES-länder. Det är glädjande att Schweiz aktivt deltar i verksamheten inom Eures-nätverket, särskilt i gränsregionerna. Parlamentet uppmanar Schweiz att fortsätta med att utveckla sina Eures-tjänster, både landsövergripande och gränsöverskridande, i överensstämmelse med den aktuella Eures-förordningen, i syfte att öka arbetstagarnas rörlighet och skapa en verkligt integrerad arbetsmarknad mellan EU och Schweiz. För att öka rörligheten för arbetstagare uppmuntrar parlamentet också att man identifierar en bred uppsättning av framväxande branscher och nyckelsektorer för tillväxt, som EES-länderna, Schweiz och medlemsstaterna bör koncentrera sig på när de utvecklar sin kunskapsbas, så att färdigheter och kvalifikationer bättre kan matchas mot tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet kräver att hindren för gränsöverskridande rörlighet i yrkeslivet ska undanröjas, så att den inre marknaden kan fördjupas. I detta syfte insisterar parlamentet på vikten av att främja språkinlärningen och bättre informera arbetstagare och ge dem praktiskt stöd när de söker arbete, särskilt med hjälp av Eures-nätverket, i Schweiz och i alla EES-länder. Det är glädjande att Schweiz aktivt deltar i verksamheten inom Eures-nätverket, särskilt i gränsregionerna. Parlamentet uppmanar Schweiz att fortsätta med att utveckla sina Eures-tjänster, både landsövergripande och gränsöverskridande, i överensstämmelse med den aktuella Eures-förordningen, i syfte att öka arbetstagarnas rörlighet och skapa en verkligt integrerad arbetsmarknad mellan EU och Schweiz. För att öka rörligheten för arbetstagare uppmuntrar parlamentet också att man identifierar en bred uppsättning av framväxande branscher och nyckelsektorer för tillväxt, som EES-länderna, Schweiz och medlemsstaterna bör koncentrera sig på när de utvecklar sin kunskapsbas, så att färdigheter och kvalifikationer bättre kan matchas mot tillgång och efterfrågan.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 132.

(3)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 18.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2014)0041.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2015)0069.

---

Torsdagen den 10 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/198

---

P8_TA(2015)0314

Ryssland, i synnerhet fallen Eston Kohver, Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Ryssland, i synnerhet fallet Eston Kohver, Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko (2015/2838(RSP))

(2017/C 316/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den ryska författningen, särskilt artikel 118, enligt vilken rättskipning i Ryssland får utövas endast av domstolar, och artikel 120, enligt vilken domarna är oberoende och lyder endast under den ryska författningen och den federala lagstiftningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ryska författningen, särskilt artikel 118, enligt vilken rättskipning i Ryssland får utövas endast av domstolar, och artikel 120, enligt vilken domarna är oberoende och lyder endast under den ryska författningen och den federala lagstiftningen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om mordet på den ryska oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (1) och av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionerna av den 15 januari 2015 om Ryssland, särskilt fallet Aleksej Navalnyj (2), av den 30 april 2015 om fallet med Nadja Savtjenko (3) och av den 10 juni 2015 om läget avseende förbindelserna mellan EU och Ryssland (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om mordet på den ryska oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (1) och av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionerna av den 15 januari 2015 om Ryssland, särskilt fallet Aleksej Navalnyj (2), av den 30 april 2015 om fallet med Nadja Savtjenko (3) och av den 10 juni 2015 om läget avseende förbindelserna mellan EU och Ryssland (4),

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 augusti 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om domen mot den estniske polistjänstemannen Eston Kohver, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 augusti 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om domen mot den estniske polistjänstemannen Eston Kohver,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 augusti 2015 från vice ordföranden/den höga representanten om att en rysk domstol dömt de ukrainska medborgarna Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 augusti 2015 från vice ordföranden/den höga representanten om att en rysk domstol dömt de ukrainska medborgarna Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko,

| — | med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Ryssland, särskilt sin rekommendation till rådet av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (5) och sina resolutioner av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (6), av den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (7) och av den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (8) samt av sin rekommendation till rådet av den 2 april 2014 med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Ryssland, särskilt sin rekommendation till rådet av den 23 oktober 2012 om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (5) och sina resolutioner av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (6), av den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (7) och av den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (8) samt av sin rekommendation till rådet av den 2 april 2014 med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om att införa gemensamma visumrestriktioner för ryska tjänstemän som är inblandade i fallet Sergej Magnitskij (9),

| — | med beaktande av den sjätte återkommande utvärderingen av Ryska federationen (10), som behandlades av FN:s råd för mänskliga rättigheter vid dess 3 136:e och 3 137:e möten (11) den 16 och 17 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjätte återkommande utvärderingen av Ryska federationen (10), som behandlades av FN:s råd för mänskliga rättigheter vid dess 3 136:e och 3 137:e möten (11) den 16 och 17 mars 2015,

| — | med beaktande av de människorättssamråd som hölls mellan EU och Ryssland den 28 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de människorättssamråd som hölls mellan EU och Ryssland den 28 november 2013,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Som fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och av Förenta nationerna har Ryska federationen förbundit sig att efterleva principerna om demokrati, rättsstaten och respekt för de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna. Efter åtskilliga allvarliga kränkningar av rättstatsprincipen och antagandet av restriktiva lagar under de senaste månaderna finns det allvarliga farhågor kring Rysslands efterlevnad av internationella och nationella förpliktelser. Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen erbjudit extra stöd och experthjälp för att hjälpa Ryssland att modernisera och leva upp till sin konstitutionella och rättsliga ordning, i enlighet med Europarådets normer. |
| --- | --- |

A.

Som fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och av Förenta nationerna har Ryska federationen förbundit sig att efterleva principerna om demokrati, rättsstaten och respekt för de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna. Efter åtskilliga allvarliga kränkningar av rättstatsprincipen och antagandet av restriktiva lagar under de senaste månaderna finns det allvarliga farhågor kring Rysslands efterlevnad av internationella och nationella förpliktelser. Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen erbjudit extra stöd och experthjälp för att hjälpa Ryssland att modernisera och leva upp till sin konstitutionella och rättsliga ordning, i enlighet med Europarådets normer.

| B. | Den estniske polistjänstemannen Eston Kohver bortfördes i september 2014 från estniskt territorium av FSB och fängslades därefter olagligen i Ryssland, en handling som utgör en uppenbar och allvarlig överträdelse av internationell rätt. |
| --- | --- |

B.

Den estniske polistjänstemannen Eston Kohver bortfördes i september 2014 från estniskt territorium av FSB och fängslades därefter olagligen i Ryssland, en handling som utgör en uppenbar och allvarlig överträdelse av internationell rätt.

| C. | Den ukrainske filmskaparen Oleh Sentsov och medborgarrättsaktivisten Oleksandr Koltjenko, som hade motsatt sig Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön, greps i maj 2014 i samband med påstådd verksamhet på Krim. De behandlades som ryska medborgare trots att de innehar ukrainskt medborgarskap. |
| --- | --- |

C.

Den ukrainske filmskaparen Oleh Sentsov och medborgarrättsaktivisten Oleksandr Koltjenko, som hade motsatt sig Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön, greps i maj 2014 i samband med påstådd verksamhet på Krim. De behandlades som ryska medborgare trots att de innehar ukrainskt medborgarskap.

| D. | När det gäller både Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko har det förekommit anklagelser om tortyr och svår misshandel som använts för olaglig upptagning av vittnesmål som därefter getts rättsverkan. |
| --- | --- |

D.

När det gäller både Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko har det förekommit anklagelser om tortyr och svår misshandel som använts för olaglig upptagning av vittnesmål som därefter getts rättsverkan.

| E. | Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko ställdes inför rätta i en militärdomstol för brott över vilka civila domstolar har fullständig behörighet. Rättegången kantades av talrika och allvarliga procedurfel. |
| --- | --- |

E.

Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko ställdes inför rätta i en militärdomstol för brott över vilka civila domstolar har fullständig behörighet. Rättegången kantades av talrika och allvarliga procedurfel.

| F. | FN:s människorättsråds särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende, Gabriela Knaul, uttryckte i sin rapport från april 2014 efter ett officiellt besök i Ryska federationen stark oro över anklagelser om direkta och indirekta hot mot och otillbörligt inflytande över, orättmätig inblandning i och otillbörliga påtryckningar på rättsväsendet. |
| --- | --- |

F.

FN:s människorättsråds särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende, Gabriela Knaul, uttryckte i sin rapport från april 2014 efter ett officiellt besök i Ryska federationen stark oro över anklagelser om direkta och indirekta hot mot och otillbörligt inflytande över, orättmätig inblandning i och otillbörliga påtryckningar på rättsväsendet.

| G. | Det finns ett allt större behov av en beslutsam, sammanhållen och heltäckande EU-politik gentemot Ryssland som respekteras av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett allt större behov av en beslutsam, sammanhållen och heltäckande EU-politik gentemot Ryssland som respekteras av alla medlemsstater.

| H. | Enligt åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen skulle alla som tagits som gisslan och alla som olagligen frihetsberövats släppas och utväxlas på grundval av ”alla för alla”-principen. |
| --- | --- |

H.

Enligt åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen skulle alla som tagits som gisslan och alla som olagligen frihetsberövats släppas och utväxlas på grundval av ”alla för alla”-principen.

| I. | Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren, till exempel målen mot Navalnyj, Magnitskij och Chodorkovskij, har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

I.

Flera rättegångar och rättsliga förfaranden under de senaste åren, till exempel målen mot Navalnyj, Magnitskij och Chodorkovskij, har väckt tvivel om det ryska rättsväsendets oberoende och opartiskhet.

| J. | EU har vid upprepade tillfällen erbjudit extra stöd och experthjälp, via partnerskapet för modernisering, för att hjälpa Ryssland att modernisera och leva upp till sin konstitutionella och rättsliga ordning, i enlighet med Europarådets normer. |
| --- | --- |

J.

EU har vid upprepade tillfällen erbjudit extra stöd och experthjälp, via partnerskapet för modernisering, för att hjälpa Ryssland att modernisera och leva upp till sin konstitutionella och rättsliga ordning, i enlighet med Europarådets normer.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt domen från den regionala domstolen i Pskov liksom hela rättegången mot den estniske polismannen Eston Kohver, som dömdes till 15 års fängelse efter att 2014 ha förts bort från Estlands territorium, som är en del av EU. Parlamentet anser att målet strider mot folkrätten och grundläggande rättsliga standarder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt domen från den regionala domstolen i Pskov liksom hela rättegången mot den estniske polismannen Eston Kohver, som dömdes till 15 års fängelse efter att 2014 ha förts bort från Estlands territorium, som är en del av EU. Parlamentet anser att målet strider mot folkrätten och grundläggande rättsliga standarder.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland att handla i enlighet med sina internationella förpliktelser, att omedelbart frige Eston Kohver och att garantera honom ett säkert återvändande till Estland. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland att handla i enlighet med sina internationella förpliktelser, att omedelbart frige Eston Kohver och att garantera honom ett säkert återvändande till Estland.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa övertygelse att Eston Kohver redan från allra första början förvägrades rätten till en rättvis rättegång, med tanke på att inga offentliga förhandlingar hölls i målet, med tanke på att den estniske konsuln inte tilläts närvara vid förhandlingarna, med tanke på att Eston Kohver inte fick adekvat juridiskt biträde, med tanke på att han dessutom inte fick ta emot besök av sin hustru och familj och med tanke på att han har beordrats att genomgå en obefogad psykiatrisk undersökning, vars detaljer alltjämt är okända. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa övertygelse att Eston Kohver redan från allra första början förvägrades rätten till en rättvis rättegång, med tanke på att inga offentliga förhandlingar hölls i målet, med tanke på att den estniske konsuln inte tilläts närvara vid förhandlingarna, med tanke på att Eston Kohver inte fick adekvat juridiskt biträde, med tanke på att han dessutom inte fick ta emot besök av sin hustru och familj och med tanke på att han har beordrats att genomgå en obefogad psykiatrisk undersökning, vars detaljer alltjämt är okända.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt den olagliga domen och det olagliga fängslandet av Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko. Parlamentet uppmanar Ryssland att omedelbart frige dem och att garantera dem ett säkert återvändande till Ukraina. Parlamentet kräver att de ryska myndigheterna omedelbart och på ett opartiskt och effektivt sätt utreder de anklagelser om tortyr som tilltalade och vittnen i målet lagt fram och som avvisades av åklagaren under rättegången. Parlamentet vill även att denna utredning ska vara öppen för internationella observatörer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer skarpt den olagliga domen och det olagliga fängslandet av Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko. Parlamentet uppmanar Ryssland att omedelbart frige dem och att garantera dem ett säkert återvändande till Ukraina. Parlamentet kräver att de ryska myndigheterna omedelbart och på ett opartiskt och effektivt sätt utreder de anklagelser om tortyr som tilltalade och vittnen i målet lagt fram och som avvisades av åklagaren under rättegången. Parlamentet vill även att denna utredning ska vara öppen för internationella observatörer.

| 5. | Europaparlamentet kräver ett frigivande av alla olagligt frihetsberövade ukrainska medborgare, däribland Nadija Savtjenko, då detta är i linje med det överenskomna åtgärdspaket för genomförande av Minskavtalen och åtagandet att frige alla som hålls som gisslan och alla som frihetsberövats i samband med konflikten i Ukraina. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver ett frigivande av alla olagligt frihetsberövade ukrainska medborgare, däribland Nadija Savtjenko, då detta är i linje med det överenskomna åtgärdspaket för genomförande av Minskavtalen och åtagandet att frige alla som hålls som gisslan och alla som frihetsberövats i samband med konflikten i Ukraina.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att Rysslands lagstiftning och rättssystem används som politiska instrument i strid med folkrätten och internationella standarder, vilket också gjort det möjligt att döma den ukrainske filmmakaren Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko till 20 respektive 10 års fängelse för att de uttryckt sina åsikter och återgett ett aktivt pro-Ukrainskt ställningstagande mot Rysslands olagliga annektering av Krim. Parlamentet påpekar under alla omständigheter att de inte borde ha dömts i en militärdomstol och att alla vittnesuppgifter som erhållits genom tortyr och andra olagliga metoder bör lämnas utan avseende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att Rysslands lagstiftning och rättssystem används som politiska instrument i strid med folkrätten och internationella standarder, vilket också gjort det möjligt att döma den ukrainske filmmakaren Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko till 20 respektive 10 års fängelse för att de uttryckt sina åsikter och återgett ett aktivt pro-Ukrainskt ställningstagande mot Rysslands olagliga annektering av Krim. Parlamentet påpekar under alla omständigheter att de inte borde ha dömts i en militärdomstol och att alla vittnesuppgifter som erhållits genom tortyr och andra olagliga metoder bör lämnas utan avseende.

| 7. | Europaparlamentet fördömer skarpt den flagranta kränkningen av Ukrainas och Estlands territoriella integritet genom de olagliga kidnappningarna av medborgare i båda länderna, vilket innebar att de kunde åtalas inför en rysk domstol. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer skarpt den flagranta kränkningen av Ukrainas och Estlands territoriella integritet genom de olagliga kidnappningarna av medborgare i båda länderna, vilket innebar att de kunde åtalas inför en rysk domstol.

| 8. | Europaparlamentet poängterar att ryska domstolar inte är behöriga att döma i mål som rör gärningar som begåtts utanför Rysslands internationellt erkända territorium, och påpekar att de rättsliga förfarandena i alla tre målen bör betraktas som ogiltiga. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp dessa fall i sina kontakter med de ryska myndigheterna och att rapportera tillbaka till parlamentet. Medlemsstaterna uppmanas att göra detsamma i samband med bilaterala möten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet poängterar att ryska domstolar inte är behöriga att döma i mål som rör gärningar som begåtts utanför Rysslands internationellt erkända territorium, och påpekar att de rättsliga förfarandena i alla tre målen bör betraktas som ogiltiga. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta upp dessa fall i sina kontakter med de ryska myndigheterna och att rapportera tillbaka till parlamentet. Medlemsstaterna uppmanas att göra detsamma i samband med bilaterala möten.

| 9. | Europaparlamentet poängterar att Rysslands myndigheter och domstolspersonal bär det fulla ansvaret för de frihetsberövades säkerhet och välbefinnande och att deras rätt till familjebesök, kontakt med diplomatiska representanter, adekvat medicinsk hjälp, juridisk och konsulär rådgivning samt omfattande tillgång, både för dem själva och för deras rättsliga företrädare, till alla handlingar och all bevisning som rör åtalen mot dem måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet poängterar att Rysslands myndigheter och domstolspersonal bär det fulla ansvaret för de frihetsberövades säkerhet och välbefinnande och att deras rätt till familjebesök, kontakt med diplomatiska representanter, adekvat medicinsk hjälp, juridisk och konsulär rådgivning samt omfattande tillgång, både för dem själva och för deras rättsliga företrädare, till alla handlingar och all bevisning som rör åtalen mot dem måste respekteras fullt ut.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av regeringens fortsatta repressalier mot oliktänkande genom att oberoende icke-statliga organisationer görs till måltavla med hjälp av lagen om ”utländska agenter” samt det långvariga och mångskiftande förtrycket mot aktivister, politiska motståndare och regimkritiker. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av regeringens fortsatta repressalier mot oliktänkande genom att oberoende icke-statliga organisationer görs till måltavla med hjälp av lagen om ”utländska agenter” samt det långvariga och mångskiftande förtrycket mot aktivister, politiska motståndare och regimkritiker.

| 11. | Europaparlamentet erinrar Ryssland om vikten av att helt och hållet fullgöra sina internationella rättsliga skyldigheter och om att rättsliga beslut måste fattas på ett effektivt och opartiskt sätt och vara oberoende, fullt ut förenliga med lagstiftningen och baserade på giltig bevisning utan någon politisk inblandning. Parlamentet anser att Ryssland som medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa bör fullgöra sina ingångna åtaganden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar Ryssland om vikten av att helt och hållet fullgöra sina internationella rättsliga skyldigheter och om att rättsliga beslut måste fattas på ett effektivt och opartiskt sätt och vara oberoende, fullt ut förenliga med lagstiftningen och baserade på giltig bevisning utan någon politisk inblandning. Parlamentet anser att Ryssland som medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa bör fullgöra sina ingångna åtaganden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att upprätta en gemensam EU-förteckning över de tjänstemän som bär ansvar för bortförandet och det olagliga frihetsberövandet av Eston Kohver, Nadija Savtjenko, Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko och domarna mot dem, att införa och tillämpa ett EU-omfattande visumförbud för dessa tjänstemän och att frysa alla finansiella tillgångar som de, eller deras närmaste familj, kan inneha inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet att upprätta en gemensam EU-förteckning över de tjänstemän som bär ansvar för bortförandet och det olagliga frihetsberövandet av Eston Kohver, Nadija Savtjenko, Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko och domarna mot dem, att införa och tillämpa ett EU-omfattande visumförbud för dessa tjänstemän och att frysa alla finansiella tillgångar som de, eller deras närmaste familj, kan inneha inom Europeiska unionen.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser förstärkt permanent övervakning av människorättskränkningarna i Ryssland och inom de territorier som för närvarande är annekterade av Ryssland. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över det försämrade människorättsläget och uppmanar de ryska myndigheterna att respektera de mänskliga rättigheterna, däribland rätten till yttrande- förenings- och mötesfrihet samt rättsstatsprincipen, i Ryssland och på Krim till följd av dess olagliga annektering. Parlamentet konstaterar att Ryssland fortsätter att överträda Europakonventionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser förstärkt permanent övervakning av människorättskränkningarna i Ryssland och inom de territorier som för närvarande är annekterade av Ryssland. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över det försämrade människorättsläget och uppmanar de ryska myndigheterna att respektera de mänskliga rättigheterna, däribland rätten till yttrande- förenings- och mötesfrihet samt rättsstatsprincipen, i Ryssland och på Krim till följd av dess olagliga annektering. Parlamentet konstaterar att Ryssland fortsätter att överträda Europakonventionen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådets ordförande samt vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram en övergripande politisk strategi som gör att EU kan återta initiativet och driva en skarpare politik gentemot Ryssland. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska rådets ordförande samt vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram en övergripande politisk strategi som gör att EU kan återta initiativet och driva en skarpare politik gentemot Ryssland.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Ryska federationens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Ryska federationens president, regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0074.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0006.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0186.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0225.

(5)  EUT C 68 E, 7.3.2014, s. 13.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0284.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2014)0253.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2014)0039.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0258.

(10)  CCPR/C/RUS/7.

(11)  CCPR/C/SR.3136 och 3137.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/202 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/202

---

P8_TA(2015)0315

Angola

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Angola (2015/2839(RSP))

(2017/C 316/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Angola, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Angola,

| — | med beaktande av uttalandet från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 12 maj 2015 om Angola, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 12 maj 2015 om Angola,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 17 oktober 2014 till följd av det första ministermötet mellan Angola och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 17 oktober 2014 till följd av det första ministermötet mellan Angola och Europeiska unionen,

| — | med beaktande av strategidokumentet EU-Angola Joint Way Forward av den 23 juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategidokumentet EU-Angola Joint Way Forward av den 23 juli 2012,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och om yttrandefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och om yttrandefrihet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från juni 2014 om 10-årsdagen för EU:s riktlinjer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från juni 2014 om 10-årsdagen för EU:s riktlinjer,

| — | med beaktande av artikel 21 i EUF-fördraget och EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter i vilken EU förbinder sig att ”fortsätta att med hela sin tyngd stödja förespråkare för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i EUF-fördraget och EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter i vilken EU förbinder sig att ”fortsätta att med hela sin tyngd stödja förespråkare för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen”,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Under de senaste månaderna har den angolanska regeringen skärpt tagen mot allt som misstänks utmana dess auktoritet, vilket innebär en kränkning av de mänskliga rättigheterna som är inskrivna i Angolas författning. Förenings- och mötesfriheten i Angola fortsätter att undertryckas och farhågorna ökar för att militären och säkerhetstjänsten driver på gripandet av och åtalen mot människorättsaktivister. |
| --- | --- |

A.

Under de senaste månaderna har den angolanska regeringen skärpt tagen mot allt som misstänks utmana dess auktoritet, vilket innebär en kränkning av de mänskliga rättigheterna som är inskrivna i Angolas författning. Förenings- och mötesfriheten i Angola fortsätter att undertryckas och farhågorna ökar för att militären och säkerhetstjänsten driver på gripandet av och åtalen mot människorättsaktivister.

| B. | Den 14 mars 2015 greps människorättsaktivisten José Marcos Mavungo utan ett häktningsbeslut, och den 28 augusti 2015 uppmanade åklagaren António Nito domstolen i den angolanska provinsen Cabinda att döma Mavungo till tolv års fängelse för anstiftan till uppror, trots att inga bevis lagts fram för att han skulle ha begått ett brott. |
| --- | --- |

B.

Den 14 mars 2015 greps människorättsaktivisten José Marcos Mavungo utan ett häktningsbeslut, och den 28 augusti 2015 uppmanade åklagaren António Nito domstolen i den angolanska provinsen Cabinda att döma Mavungo till tolv års fängelse för anstiftan till uppror, trots att inga bevis lagts fram för att han skulle ha begått ett brott.

| C. | Advokaten Arão Bula Tempo greps samma dag för påstådd inblandning i organiseringen av samma protest. Arão Bula Tempo släpptes den 13 maj 2015 och väntar nu på rättegång anklagad för uppvigling. |
| --- | --- |

C.

Advokaten Arão Bula Tempo greps samma dag för påstådd inblandning i organiseringen av samma protest. Arão Bula Tempo släpptes den 13 maj 2015 och väntar nu på rättegång anklagad för uppvigling.

| D. | Journalisten och människorättsaktivisten Rafael Marques dömdes den 28 maj 2015 till sex månaders fängelse med två års villkorlig dom för publiceringen 2011 av boken ”Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola”, i vilken han beskriver över 100 mord och hundratals fall av tortyr som säkerhetsvakter och soldater på diamantfälten i provinsen Lunda ska ha gjort sig skyldiga till. De klagomål om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i provinsen Lunda som Marques inlämnade till den allmänna åklagaren utreddes inte. |
| --- | --- |

D.

Journalisten och människorättsaktivisten Rafael Marques dömdes den 28 maj 2015 till sex månaders fängelse med två års villkorlig dom för publiceringen 2011 av boken ”Blood Diamonds: Corruption and Torture in Angola”, i vilken han beskriver över 100 mord och hundratals fall av tortyr som säkerhetsvakter och soldater på diamantfälten i provinsen Lunda ska ha gjort sig skyldiga till. De klagomål om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i provinsen Lunda som Marques inlämnade till den allmänna åklagaren utreddes inte.

| E. | Femton ungdomsaktivister greps mellan den 20 och 24 juni 2015 i samband med en privat politisk diskussion. Kapten Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba greps den 30 juni 2015 anklagad för samröre med de femton gripna aktivisterna. |
| --- | --- |

E.

Femton ungdomsaktivister greps mellan den 20 och 24 juni 2015 i samband med en privat politisk diskussion. Kapten Zenóbio Lázaro Muhondo Zumba greps den 30 juni 2015 anklagad för samröre med de femton gripna aktivisterna.

| F. | Samtliga frihetsberövade greps på olagliga och godtyckliga grunder anklagade för att ha förberett ett uppror och ett kuppförsök mot presidenten och andra regeringsmedlemmar. |
| --- | --- |

F.

Samtliga frihetsberövade greps på olagliga och godtyckliga grunder anklagade för att ha förberett ett uppror och ett kuppförsök mot presidenten och andra regeringsmedlemmar.

| G. | Den femton gripna aktivisterna sitter i häkte, inget formellt åtal har väckts mot dem, de har inte full tillgång till rättegångsbiträde, får inte ta emot besök av anhöriga som kommer med mat och hålls isolerade. |
| --- | --- |

G.

Den femton gripna aktivisterna sitter i häkte, inget formellt åtal har väckts mot dem, de har inte full tillgång till rättegångsbiträde, får inte ta emot besök av anhöriga som kommer med mat och hålls isolerade.

| H. | Aktivisterna greps och deras hem genomsöktes utan att myndigheterna kunde uppvisa något beslut om häktning eller husrannsakan. De ska ha utsatts för fysisk och psykisk tortyr samt dödshot. |
| --- | --- |

H.

Aktivisterna greps och deras hem genomsöktes utan att myndigheterna kunde uppvisa något beslut om häktning eller husrannsakan. De ska ha utsatts för fysisk och psykisk tortyr samt dödshot.

| I. | Myndigheterna hotar de unga fångarnas mödrar som håller på att organisera sig, och det styrande partiet MPLA har förhindrat anhängare från att demonstrera med krav på deras frigivning. En fredlig demonstration som genomfördes av anhöriga till fångarna i Luanda den 8 augusti 2015 möttes av attacker och våld från säkerhetsstyrkorna på plats. |
| --- | --- |

I.

Myndigheterna hotar de unga fångarnas mödrar som håller på att organisera sig, och det styrande partiet MPLA har förhindrat anhängare från att demonstrera med krav på deras frigivning. En fredlig demonstration som genomfördes av anhöriga till fångarna i Luanda den 8 augusti 2015 möttes av attacker och våld från säkerhetsstyrkorna på plats.

| J. | I juli 2015 greps fyra människorättsförsvarare och en korrespondent från Radio Deutsche Welle tillfälligt då de besökte andra aktivister i ett fängelse i provinsen Luanda, anklagade för att försöka bedriva politik i fängelset. |
| --- | --- |

J.

I juli 2015 greps fyra människorättsförsvarare och en korrespondent från Radio Deutsche Welle tillfälligt då de besökte andra aktivister i ett fängelse i provinsen Luanda, anklagade för att försöka bedriva politik i fängelset.

| K. | Rätten till fredliga protester och förenings- och yttrandefriheten erkänns i Angolas författning. |
| --- | --- |

K.

Rätten till fredliga protester och förenings- och yttrandefriheten erkänns i Angolas författning.

| L. | Det förekommer uppgifter om att polisen ska ha genomfört en massaker på anhängare av den religiösa sekten Luz do Mundo i Huambo i april 2015. Uppgifter från olika källor gör gällande att allt mellan tiotals och tusentals personer ska ha dödats och att många ska ha fördrivits. Under flera månader har regeringen blundat för det akuta behovet att genomföra en oberoende utredning, och den har envist förnekat de höga siffrorna. Ombudsmannen håller för närvarande på att utarbeta en rapport om händelserna. |
| --- | --- |

L.

Det förekommer uppgifter om att polisen ska ha genomfört en massaker på anhängare av den religiösa sekten Luz do Mundo i Huambo i april 2015. Uppgifter från olika källor gör gällande att allt mellan tiotals och tusentals personer ska ha dödats och att många ska ha fördrivits. Under flera månader har regeringen blundat för det akuta behovet att genomföra en oberoende utredning, och den har envist förnekat de höga siffrorna. Ombudsmannen håller för närvarande på att utarbeta en rapport om händelserna.

| M. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter begärde att det skulle göras en internationell utredning av ärendet, vilket fick regeringen att inleda en rättslig undersökning. |
| --- | --- |

M.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter begärde att det skulle göras en internationell utredning av ärendet, vilket fick regeringen att inleda en rättslig undersökning.

| N. | Angolas regering har också intensifierat både storskaliga och småskaliga tvångsfördrivningar i Luanda och andra städer för att göra sig av med människor som bor i informella bosättningar och få bort gatuförsäljare, inklusive gravida kvinnor och kvinnor med barn. |
| --- | --- |

N.

Angolas regering har också intensifierat både storskaliga och småskaliga tvångsfördrivningar i Luanda och andra städer för att göra sig av med människor som bor i informella bosättningar och få bort gatuförsäljare, inklusive gravida kvinnor och kvinnor med barn.

| O. | I mars 2015 antogs ny lagstiftning för att öka kontrollen över icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

O.

I mars 2015 antogs ny lagstiftning för att öka kontrollen över icke-statliga organisationer.

| P. | Det civila samhället har gång på gång påtalat kopplingen mellan korruption, den styrande elitens åderlåtning och förskingring av naturresurser och människorättsövergrepp mot dem som utgör ett hot mot och ifrågasätter det rådande tillståndet. |
| --- | --- |

P.

Det civila samhället har gång på gång påtalat kopplingen mellan korruption, den styrande elitens åderlåtning och förskingring av naturresurser och människorättsövergrepp mot dem som utgör ett hot mot och ifrågasätter det rådande tillståndet.

| Q. | Trots den angolanska regeringens åtaganden om att öka insatserna för att förbättra sitt system för att bekämpa penningtvätt och finansiell terrorism (AML/CFT), och trots att vissa framsteg har gjorts, fortsätter arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF), en mellanstatlig organisation som grundades 1989 på initiativ av G7-gruppen för att ta fram strategier för att bekämpa penningtvätt, att hitta strategiska brister i Angolas AML/CFT-system. |
| --- | --- |

Q.

Trots den angolanska regeringens åtaganden om att öka insatserna för att förbättra sitt system för att bekämpa penningtvätt och finansiell terrorism (AML/CFT), och trots att vissa framsteg har gjorts, fortsätter arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF), en mellanstatlig organisation som grundades 1989 på initiativ av G7-gruppen för att ta fram strategier för att bekämpa penningtvätt, att hitta strategiska brister i Angolas AML/CFT-system.

| R. | Enligt oberoende rapporter har oljeinkomsterna, regeringens främsta resurs, inte använts för att främja hållbar utveckling eller stödja lokalbefolkningen, och samtidigt har den styrande eliten blivit allt rikare. |
| --- | --- |

R.

Enligt oberoende rapporter har oljeinkomsterna, regeringens främsta resurs, inte använts för att främja hållbar utveckling eller stödja lokalbefolkningen, och samtidigt har den styrande eliten blivit allt rikare.

| S. | Angola har stora mineral- och oljereserver, och landet har en av de mest snabbväxande ekonomierna i världen, särskilt sedan slutet av inbördeskriget. Landets ekonomiska tillväxt är mycket ojämn och större delen av landets rikedomar återfinns hos en oproportionerligt liten del av befolkningen. |
| --- | --- |

S.

Angola har stora mineral- och oljereserver, och landet har en av de mest snabbväxande ekonomierna i världen, särskilt sedan slutet av inbördeskriget. Landets ekonomiska tillväxt är mycket ojämn och större delen av landets rikedomar återfinns hos en oproportionerligt liten del av befolkningen.

| T. | Den ekonomiska krisen i landet till följd av den tvära nedgången i oljeinkomsterna riskerar att leda till ytterligare sociala oroligheter och protester mot regeringen. |
| --- | --- |

T.

Den ekonomiska krisen i landet till följd av den tvära nedgången i oljeinkomsterna riskerar att leda till ytterligare sociala oroligheter och protester mot regeringen.

| U. | I oktober 2014 bekräftade Angola sitt åtagande för den politiska dialog och det samarbete som man kommit överens om i strategidokumentet EU-Angola Joint Way Forward, i vilket goda styrelseformer, demokrati och mänskliga rättigheter utgör viktiga delar. |
| --- | --- |

U.

I oktober 2014 bekräftade Angola sitt åtagande för den politiska dialog och det samarbete som man kommit överens om i strategidokumentet EU-Angola Joint Way Forward, i vilket goda styrelseformer, demokrati och mänskliga rättigheter utgör viktiga delar.

| V. | I enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet mellan EU och Angola sker utbyte av information om goda styrelseformer och mänskliga rättigheter inom ramen för en formell politisk dialog minst en gång om året inom ramen för strategin Joint Way Forward mellan EU och Angola från 2012. |
| --- | --- |

V.

I enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet mellan EU och Angola sker utbyte av information om goda styrelseformer och mänskliga rättigheter inom ramen för en formell politisk dialog minst en gång om året inom ramen för strategin Joint Way Forward mellan EU och Angola från 2012.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över det snabbt försämrade läget för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och det demokratiska utrymmet i Angola, liksom över säkerhetsstyrkornas allvarliga övergrepp och rättsväsendets bristande oberoende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över det snabbt försämrade läget för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och det demokratiska utrymmet i Angola, liksom över säkerhetsstyrkornas allvarliga övergrepp och rättsväsendets bristande oberoende.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Angolas myndigheter att omedelbart och villkorslöst frige alla människorättsförsvarare, inbegripet Marcos Mavungo och de sexton aktivister som greps i juni 2015, och att dra tillbaka alla anklagelser mot dem. Myndigheterna uppmanas också att omedelbart och villkorslöst frige alla andra aktivister, samvetsfångar eller politiska motståndare som på godtyckliga grunder har gripits och häktats enbart på grund av sina politiska åsikter, sitt journalistiska arbete eller sitt deltagande i fredliga aktiviteter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Angolas myndigheter att omedelbart och villkorslöst frige alla människorättsförsvarare, inbegripet Marcos Mavungo och de sexton aktivister som greps i juni 2015, och att dra tillbaka alla anklagelser mot dem. Myndigheterna uppmanas också att omedelbart och villkorslöst frige alla andra aktivister, samvetsfångar eller politiska motståndare som på godtyckliga grunder har gripits och häktats enbart på grund av sina politiska åsikter, sitt journalistiska arbete eller sitt deltagande i fredliga aktiviteter.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att se till att de gripna inte utsätts för någon form av tortyr eller misshandel och att garantera dem fullt skydd och möjlighet att träffa sina familjer och advokater. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att se till att de gripna inte utsätts för någon form av tortyr eller misshandel och att garantera dem fullt skydd och möjlighet att träffa sina familjer och advokater.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Angolas myndigheter att omedelbart sätta stopp för polisens och säkerhetsstyrkornas godtyckliga gripanden, olagliga kvarhållanden och tortyr. Parlamentet upprepar att opartiska och grundliga utredningar snabbt måste genomföras av alla påstådda människorättskränkningar, inklusive tortyr, som har begåtts av polisen och säkerhetsstyrkorna, och att förövarna måste ställas inför rätta. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Angolas myndigheter att omedelbart sätta stopp för polisens och säkerhetsstyrkornas godtyckliga gripanden, olagliga kvarhållanden och tortyr. Parlamentet upprepar att opartiska och grundliga utredningar snabbt måste genomföras av alla påstådda människorättskränkningar, inklusive tortyr, som har begåtts av polisen och säkerhetsstyrkorna, och att förövarna måste ställas inför rätta.

| 5. | Europaparlamentet är mycket oroat över de konstanta försöken att begränsa yttrande- och mediefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster och mötesfriheten, liksom myndigheternas ökade kränkningar av dessa friheter, och uppmanar de angolanska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst se till att dessa friheter garanteras. Parlamentet uppmanar även myndigheterna att genomföra den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter samt andra internationella och regionala människorättsinstrument som Angola har ratificerat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är mycket oroat över de konstanta försöken att begränsa yttrande- och mediefriheten, rätten att delta i fredliga sammankomster och mötesfriheten, liksom myndigheternas ökade kränkningar av dessa friheter, och uppmanar de angolanska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst se till att dessa friheter garanteras. Parlamentet uppmanar även myndigheterna att genomföra den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter samt andra internationella och regionala människorättsinstrument som Angola har ratificerat.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Luanda att följa upp Europeiska utrikestjänstens åtaganden om att stödja och skydda människorättsförsvarare i hela världen, genom konkreta och synliga åtgärder som i synnerhet inbegriper observation av rättegångar, politiskt och materiellt stöd till människorättsförsvarare, deras advokater och anhöriga samt systematisk dialog mellan EU och dess medlemsstater och Angolas myndigheter om mänskliga rättigheter på alla nivåer av förbindelserna, även på högsta nivå. Parlamentet uppmanar vidare delegationen att stärka den politiska dialogen med Angolas regering inom alla förbindelser i politiska, handelsrelaterade och utvecklingsrelaterade frågor, att säkerställa att den respekterar sina nationella och internationella människorättsåtaganden, i enlighet med utfästelserna under det första ministermötet mellan EU och Angola i oktober 2014. Parlamentet uppmanar med kraft delegationen att använda alla lämpliga verktyg och instrument, inklusive det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter för att lyckas med detta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Luanda att följa upp Europeiska utrikestjänstens åtaganden om att stödja och skydda människorättsförsvarare i hela världen, genom konkreta och synliga åtgärder som i synnerhet inbegriper observation av rättegångar, politiskt och materiellt stöd till människorättsförsvarare, deras advokater och anhöriga samt systematisk dialog mellan EU och dess medlemsstater och Angolas myndigheter om mänskliga rättigheter på alla nivåer av förbindelserna, även på högsta nivå. Parlamentet uppmanar vidare delegationen att stärka den politiska dialogen med Angolas regering inom alla förbindelser i politiska, handelsrelaterade och utvecklingsrelaterade frågor, att säkerställa att den respekterar sina nationella och internationella människorättsåtaganden, i enlighet med utfästelserna under det första ministermötet mellan EU och Angola i oktober 2014. Parlamentet uppmanar med kraft delegationen att använda alla lämpliga verktyg och instrument, inklusive det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter för att lyckas med detta.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna den utbredda korruptionen inom de angolanska myndigheterna, som allvarligt undergräver respekten för mänskliga rättigheter och utveckling, att genomföra principerna i verktygslådan för mänskliga rättigheter före alla förehavanden med Angola, samt att se över de centrala sektorerna i Angolas nationella vägledande program inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna den utbredda korruptionen inom de angolanska myndigheterna, som allvarligt undergräver respekten för mänskliga rättigheter och utveckling, att genomföra principerna i verktygslådan för mänskliga rättigheter före alla förehavanden med Angola, samt att se över de centrala sektorerna i Angolas nationella vägledande program inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att omfattningen av hotet från antipersonella minor och explosiva lämningar efter krig fortfarande inte är känd med säkerhet trots genomförandet av en nationell undersökning 2007 och ett omfattande program för åtgärder mot minor. Europaparlamentet uppmanar EU att övervaka, kontrollera och utvärdera hur medlen faktiskt används och se till att de anslagna medlen används på ett effektivt och riktat sätt för att uppnå målet, dvs. minröjd mark. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att omfattningen av hotet från antipersonella minor och explosiva lämningar efter krig fortfarande inte är känd med säkerhet trots genomförandet av en nationell undersökning 2007 och ett omfattande program för åtgärder mot minor. Europaparlamentet uppmanar EU att övervaka, kontrollera och utvärdera hur medlen faktiskt används och se till att de anslagna medlen används på ett effektivt och riktat sätt för att uppnå målet, dvs. minröjd mark.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de rättsliga myndigheterna i Angola att bevisa att de står fria från allt politiskt inflytande och att säkerställa skyddet för rättigheter som erkänns av rättsliga instrument, såsom tillgång till rättslig prövning och rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de rättsliga myndigheterna i Angola att bevisa att de står fria från allt politiskt inflytande och att säkerställa skyddet för rättigheter som erkänns av rättsliga instrument, såsom tillgång till rättslig prövning och rätten till en rättvis rättegång.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de angolanska myndigheterna att snabbt genomföra en transparent och trovärdig utredning av massakern i Huambo och att erbjuda stöd åt de överlevande som har fördrivits. Parlamentet påminner om FN:s krav på en internationell och oberoende kompletterande utredning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de angolanska myndigheterna att snabbt genomföra en transparent och trovärdig utredning av massakern i Huambo och att erbjuda stöd åt de överlevande som har fördrivits. Parlamentet påminner om FN:s krav på en internationell och oberoende kompletterande utredning.

| 11. | Europaparlamentet är fortsatt bekymrat över att det fortfarande inte genomförts några åtgärder för att bekämpa våldet mot kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar myndigheterna att intensifiera kampen mot skadliga traditionella sedvänjor, till exempel stigmatiseringen av barn som anklagats för trolldom. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är fortsatt bekymrat över att det fortfarande inte genomförts några åtgärder för att bekämpa våldet mot kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar myndigheterna att intensifiera kampen mot skadliga traditionella sedvänjor, till exempel stigmatiseringen av barn som anklagats för trolldom.

| 12. | Europaparlamentet påminner om Angolas åtaganden inom ramen för Cotonouavtalet om att respektera demokratin, rättsstaten och människorättsprinciperna, vilka omfattar yttrande- och mediefriheten, god samhällsstyrning och öppenhet i den offentliga förvaltningen. Parlamentet uppmanar med eftertryck Angolas regering att respektera dessa bestämmelser i enlighet med artiklarna 11 b, 96 och 97 i Cotonouavtalet, och uppmanar kommissionen att i annat fall inleda relevant förfarande i enlighet med artiklarna 8, 9 och 96 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om Angolas åtaganden inom ramen för Cotonouavtalet om att respektera demokratin, rättsstaten och människorättsprinciperna, vilka omfattar yttrande- och mediefriheten, god samhällsstyrning och öppenhet i den offentliga förvaltningen. Parlamentet uppmanar med eftertryck Angolas regering att respektera dessa bestämmelser i enlighet med artiklarna 11 b, 96 och 97 i Cotonouavtalet, och uppmanar kommissionen att i annat fall inleda relevant förfarande i enlighet med artiklarna 8, 9 och 96 i Cotonouavtalet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att lyfta frågan om öppenhet i handeln med naturtillgångar, inbegripet olja, och närmare bestämt att till fullo driva igenom och övervaka den befintliga lagstiftningen om landsspecifik rapportering. Parlamentet uppmanar den angolanska regeringen och utländska företag att hjälpa till att förbättra styrningen inom utvinningsindustrin genom att följa utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och att se över genomförandet av Kimberleyprocessen. Parlamentet uppmanar vidare de angolanska myndigheterna att lämna in en plan för att ansluta sig till det internationella partnerskapsprogrammet för öppen förvaltning och att ta fram en konkret plan för att bekämpa korruption och öka öppenheten och den offentliga redovisningsskyldigheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att lyfta frågan om öppenhet i handeln med naturtillgångar, inbegripet olja, och närmare bestämt att till fullo driva igenom och övervaka den befintliga lagstiftningen om landsspecifik rapportering. Parlamentet uppmanar den angolanska regeringen och utländska företag att hjälpa till att förbättra styrningen inom utvinningsindustrin genom att följa utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet och att se över genomförandet av Kimberleyprocessen. Parlamentet uppmanar vidare de angolanska myndigheterna att lämna in en plan för att ansluta sig till det internationella partnerskapsprogrammet för öppen förvaltning och att ta fram en konkret plan för att bekämpa korruption och öka öppenheten och den offentliga redovisningsskyldigheten.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar till samarbete och samordning mellan EU och Förenta staterna i fråga om genomförandet av avsnitt 1504 i Dodd–Frank-lagen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar till samarbete och samordning mellan EU och Förenta staterna i fråga om genomförandet av avsnitt 1504 i Dodd–Frank-lagen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas nationella förvaltnings- och tillsynsmyndigheter att skärpa övervakningen av att unionslagstiftningen om penningtvätt följs, inbegripet principerna om tillbörlig aktsamhet och vederbörlig riskbedömning, särskilt när det gäller personer från Angola i politiskt utsatt ställning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas nationella förvaltnings- och tillsynsmyndigheter att skärpa övervakningen av att unionslagstiftningen om penningtvätt följs, inbegripet principerna om tillbörlig aktsamhet och vederbörlig riskbedömning, särskilt när det gäller personer från Angola i politiskt utsatt ställning.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den angolanska regeringens erkännande av problem relaterade till kompensation för markrofferi och de medierapporter som antyder att mekanismerna för fördelning och kompensation blir allt bättre. Parlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta sina strävanden i denna riktning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den angolanska regeringens erkännande av problem relaterade till kompensation för markrofferi och de medierapporter som antyder att mekanismerna för fördelning och kompensation blir allt bättre. Parlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta sina strävanden i denna riktning.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, regeringarna i länderna i södra Afrika, presidenten och parlamentet i Angola, Förenta staternas regering, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, regeringarna i länderna i södra Afrika, presidenten och parlamentet i Angola, Förenta staternas regering, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter och den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/207

---

P8_TA(2015)0316

Azerbajdzjan

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om Azerbajdzjan (2015/2840(RSP))

(2017/C 316/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Azerbajdzjan, särskilt resolutionerna om situationen för mänskliga rättigheter och rättsstaten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Azerbajdzjan, särskilt resolutionerna om situationen för mänskliga rättigheter och rättsstaten,

| — | med beaktande av de etablerade förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan, som existerar sedan 1999 och tar sig uttryck i genomförandet av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, inrättandet av det östliga partnerskapet, förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan och Azerbajdzjans deltagande i Euronests parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de etablerade förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan, som existerar sedan 1999 och tar sig uttryck i genomförandet av handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken, inrättandet av det östliga partnerskapet, förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan EU och Azerbajdzjan och Azerbajdzjans deltagande i Euronests parlamentariska församling,

| — | med beaktande av lägesrapporten för 2014 om den europeiska grannskapspolitiken avseende Azerbajdzjan av den 25 mars 2015 (SWD(2015)0064), |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten för 2014 om den europeiska grannskapspolitiken avseende Azerbajdzjan av den 25 mars 2015 (SWD(2015)0064),

| — | med beaktande av handlingsplanen EU–Azerbajdzjan inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen EU–Azerbajdzjan inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av de synpunkter som Europeiska rådets ordförande Donald Tusk framförde den 22 juli 2015 efter sitt möte med Azerbajdzjans president Ilham Aliyev, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de synpunkter som Europeiska rådets ordförande Donald Tusk framförde den 22 juli 2015 efter sitt möte med Azerbajdzjans president Ilham Aliyev,

| — | med beaktande av det besök som Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter gjorde i Baku den 23–26 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter gjorde i Baku den 23–26 februari 2015,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 september 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad Al Hussein, där han fördömde de pågående tillslagen mot det civila samhället och oberoende krafter i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 september 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad Al Hussein, där han fördömde de pågående tillslagen mot det civila samhället och oberoende krafter i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionens vice ordförande/den höga representanten Federica Mogherini och från kommissionsledamot Johannes Hahn, om att ledande journalister och människorättsförsvarare på senaste tiden frihetsberövats, satts i fängelse, dömts och mördats i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionens vice ordförande/den höga representanten Federica Mogherini och från kommissionsledamot Johannes Hahn, om att ledande journalister och människorättsförsvarare på senaste tiden frihetsberövats, satts i fängelse, dömts och mördats i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av EU:s uttalande av den 19 augusti 2015 om mänskliga rättigheter i Azerbajdzjan vid det 1064:e särskilda mötet i Wien för OSSE:s ständiga råd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande av den 19 augusti 2015 om mänskliga rättigheter i Azerbajdzjan vid det 1064:e särskilda mötet i Wien för OSSE:s ständiga råd,

| — | med beaktande av uttalandena på senaste tiden från Europarådets generalsekreterare Thorbjørn Jagland om fallet Khadija Ismayilova, fallen med direktören för Azerbajdzjans institut för fred och demokrati, Leyla Yunus och hennes make Arif Yunus, och om mordet på den Azerbajdzjanske journalisten Rasim Aliyev, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena på senaste tiden från Europarådets generalsekreterare Thorbjørn Jagland om fallet Khadija Ismayilova, fallen med direktören för Azerbajdzjans institut för fred och demokrati, Leyla Yunus och hennes make Arif Yunus, och om mordet på den Azerbajdzjanske journalisten Rasim Aliyev,

| — | med beaktande av Helsingforsdeklarationen som antagits av OSSE:s parlamentariska församling vid dess årliga session mellan den 5 och 9 juli 2015, där det fördömdes att journalister och människorättsförsvarare fortfarande förföljs och sätts i fängelse på politiskt motiverade grunder i ett flertal stater som deltar i OSSE, samt uttrycktes oro över att skatte- och administrativ lagstiftning fortsatt missbrukas för att berättiga till sådana handlingar. |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforsdeklarationen som antagits av OSSE:s parlamentariska församling vid dess årliga session mellan den 5 och 9 juli 2015, där det fördömdes att journalister och människorättsförsvarare fortfarande förföljs och sätts i fängelse på politiskt motiverade grunder i ett flertal stater som deltar i OSSE, samt uttrycktes oro över att skatte- och administrativ lagstiftning fortsatt missbrukas för att berättiga till sådana handlingar.

| — | med beaktande av resolutionen av den 23 juni 2015 från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 23 juni 2015 från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 december 2014 från Europarådets Venedigkommission, enligt vilket den senaste ändringen av Azerbajdzjans lag om icke-statliga organisationer ytterligare kringskär dessa organisationers verksamhetsmöjligheter i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 december 2014 från Europarådets Venedigkommission, enligt vilket den senaste ändringen av Azerbajdzjans lag om icke-statliga organisationer ytterligare kringskär dessa organisationers verksamhetsmöjligheter i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och av rådets slutsatser av den 23 juni 2014 på tioårsdagen efter antagandet av dessa riktlinjer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och av rådets slutsatser av den 23 juni 2014 på tioårsdagen efter antagandet av dessa riktlinjer,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den allmänna situationen för de mänskliga rättigheterna har under de senaste åren hela tiden blivit sämre i Azerbajdzjan. Det blir allt vanligare med skrämseltaktik, förtryck och med att brottsåtal i allt högre grad tillämpas mot ledare för icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister och andra företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

A.

Den allmänna situationen för de mänskliga rättigheterna har under de senaste åren hela tiden blivit sämre i Azerbajdzjan. Det blir allt vanligare med skrämseltaktik, förtryck och med att brottsåtal i allt högre grad tillämpas mot ledare för icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister och andra företrädare för det civila samhället.

| B. | Den prisbelönta undersökande journalisten för RFE/RL, Khadija Ismayilova, dömdes till sju och ett halvt års fängelse, utgående från påstådda anklagelser för förskingring och skattesmitning, efter det att hon offentliggjort ett flertal berättelser om korruption i presidentens familj. Människorättsförsvararna Leyla och Arif Yunus dömdes till åtta och ett halvt respektive sju års fängelse efter att ha anklagats för bedrägeri och skattesmitning i en rättegång som inte på långt när motsvarade internationella normer. Den välkände människorättsaktivisten Rasul Jafarov och den högt ansedda människorättsadvokaten Intigam Aliyev dömdes efter liknande anklagelser vid rättegångar där det bröts mot reglerna för korrekt rättsförfarande, och nu avtjänar de fängelsestraff på sex år och tre månader respektive sju och ett halvt år. Många andra framträdande medlemmar av det civila samhället i Azerbajdzjan sitter kvar i fängelse, bland annat när Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov och Taleh Khasmammadov, och vissa av dessa fångars hälsotillstånd genomgår en stadig försämring. |
| --- | --- |

B.

Den prisbelönta undersökande journalisten för RFE/RL, Khadija Ismayilova, dömdes till sju och ett halvt års fängelse, utgående från påstådda anklagelser för förskingring och skattesmitning, efter det att hon offentliggjort ett flertal berättelser om korruption i presidentens familj. Människorättsförsvararna Leyla och Arif Yunus dömdes till åtta och ett halvt respektive sju års fängelse efter att ha anklagats för bedrägeri och skattesmitning i en rättegång som inte på långt när motsvarade internationella normer. Den välkände människorättsaktivisten Rasul Jafarov och den högt ansedda människorättsadvokaten Intigam Aliyev dömdes efter liknande anklagelser vid rättegångar där det bröts mot reglerna för korrekt rättsförfarande, och nu avtjänar de fängelsestraff på sex år och tre månader respektive sju och ett halvt år. Många andra framträdande medlemmar av det civila samhället i Azerbajdzjan sitter kvar i fängelse, bland annat när Anar Mammadli, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Ilgar Mammadov, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov och Taleh Khasmammadov, och vissa av dessa fångars hälsotillstånd genomgår en stadig försämring.

| C. | Innan Leyla Yunus och Rasul Jafarov själva blev gripna ledde de en framträdande grupp av människorättsförsvarare och människorättsexperter i Azerbajdzjan, som tog fram en förteckning på inemot hundra azerbajdzjaner, som kommer i fråga för den definition av begreppet politisk fånge som antogs av Europarådet 2012. |
| --- | --- |

C.

Innan Leyla Yunus och Rasul Jafarov själva blev gripna ledde de en framträdande grupp av människorättsförsvarare och människorättsexperter i Azerbajdzjan, som tog fram en förteckning på inemot hundra azerbajdzjaner, som kommer i fråga för den definition av begreppet politisk fånge som antogs av Europarådet 2012.

| D. | Journalister och ledare för det civila samhället utsätts för fortgående skrämseltaktik och trakasserier, bland annat direktören för Meydan TV, Emin Milli, som blivit mordhotad och vars familjemedlemmar gripits på falska anklagelser, liksom också journalister som arbetar för Meydan TV i Azerbajdzjan. Människorättsförsvararen Emin Huseynov, som grundade Institutet för reportrars frihet och säkerhet, sökte sin tillflykt till Schweiz, efter det att han ställts inför falska anklagelser och fråntagits sitt azerbajdzjanska medborgarskap. |
| --- | --- |

D.

Journalister och ledare för det civila samhället utsätts för fortgående skrämseltaktik och trakasserier, bland annat direktören för Meydan TV, Emin Milli, som blivit mordhotad och vars familjemedlemmar gripits på falska anklagelser, liksom också journalister som arbetar för Meydan TV i Azerbajdzjan. Människorättsförsvararen Emin Huseynov, som grundade Institutet för reportrars frihet och säkerhet, sökte sin tillflykt till Schweiz, efter det att han ställts inför falska anklagelser och fråntagits sitt azerbajdzjanska medborgarskap.

| E. | Åtskilligt många fler journalister och aktivister inom det civila samhället står åtalade inför domstol, utsätts för reseförbud och restriktioner för sin rörelsefrihet i samband med verksamhet för de mänskliga rättigheterna och regeringen i Azerbajdzjan slår också ned på oberoende grupper med hjälp av restriktiva nya lagar med föreskrifter för icke-statliga organisationer. Till följd av dessa lagar har många grupper i själva verket blivit tvungna att lägga ned sin verksamhet, efter att deras bankkonton frysts eller deras källor till finansiering blockerats, sedan regeringen vägrat godkänna nya bidrag från utländska givarorganisationer. |
| --- | --- |

E.

Åtskilligt många fler journalister och aktivister inom det civila samhället står åtalade inför domstol, utsätts för reseförbud och restriktioner för sin rörelsefrihet i samband med verksamhet för de mänskliga rättigheterna och regeringen i Azerbajdzjan slår också ned på oberoende grupper med hjälp av restriktiva nya lagar med föreskrifter för icke-statliga organisationer. Till följd av dessa lagar har många grupper i själva verket blivit tvungna att lägga ned sin verksamhet, efter att deras bankkonton frysts eller deras källor till finansiering blockerats, sedan regeringen vägrat godkänna nya bidrag från utländska givarorganisationer.

| F. | Fredliga demonstrationer har i praktiken varit förbjudna i centrala Baku sedan 2006 och nyligen har det införts nya skärpta böter och längre perioder av administrativt frihetsberövande för personer som anordnar eller deltar i offentliga sammankomster som saknar tillstånd. |
| --- | --- |

F.

Fredliga demonstrationer har i praktiken varit förbjudna i centrala Baku sedan 2006 och nyligen har det införts nya skärpta böter och längre perioder av administrativt frihetsberövande för personer som anordnar eller deltar i offentliga sammankomster som saknar tillstånd.

| G. | Ordföranden för Institutet för reportrars frihet och säkerhet, journalisten Rasim Aliyev, avled på ett sjukhus i Baku efter det att han blivit svårt misshandlad, efter att dessförinnan ha utsatts för en ständig ström av hot och skrämseltaktik till följd av att han riktat kritik mot president Aliyev via sociala medier. |
| --- | --- |

G.

Ordföranden för Institutet för reportrars frihet och säkerhet, journalisten Rasim Aliyev, avled på ett sjukhus i Baku efter det att han blivit svårt misshandlad, efter att dessförinnan ha utsatts för en ständig ström av hot och skrämseltaktik till följd av att han riktat kritik mot president Aliyev via sociala medier.

| H. | Azerbajdzjan är en av grundarna till det östliga partnerskapet. Företrädarna för EU och det östliga partnerskapet har vid många tillfällen bekräftat att det östliga partnerskapet bygger på en värdegemenskap och gemensamma principer om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt på rättsstatsprincipen. Azerbajdzjan avser att bygga ut och fördjupa sina förbindelser med EU i syfte att uppnå ett strategiskt partnerskap. |
| --- | --- |

H.

Azerbajdzjan är en av grundarna till det östliga partnerskapet. Företrädarna för EU och det östliga partnerskapet har vid många tillfällen bekräftat att det östliga partnerskapet bygger på en värdegemenskap och gemensamma principer om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt på rättsstatsprincipen. Azerbajdzjan avser att bygga ut och fördjupa sina förbindelser med EU i syfte att uppnå ett strategiskt partnerskap.

| I. | Europeiska unionen har inte kunnat betala ut 11 av sina 13 bidrag till icke-statliga organisationer under 2014 på grund av den restriktiva lagstiftningen, och upplever fortfarande svåra begränsningar för sin förmåga att finansiera oberoende grupper och aktivister inom det civila samhället i Azerbajdzjan, och många av dem som fått bidrag från Europeiska unionen sitter antingen i fängelse, såsom människorättsadvokaten Intigam Aliyev, eller också har de flytt från landet och lagt ned sin verksamhet. |
| --- | --- |

I.

Europeiska unionen har inte kunnat betala ut 11 av sina 13 bidrag till icke-statliga organisationer under 2014 på grund av den restriktiva lagstiftningen, och upplever fortfarande svåra begränsningar för sin förmåga att finansiera oberoende grupper och aktivister inom det civila samhället i Azerbajdzjan, och många av dem som fått bidrag från Europeiska unionen sitter antingen i fängelse, såsom människorättsadvokaten Intigam Aliyev, eller också har de flytt från landet och lagt ned sin verksamhet.

| J. | OSSE:s kontor i Baku stängdes den 4 juli 2015 efter det att Azerbajdzjans myndigheter beslutat att avsluta samförståndsavtalet mellan Azerbajdzjans regering och OSSE. |
| --- | --- |

J.

OSSE:s kontor i Baku stängdes den 4 juli 2015 efter det att Azerbajdzjans myndigheter beslutat att avsluta samförståndsavtalet mellan Azerbajdzjans regering och OSSE.

| K. | Organisationen Freedom House anser Azerbajdzjan som ”icke-fritt”, dess press som ”icke-fri” och dess internet som ”delvis fritt”. Ingenstans i hela Eurasien har under de senaste tio åren tillbakagången när det gäller demokratiskt styre varit så utpräglad som i Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

K.

Organisationen Freedom House anser Azerbajdzjan som ”icke-fritt”, dess press som ”icke-fri” och dess internet som ”delvis fritt”. Ingenstans i hela Eurasien har under de senaste tio åren tillbakagången när det gäller demokratiskt styre varit så utpräglad som i Azerbajdzjan.

| L. | I november 2015 ska det hållas parlamentsval i Azerbajdzjan. Europaparlamentet vägrade att sända ett valobservatörsuppdrag, eftersom det vid bedömningen ansågs att det inte fanns förutsättningar för att förrätta fria och rättvisa val och att begränsningarna för yttrande-, mötes- och föreningsfriheten gör att man inte kan åstadkomma likvärdiga möjligheter för kandidaterna eller ordna val med verklig konkurrens. |
| --- | --- |

L.

I november 2015 ska det hållas parlamentsval i Azerbajdzjan. Europaparlamentet vägrade att sända ett valobservatörsuppdrag, eftersom det vid bedömningen ansågs att det inte fanns förutsättningar för att förrätta fria och rättvisa val och att begränsningarna för yttrande-, mötes- och föreningsfriheten gör att man inte kan åstadkomma likvärdiga möjligheter för kandidaterna eller ordna val med verklig konkurrens.

| M. | Sektorssamarbetet är till ömsesidig nytta, framför allt inom energisektorn. Azerbajdzjan kan bli en av EU:s viktigaste handelspartner. |
| --- | --- |

M.

Sektorssamarbetet är till ömsesidig nytta, framför allt inom energisektorn. Azerbajdzjan kan bli en av EU:s viktigaste handelspartner.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över att situationen för de mänskliga rättigheterna fortsatt försämras i landet och erinrar om att EU inom sitt bilaterala samarbete fäster särskilt avseende vid mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, eftersom de är väsentliga inslag i det östliga partnerskapet och även grundpelare i internationella organisationer såsom Europarådet och OSSE, som Azerbajdzjan är medlem av. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över att situationen för de mänskliga rättigheterna fortsatt försämras i landet och erinrar om att EU inom sitt bilaterala samarbete fäster särskilt avseende vid mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, eftersom de är väsentliga inslag i det östliga partnerskapet och även grundpelare i internationella organisationer såsom Europarådet och OSSE, som Azerbajdzjan är medlem av.

| 2. | Europaparlamentet yrkar på att alla politiska fångar, människorättsförsvarare, journalister och andra aktivister inom det civila samhället omedelbart och villkorslöst ska friges, bland dem Khadija Ismayilova, Leyla Yunus och Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Aliyev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov och Ilgar Mammadov, såsom det följer av domen från den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), och att alla åtal mot dem ska läggas ned och att de ska få tillbaka alla sina politiska och medborgerliga rättigheter och sitt rykte i offentligheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet yrkar på att alla politiska fångar, människorättsförsvarare, journalister och andra aktivister inom det civila samhället omedelbart och villkorslöst ska friges, bland dem Khadija Ismayilova, Leyla Yunus och Arif Yunus, Anar Mammadli, Rasul Jafarov, Intigam Aliyev, Rauf Mirkadirov, Ömar Mammadov, Tofiq Yaqublu, Nijat Aliyev, Araz Guliyev, Parviz Hashimli, Seymur Hezi, Hilal Mammadov, Taleh Khasmammadov och Ilgar Mammadov, såsom det följer av domen från den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), och att alla åtal mot dem ska läggas ned och att de ska få tillbaka alla sina politiska och medborgerliga rättigheter och sitt rykte i offentligheten.

| 3. | Europaparlamentet fördömer skarpt det aldrig förr skådade förtrycket av det civila samhället i Azerbajdzjan och upprepar sin djupa oro över hur det gått för sådana kolleger till de fängslade, som fortfarande befinner sig på fri fot men är föremål för brottsutredningar, mot bakgrund av rapporterna från människorättsförsvarare och från inhemska och internationella icke-statliga organisationer, där det påstås att politiska personligheter, aktivister och journalister utsatts för falska anklagelser. Parlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans myndigheter att sluta upp med att selektivt inleda brottmål mot journalister, människorättsförsvarare och andra som kritiserar regeringen och sätta dem i fängelse, och att se till att alla som berövats sin frihet, också journalister och aktivister inom politiken och det civila samhället, tillförsäkras rätten till ett fullständigt korrekt rättsförfarande, framför allt rätten att anlita advokat efter eget val och att få kontakta sina familjer och att också andra normer för en rättvis rättegång gäller för dem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer skarpt det aldrig förr skådade förtrycket av det civila samhället i Azerbajdzjan och upprepar sin djupa oro över hur det gått för sådana kolleger till de fängslade, som fortfarande befinner sig på fri fot men är föremål för brottsutredningar, mot bakgrund av rapporterna från människorättsförsvarare och från inhemska och internationella icke-statliga organisationer, där det påstås att politiska personligheter, aktivister och journalister utsatts för falska anklagelser. Parlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans myndigheter att sluta upp med att selektivt inleda brottmål mot journalister, människorättsförsvarare och andra som kritiserar regeringen och sätta dem i fängelse, och att se till att alla som berövats sin frihet, också journalister och aktivister inom politiken och det civila samhället, tillförsäkras rätten till ett fullständigt korrekt rättsförfarande, framför allt rätten att anlita advokat efter eget val och att få kontakta sina familjer och att också andra normer för en rättvis rättegång gäller för dem.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att Azerbajdzjans myndigheter berett ett läkarlag från Europa möjlighet att besöka Leyla och Arif Yunus, och yrkar på att de ska friges, också av humanitära skäl. Parlamentet uppmärksammar förhållandena i fängelset för Leyla och Arif Yunus och för Intigam Aliyev, som lett till att deras hälsa allvarligt försämrats, något som kan få livshotande konsekvenser. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att låta ett läkarlag från Europa undersöka Intigam Aliyev och se till att alla fångar får ordentlig hälso- och sjukvård vid behov. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att Azerbajdzjans myndigheter berett ett läkarlag från Europa möjlighet att besöka Leyla och Arif Yunus, och yrkar på att de ska friges, också av humanitära skäl. Parlamentet uppmärksammar förhållandena i fängelset för Leyla och Arif Yunus och för Intigam Aliyev, som lett till att deras hälsa allvarligt försämrats, något som kan få livshotande konsekvenser. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att låta ett läkarlag från Europa undersöka Intigam Aliyev och se till att alla fångar får ordentlig hälso- och sjukvård vid behov.

| 5. | Europaparlamentet yrkar på en omedelbar undersökning av omständigheterna när journalisten och ordföranden för Institutet för reportrars frihet och säkerhet, Rasim Aliyev, avled och konstaterar med oro påståendena från en grupp journalister om att Aliyev dog eftersom han inte fått lämplig vård av de läkare som tog hand om honom på sjukhuset. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet yrkar på en omedelbar undersökning av omständigheterna när journalisten och ordföranden för Institutet för reportrars frihet och säkerhet, Rasim Aliyev, avled och konstaterar med oro påståendena från en grupp journalister om att Aliyev dog eftersom han inte fått lämplig vård av de läkare som tog hand om honom på sjukhuset.

| 6. | Europaparlamentet påminner Azerbajdzjans myndigheter att befolkningens välbefinnande, som förutsätter respekt för fri- och rättigheter, är ett viktigt inslag i hållbar ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner Azerbajdzjans myndigheter att befolkningens välbefinnande, som förutsätter respekt för fri- och rättigheter, är ett viktigt inslag i hållbar ekonomisk tillväxt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjan att respektera och fullgöra de åtaganden landet ingått såsom medlem av Europarådet. Parlamentet uppmanar än en gång Azerbajdzjans myndigheter att rätta sig efter Europadomstolens alla domar om Azerbajdzjan. Parlamentet kräver att domen av den 16 juni 2015 och Europadomstolens alla andra domar efterlevs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjan att respektera och fullgöra de åtaganden landet ingått såsom medlem av Europarådet. Parlamentet uppmanar än en gång Azerbajdzjans myndigheter att rätta sig efter Europadomstolens alla domar om Azerbajdzjan. Parlamentet kräver att domen av den 16 juni 2015 och Europadomstolens alla andra domar efterlevs.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans regering att fullständigt samarbeta med och genomföra rekommendationerna från Europarådets Venedigkommission och dess kommissarie för mänskliga rättigheter, och med FN:s särskilda förfaranden i fråga om människorättsförsvarare, rätterna till föreningsfrihet och fredliga sammankomster samt yttrandefrihet och skydd mot godtyckligt frihetsberövande, för att ändra sin lagstiftning och anpassa sin praxis så att den kommer att fullständigt överensstämma med de sakkunnigas slutsatser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Azerbajdzjans regering att fullständigt samarbeta med och genomföra rekommendationerna från Europarådets Venedigkommission och dess kommissarie för mänskliga rättigheter, och med FN:s särskilda förfaranden i fråga om människorättsförsvarare, rätterna till föreningsfrihet och fredliga sammankomster samt yttrandefrihet och skydd mot godtyckligt frihetsberövande, för att ändra sin lagstiftning och anpassa sin praxis så att den kommer att fullständigt överensstämma med de sakkunnigas slutsatser.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans regering att genast sluta upp med sina tillslag mot det civila samhället och arbetet för de mänskliga rättigheterna, och att se till att oberoende grupper och aktivister från det civila samhället kan fungera utan obefogade hinder eller rädsla för förföljelse, bland annat genom att upphäva lagar som ställer upp strikta begränsningar för det civila samhället, upphäva frysningen av icke-statliga gruppers och deras ledares bankkonton och låta dem få tillgång till utländsk finansiering. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans regering att genast sluta upp med sina tillslag mot det civila samhället och arbetet för de mänskliga rättigheterna, och att se till att oberoende grupper och aktivister från det civila samhället kan fungera utan obefogade hinder eller rädsla för förföljelse, bland annat genom att upphäva lagar som ställer upp strikta begränsningar för det civila samhället, upphäva frysningen av icke-statliga gruppers och deras ledares bankkonton och låta dem få tillgång till utländsk finansiering.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt de åtgärder som vidtagits av statsmakterna i Azerbajdzjan för att begränsa kontakterna mellan grupper från det civila samhället, ungdomsaktivister och intellektuella från Armenien och Azerbajdzjan, som är av stor vikt för att den långvariga fiendskapen mellan de två länderna ska kunna överbryggas. Parlamentet erinrar i detta hänseende om det viktiga arbete som gjorts av Leyla och Arif Yunus. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar djupt de åtgärder som vidtagits av statsmakterna i Azerbajdzjan för att begränsa kontakterna mellan grupper från det civila samhället, ungdomsaktivister och intellektuella från Armenien och Azerbajdzjan, som är av stor vikt för att den långvariga fiendskapen mellan de två länderna ska kunna överbryggas. Parlamentet erinrar i detta hänseende om det viktiga arbete som gjorts av Leyla och Arif Yunus.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att respektera pressfriheten och mediefriheten, både i lagstiftningen och i praktiken, samt att garantera yttrandefriheten i enlighet med internationella normer och att sluta censurera kritik av regeringen i medierna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att respektera pressfriheten och mediefriheten, både i lagstiftningen och i praktiken, samt att garantera yttrandefriheten i enlighet med internationella normer och att sluta censurera kritik av regeringen i medierna.

| 12. | Europaparlamentet är oerhört oroat över situationen för hbti-personer i Azerbajdzjan och fördömer skarpt den politiska hatpropaganda som riktas mot hbti-personer från högsta nivå. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans regering att sluta upp med att förhindra människorättsförsvarare att arbeta för hbti-personers rättigheter och med att utsätta dem för skrämseltaktik i deras arbete. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är oerhört oroat över situationen för hbti-personer i Azerbajdzjan och fördömer skarpt den politiska hatpropaganda som riktas mot hbti-personer från högsta nivå. Parlamentet uppmanar Azerbajdzjans regering att sluta upp med att förhindra människorättsförsvarare att arbeta för hbti-personers rättigheter och med att utsätta dem för skrämseltaktik i deras arbete.

| 13. | Europaparlamentet understryker vikten av seriös dialog med ömsesidig respekt mellan EU och Azerbajdzjans regering, oppositionens krafter och det civila samhället. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker vikten av seriös dialog med ömsesidig respekt mellan EU och Azerbajdzjans regering, oppositionens krafter och det civila samhället.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att förhandlingarna om ett avtal om strategiskt partnerskap med Azerbajdzjan omedelbart bör inställas, så länge som landets regering inte gör något konkret för att främja respekten för allmänna mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar att förhandlingarna om ett avtal om strategiskt partnerskap med Azerbajdzjan omedelbart bör inställas, så länge som landets regering inte gör något konkret för att främja respekten för allmänna mänskliga rättigheter.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att strikt tillämpa principen om ”mera för mera”, med särskilt fokus på situationen för människorättsförsvarare, i enlighet med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, rättsväsendets oberoende, demokratiska reformer och grundläggande fri- och rättigheter, samt att klart slå fast vilka konsekvenserna blir i händelse av eftersläpningar med reformarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över och, vid behov, att tillfälligt inställa all finansiering som inte har anknytning till mänskliga rättigheter, det civila samhället och samarbete i form av direkta personkontakter på gräsrotsnivå och som beviljats Azerbajdzjan via det europeiska grannskapsinstrumentet, mot bakgrund av de ovannämnda fallen där människorättsförsvarare blivit föremål för repressalier för att de dokumenterat kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Azerbajdzjan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha kvar anslagen för direkta personkontakter och samarbete inom sådana områden som det civila samhället, utbildning och den akademiska världen, liksom också ungdoms- och studentutbyten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att strikt tillämpa principen om ”mera för mera”, med särskilt fokus på situationen för människorättsförsvarare, i enlighet med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, rättsväsendets oberoende, demokratiska reformer och grundläggande fri- och rättigheter, samt att klart slå fast vilka konsekvenserna blir i händelse av eftersläpningar med reformarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över och, vid behov, att tillfälligt inställa all finansiering som inte har anknytning till mänskliga rättigheter, det civila samhället och samarbete i form av direkta personkontakter på gräsrotsnivå och som beviljats Azerbajdzjan via det europeiska grannskapsinstrumentet, mot bakgrund av de ovannämnda fallen där människorättsförsvarare blivit föremål för repressalier för att de dokumenterat kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Azerbajdzjan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha kvar anslagen för direkta personkontakter och samarbete inom sådana områden som det civila samhället, utbildning och den akademiska världen, liksom också ungdoms- och studentutbyten.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att kraftfullt och enhälligt bemöta de tillslag som nu pågår i Azerbajdzjan, för att göra det klart att den rådande situationen är fullständigt oacceptabel och att man inte kan fortsätta som hittills, förrän regeringen friger alla som satts i fängelse på politiskt motiverade anklagelser och inställer de pågående tillslagen mot oberoende grupper inom det civila samhället. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att kraftfullt och enhälligt bemöta de tillslag som nu pågår i Azerbajdzjan, för att göra det klart att den rådande situationen är fullständigt oacceptabel och att man inte kan fortsätta som hittills, förrän regeringen friger alla som satts i fängelse på politiskt motiverade anklagelser och inställer de pågående tillslagen mot oberoende grupper inom det civila samhället.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska företag som är verksamma i Azerbajdzjan att med skärpa yrka på högt ställda normer för mänskliga rättigheter och att anta högt ställda normer för företagens sociala ansvar, varvid de bör ta hänsyn till hur deras verksamhet påverkar människorättssituationen i landet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska företag som är verksamma i Azerbajdzjan att med skärpa yrka på högt ställda normer för mänskliga rättigheter och att anta högt ställda normer för företagens sociala ansvar, varvid de bör ta hänsyn till hur deras verksamhet påverkar människorättssituationen i landet.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att det inom dialogen om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Azerbajdzjan inte gjorts några större framsteg med situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att intensifiera denna dialog för att den ska bli effektiv och resultatinriktad och regelbundet rapportera till parlamentet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att det inom dialogen om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Azerbajdzjan inte gjorts några större framsteg med situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att intensifiera denna dialog för att den ska bli effektiv och resultatinriktad och regelbundet rapportera till parlamentet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU:s myndigheter att grundligt utreda de korruptionsanklagelser mot president Aliyev och medlemmar av hans familj, som framkommit genom det arbete som gjorts av den undersökande journalisten Khadija Ismaylova. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU:s myndigheter att grundligt utreda de korruptionsanklagelser mot president Aliyev och medlemmar av hans familj, som framkommit genom det arbete som gjorts av den undersökande journalisten Khadija Ismaylova.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar rådet att undvika dubbla måttstockar i förbindelserna med länderna i det östliga partnerskapet och att i detta sammanhang överväga målinriktade sanktioner och viseringsförbud mot alla politiker, tjänstemän och domare som varit inblandade i den politiska förföljelsen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar rådet att undvika dubbla måttstockar i förbindelserna med länderna i det östliga partnerskapet och att i detta sammanhang överväga målinriktade sanktioner och viseringsförbud mot alla politiker, tjänstemän och domare som varit inblandade i den politiska förföljelsen.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att samarbeta med och underlätta besök av företrädare för regionala organisationer såsom Europarådet och OSSE. Parlamentet beklagar djupt och kraftfullt beslutet från Azerbajdzjans myndigheter att stänga OSSE:s kontor i Baku. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar Azerbajdzjans myndigheter att samarbeta med och underlätta besök av företrädare för regionala organisationer såsom Europarådet och OSSE. Parlamentet beklagar djupt och kraftfullt beslutet från Azerbajdzjans myndigheter att stänga OSSE:s kontor i Baku.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att oberoende valobservatörer, bland annat OSSE:s långvariga observationsuppdrag och nationella uppdrag, dokumenterat stora brott mot de normer som i Azerbajdzjan gäller för alla president- och parlamentsval, alltsedan och inklusive presidentvalet i oktober 2003. Parlamentet uttrycker sin allvarliga oro över huruvida det finns förutsättningar för ett fritt och rättvist val den 1 november 2015, i och med att ledare för oppositionspartierna satts i fängelse, medier och journalister inte får verka fritt och utan att utsätta för skrämseltaktik och det råder en anda av fruktan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att oberoende valobservatörer, bland annat OSSE:s långvariga observationsuppdrag och nationella uppdrag, dokumenterat stora brott mot de normer som i Azerbajdzjan gäller för alla president- och parlamentsval, alltsedan och inklusive presidentvalet i oktober 2003. Parlamentet uttrycker sin allvarliga oro över huruvida det finns förutsättningar för ett fritt och rättvist val den 1 november 2015, i och med att ledare för oppositionspartierna satts i fängelse, medier och journalister inte får verka fritt och utan att utsätta för skrämseltaktik och det råder en anda av fruktan.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att tills vidare avstå från valobservationsuppdrag. Europaparlamentet noterar att kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter för närvarande genomför ett uppdrag på plats, och det vore av yttersta vikt att känna till dess analys av situationen i landet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att tills vidare avstå från valobservationsuppdrag. Europaparlamentet noterar att kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter för närvarande genomför ett uppdrag på plats, och det vore av yttersta vikt att känna till dess analys av situationen i landet.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om sitt beslut att sända en delegation från parlamentet till Azerbajdzjan och betonar vikten av att delegationen sänds ut så fort som möjligt för att ta kontakt med Azerbajdzjans myndigheter om angelägna frågor, såsom mänskliga rättigheter och konflikten i Nagorno-Karabach. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om sitt beslut att sända en delegation från parlamentet till Azerbajdzjan och betonar vikten av att delegationen sänds ut så fort som möjligt för att ta kontakt med Azerbajdzjans myndigheter om angelägna frågor, såsom mänskliga rättigheter och konflikten i Nagorno-Karabach.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, Europeiska rådet, kommissionen, Republiken Azerbajdzjans regering och parlament, Europarådet, OSSE och FN:s människorättsråd. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, Europeiska rådet, kommissionen, Republiken Azerbajdzjans regering och parlament, Europarådet, OSSE och FN:s människorättsråd.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/212

---

P8_TA(2015)0317

Migration och flyktingar i Europa

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (2015/2833(RSP))

(2017/C 316/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och dess tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och dess tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2013 om EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att hantera flyktingflödet i samband med konflikten i Syrien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2013 om EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att hantera flyktingflödet i samband med konflikten i Syrien (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om migrationsströmmar i Medelhavet, särskilt de tragiska händelserna utanför Lampedusa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om migrationsströmmar i Medelhavet, särskilt de tragiska händelserna utanför Lampedusa (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om situationen i Medelhavsområdet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (4),

| — | med beaktande av kommissionens europeiska migrationsagenda av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens europeiska migrationsagenda av den 13 maj 2015 (COM(2015)0240),

| — | med beaktande av den handlingsplan i tio punkter som togs fram vid utrikesrådets och RIF-rådets gemensamma möte den 20 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan i tio punkter som togs fram vid utrikesrådets och RIF-rådets gemensamma möte den 20 april 2015,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets särskilda toppmöte om flyktingkrisen i Medelhavet den 23 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets särskilda toppmöte om flyktingkrisen i Medelhavet den 23 april 2015,

| — | med beaktande av rapporten från Europarådets parlamentariska församling (Pace), Lives lost in the Mediterranean Sea, från april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europarådets parlamentariska församling (Pace), Lives lost in the Mediterranean Sea, från april 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juli 2015,

| — | med beaktande av initiativet avseende migrationsvägarna mellan Afrikas horn och EU, även kallat Khartoumprocessen, som antogs den 28 november 2014 av Afrikanska unionens och EU:s medlemsstater och institutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av initiativet avseende migrationsvägarna mellan Afrikas horn och EU, även kallat Khartoumprocessen, som antogs den 28 november 2014 av Afrikanska unionens och EU:s medlemsstater och institutioner,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör för migranters mänskliga rättigheter, i synnerhet rapporten Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants, som offentliggjordes i maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör för migranters mänskliga rättigheter, i synnerhet rapporten Banking on mobility over a generation: follow-up to the regional study on the management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants, som offentliggjordes i maj 2015,

| — | med beaktande av årsrapporten från Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) om asylsituationen i Europeiska unionen 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) om asylsituationen i Europeiska unionen 2014,

| — | med beaktande av den debatt om migration och flyktingar i Europa som hölls i parlamentet den 9 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den debatt om migration och flyktingar i Europa som hölls i parlamentet den 9 september 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Som en följd av ihållande konflikter, regional instabilitet och kränkningar av de mänskliga rättigheterna söker ett rekordstort antal människor skydd i EU. Antalet asylansökningar som rör barn har ökat med 75 % sedan förra året. Under sommaren har det än en gång blivit tydligt att migrationen inte är något tillfälligt problem och att den kraftiga ökningen av antalet flyktingar ser ut att fortsätta. Detta visar än en gång att vi omedelbart måste göra allt som står i vår makt för att rädda livet på människor som flyr sina länder och utsätts för fara och att medlemsstaterna bör leva upp till sina internationella skyldigheter, bland annat i fråga om räddningsaktioner till havs. |
| --- | --- |

A.

Som en följd av ihållande konflikter, regional instabilitet och kränkningar av de mänskliga rättigheterna söker ett rekordstort antal människor skydd i EU. Antalet asylansökningar som rör barn har ökat med 75 % sedan förra året. Under sommaren har det än en gång blivit tydligt att migrationen inte är något tillfälligt problem och att den kraftiga ökningen av antalet flyktingar ser ut att fortsätta. Detta visar än en gång att vi omedelbart måste göra allt som står i vår makt för att rädda livet på människor som flyr sina länder och utsätts för fara och att medlemsstaterna bör leva upp till sina internationella skyldigheter, bland annat i fråga om räddningsaktioner till havs.

| B. | 2 800 kvinnor, män och barn har enligt uppgifter från UNHCR rapporterats döda eller saknade under 2015 i sina försök att nå en fristad i Europa. Flyktingar och migranter dör även när de förflyttar sig till lands i Europa. |
| --- | --- |

B.

2 800 kvinnor, män och barn har enligt uppgifter från UNHCR rapporterats döda eller saknade under 2015 i sina försök att nå en fristad i Europa. Flyktingar och migranter dör även när de förflyttar sig till lands i Europa.

| C. | Människosmugglare och människohandlare utnyttjar den irreguljära migrationen och sätter invandrares liv på spel för egen ekonomisk vinning, bär ansvaret för tusentals dödsfall och utgör ett allvarligt problem för EU och medlemsstaterna. Människohandlare gör varje år vinster på 20 miljarder euro genom sin kriminella verksamhet. Enligt Europol har de organiserade kriminella grupper som aktivt underlättar transporter av irreguljära migranter över Medelhavet kopplats till människosmuggling, narkotika, skjutvapen och terrorism. |
| --- | --- |

C.

Människosmugglare och människohandlare utnyttjar den irreguljära migrationen och sätter invandrares liv på spel för egen ekonomisk vinning, bär ansvaret för tusentals dödsfall och utgör ett allvarligt problem för EU och medlemsstaterna. Människohandlare gör varje år vinster på 20 miljarder euro genom sin kriminella verksamhet. Enligt Europol har de organiserade kriminella grupper som aktivt underlättar transporter av irreguljära migranter över Medelhavet kopplats till människosmuggling, narkotika, skjutvapen och terrorism.

| D. | Syrien, Afghanistan, Eritrea och Irak var de vanligaste ursprungsländerna för asylsökande under 2015 enligt uppgifter från Frontex. De allra flesta människor som flyr från dessa länder till Europa beviljas skydd enligt Eurostat. |
| --- | --- |

D.

Syrien, Afghanistan, Eritrea och Irak var de vanligaste ursprungsländerna för asylsökande under 2015 enligt uppgifter från Frontex. De allra flesta människor som flyr från dessa länder till Europa beviljas skydd enligt Eurostat.

| E. | Regional instabilitet och regionala konflikter, liksom IS/Daish framväxt i angränsande konfliktområden, påverkar den massiva migrationstillströmningen och strömmarna av fördrivna personer, och därmed även antalet personer som försöker ta sig till EU. |
| --- | --- |

E.

Regional instabilitet och regionala konflikter, liksom IS/Daish framväxt i angränsande konfliktområden, påverkar den massiva migrationstillströmningen och strömmarna av fördrivna personer, och därmed även antalet personer som försöker ta sig till EU.

| F. | Vid det senaste Europeiska rådet den 25–26 juni 2015 och det därpå följande mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 20 juli 2015 i Bryssel kunde man inte enas om en bindande fördelningsmekanism för omplacering och vidarebosättning av människor utan bestämde sig i stället för en frivillig mekanism. Medlemsstaterna kunde inte enas om att erbjuda 40 000 platser för omplacering av flyktingar från Grekland och Italien, utan utlovade endast 32 256 platser. |
| --- | --- |

F.

Vid det senaste Europeiska rådet den 25–26 juni 2015 och det därpå följande mötet i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 20 juli 2015 i Bryssel kunde man inte enas om en bindande fördelningsmekanism för omplacering och vidarebosättning av människor utan bestämde sig i stället för en frivillig mekanism. Medlemsstaterna kunde inte enas om att erbjuda 40 000 platser för omplacering av flyktingar från Grekland och Italien, utan utlovade endast 32 256 platser.

| G. | Den 3 september 2015 begärde Europeiska rådets ordförande Donald Tusk att minst 100 000 flyktingar skulle omfördelas. |
| --- | --- |

G.

Den 3 september 2015 begärde Europeiska rådets ordförande Donald Tusk att minst 100 000 flyktingar skulle omfördelas.

| H. | I stället för de nuvarande ad hoc-besluten måste det tas fram en mer långsiktig strategi för asyl och migration. |
| --- | --- |

H.

I stället för de nuvarande ad hoc-besluten måste det tas fram en mer långsiktig strategi för asyl och migration.

| I. | Många medborgare visar en exempellös solidaritet med flyktingarna och tar emot dem med värme och erbjuder dem imponerande stort stöd. Därmed visar Europas medborgare att skydd åt behövande och medkänsla fortfarande är genuint europeiska värden. |
| --- | --- |

I.

Många medborgare visar en exempellös solidaritet med flyktingarna och tar emot dem med värme och erbjuder dem imponerande stort stöd. Därmed visar Europas medborgare att skydd åt behövande och medkänsla fortfarande är genuint europeiska värden.

| J. | Den aktuella situationen har belyst en beklaglig brist på solidaritet med de asylsökande från regeringarnas sida och otillräckligt samordnade och enhetliga åtgärder. Detta skapar en kaotisk situation och leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. De olika ståndpunkter som enskilda medlemsstater intagit belyser alltjämt det faktum att EU:s migrationspolitik är fragmenterad i 28 delar. Bristen på enhetliga asylförfaranden och standarder i medlemsstaterna medför olika skyddsnivåer och i vissa fall även otillräckliga garantier för de asylsökande. |
| --- | --- |

J.

Den aktuella situationen har belyst en beklaglig brist på solidaritet med de asylsökande från regeringarnas sida och otillräckligt samordnade och enhetliga åtgärder. Detta skapar en kaotisk situation och leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. De olika ståndpunkter som enskilda medlemsstater intagit belyser alltjämt det faktum att EU:s migrationspolitik är fragmenterad i 28 delar. Bristen på enhetliga asylförfaranden och standarder i medlemsstaterna medför olika skyddsnivåer och i vissa fall även otillräckliga garantier för de asylsökande.

| K. | Vissa medlemsstater och deras ledare har intagit en proaktiv hållning och visat både beredskap och vilja att ta emot flyktingar och att införa en permanent och obligatorisk mekanism för att fördela flyktingar mellan alla medlemsstater. Andra medlemsstater bör ta efter detta goda exempel. |
| --- | --- |

K.

Vissa medlemsstater och deras ledare har intagit en proaktiv hållning och visat både beredskap och vilja att ta emot flyktingar och att införa en permanent och obligatorisk mekanism för att fördela flyktingar mellan alla medlemsstater. Andra medlemsstater bör ta efter detta goda exempel.

| L. | Det strategiska betänkandet om ett helhetsgrepp på migration från parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor kommer att ta upp EU:s asyl- och migrationspolitik i dess helhet. |
| --- | --- |

L.

Det strategiska betänkandet om ett helhetsgrepp på migration från parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor kommer att ta upp EU:s asyl- och migrationspolitik i dess helhet.

| M. | Enligt 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventionen) kan människor söka asyl oavsett ursprungsland, förutsatt att de har en välgrundad fruktan för att bli förföljda på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politiska åskådning. |
| --- | --- |

M.

Enligt 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventionen) kan människor söka asyl oavsett ursprungsland, förutsatt att de har en välgrundad fruktan för att bli förföljda på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politiska åskådning.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt och uttrycker sin djupa sorg över de tragiska dödsfallen bland människor som vill ha asyl i EU. Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att göra allt de kan för att förhindra ytterligare dödsfall till havs och på land. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt och uttrycker sin djupa sorg över de tragiska dödsfallen bland människor som vill ha asyl i EU. Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att göra allt de kan för att förhindra ytterligare dödsfall till havs och på land.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det stora antalet flyktingar och migranter som är offer för konflikter, allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, påtagliga brister i samhällsstyret och hårt förtryck. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det stora antalet flyktingar och migranter som är offer för konflikter, allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, påtagliga brister i samhällsstyret och hårt förtryck.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar insatserna av de civilsamhällesgrupper och privatpersoner i hela Europa som mobiliserar sig för att ta emot och hjälpa flyktingar och migranter. Parlamentet uppmuntrar Europas medborgare att fortsätta med sitt stöd och engagemang för ett humanitärt svar på flyktingkrisen. Parlamentet anser att dessa handlingar visar en genuin tro på europeiska värden och inger hopp för Europas framtid. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar insatserna av de civilsamhällesgrupper och privatpersoner i hela Europa som mobiliserar sig för att ta emot och hjälpa flyktingar och migranter. Parlamentet uppmuntrar Europas medborgare att fortsätta med sitt stöd och engagemang för ett humanitärt svar på flyktingkrisen. Parlamentet anser att dessa handlingar visar en genuin tro på europeiska värden och inger hopp för Europas framtid.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till sin resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik. Parlamentet upprepar att EU måste låta sin omedelbara reaktion på den nuvarande flyktingsituationen grundas på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, vilket anges i artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och på en helhetssyn som tar hänsyn till säker och laglig migration samt fullständig respekt för grundläggande rättigheter och grundläggande värden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd till sin resolution av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik. Parlamentet upprepar att EU måste låta sin omedelbara reaktion på den nuvarande flyktingsituationen grundas på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, vilket anges i artikel 80 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), och på en helhetssyn som tar hänsyn till säker och laglig migration samt fullständig respekt för grundläggande rättigheter och grundläggande värden.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin tro på öppna gränser inom Schengenområdet tillsammans med en effektiv förvaltning av de yttre gränserna. Parlamentet betonar att den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet är en av de främsta landvinningarna i den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin tro på öppna gränser inom Schengenområdet tillsammans med en effektiv förvaltning av de yttre gränserna. Parlamentet betonar att den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet är en av de främsta landvinningarna i den europeiska integrationen.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om omplacering och vidarebosättning, däribland det nya initiativet om akut omplacering av ett tilltagande antal asylsökande i behov av internationellt skydd, som omfattar Grekland, Italien och Ungern. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens tillkännagivande av en permanent omplaceringsmekanism som ska aktiveras i nödsituationer, med beaktande av antalet flyktingar på plats i medlemsstaten, och som baseras på artikel 78.2 i EUF-fördraget. Parlamentet är redo att behandla det nya systemet för akut omplacering genom ett påskyndat förfarande och har för avsikt att främja alla andra åtgärder som föreslagits av kommissionen parallellt med detta, i syfte att se till att medlemsstaterna inte försenar det permanenta systemet för omplacering. Parlamentet påminner rådet om sin mycket positiva hållning till en bindande mekanism för omplacering, som i största möjliga utsträckning tar hänsyn till flyktingarnas önskemål. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ om omplacering och vidarebosättning, däribland det nya initiativet om akut omplacering av ett tilltagande antal asylsökande i behov av internationellt skydd, som omfattar Grekland, Italien och Ungern. Parlamentet ställer sig bakom kommissionens tillkännagivande av en permanent omplaceringsmekanism som ska aktiveras i nödsituationer, med beaktande av antalet flyktingar på plats i medlemsstaten, och som baseras på artikel 78.2 i EUF-fördraget. Parlamentet är redo att behandla det nya systemet för akut omplacering genom ett påskyndat förfarande och har för avsikt att främja alla andra åtgärder som föreslagits av kommissionen parallellt med detta, i syfte att se till att medlemsstaterna inte försenar det permanenta systemet för omplacering. Parlamentet påminner rådet om sin mycket positiva hållning till en bindande mekanism för omplacering, som i största möjliga utsträckning tar hänsyn till flyktingarnas önskemål.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det operativa stöd som kommissionen kommer att ge till medlemsstater i frontlinjen, såsom Grekland, Italien och Ungern, via så kallade hotspots med expertis från EU-byråer såsom Frontex, Easo och Europeiska polisbyrån (Europol), för att hjälpa medlemsstaterna med registrering av nyanlända. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att framgången för sådana registreringscentrum är beroende av medlemsstaternas beredvillighet att omplacera flyktingar från dessa hotspots till sina territorier. Parlamentet anser att en sådan strategi tydligt bör föreskriva effektiva mekanismer för att identifiera människor med särskilda behov och hänskjuta dem till relevanta tjänster. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar det operativa stöd som kommissionen kommer att ge till medlemsstater i frontlinjen, såsom Grekland, Italien och Ungern, via så kallade hotspots med expertis från EU-byråer såsom Frontex, Easo och Europeiska polisbyrån (Europol), för att hjälpa medlemsstaterna med registrering av nyanlända. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att framgången för sådana registreringscentrum är beroende av medlemsstaternas beredvillighet att omplacera flyktingar från dessa hotspots till sina territorier. Parlamentet anser att en sådan strategi tydligt bör föreskriva effektiva mekanismer för att identifiera människor med särskilda behov och hänskjuta dem till relevanta tjänster.

| 8. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att skärpa bestämmelsen om ”säkert ursprungsland” i direktivet om asylförfaranden genom att upprätta en gemensam EU-förteckning över säkra ursprungsländer. Parlamentet inser att detta tillvägagångssätt kan begränsa de förfarandemässiga rättigheterna för medborgare i de länderna. Parlamentet påminner om att skillnaden är stor mellan medlemsstaterna i fråga om hur många asylansökningar som godkänns, även med avseende på specifika ursprungsländer. Parlamentet vill att åtgärder vidtas för att se till att detta tillvägagångssätt inte undergräver principen om non-refoulement och den individuella rätten till asyl, särskilt för människor som tillhör utsatta grupper. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att skärpa bestämmelsen om ”säkert ursprungsland” i direktivet om asylförfaranden genom att upprätta en gemensam EU-förteckning över säkra ursprungsländer. Parlamentet inser att detta tillvägagångssätt kan begränsa de förfarandemässiga rättigheterna för medborgare i de länderna. Parlamentet påminner om att skillnaden är stor mellan medlemsstaterna i fråga om hur många asylansökningar som godkänns, även med avseende på specifika ursprungsländer. Parlamentet vill att åtgärder vidtas för att se till att detta tillvägagångssätt inte undergräver principen om non-refoulement och den individuella rätten till asyl, särskilt för människor som tillhör utsatta grupper.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att ändra den befintliga Dublinförordningen så att den inbegriper ett permanent, bindande system för fördelning av asylsökande bland de 28 medlemsstaterna med hjälp av en rättvis, obligatorisk fördelningsnyckel, samtidigt som hänsyn tas till utsikterna till integration och till behoven och den särskilda situationen för de asylsökande själva. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att ändra den befintliga Dublinförordningen så att den inbegriper ett permanent, bindande system för fördelning av asylsökande bland de 28 medlemsstaterna med hjälp av en rättvis, obligatorisk fördelningsnyckel, samtidigt som hänsyn tas till utsikterna till integration och till behoven och den särskilda situationen för de asylsökande själva.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa betydande budgetutrymme och beredskap i 2016 års budget och fleråriga budgetram, för att möjliggöra snabbare och mer omfattande stöd till Easos och medlemsstaternas insatser för mottagande och integrering av flyktingar, bland annat inom ramen för omplacerings- och vidarebosättningssystemen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa betydande budgetutrymme och beredskap i 2016 års budget och fleråriga budgetram, för att möjliggöra snabbare och mer omfattande stöd till Easos och medlemsstaternas insatser för mottagande och integrering av flyktingar, bland annat inom ramen för omplacerings- och vidarebosättningssystemen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla deltagande medlemsstater att snabbt och fullständigt införliva och verkligen tillämpa det gemensamma europeiska asylsystemet. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att se till att alla medlemsstater tillämpar EU:s lagstiftning ordentligt så att gemensamma, effektiva, konsekventa och humana standarder tillämpas i hela EU, med beaktande av barnens bästa intresse. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar alla deltagande medlemsstater att snabbt och fullständigt införliva och verkligen tillämpa det gemensamma europeiska asylsystemet. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att se till att alla medlemsstater tillämpar EU:s lagstiftning ordentligt så att gemensamma, effektiva, konsekventa och humana standarder tillämpas i hela EU, med beaktande av barnens bästa intresse.

| 12. | Europaparlamentet anser att genomförandet av återvändandedirektivet bör gå hand i hand med respekt för de förfaranden och standarder som gör det möjligt för Europa att säkerställa en human och värdig behandling av dem som återvänder, i överensstämmelse med principen om non-refoulement. Parlamentet påminner om att frivilligt återvändande bör ges företräde framför påtvingat återvändande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att genomförandet av återvändandedirektivet bör gå hand i hand med respekt för de förfaranden och standarder som gör det möjligt för Europa att säkerställa en human och värdig behandling av dem som återvänder, i överensstämmelse med principen om non-refoulement. Parlamentet påminner om att frivilligt återvändande bör ges företräde framför påtvingat återvändande.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att möjligheterna för personer i behov av skydd att på laglig väg ta sig in i EU är mycket begränsade och beklagar att de inte har något annat val än att vända sig till kriminella smugglare och använda farliga vägar för att hitta skydd i Europa, bland annat till följd av uppförandet av stängsel och avspärrningen av yttre gränser. Parlamentet ser det därför som högprioriterat att EU och medlemsstaterna skapar säkra och lagliga vägar för flyktingar, såsom humanitära korridorer och humanitära visa. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna, utöver ett obligatoriskt vidarebosättningsprogram, bör enas om att tillhandahålla andra verktyg, såsom stärkt familjeåterförening, privata mentorskap och flexibla viseringsarrangemang, även för studier och arbete. Parlamentet anser det nödvändigt att ändra viseringskodexen genom att inbegripa mer specifika gemensamma bestämmelser om humanitära visa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det möjligt att ansöka om asyl på deras ambassader och konsulat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att möjligheterna för personer i behov av skydd att på laglig väg ta sig in i EU är mycket begränsade och beklagar att de inte har något annat val än att vända sig till kriminella smugglare och använda farliga vägar för att hitta skydd i Europa, bland annat till följd av uppförandet av stängsel och avspärrningen av yttre gränser. Parlamentet ser det därför som högprioriterat att EU och medlemsstaterna skapar säkra och lagliga vägar för flyktingar, såsom humanitära korridorer och humanitära visa. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna, utöver ett obligatoriskt vidarebosättningsprogram, bör enas om att tillhandahålla andra verktyg, såsom stärkt familjeåterförening, privata mentorskap och flexibla viseringsarrangemang, även för studier och arbete. Parlamentet anser det nödvändigt att ändra viseringskodexen genom att inbegripa mer specifika gemensamma bestämmelser om humanitära visa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det möjligt att ansöka om asyl på deras ambassader och konsulat.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna bör fastställa stränga straffrättsliga påföljder för människohandel och människosmuggling, både till och inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa kriminella nätverk av människosmugglare men att under tiden inte straffa dem som frivilligt hjälper migranter av humanitära skäl, däribland transportörer, genom att be kommissionen överväga en översyn av rådets direktiv 2001/51/EG. Parlamentet noterar uppdraget Eunavfor Med mot människosmugglare och människohandlare i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna bör fastställa stränga straffrättsliga påföljder för människohandel och människosmuggling, både till och inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa kriminella nätverk av människosmugglare men att under tiden inte straffa dem som frivilligt hjälper migranter av humanitära skäl, däribland transportörer, genom att be kommissionen överväga en översyn av rådets direktiv 2001/51/EG. Parlamentet noterar uppdraget Eunavfor Med mot människosmugglare och människohandlare i Medelhavsområdet.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att ledarna i vissa medlemsstater och de högerextremistiska partierna utnyttjar den nuvarande situationen för att ge näring åt invandringsfientliga känslor och samtidigt ger EU skulden för krisen, och att detta ger upphov till ett ökat antal fall av våldshandlingar mot migranter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta akuta åtgärder mot våldshandlingar och hatpropaganda som riktas mot migranter. Parlamentet uppmanar även EU:s och medlemsstaternas ledare att ta tydlig ställning för europeisk solidaritet och respekt för människovärdet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att ledarna i vissa medlemsstater och de högerextremistiska partierna utnyttjar den nuvarande situationen för att ge näring åt invandringsfientliga känslor och samtidigt ger EU skulden för krisen, och att detta ger upphov till ett ökat antal fall av våldshandlingar mot migranter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta akuta åtgärder mot våldshandlingar och hatpropaganda som riktas mot migranter. Parlamentet uppmanar även EU:s och medlemsstaternas ledare att ta tydlig ställning för europeisk solidaritet och respekt för människovärdet.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att migration är en global och komplex företeelse som även kräver en långsiktig strategi som tar sig an dess underliggande orsaker, såsom fattigdom, ojämlikhet, orättvisa, klimatförändringar, korruption, vanstyre och väpnade konflikter. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och rådet att sätta sådana underliggande orsaker i fokus för toppmötet i Valletta i november 2015. Parlamentet betonar att EU behöver en helhetssyn som stärker samstämmigheten mellan dess inre och yttre åtgärder, inte minst dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik och migrationspolitik. Parlamentet ifrågasätter planerna på att koppla utvecklingsbistånd till att tredjeländer utför fler gränskontroller eller ingår återtagandeavtal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att migration är en global och komplex företeelse som även kräver en långsiktig strategi som tar sig an dess underliggande orsaker, såsom fattigdom, ojämlikhet, orättvisa, klimatförändringar, korruption, vanstyre och väpnade konflikter. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och rådet att sätta sådana underliggande orsaker i fokus för toppmötet i Valletta i november 2015. Parlamentet betonar att EU behöver en helhetssyn som stärker samstämmigheten mellan dess inre och yttre åtgärder, inte minst dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, utvecklingspolitik och migrationspolitik. Parlamentet ifrågasätter planerna på att koppla utvecklingsbistånd till att tredjeländer utför fler gränskontroller eller ingår återtagandeavtal.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och andra internationella givare att snabbt infria löftena från konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba i juli 2015, och framhåller behovet av att ändra fokus på utvecklingspolitiken så att den inriktas på att skapa fredliga samhällen, bekämpa korruption och främja god samhällsstyrning, såsom anges i mål 16 för hållbar utveckling i den globala utvecklingsramen för perioden efter 2015. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och andra internationella givare att snabbt infria löftena från konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba i juli 2015, och framhåller behovet av att ändra fokus på utvecklingspolitiken så att den inriktas på att skapa fredliga samhällen, bekämpa korruption och främja god samhällsstyrning, såsom anges i mål 16 för hållbar utveckling i den globala utvecklingsramen för perioden efter 2015.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU, dess medlemsstater och världssamfundet att ta större ansvar för konfliktlösning och i synnerhet bidra till att finna hållbara politiska lösningar i konfliktdrabbade regioner, såsom Irak, Syrien, Libyen och Mellanöstern, samt att stärka den politiska dialogen, även med regionala organisationer, genom att inbegripa alla människorättsaspekter, i syfte att stödja inkluderande och demokratiska institutioner och rättstatsprincipen, bygga upp lokalsamhällenas motståndskraft samt främja social och demokratisk utveckling i ursprungsländerna och bland folken där. I detta avseende efterlyser parlamentet större samarbete med de länder i regionen som ingår i Arabförbundet och Afrikanska unionen i syfte att hantera frågan om personer i behov av skydd, hjälpa dem med vidarebosättning och bevilja dem asyl. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU, dess medlemsstater och världssamfundet att ta större ansvar för konfliktlösning och i synnerhet bidra till att finna hållbara politiska lösningar i konfliktdrabbade regioner, såsom Irak, Syrien, Libyen och Mellanöstern, samt att stärka den politiska dialogen, även med regionala organisationer, genom att inbegripa alla människorättsaspekter, i syfte att stödja inkluderande och demokratiska institutioner och rättstatsprincipen, bygga upp lokalsamhällenas motståndskraft samt främja social och demokratisk utveckling i ursprungsländerna och bland folken där. I detta avseende efterlyser parlamentet större samarbete med de länder i regionen som ingår i Arabförbundet och Afrikanska unionen i syfte att hantera frågan om personer i behov av skydd, hjälpa dem med vidarebosättning och bevilja dem asyl.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att sammankalla en internationell konferens om flyktingkrisen med deltagande av bland annat EU, dess medlemsstater, FN-anknutna organ, Förenta staterna, relevanta internationella frivilligorganisationer och arabstater, i syfte att utforma en gemensam global strategi för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att sammankalla en internationell konferens om flyktingkrisen med deltagande av bland annat EU, dess medlemsstater, FN-anknutna organ, Förenta staterna, relevanta internationella frivilligorganisationer och arabstater, i syfte att utforma en gemensam global strategi för humanitärt bistånd.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0414.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0448.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2014)0105.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0176.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/217

---

P8_TA(2015)0318

EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern (2015/2685(RSP))

(2017/C 316/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juli 2015 om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juli 2015 om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av de senaste uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och hennes talesperson, om Israel, det ockuperade palestinska territoriet, fredsprocessen i Mellanöstern samt EU:s stöd till FN:s hjälporganisation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de senaste uttalandena från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och hennes talesperson, om Israel, det ockuperade palestinska territoriet, fredsprocessen i Mellanöstern samt EU:s stöd till FN:s hjälporganisation,

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israel, å andra sidan,

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO), å andra sidan, för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO), å andra sidan, för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza,

| — | med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s generalförsamling och FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de relevanta resolutionerna från FN:s generalförsamling och FN:s säkerhetsråd,

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Att uppnå fred i Mellanöstern är och förblir en huvudprioritering för det internationella samfundet och en oundgänglig faktor för regional stabilitet och säkerhet. Det görs ansträngningar i FN:s säkerhetsråd för att återuppta fredsprocessen. |
| --- | --- |

A.

Att uppnå fred i Mellanöstern är och förblir en huvudprioritering för det internationella samfundet och en oundgänglig faktor för regional stabilitet och säkerhet. Det görs ansträngningar i FN:s säkerhetsråd för att återuppta fredsprocessen.

| B. | Den israelisk-palestinska konflikten måste ses i det större sammanhang som den arabisk-israeliska konflikten utgör. EU anser att fred i Mellanöstern förutsätter en omfattande regional lösning. Den våldsamma krisen i Syrien, Daish framfart, den ökande radikaliseringen och spridningen av terrorism i Mellanöstern skapar betydande säkerhetshot för Israel och hela regionen och förvärrar ytterligare palestiniernas lidande, men skapar också gemensamma intressen mellan arabländerna och Israel, samtidigt som den kärntekniska uppgörelsen med Iran, i vilken EU spelade en betydelsefull roll, erbjuder ett unikt tillfälle för fredsprocessen vilket inte bör försummas. |
| --- | --- |

B.

Den israelisk-palestinska konflikten måste ses i det större sammanhang som den arabisk-israeliska konflikten utgör. EU anser att fred i Mellanöstern förutsätter en omfattande regional lösning. Den våldsamma krisen i Syrien, Daish framfart, den ökande radikaliseringen och spridningen av terrorism i Mellanöstern skapar betydande säkerhetshot för Israel och hela regionen och förvärrar ytterligare palestiniernas lidande, men skapar också gemensamma intressen mellan arabländerna och Israel, samtidigt som den kärntekniska uppgörelsen med Iran, i vilken EU spelade en betydelsefull roll, erbjuder ett unikt tillfälle för fredsprocessen vilket inte bör försummas.

| C. | EU har upprepade gånger bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen på grundval av 1967 års gränser och med Jerusalem som båda staternas huvudstad, där den säkra Staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet. EU har också efterlyst ett återupptagande av direkta fredssamtal mellan Israel och den palestinska myndigheten. |
| --- | --- |

C.

EU har upprepade gånger bekräftat sitt stöd för tvåstatslösningen på grundval av 1967 års gränser och med Jerusalem som båda staternas huvudstad, där den säkra Staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet. EU har också efterlyst ett återupptagande av direkta fredssamtal mellan Israel och den palestinska myndigheten.

| D. | EU är Israels största handelspartner och den största biståndsgivaren till palestinierna. Vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, har vid flera tillfällen uttryckt sin beslutsamhet att förnya och intensifiera EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern. I april 2015 utnämndes Fernando Gentilini till EU:s nya särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern. Trots sin ambition och sitt åtagande att spela en verklig roll på detta område har EU ännu inte utvecklat någon heltäckande och sammanhållen vision för sitt engagemang i fredsprocessen i Mellanöstern, en vision som bör återspegla den snabbt föränderliga regionala kontexten. |
| --- | --- |

D.

EU är Israels största handelspartner och den största biståndsgivaren till palestinierna. Vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, har vid flera tillfällen uttryckt sin beslutsamhet att förnya och intensifiera EU:s roll i fredsprocessen i Mellanöstern. I april 2015 utnämndes Fernando Gentilini till EU:s nya särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern. Trots sin ambition och sitt åtagande att spela en verklig roll på detta område har EU ännu inte utvecklat någon heltäckande och sammanhållen vision för sitt engagemang i fredsprocessen i Mellanöstern, en vision som bör återspegla den snabbt föränderliga regionala kontexten.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över det fortsatta dödläget i fredsprocessen i Mellanöstern och efterlyser ett återupptagande av trovärdiga fredsansträngningar utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar både israeler och palestinier att undvika åtgärder som riskerar att leda till ytterligare upptrappning, däribland hets och uppvigling i det offentliga rummet och ensidiga åtgärder som kan komma att föregripa utfallet av förhandlingarna och hota tvåstatslösningens genomförbarhet. Parlamentet understryker att en varaktig lösning på konflikten kan åstadkommas endast i ett regionalt sammanhang under medverkan av alla berörda regionala parter och med stöd från det internationella samfundet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över det fortsatta dödläget i fredsprocessen i Mellanöstern och efterlyser ett återupptagande av trovärdiga fredsansträngningar utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar både israeler och palestinier att undvika åtgärder som riskerar att leda till ytterligare upptrappning, däribland hets och uppvigling i det offentliga rummet och ensidiga åtgärder som kan komma att föregripa utfallet av förhandlingarna och hota tvåstatslösningens genomförbarhet. Parlamentet understryker att en varaktig lösning på konflikten kan åstadkommas endast i ett regionalt sammanhang under medverkan av alla berörda regionala parter och med stöd från det internationella samfundet.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för tvåstatslösningen på grundval av 1967 års gränser, med ömsesidigt överenskomna markbyten och Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där den säkra Staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet och ömsesidigt erkännande, på grundval av rätten till självbestämmande och fullständig respekt för folkrätten. Parlamentet betonar att icke-våld och respekt för de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt är det enda sättet att uppnå en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för tvåstatslösningen på grundval av 1967 års gränser, med ömsesidigt överenskomna markbyten och Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där den säkra Staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet och ömsesidigt erkännande, på grundval av rätten till självbestämmande och fullständig respekt för folkrätten. Parlamentet betonar att icke-våld och respekt för de mänskliga rättigheterna och humanitär rätt är det enda sättet att uppnå en rättvis och varaktig fred mellan israeler och palestinier.

| 3. | Europaparlamentet betonar att bevarandet av tvåstatslösningens genomförbarhet genom konkreta åtgärder och fullständig respekt för civilbefolkningens rättigheter på båda sidor måste vara en omedelbar prioritet för EU och det internationella samfundet. Parlamentet ser fram emot inledandet av EU:s strukturerade dialog med Israel om situationen på Västbanken och bevarandet av tvåstatslösningen, som även bör omfatta frågan om bosättningarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att bevarandet av tvåstatslösningens genomförbarhet genom konkreta åtgärder och fullständig respekt för civilbefolkningens rättigheter på båda sidor måste vara en omedelbar prioritet för EU och det internationella samfundet. Parlamentet ser fram emot inledandet av EU:s strukturerade dialog med Israel om situationen på Västbanken och bevarandet av tvåstatslösningen, som även bör omfatta frågan om bosättningarna.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den positiva roll och det nödvändiga stöd som EU önskar bidra med för att underlätta en lösning på den israelisk-palestinska konflikten och den större arabisk-israeliska konflikten genom fredliga och konstruktiva medel som tjänar EU:s intressen i fråga om säkerhet, stabilitet och välstånd i Mellanöstern. Parlamentet vill dock se ett nytt förhållningssätt från EU:s sida som verkligen gynnar freden och säkerheten för både israeler och palestinier. Parlamentet välkomnar det personliga engagemanget från vice ordföranden/den höga representanten och utnämningen av EU:s nya särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, och stöder deras ansträngningar i detta avseende. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den positiva roll och det nödvändiga stöd som EU önskar bidra med för att underlätta en lösning på den israelisk-palestinska konflikten och den större arabisk-israeliska konflikten genom fredliga och konstruktiva medel som tjänar EU:s intressen i fråga om säkerhet, stabilitet och välstånd i Mellanöstern. Parlamentet vill dock se ett nytt förhållningssätt från EU:s sida som verkligen gynnar freden och säkerheten för både israeler och palestinier. Parlamentet välkomnar det personliga engagemanget från vice ordföranden/den höga representanten och utnämningen av EU:s nya särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, och stöder deras ansträngningar i detta avseende.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att aktivt verka för en förnyad multilateral strategi för fredsprocessen i samråd med alla berörda parter och att aktivt stödja parterna i arbetet med att återupprätta förtroendet och skapa den anda av tillit som krävs för att meningsfulla förhandlingar ska kunna inledas så snart som möjligt. Parlamentet konstaterar att EU betraktar inrättandet av en internationell stödgrupp som ett möjligt sätt att bidra till detta, och betonar att EU är redo att arbeta tillsammans med regionala partner med utgångspunkt i det arabiska fredsinitiativet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att aktivt verka för en förnyad multilateral strategi för fredsprocessen i samråd med alla berörda parter och att aktivt stödja parterna i arbetet med att återupprätta förtroendet och skapa den anda av tillit som krävs för att meningsfulla förhandlingar ska kunna inledas så snart som möjligt. Parlamentet konstaterar att EU betraktar inrättandet av en internationell stödgrupp som ett möjligt sätt att bidra till detta, och betonar att EU är redo att arbeta tillsammans med regionala partner med utgångspunkt i det arabiska fredsinitiativet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s särskilda representant att utnyttja EU:s och medlemsstaternas politiska förbindelser och institutionella sakkunskaper på ett bättre sätt, eftersom de grundar sig på Europas geografiska närhet till och historiska band och intensiva handelsutbyten med Mellanöstern, i syfte att spela en verklig politisk roll i fredsprocessen mellan israeler och palestinier samt mellan arabländerna och Israel i det större sammanhanget. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att aktivt bidra till utformningen av en enad EU-ståndpunkt om hur fredsprocessen i Mellanöstern ska hanteras och att avstå från unilaterala initiativ som försvagar EU:s åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU:s särskilda representant att utnyttja EU:s och medlemsstaternas politiska förbindelser och institutionella sakkunskaper på ett bättre sätt, eftersom de grundar sig på Europas geografiska närhet till och historiska band och intensiva handelsutbyten med Mellanöstern, i syfte att spela en verklig politisk roll i fredsprocessen mellan israeler och palestinier samt mellan arabländerna och Israel i det större sammanhanget. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras skyldighet att aktivt bidra till utformningen av en enad EU-ståndpunkt om hur fredsprocessen i Mellanöstern ska hanteras och att avstå från unilaterala initiativ som försvagar EU:s åtgärder.

| 7. | Europaparlamentet stöder insatserna i FN:s säkerhetsråd för att fredssamtalen mellan israeler och palestinier ska återupptas. Parlamentet uppmanar dock EU att ta sitt ansvar som en inflytelserik aktör och lägga fram ett djärvt och heltäckande fredsinitiativ för regionen. Parlamentet anser att EU bör spela en nyckelroll för att omdefiniera kvartettens mål – som bör ses över och inriktas på att finna en politisk lösning på konflikten – och format. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder insatserna i FN:s säkerhetsråd för att fredssamtalen mellan israeler och palestinier ska återupptas. Parlamentet uppmanar dock EU att ta sitt ansvar som en inflytelserik aktör och lägga fram ett djärvt och heltäckande fredsinitiativ för regionen. Parlamentet anser att EU bör spela en nyckelroll för att omdefiniera kvartettens mål – som bör ses över och inriktas på att finna en politisk lösning på konflikten – och format.

| 8. | Europaparlamentet fördömer den fortsatta utvidgningen av israeliska bosättningar, som bryter mot internationell humanitär rätt, späder på bitterheten bland palestinierna och undergräver tvåstatslösningens genomförbarhet och försämrar dess utsikter. Parlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att omedelbart upphöra med sin bosättningspolitik och i stället vända utvecklingen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer den fortsatta utvidgningen av israeliska bosättningar, som bryter mot internationell humanitär rätt, späder på bitterheten bland palestinierna och undergräver tvåstatslösningens genomförbarhet och försämrar dess utsikter. Parlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att omedelbart upphöra med sin bosättningspolitik och i stället vända utvecklingen.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att – i linje med åtskillnaden mellan Israel och dess verksamhet på det ockuperade palestinska territoriet – se till att alla avtal mellan EU och Israel otvetydigt och uttryckligen anger att de inte är tillämpliga på de territorier som Israel ockuperar sedan 1967, vilket bekräftades i rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 20 juli 2015. Parlamentet noterar kommissionens riktlinjer av den 19 juli 2013 för rätten för israeliska enheter och deras verksamheter inom de territorier som är ockuperade av Israel sedan juni 1967 att omfattas av bidrag, priser och finansieringsinstrument som finansieras av EU från och med 2014 samt den skrivelse till vice ordföranden/den höga representanten som sexton utrikesministrar i EU skickade den 13 april 2015 för att uppmuntra henne att ta ledningen inom kommissionen för att slutföra arbetet med EU-övergripande riktlinjer om märkning av produkter från israeliska bosättningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att – i linje med åtskillnaden mellan Israel och dess verksamhet på det ockuperade palestinska territoriet – se till att alla avtal mellan EU och Israel otvetydigt och uttryckligen anger att de inte är tillämpliga på de territorier som Israel ockuperar sedan 1967, vilket bekräftades i rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 20 juli 2015. Parlamentet noterar kommissionens riktlinjer av den 19 juli 2013 för rätten för israeliska enheter och deras verksamheter inom de territorier som är ockuperade av Israel sedan juni 1967 att omfattas av bidrag, priser och finansieringsinstrument som finansieras av EU från och med 2014 samt den skrivelse till vice ordföranden/den höga representanten som sexton utrikesministrar i EU skickade den 13 april 2015 för att uppmuntra henne att ta ledningen inom kommissionen för att slutföra arbetet med EU-övergripande riktlinjer om märkning av produkter från israeliska bosättningar.

| 10. | Europaparlamentet betonar det ansvar som de berörda EU-myndigheterna har för att fortsätta att säkerställa att inga EU-medel direkt eller indirekt kan avledas till terroristorganisationer eller deras verksamhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar det ansvar som de berörda EU-myndigheterna har för att fortsätta att säkerställa att inga EU-medel direkt eller indirekt kan avledas till terroristorganisationer eller deras verksamhet.

| 11. | Europaparlamentet betonar att raketbeskjutningen från militanta grupper in på israeliskt territorium är oacceptabel, och understryker risken för upptrappning. Parlamentet framhåller att det är absolut nödvändigt att EU arbetar i partnerskap med Israel, den palestinska myndigheten, Egypten och Jordanien för att förhindra att terroristgrupper i Gaza och på Västbanken kommer över nya vapen och smugglar vapen, tillverkar raketer eller bygger tunnlar. Parlamentet betonar återigen det överväldigande behovet att alla terroristgrupper i Gaza avväpnas, i enlighet med rådets (utrikes frågor) slutsatser från juli 2014. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att raketbeskjutningen från militanta grupper in på israeliskt territorium är oacceptabel, och understryker risken för upptrappning. Parlamentet framhåller att det är absolut nödvändigt att EU arbetar i partnerskap med Israel, den palestinska myndigheten, Egypten och Jordanien för att förhindra att terroristgrupper i Gaza och på Västbanken kommer över nya vapen och smugglar vapen, tillverkar raketer eller bygger tunnlar. Parlamentet betonar återigen det överväldigande behovet att alla terroristgrupper i Gaza avväpnas, i enlighet med rådets (utrikes frågor) slutsatser från juli 2014.

| 12. | Europaparlamentet är djupt oroat över det ökande våldet från bosättares sida på Västbanken. Parlamentet välkomnar det israeliska ledarskapets breda fördömande av mordbranden mot familjen Dawabshah i byn Duma nyligen, men påminner Israel om dess fulla ansvar att skydda den palestinska befolkningen och att ställa alla bosättare som begått våldshandlingar inför rätta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är djupt oroat över det ökande våldet från bosättares sida på Västbanken. Parlamentet välkomnar det israeliska ledarskapets breda fördömande av mordbranden mot familjen Dawabshah i byn Duma nyligen, men påminner Israel om dess fulla ansvar att skydda den palestinska befolkningen och att ställa alla bosättare som begått våldshandlingar inför rätta.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens (GSFP) polis- och rättsstatsuppdrag (Eupol Copps) på det ockuperade palestinska territoriet för att hjälpa den palestinska myndigheten att bygga upp institutionerna i en framtida palestinsk stat på de polisiära och straffrättsliga områdena. Parlamentet efterlyser en nystart av GSFP:s gränsövervakningsuppdrag (EU BAM Rafah) med ett mer långtgående mandat och tillfredsställande resurser och personal, så att det kan spela en konkret roll i kontrollen över Gazaremsans gränser med Egypten och Israel. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens (GSFP) polis- och rättsstatsuppdrag (Eupol Copps) på det ockuperade palestinska territoriet för att hjälpa den palestinska myndigheten att bygga upp institutionerna i en framtida palestinsk stat på de polisiära och straffrättsliga områdena. Parlamentet efterlyser en nystart av GSFP:s gränsövervakningsuppdrag (EU BAM Rafah) med ett mer långtgående mandat och tillfredsställande resurser och personal, så att det kan spela en konkret roll i kontrollen över Gazaremsans gränser med Egypten och Israel.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att rapportera till parlamentet om förstörelse av och skador på EU-finansierade anläggningar och projekt på det ockuperade palestinska territoriet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att rapportera till parlamentet om förstörelse av och skador på EU-finansierade anläggningar och projekt på det ockuperade palestinska territoriet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att tillhandahålla finansiering och skydd för frivilligorganisationer i regionen vilkas politiska mål överensstämmer med de övergripande målen för fredsprocessen i Mellanöstern. EU-myndigheterna uppmanas kraftfullt att samarbeta med sina berörda motparter i denna fråga. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att tillhandahålla finansiering och skydd för frivilligorganisationer i regionen vilkas politiska mål överensstämmer med de övergripande målen för fredsprocessen i Mellanöstern. EU-myndigheterna uppmanas kraftfullt att samarbeta med sina berörda motparter i denna fråga.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att blockaden av Gazaremsan måste upphöra och att området brådskande måste återuppbyggas och återställas efter kriget sommaren 2014, vilket måste vara en prioritet inom det humanitära biståndet för EU och det internationella samfundet. Parlamentet lovordar FN:s hjälporganisation UNRWA:s hjältemodiga arbete i detta avseende. Parlamentet uppmanar kraftfullt givarna att så snart som möjligt uppfylla de finansiella åtaganden som de gjorde vid den internationella konferensen om Palestina (”Återuppbyggnaden av Gaza”) i Kairo den 12 oktober 2014. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar att blockaden av Gazaremsan måste upphöra och att området brådskande måste återuppbyggas och återställas efter kriget sommaren 2014, vilket måste vara en prioritet inom det humanitära biståndet för EU och det internationella samfundet. Parlamentet lovordar FN:s hjälporganisation UNRWA:s hjältemodiga arbete i detta avseende. Parlamentet uppmanar kraftfullt givarna att så snart som möjligt uppfylla de finansiella åtaganden som de gjorde vid den internationella konferensen om Palestina (”Återuppbyggnaden av Gaza”) i Kairo den 12 oktober 2014.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som Israel nyligen vidtagit för att lätta på restriktionerna i Gaza, men beklagar djupt att landet fortfarande tillämpar restriktioner för införsel av byggmaterial. Parlamentet understryker betydelsen av ytterligare positiva åtgärder – samtidigt som hänsyn tas till Israels legitima säkerhetsintressen – i syfte att göra det möjligt för allt humanitärt bistånd att komma fram och tillåta återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning. Medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att infria sina utfästelser att stödja den trilaterala mekanismen för övervakning och kontroll av material för återuppbyggnad. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som Israel nyligen vidtagit för att lätta på restriktionerna i Gaza, men beklagar djupt att landet fortfarande tillämpar restriktioner för införsel av byggmaterial. Parlamentet understryker betydelsen av ytterligare positiva åtgärder – samtidigt som hänsyn tas till Israels legitima säkerhetsintressen – i syfte att göra det möjligt för allt humanitärt bistånd att komma fram och tillåta återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning. Medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att infria sina utfästelser att stödja den trilaterala mekanismen för övervakning och kontroll av material för återuppbyggnad.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt vice ordföranden/den höga representanten att arbeta för ett fullständigt genomförande av rekommendationerna i rapporten från FN:s oberoende undersökningskommission om Gazakonflikten 2014, inklusive rekommendationen att aktivt stödja Internationella brottmålsdomstolens arbete. Den 3 juli 2015 röstade de av EU:s medlemsstater som ingår i FN:s råd för mänskliga rättigheter enhälligt för dess resolution om att säkerställa ansvarsskyldighet och rättvisa för alla kränkningar av folkrätten på det ockuperade palestinska territoriet, inbegripet östra Jerusalem, vilket välkomnas av parlamentet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt vice ordföranden/den höga representanten att arbeta för ett fullständigt genomförande av rekommendationerna i rapporten från FN:s oberoende undersökningskommission om Gazakonflikten 2014, inklusive rekommendationen att aktivt stödja Internationella brottmålsdomstolens arbete. Den 3 juli 2015 röstade de av EU:s medlemsstater som ingår i FN:s råd för mänskliga rättigheter enhälligt för dess resolution om att säkerställa ansvarsskyldighet och rättvisa för alla kränkningar av folkrätten på det ockuperade palestinska territoriet, inbegripet östra Jerusalem, vilket välkomnas av parlamentet.

| 19. | Europaparlamentet betonar att försoning mellan palestinier är ett viktigt inslag för att tvåstatslösningen ska kunna uppnås, och beklagar djupt den fortsatta palestinska oenigheten. Parlamentet stöder EU:s uppmaning till de palestinska fraktionerna att sätta försoning och den palestinska myndighetens återkomst till Gaza som högsta prioritet. Parlamentet uppmanar bestämt alla palestinska krafter att utan dröjsmål återuppta arbetet för försoning, i synnerhet genom att genomföra de kraftigt försenade president- och parlamentsvalen. Parlamentet betonar att den palestinska myndigheten måste ta ett större ansvar i detta avseende och fylla sin regeringsfunktion i Gaza, även i fråga om säkerhet och civil förvaltning och genom sin närvaro vid gränsövergångarna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att försoning mellan palestinier är ett viktigt inslag för att tvåstatslösningen ska kunna uppnås, och beklagar djupt den fortsatta palestinska oenigheten. Parlamentet stöder EU:s uppmaning till de palestinska fraktionerna att sätta försoning och den palestinska myndighetens återkomst till Gaza som högsta prioritet. Parlamentet uppmanar bestämt alla palestinska krafter att utan dröjsmål återuppta arbetet för försoning, i synnerhet genom att genomföra de kraftigt försenade president- och parlamentsvalen. Parlamentet betonar att den palestinska myndigheten måste ta ett större ansvar i detta avseende och fylla sin regeringsfunktion i Gaza, även i fråga om säkerhet och civil förvaltning och genom sin närvaro vid gränsövergångarna.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar alla parter i konflikten att till fullo respektera rättigheterna för fångar och frihetsberövade personer, också för sådana som hungerstrejkar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar alla parter i konflikten att till fullo respektera rättigheterna för fångar och frihetsberövade personer, också för sådana som hungerstrejkar.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över UNRWA:s allvarliga finansieringskris. Parlamentet efterlyser ökat ekonomiskt stöd från EU till UNRWA, och uppmanar kraftfullt alla andra givare att leva upp till sina löften till byrån och UNRWA att fortsätta att förbättra sin förvaltning. Parlamentet begär dock också att den underliggande kärnfrågan om palestinska flyktingar ska tas upp. Parlamentet lovordar och gratulerar UNRWA för dess utomordentliga insatser, som gjorde det möjligt att förklara läsåret 2015/2016 öppet för palestinska flyktingelever. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över UNRWA:s allvarliga finansieringskris. Parlamentet efterlyser ökat ekonomiskt stöd från EU till UNRWA, och uppmanar kraftfullt alla andra givare att leva upp till sina löften till byrån och UNRWA att fortsätta att förbättra sin förvaltning. Parlamentet begär dock också att den underliggande kärnfrågan om palestinska flyktingar ska tas upp. Parlamentet lovordar och gratulerar UNRWA för dess utomordentliga insatser, som gjorde det möjligt att förklara läsåret 2015/2016 öppet för palestinska flyktingelever.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, Knesset, Israels president och regering, det palestinska lagstiftande rådet och den palestinska myndigheten, Arabförbundets generalsekreterare, Egyptens, Jordaniens och Libanons parlament och regeringar samt generalkommissionären för FN:s hjälporganisation UNRWA. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, Knesset, Israels president och regering, det palestinska lagstiftande rådet och den palestinska myndigheten, Arabförbundets generalsekreterare, Egyptens, Jordaniens och Libanons parlament och regeringar samt generalkommissionären för FN:s hjälporganisation UNRWA.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/221 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/221

---

P8_TA(2015)0319

Situationen i Vitryssland

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om situationen i Vitryssland (2015/2834(RSP))

(2017/C 316/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och rekommendationer om Vitryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och rekommendationer om Vitryssland,

| — | med beaktande av det toppmöte som det östliga partnerskapet höll i Riga i maj 2015 och dess förklaring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det toppmöte som det östliga partnerskapet höll i Riga i maj 2015 och dess förklaring,

| — | med beaktande av dialogen om mänskliga rättigheter mellan Europeiska unionen och Republiken Vitryssland som hölls den 28 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dialogen om mänskliga rättigheter mellan Europeiska unionen och Republiken Vitryssland som hölls den 28 juli 2015,

| — | med beaktande av de vitryska myndigheternas frigivande av sex politiska fångar den 22 augusti 2015 och det efterföljande uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini, och Johannes Hahn, kommissionsledamot med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, om frigivningen av politiska fångar i Vitryssland den 22 augusti 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de vitryska myndigheternas frigivande av sex politiska fångar den 22 augusti 2015 och det efterföljande uttalandet av vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini, och Johannes Hahn, kommissionsledamot med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, om frigivningen av politiska fångar i Vitryssland den 22 augusti 2015,

| — | med beaktande av det kommande presidentvalet som planeras äga rum den 11 oktober 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det kommande presidentvalet som planeras äga rum den 11 oktober 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Trots en tydlig intensifiering av kontakterna mellan Vitryssland, EU och Förenta staterna fortsätter kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, däribland påtryckningar och hot mot människorättsförsvarare, polisrazzior på människorättsorganisationer och beslagtagande av deras utrustning och tvångsbortförande av aktivister från landet, vilket bekräftas i rapporten från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland. |
| --- | --- |

A.

Trots en tydlig intensifiering av kontakterna mellan Vitryssland, EU och Förenta staterna fortsätter kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, däribland påtryckningar och hot mot människorättsförsvarare, polisrazzior på människorättsorganisationer och beslagtagande av deras utrustning och tvångsbortförande av aktivister från landet, vilket bekräftas i rapporten från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Vitryssland.

| B. | Det första officiella besök som Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland avlagt sedan 2002 ägde rum i Minsk den 18 och 19 juni 2015. Europaparlamentet har i nuläget inga officiella förbindelser med det vitryska parlamentet. |
| --- | --- |

B.

Det första officiella besök som Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland avlagt sedan 2002 ägde rum i Minsk den 18 och 19 juni 2015. Europaparlamentet har i nuläget inga officiella förbindelser med det vitryska parlamentet.

| C. | Betydande förbättringar vad gäller yttrandefriheten och mediefriheten, respekten för vanliga medborgares och oppositionsaktivisters politiska rättigheter samt respekt för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna är alla förutsättningar för bättre förbindelser mellan EU och Vitryssland. Europeiska unionen fortsätter sitt stora engagemang för att försvara de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, inbegripet yttrandefriheten och mediefriheten. |
| --- | --- |

C.

Betydande förbättringar vad gäller yttrandefriheten och mediefriheten, respekten för vanliga medborgares och oppositionsaktivisters politiska rättigheter samt respekt för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna är alla förutsättningar för bättre förbindelser mellan EU och Vitryssland. Europeiska unionen fortsätter sitt stora engagemang för att försvara de mänskliga rättigheterna i Vitryssland, inbegripet yttrandefriheten och mediefriheten.

| D. | Framsteg har gjorts i samarbetet på vissa politikområden, såsom högre utbildning, yrkesutbildning, den digitala marknaden, energisektorn, livsmedelssäkerhet och kultur, vilket har haft en positiv inverkan för början på en konstruktiv debatt i det vitryska samhället om nödvändiga reformer i landet och medvetenheten om EU. EU måste dock säkerställa att dess resurser inte används för att förtrycka organisationer i det civila samhället, människorättsförsvarare, frilansjournalister och oppositionsledare. |
| --- | --- |

D.

Framsteg har gjorts i samarbetet på vissa politikområden, såsom högre utbildning, yrkesutbildning, den digitala marknaden, energisektorn, livsmedelssäkerhet och kultur, vilket har haft en positiv inverkan för början på en konstruktiv debatt i det vitryska samhället om nödvändiga reformer i landet och medvetenheten om EU. EU måste dock säkerställa att dess resurser inte används för att förtrycka organisationer i det civila samhället, människorättsförsvarare, frilansjournalister och oppositionsledare.

| E. | Sedan 1994 har inga fria och rättvisa val genomförts i Vitryssland enligt vallagar som uppfyller internationella normer, och den nuvarande lagstiftningen ger den sittande presidenten enorma fördelar. OSSE/ODIHR har genomfört ett långvarigt valobservatörsuppdrag i Vitryssland och kommer att samordna kortvariga observatörers arbete. |
| --- | --- |

E.

Sedan 1994 har inga fria och rättvisa val genomförts i Vitryssland enligt vallagar som uppfyller internationella normer, och den nuvarande lagstiftningen ger den sittande presidenten enorma fördelar. OSSE/ODIHR har genomfört ett långvarigt valobservatörsuppdrag i Vitryssland och kommer att samordna kortvariga observatörers arbete.

| F. | Den 2 april 2015 undertecknade president Lukasjenko dekret nr 3 om ”förebyggande av socialt beroende”, som föreskriver tvångsarbete för arbetslösa personer under hot om betalning av en särskild avgift till statsbudgeten eller förvaltningsrättsligt ansvar i form av böter eller administrativt frihetsberövande. |
| --- | --- |

F.

Den 2 april 2015 undertecknade president Lukasjenko dekret nr 3 om ”förebyggande av socialt beroende”, som föreskriver tvångsarbete för arbetslösa personer under hot om betalning av en särskild avgift till statsbudgeten eller förvaltningsrättsligt ansvar i form av böter eller administrativt frihetsberövande.

| G. | Den 1 januari 2015 infördes en ny lag med föreskrifter för alla former av medier. Enligt lagen får regeringen stänga vilka massmedier som helst, bland dem också onlinemedier, om de publicerar innehåll som anses ”olämpligt”. |
| --- | --- |

G.

Den 1 januari 2015 infördes en ny lag med föreskrifter för alla former av medier. Enligt lagen får regeringen stänga vilka massmedier som helst, bland dem också onlinemedier, om de publicerar innehåll som anses ”olämpligt”.

| H. | De vitryska myndigheterna har slutligen frigivit alla sex politiska fångar, inbegripet före detta presidentkandidater, efter att i flera år ha förnekat deras existens. |
| --- | --- |

H.

De vitryska myndigheterna har slutligen frigivit alla sex politiska fångar, inbegripet före detta presidentkandidater, efter att i flera år ha förnekat deras existens.

| I. | Den 13 och den 31 juli 2015 såg rådet över de restriktiva åtgärderna mot Vitryssland och reviderade listan över visumförbud och frysning av tillgångar, varvid några tjänstemän och företag ströks från listan. 175 personer, däribland Aleksander Lukasjenko, är för närvarande föremål för inreseförbud, och samtliga dessa personer liksom arton ekonomiska aktörer har fått sina tillgångar frysta i EU. Under de kommande månaderna kommer det att ske en utvärdering av EU:s restriktiva åtgärder, varvid den senaste utvecklingen samt alla övriga faktorer som ligger till grund för de restriktiva åtgärderna kommer att beaktas. |
| --- | --- |

I.

Den 13 och den 31 juli 2015 såg rådet över de restriktiva åtgärderna mot Vitryssland och reviderade listan över visumförbud och frysning av tillgångar, varvid några tjänstemän och företag ströks från listan. 175 personer, däribland Aleksander Lukasjenko, är för närvarande föremål för inreseförbud, och samtliga dessa personer liksom arton ekonomiska aktörer har fått sina tillgångar frysta i EU. Under de kommande månaderna kommer det att ske en utvärdering av EU:s restriktiva åtgärder, varvid den senaste utvecklingen samt alla övriga faktorer som ligger till grund för de restriktiva åtgärderna kommer att beaktas.

| J. | Den 28 juli 2015 höll EU och Republiken Vitryssland en dialog om mänskliga rättigheter i Bryssel som var inriktad på en rad frågor, bl.a. inrättandet av en nationell människorättsinstitution, yttrandefriheten, mötesfriheten och föreningsfriheten, dödsstraffet, kampen mot tortyr och misshandel samt barns rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Den 28 juli 2015 höll EU och Republiken Vitryssland en dialog om mänskliga rättigheter i Bryssel som var inriktad på en rad frågor, bl.a. inrättandet av en nationell människorättsinstitution, yttrandefriheten, mötesfriheten och föreningsfriheten, dödsstraffet, kampen mot tortyr och misshandel samt barns rättigheter.

| K. | Vitryssland spelade en konstruktiv roll för att underlätta avtalet om eldupphör i Ukraina. |
| --- | --- |

K.

Vitryssland spelade en konstruktiv roll för att underlätta avtalet om eldupphör i Ukraina.

| L. | Konflikten i Ukraina har ökat farhågorna i Vitryssland om en destabilisering av den inrikespolitiska situationen till följd av ett maktskifte. |
| --- | --- |

L.

Konflikten i Ukraina har ökat farhågorna i Vitryssland om en destabilisering av den inrikespolitiska situationen till följd av ett maktskifte.

| M. | Vitryssland är det enda landet i Europa som verkställer dödsstraff. |
| --- | --- |

M.

Vitryssland är det enda landet i Europa som verkställer dödsstraff.

| 1. | Europaparlamentet förblir djupt bekymrat över situationen för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Vitryssland, liksom över de brister som oberoende internationella observatörer iakttagit under tidigare val och den aktiva förföljelsen av oppositionsledare efter valet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förblir djupt bekymrat över situationen för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Vitryssland, liksom över de brister som oberoende internationella observatörer iakttagit under tidigare val och den aktiva förföljelsen av oppositionsledare efter valet.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar frigivandet av de återstående politiska fångarna. Parlamentet uppmanar den vitryska regeringen att rehabilitera de frigivna politiska fångarna och återge dem alla deras medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet betonar att detta skulle kunna utgöra ett potentiellt första steg mot förbättrade förbindelser mellan Europeiska unionen och Vitryssland. Parlamentet påpekar dock att tidigare liknande åtgärder mest har varit tomma gester och inte bidragit till någon förbättring av situationen i det vitryska samhället eller till förbättrade förbindelser med EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar frigivandet av de återstående politiska fångarna. Parlamentet uppmanar den vitryska regeringen att rehabilitera de frigivna politiska fångarna och återge dem alla deras medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet betonar att detta skulle kunna utgöra ett potentiellt första steg mot förbättrade förbindelser mellan Europeiska unionen och Vitryssland. Parlamentet påpekar dock att tidigare liknande åtgärder mest har varit tomma gester och inte bidragit till någon förbättring av situationen i det vitryska samhället eller till förbättrade förbindelser med EU.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Vitryssland att genomföra det kommande presidentvalet i enlighet med internationellt erkända normer, att ge oppositionen obehindrat tillträde till alla regeringskontrollerade medier och att göra det möjligt för den att delta i valet på lika villkor, närmare bestämt genom att införa oberoende valkommissioner med adekvat representation på alla nivåer och öppen och insynsvänlig rösträkning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Vitryssland att genomföra det kommande presidentvalet i enlighet med internationellt erkända normer, att ge oppositionen obehindrat tillträde till alla regeringskontrollerade medier och att göra det möjligt för den att delta i valet på lika villkor, närmare bestämt genom att införa oberoende valkommissioner med adekvat representation på alla nivåer och öppen och insynsvänlig rösträkning.

| 4. | Europaparlamentet förväntar sig att myndigheterna upphör med trakasserierna mot oberoende medier på politiska grunder. Parlamentet uppmanar dem att upphöra med administrativt åtal och godtycklig tillämpning av artikel 22.9 avsnitt 2 i förvaltningslagen mot frilansjournalister för att ha samarbetat med utländska medier utan ackreditering, vilket begränsar rätten till yttrandefrihet och informationsspridning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet förväntar sig att myndigheterna upphör med trakasserierna mot oberoende medier på politiska grunder. Parlamentet uppmanar dem att upphöra med administrativt åtal och godtycklig tillämpning av artikel 22.9 avsnitt 2 i förvaltningslagen mot frilansjournalister för att ha samarbetat med utländska medier utan ackreditering, vilket begränsar rätten till yttrandefrihet och informationsspridning.

| 5. | Europaparlamentet anser att kvarhållandet och lagföringen av Maksim Piakarski, Vadzim Zjaromski och Vjatjeslau Kasinerau, som är misstänkta för skadlig huliganism, är oproportionerligt, och fördömer med kraft det våld som de har fått utstå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att kvarhållandet och lagföringen av Maksim Piakarski, Vadzim Zjaromski och Vjatjeslau Kasinerau, som är misstänkta för skadlig huliganism, är oproportionerligt, och fördömer med kraft det våld som de har fått utstå.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att tio människor har avrättats i Vitryssland sedan 2010 och att tre av dessa avrättningar verkställdes bara under 2014. En ny dödsdom avkunnades den 18 mars 2015. I detta sammanhang uppmanas Vitryssland, det enda land i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraffet, kraftfullt att ansluta sig till ett globalt moratorium för verkställande av dödsstraff som ett första steg mot ett definitivt avskaffande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att tio människor har avrättats i Vitryssland sedan 2010 och att tre av dessa avrättningar verkställdes bara under 2014. En ny dödsdom avkunnades den 18 mars 2015. I detta sammanhang uppmanas Vitryssland, det enda land i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraffet, kraftfullt att ansluta sig till ett globalt moratorium för verkställande av dödsstraff som ett första steg mot ett definitivt avskaffande.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Vitrysslands regering att respektera rekommendationerna från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter om avskaffande av inslag av tvångsarbete i landet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Vitrysslands regering att respektera rekommendationerna från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter om avskaffande av inslag av tvångsarbete i landet.

| 8. | Europaparlamentet uppmärksammar situationen för landets minoriteter och deras kulturella organisationer, vars ledare ibland har ersatts av personer som de statliga myndigheterna föredrar, vilket utgör ett brott mot föreningsfriheten, som är en av de grundläggande mänskliga friheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmärksammar situationen för landets minoriteter och deras kulturella organisationer, vars ledare ibland har ersatts av personer som de statliga myndigheterna föredrar, vilket utgör ett brott mot föreningsfriheten, som är en av de grundläggande mänskliga friheterna.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de vitryska myndigheterna att under alla omständigheter trygga respekten för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och med internationella och regionala människorättsinstrument som ratificerats av Vitryssland. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de vitryska myndigheterna att under alla omständigheter trygga respekten för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och med internationella och regionala människorättsinstrument som ratificerats av Vitryssland.

| 10. | Europaparlamentet noterar att den sjätte rundan av förhandlingarna mellan EU och Vitryssland om moderniseringsfrågor hölls den 3 september 2015 i Bryssel, då delegationerna diskuterade utsikterna till samarbete på vissa viktiga områden, med utgångspunkt i överenskommelser från 2014 och 2015. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten och rådet att se till att myndigheternas deltagande i moderniseringsdialogen, tillsammans med och på samma villkor som den demokratiska oppositionen och det civila samhället, sker med full respekt för demokratiska principer, i syfte att utveckla en hållbar och konkurrenskraftig ekonomi och främja demokratiska reformer, liksom ett pluralistiskt samhälle och en rättsstat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att den sjätte rundan av förhandlingarna mellan EU och Vitryssland om moderniseringsfrågor hölls den 3 september 2015 i Bryssel, då delegationerna diskuterade utsikterna till samarbete på vissa viktiga områden, med utgångspunkt i överenskommelser från 2014 och 2015. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska utrikestjänsten och rådet att se till att myndigheternas deltagande i moderniseringsdialogen, tillsammans med och på samma villkor som den demokratiska oppositionen och det civila samhället, sker med full respekt för demokratiska principer, i syfte att utveckla en hållbar och konkurrenskraftig ekonomi och främja demokratiska reformer, liksom ett pluralistiskt samhälle och en rättsstat.

| 11. | Europaparlamentet stöder kommissionens politiskt ifrågasättande dialog med de vitryska myndigheterna och är villigt att bidra till den via sin delegation för förbindelserna med Vitryssland. Parlamentet påminner dock om att EU måste vara på sin vakt när det gäller hur dess resurser används och se till att man inte bidrar till en försämring av situationen för oppositionen och det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder kommissionens politiskt ifrågasättande dialog med de vitryska myndigheterna och är villigt att bidra till den via sin delegation för förbindelserna med Vitryssland. Parlamentet påminner dock om att EU måste vara på sin vakt när det gäller hur dess resurser används och se till att man inte bidrar till en försämring av situationen för oppositionen och det civila samhället.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att med finansiella och politiska medel stödja de insatser som görs av det civila samhället, oberoende medier och icke-statliga organisationer i Vitryssland för att stödja det vitryska folkets demokratisträvanden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att med finansiella och politiska medel stödja de insatser som görs av det civila samhället, oberoende medier och icke-statliga organisationer i Vitryssland för att stödja det vitryska folkets demokratisträvanden.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts i sektorssamarbetet på områdena högre utbildning, yrkesutbildning, den digitala marknaden, energisektorn, livsmedelssäkerhet och kultur, bland andra. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts i sektorssamarbetet på områdena högre utbildning, yrkesutbildning, den digitala marknaden, energisektorn, livsmedelssäkerhet och kultur, bland andra.

| 14. | Europaparlamentet noterar att förhandlingar inleddes i januari 2014 om viseringslättnader i syfte att förbättra den mellanmänskliga kontakten och att främja det civila samhället. Parlamentet framhåller behovet av att påskynda framstegen på detta område. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att förhandlingar inleddes i januari 2014 om viseringslättnader i syfte att förbättra den mellanmänskliga kontakten och att främja det civila samhället. Parlamentet framhåller behovet av att påskynda framstegen på detta område.

| 15. | Europaparlamentet noterar den ökade användningen av det vitryska språket i det offentliga livet. Parlamentet noterar utbildningsministeriets planer på att främja användningen av det vitryska språket i utbildningen och konstaterar att författningsdomstolen offentliggör rättsakter på både ryska och vitryska. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar den ökade användningen av det vitryska språket i det offentliga livet. Parlamentet noterar utbildningsministeriets planer på att främja användningen av det vitryska språket i utbildningen och konstaterar att författningsdomstolen offentliggör rättsakter på både ryska och vitryska.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att hitta nya sätt att stödja organisationer i Vitryssland. Parlamentet betonar i detta hänseende behovet av att stödja alla oberoende informationskällor om det vitryska samhället, inklusive medier som sänder på vitryska från utlandet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att hitta nya sätt att stödja organisationer i Vitryssland. Parlamentet betonar i detta hänseende behovet av att stödja alla oberoende informationskällor om det vitryska samhället, inklusive medier som sänder på vitryska från utlandet.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/224

---

P8_TA(2015)0320

Socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet (2014/2236(INI))

(2017/C 316/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om kooperativs bidrag till att övervinna krisen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om kooperativs bidrag till att övervinna krisen (3),

| — | med beaktande av artikel 184 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 184 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 av den 17 april 2013 om europeiska fonder för socialt företagande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 av den 17 april 2013 om europeiska fonder för socialt företagande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (4),

| — | med beaktande av sin förklaring av den 10 mars 2011 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 10 mars 2011 (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 maj 2014 om främjande av ungt företagande för ungdomars sociala delaktighet (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI), som introducerar programdelen ”Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI), som introducerar programdelen ”Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Initiativ för socialt företagande (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Initiativ för socialt företagande (COM(2011)0682),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0247/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0247/2015), och av följande skäl:

| A. | Den sociala och solidariska ekonomin sysselsätter över 14 miljoner människor, vilket motsvarar nästan 6,5 procent av arbetstagarna i EU. EU:s sociala och solidariska ekonomi består av två miljoner företag, vilket motsvarar 10 procent av alla företag i EU. |
| --- | --- |

A.

Den sociala och solidariska ekonomin sysselsätter över 14 miljoner människor, vilket motsvarar nästan 6,5 procent av arbetstagarna i EU. EU:s sociala och solidariska ekonomi består av två miljoner företag, vilket motsvarar 10 procent av alla företag i EU.

| B. | Till följd av den ekonomiska och finansiella krisen har fattigdomen och den sociala utestängningen ökat, liksom långtidsarbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och de sociala klyftorna. |
| --- | --- |

B.

Till följd av den ekonomiska och finansiella krisen har fattigdomen och den sociala utestängningen ökat, liksom långtidsarbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och de sociala klyftorna.

| C. | De som drabbats värst av den ekonomiska och finansiella krisen är de mest utestängda och missgynnade grupperna på arbetsmarknaden, såsom personer med funktionsnedsättning, ungdomar, äldre, kvinnor, långtidsarbetslösa och arbetstagare med sämre förutsättningar. |
| --- | --- |

C.

De som drabbats värst av den ekonomiska och finansiella krisen är de mest utestängda och missgynnade grupperna på arbetsmarknaden, såsom personer med funktionsnedsättning, ungdomar, äldre, kvinnor, långtidsarbetslösa och arbetstagare med sämre förutsättningar.

| D. | Den ekonomiska och finansiella krisen bör ses som ett tillfälle att arbeta för en hållbarare ekonomisk modell för EU, vilken tar större hänsyn till social och territoriell sammanhållning och miljömässig hållbarhet. Alla förbättringar av den ekonomiska och finansiella situationen bör kompletteras med ett starkt stöd för en hållbar, högkvalitativ sysselsättning för alla. Den sociala och solidariska ekonomin kan bidra till att uppnå detta mål och bör också betraktas som en drivkraft i denna övergång, som kan hjälpa till att skapa en balans mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska frågor. |
| --- | --- |

D.

Den ekonomiska och finansiella krisen bör ses som ett tillfälle att arbeta för en hållbarare ekonomisk modell för EU, vilken tar större hänsyn till social och territoriell sammanhållning och miljömässig hållbarhet. Alla förbättringar av den ekonomiska och finansiella situationen bör kompletteras med ett starkt stöd för en hållbar, högkvalitativ sysselsättning för alla. Den sociala och solidariska ekonomin kan bidra till att uppnå detta mål och bör också betraktas som en drivkraft i denna övergång, som kan hjälpa till att skapa en balans mellan sociala, miljömässiga och ekonomiska frågor.

| E. | Tillhandahållare av socialt stöd och hälso- och sjukvård, varav många är sociala företag, utgör ett av de viktigaste tillväxtområdena för sysselsättningen i EU och har skapat 1,3 miljoner arbetstillfällen mellan 2009 och 2013. Detta visar sektorns dubbla förmåga att skapa nya arbetstillfällen, även i kristider, och samtidigt stärka den sociala och territoriella sammanhållningen i EU, särskilt genom att hjälpa tjänsteanvändare att få arbete. |
| --- | --- |

E.

Tillhandahållare av socialt stöd och hälso- och sjukvård, varav många är sociala företag, utgör ett av de viktigaste tillväxtområdena för sysselsättningen i EU och har skapat 1,3 miljoner arbetstillfällen mellan 2009 och 2013. Detta visar sektorns dubbla förmåga att skapa nya arbetstillfällen, även i kristider, och samtidigt stärka den sociala och territoriella sammanhållningen i EU, särskilt genom att hjälpa tjänsteanvändare att få arbete.

| F. | Vid konferensen om att tillvarata den sociala ekonomins potential för EU:s tillväxt, som hölls i Rom den 17–18 november 2014, bekräftades att den sociala och solidariska ekonomin spelar en central roll i de europeiska länderna och bidrar till genomförandet av flera viktiga EU-mål, såsom skapande och bevarande av arbetstillfällen, social sammanhållning, social innovation, landsbygdsutveckling och regional utveckling samt miljöskydd. |
| --- | --- |

F.

Vid konferensen om att tillvarata den sociala ekonomins potential för EU:s tillväxt, som hölls i Rom den 17–18 november 2014, bekräftades att den sociala och solidariska ekonomin spelar en central roll i de europeiska länderna och bidrar till genomförandet av flera viktiga EU-mål, såsom skapande och bevarande av arbetstillfällen, social sammanhållning, social innovation, landsbygdsutveckling och regional utveckling samt miljöskydd.

| G. | Att öka sysselsättningsgraden i åldrarna 20–64 år från 69 procent till minst 75 procent och minska antalet EU-medborgare som lever under de nationella fattigdomströsklarna med 25 procent genom att lyfta över 20 miljoner människor ur fattigdom är mål i Europa 2020-strategin som ännu inte uppnåtts. |
| --- | --- |

G.

Att öka sysselsättningsgraden i åldrarna 20–64 år från 69 procent till minst 75 procent och minska antalet EU-medborgare som lever under de nationella fattigdomströsklarna med 25 procent genom att lyfta över 20 miljoner människor ur fattigdom är mål i Europa 2020-strategin som ännu inte uppnåtts.

| H. | I Strasbourgförklaringen från januari 2014 fastslås att de sociala företagen bör spela en viktigare roll i Europas framtid. |
| --- | --- |

H.

I Strasbourgförklaringen från januari 2014 fastslås att de sociala företagen bör spela en viktigare roll i Europas framtid.

| I. | EU är den region i världen som har störst andel äldre i befolkningen och lägst befolkningstillväxt. Enligt prognoserna kommer medelåldern i EU 2050 att vara över 50 år. Den åldrande befolkningen i kombination med de demografiska förändringarna innebär en utmaning för de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

I.

EU är den region i världen som har störst andel äldre i befolkningen och lägst befolkningstillväxt. Enligt prognoserna kommer medelåldern i EU 2050 att vara över 50 år. Den åldrande befolkningen i kombination med de demografiska förändringarna innebär en utmaning för de sociala trygghetssystemen.

| J. | Den sociala och solidariska ekonomins företag strävar inte bara efter att förbättra de ekonomiska och sociala förhållandena, utan kan också erbjuda flexibla och innovativa arbetsvillkor och anpassa sig bättre till de ekonomiska och sociala omständigheterna. |
| --- | --- |

J.

Den sociala och solidariska ekonomins företag strävar inte bara efter att förbättra de ekonomiska och sociala förhållandena, utan kan också erbjuda flexibla och innovativa arbetsvillkor och anpassa sig bättre till de ekonomiska och sociala omständigheterna.

| K. | Utmärkande för de sociala och solidariska företagen är att de har en demokratisk styrning, att dess medlemmar eller partner i hög grad är delaktiga i förvaltningen av företaget och att det råder stor insyn i verksamheten, och de möter allmänhetens växande efterfrågan på ett etiskt, socialt och miljövänligt agerande från företagens sida. |
| --- | --- |

K.

Utmärkande för de sociala och solidariska företagen är att de har en demokratisk styrning, att dess medlemmar eller partner i hög grad är delaktiga i förvaltningen av företaget och att det råder stor insyn i verksamheten, och de möter allmänhetens växande efterfrågan på ett etiskt, socialt och miljövänligt agerande från företagens sida.

| L. | Det finns en mängd olika typer av sociala och solidariska företag, varav majoriteten inte erkänns genom någon rättslig ram på europeisk nivå, utan endast på nationell nivå i vissa medlemsstater, i olika juridiska former. |
| --- | --- |

L.

Det finns en mängd olika typer av sociala och solidariska företag, varav majoriteten inte erkänns genom någon rättslig ram på europeisk nivå, utan endast på nationell nivå i vissa medlemsstater, i olika juridiska former.

| M. | Kooperativa företag skapar arbetstillfällen av hög kvalitet som sällan utlokaliseras, är öppna för alla och är motståndskraftiga mot krisen. Tack vare den kooperativa affärsmodellen lyckades dessa företag öka omsättningen och tillväxten under krisen och drabbades av färre konkurser och uppsägningar. |
| --- | --- |

M.

Kooperativa företag skapar arbetstillfällen av hög kvalitet som sällan utlokaliseras, är öppna för alla och är motståndskraftiga mot krisen. Tack vare den kooperativa affärsmodellen lyckades dessa företag öka omsättningen och tillväxten under krisen och drabbades av färre konkurser och uppsägningar.

| N. | I artikel 2.1 och 2.5 i förordning (EU) nr 1296/2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) definieras ”socialt företag” och ”social innovation”. |
| --- | --- |

N.

I artikel 2.1 och 2.5 i förordning (EU) nr 1296/2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) definieras ”socialt företag” och ”social innovation”.

| O. | Social innovation handlar om utvecklingen och genomförandet av nya idéer, som omfattar såväl produkter och tjänster som sociala organisationsmodeller, som är inriktade på att möta nya krav och utmaningar på det sociala, territoriella och miljömässiga planet, såsom den åldrande befolkningen, avfolkningen, möjligheten att förena yrkes- och familjeliv, mångfaldshantering, hur man ska tackla ungdomsarbetslöshet, integrationen av de mest utestängda från arbetsmarknaden och hur man ska bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

O.

Social innovation handlar om utvecklingen och genomförandet av nya idéer, som omfattar såväl produkter och tjänster som sociala organisationsmodeller, som är inriktade på att möta nya krav och utmaningar på det sociala, territoriella och miljömässiga planet, såsom den åldrande befolkningen, avfolkningen, möjligheten att förena yrkes- och familjeliv, mångfaldshantering, hur man ska tackla ungdomsarbetslöshet, integrationen av de mest utestängda från arbetsmarknaden och hur man ska bekämpa klimatförändringarna.

| P. | Sociala investeringar är investeringar i människor för att stärka deras färdigheter och kapacitet och hjälpa dem att delta fullt ut i arbets- och samhällslivet. I allmänhet handlar sociala investeringar om åtgärder inom utbildning, barnomsorg, hälso- och sjukvård, fortbildning, stöd till arbetssökande och rehabilitering. |
| --- | --- |

P.

Sociala investeringar är investeringar i människor för att stärka deras färdigheter och kapacitet och hjälpa dem att delta fullt ut i arbets- och samhällslivet. I allmänhet handlar sociala investeringar om åtgärder inom utbildning, barnomsorg, hälso- och sjukvård, fortbildning, stöd till arbetssökande och rehabilitering.

| Q. | Det bristande erkännande som de sociala och solidariska företagen ofta möts av, då de ibland inte ens erkänns som ekonomiska aktörer, gör det svårare för dem att få tillgång till finansiering, både offentlig och privat. EU:s strukturfonder och program bör bidra till moderniseringen av ekonomiska strukturer, inbegripet den sociala och solidariska ekonomin, som utgörs av en rad olika företagsformer och storlekar på företag (kooperativ, ömsesidiga organisationer, stiftelser, föreningar eller nya former av sociala och solidariska företag), de flesta av dem små och medelstora företag och mikroföretag. |
| --- | --- |

Q.

Det bristande erkännande som de sociala och solidariska företagen ofta möts av, då de ibland inte ens erkänns som ekonomiska aktörer, gör det svårare för dem att få tillgång till finansiering, både offentlig och privat. EU:s strukturfonder och program bör bidra till moderniseringen av ekonomiska strukturer, inbegripet den sociala och solidariska ekonomin, som utgörs av en rad olika företagsformer och storlekar på företag (kooperativ, ömsesidiga organisationer, stiftelser, föreningar eller nya former av sociala och solidariska företag), de flesta av dem små och medelstora företag och mikroföretag.

| R. | Utbildning och fortbildning bör vara prioriterade områden för främjandet av en entreprenörskapskultur bland ungdomar. |
| --- | --- |

R.

Utbildning och fortbildning bör vara prioriterade områden för främjandet av en entreprenörskapskultur bland ungdomar.

| S. | Könsklyftan är mindre inom socialt entreprenörskap än i traditionella former av entreprenörskap. Kvinnliga sociala entreprenörer bidrar starkt till att minska den sociala utestängningen och till att skapa nya utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

S.

Könsklyftan är mindre inom socialt entreprenörskap än i traditionella former av entreprenörskap. Kvinnliga sociala entreprenörer bidrar starkt till att minska den sociala utestängningen och till att skapa nya utvecklingsmöjligheter.

| T. | Det är nödvändigt att tillhandahålla fortbildning och omskolning inom den sociala sektorn för långtidsarbetslösa för att kunna erbjuda dem nya möjligheter i en innovativ miljö såsom den sociala och solidariska ekonomin. |
| --- | --- |

T.

Det är nödvändigt att tillhandahålla fortbildning och omskolning inom den sociala sektorn för långtidsarbetslösa för att kunna erbjuda dem nya möjligheter i en innovativ miljö såsom den sociala och solidariska ekonomin.

| U. | Den sociala och solidariska ekonomins företag, i synnerhet arbetsintegrerande sociala företag, erbjuder arbetsmöjligheter särskilt för de mest utestängda från arbetsmarknaden, för vilka arbetslöshet ofta förvandlas till långtidsarbetslöshet. Medlemsstaterna bör överväga sätt att stödja sociala och solidariska företag som anställer arbetslösa eller bidragstagare, inklusive, om tillämpligt, genom minskade skatter och sociala avgifter. |
| --- | --- |

U.

Den sociala och solidariska ekonomins företag, i synnerhet arbetsintegrerande sociala företag, erbjuder arbetsmöjligheter särskilt för de mest utestängda från arbetsmarknaden, för vilka arbetslöshet ofta förvandlas till långtidsarbetslöshet. Medlemsstaterna bör överväga sätt att stödja sociala och solidariska företag som anställer arbetslösa eller bidragstagare, inklusive, om tillämpligt, genom minskade skatter och sociala avgifter.

| V. | Den kompetterande och ytterligare effekten av den sociala och solidariska ekonomin är också viktig, vid sidan av andra sysselsättningsfrämjande åtgärder. Större uppmärksamhet måste ägnas åt lösningar som främjar återintegrering på arbetsmarknaden för personer som saknar grundläggande färdigheter och konkurrenskraftiga resurser, så att de i ett senare skede kan utnyttja den sociala och solidariska ekonomins mer innovativa lösningar. |
| --- | --- |

V.

Den kompetterande och ytterligare effekten av den sociala och solidariska ekonomin är också viktig, vid sidan av andra sysselsättningsfrämjande åtgärder. Större uppmärksamhet måste ägnas åt lösningar som främjar återintegrering på arbetsmarknaden för personer som saknar grundläggande färdigheter och konkurrenskraftiga resurser, så att de i ett senare skede kan utnyttja den sociala och solidariska ekonomins mer innovativa lösningar.

| W. | Den sociala dialogen är nödvändig för att EU:s sociala marknadsekonomi ska fungera och är avgörande för att främja både konkurrenskraft och rättvisa. Den sociala dialogen och samrådet med arbetsmarknadens parter inom ramen för EU:s beslutsfattande utgör en mycket viktig social innovation. |
| --- | --- |

W.

Den sociala dialogen är nödvändig för att EU:s sociala marknadsekonomi ska fungera och är avgörande för att främja både konkurrenskraft och rättvisa. Den sociala dialogen och samrådet med arbetsmarknadens parter inom ramen för EU:s beslutsfattande utgör en mycket viktig social innovation.

| X. | Upphandling genomförs ofta i form av ett enda stort anbudsförfarande avseende tjänster eller varor, vilket kan utestänga mindre aktörer. |
| --- | --- |

X.

Upphandling genomförs ofta i form av ett enda stort anbudsförfarande avseende tjänster eller varor, vilket kan utestänga mindre aktörer.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet framhåller att de sociala och solidariska företagen, som inte nödvändigtvis behöver vara ideella organisationer, är företag vars syfte är att uppnå sitt sociala mål, till exempel att skapa arbetstillfällen för utsatta grupper, tillhandahålla tjänster för sina medlemmar eller mer generellt, att ha en positiv inverkan på samhället och miljön, och som i första hand låter återinvestera sin vinst för att nå dessa mål. Parlamentet påpekar att sociala och solidariska företag utmärks av sitt åtagande att upprätthålla följande värden:






  — | Den enskilde och det sociala målet har företräde framför kapitalet. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att de sociala och solidariska företagen, som inte nödvändigtvis behöver vara ideella organisationer, är företag vars syfte är att uppnå sitt sociala mål, till exempel att skapa arbetstillfällen för utsatta grupper, tillhandahålla tjänster för sina medlemmar eller mer generellt, att ha en positiv inverkan på samhället och miljön, och som i första hand låter återinvestera sin vinst för att nå dessa mål. Parlamentet påpekar att sociala och solidariska företag utmärks av sitt åtagande att upprätthålla följande värden:

—

Den enskilde och det sociala målet har företräde framför kapitalet.

| — | Medlemmarna står för den demokratiska styrningen. |
| --- | --- |

—

Medlemmarna står för den demokratiska styrningen.

| — | Medlemmarnas och användarnas intressen och det allmänna intresset kombineras. |
| --- | --- |

—

Medlemmarnas och användarnas intressen och det allmänna intresset kombineras.

| — | Principerna om solidaritet och ansvar skyddas och tillämpas. |
| --- | --- |

—

Principerna om solidaritet och ansvar skyddas och tillämpas.

| — | Vinsten återinvesteras för att utveckla företaget på lång sikt eller för att tillhandahålla tjänster i medlemmarnas intresse eller tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

—

Vinsten återinvesteras för att utveckla företaget på lång sikt eller för att tillhandahålla tjänster i medlemmarnas intresse eller tjänster av allmänt intresse.

| — | Medlemskapet är frivilligt och öppet. |
| --- | --- |

—

Medlemskapet är frivilligt och öppet.

| — | Förvaltningen är självständig och oberoende av myndigheter. |
| --- | --- |

—

Förvaltningen är självständig och oberoende av myndigheter.

| 2. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör erkänna mångfalden av sociala företag och se till att åtgärder vidtas på EU-nivå för att stödja sociala och solidariska företag av alla slag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör erkänna mångfalden av sociala företag och se till att åtgärder vidtas på EU-nivå för att stödja sociala och solidariska företag av alla slag.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omgående och konsekvent genomföra alla åtgärder i initiativet för socialt företagande från 2012. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt inleda en andra etapp av initiativet, tillsammans med medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter, det civila samhällets organisationer och den sociala och solidariska ekonomins nyckelaktörer, som skulle utvidga och fördjupa initiativets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omgående och konsekvent genomföra alla åtgärder i initiativet för socialt företagande från 2012. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt inleda en andra etapp av initiativet, tillsammans med medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter, det civila samhällets organisationer och den sociala och solidariska ekonomins nyckelaktörer, som skulle utvidga och fördjupa initiativets tillämpningsområde.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att den sociala och solidariska ekonomin inte kan ersätta välfärdsstaten och de offentliga tjänsterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att den sociala och solidariska ekonomin inte kan ersätta välfärdsstaten och de offentliga tjänsterna.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att socialt entreprenörskap ofta lockar unga och ger dem möjlighet att erbjuda innovativa lösningar på dagens ekonomiska och sociala problem och miljöproblem. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att socialt entreprenörskap ofta lockar unga och ger dem möjlighet att erbjuda innovativa lösningar på dagens ekonomiska och sociala problem och miljöproblem.

| 6. | Europaparlamentet betonar att de sociala och solidariska företagen har en stark lokal och regional förankring, vilket ger dem fördelen att de har en bättre uppfattning om de specifika behoven och gör att de kan erbjuda produkter och tjänster – de flesta av dem lokalt förankrade – som är anpassade därefter och på så vis förbättra den sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet anser att sociala och solidariska företags samarbete över gränser och sektorer måste främjas, så att kunskap och praxis kan utbytas på ett sådant sätt att tillväxten inom dessa företag stöds. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att de sociala och solidariska företagen har en stark lokal och regional förankring, vilket ger dem fördelen att de har en bättre uppfattning om de specifika behoven och gör att de kan erbjuda produkter och tjänster – de flesta av dem lokalt förankrade – som är anpassade därefter och på så vis förbättra den sociala och territoriella sammanhållningen. Parlamentet anser att sociala och solidariska företags samarbete över gränser och sektorer måste främjas, så att kunskap och praxis kan utbytas på ett sådant sätt att tillväxten inom dessa företag stöds.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå planer och åtgärder för att förbättra den territoriella strukturen, särskilt i områden med naturbetingade eller demografiska nackdelar. Detta bidrar inte bara till att skapa och utveckla sociala och solidariska företag och främja social innovation och socialt entreprenörskap, utan även till att förstärka EU:s sociala och territoriella sammanhållning och göra det lättare att framgångsrikt ta itu med de demografiska utmaningarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå planer och åtgärder för att förbättra den territoriella strukturen, särskilt i områden med naturbetingade eller demografiska nackdelar. Detta bidrar inte bara till att skapa och utveckla sociala och solidariska företag och främja social innovation och socialt entreprenörskap, utan även till att förstärka EU:s sociala och territoriella sammanhållning och göra det lättare att framgångsrikt ta itu med de demografiska utmaningarna.

| 8. | Europaparlamentet ser mycket positivt på det ökade antalet konventionella företag som tillämpar strategier för företagens sociala ansvar inom sina verksamhetsplaner. Parlamentet betonar dock att det inte räcker att tillämpa sådana strategier för att betraktas som ett socialt och solidariskt företag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser mycket positivt på det ökade antalet konventionella företag som tillämpar strategier för företagens sociala ansvar inom sina verksamhetsplaner. Parlamentet betonar dock att det inte räcker att tillämpa sådana strategier för att betraktas som ett socialt och solidariskt företag.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att ta reda på orsakerna till att könsklyftan är mindre inom socialt entreprenörskap, så att beslutsfattarna kan ta hänsyn till dessa faktorer i arbetet med att främja socialt och traditionellt entreprenörskap. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att ta reda på orsakerna till att könsklyftan är mindre inom socialt entreprenörskap, så att beslutsfattarna kan ta hänsyn till dessa faktorer i arbetet med att främja socialt och traditionellt entreprenörskap.

| 10. | Europaparlamentet anser att social innovation avsevärt bidrar till att lägga grunden för en mer hållbar och inkluderande tillväxt som främjar ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet framhåller att syftet med social innovation måste vara att förbättra tjänsternas kvalitet på ett effektivt sätt och inte enbart att skära ned på kostnaderna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att social innovation avsevärt bidrar till att lägga grunden för en mer hållbar och inkluderande tillväxt som främjar ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet framhåller att syftet med social innovation måste vara att förbättra tjänsternas kvalitet på ett effektivt sätt och inte enbart att skära ned på kostnaderna.

| 11. | Europaparlamentet ser positivt på att fyra EU-medlemsstater (Spanien, Frankrike, Portugal och Belgien) har infört nationella lagar om den sociala och solidariska ekonomin, att Polen har inlett en strategi för att utveckla den sociala och solidariska ekonomin och att man i Rumänien diskuterar antagandet av en lag om reglering av den sociala och solidariska ekonomin. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ser positivt på att fyra EU-medlemsstater (Spanien, Frankrike, Portugal och Belgien) har infört nationella lagar om den sociala och solidariska ekonomin, att Polen har inlett en strategi för att utveckla den sociala och solidariska ekonomin och att man i Rumänien diskuterar antagandet av en lag om reglering av den sociala och solidariska ekonomin.

| 12. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör erkänna och stödja den roll som icke vinstdrivande tillhandahållare av sociala tjänster spelar, såväl politiskt som ekonomiskt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör erkänna och stödja den roll som icke vinstdrivande tillhandahållare av sociala tjänster spelar, såväl politiskt som ekonomiskt.

| 13. | Europaparlamentet framhåller behovet av att främja utbyte av bästa praxis mellan innovativa sociala och solidariska företag, skolor, den akademiska världen och aktörer inom sociala investeringar, samtidigt som hänsyn tas till samhällets behov, för att främja entreprenörsfärdigheter och stärka de förutsättningar som kommer att göra det möjligt för de sociala och solidariska företagen att utvecklas och växa samt för att skapa kluster för social innovation. Det är viktigt att ta hänsyn till synpunkter från de olika aktörerna, däribland arbetsmarknadens parter och konsumentorganisationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja modellen med kooperativa företag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller behovet av att främja utbyte av bästa praxis mellan innovativa sociala och solidariska företag, skolor, den akademiska världen och aktörer inom sociala investeringar, samtidigt som hänsyn tas till samhällets behov, för att främja entreprenörsfärdigheter och stärka de förutsättningar som kommer att göra det möjligt för de sociala och solidariska företagen att utvecklas och växa samt för att skapa kluster för social innovation. Det är viktigt att ta hänsyn till synpunkter från de olika aktörerna, däribland arbetsmarknadens parter och konsumentorganisationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja modellen med kooperativa företag.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det krävs samarbete mellan alla medlemsstater för att skapa nödvändiga ramvillkor för ett system med social innovation i alla medlemsstater, eftersom den sociala och solidariska ekonomin inte på egen hand kan bekämpa de mest akuta sociala problemens symptom och orsaker. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att det krävs samarbete mellan alla medlemsstater för att skapa nödvändiga ramvillkor för ett system med social innovation i alla medlemsstater, eftersom den sociala och solidariska ekonomin inte på egen hand kan bekämpa de mest akuta sociala problemens symptom och orsaker.

Europa 2020-strategin

| 15. | Europaparlamentet erkänner att EU är långt från att uppnå de mål som ingår i Europa 2020-strategin, särskilt målen med anknytning till sysselsättning och innovation samt minskning av fattigdom och social utestängning. Den sociala och solidariska ekonomin bidrar inte bara till en mer hållbar, smart och inkluderande ekonomisk modell, utan även till den europeiska sociala modellen, och utgör en del av den inre marknaden och förtjänar ett starkt erkännande och stöd från EU:s och medlemsstaternas sida, vilket också föreskrivs i vissa medlemsstaters författningar och i olika centrala EU-dokument. Parlamentet begär därför att man överväger att ta hänsyn till den sociala och solidariska ekonomin vid översynen av Europa 2020-strategin, med tanke på att den på ett avsevärt sätt kan bidra till uppnåendet av strategins mål. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner att EU är långt från att uppnå de mål som ingår i Europa 2020-strategin, särskilt målen med anknytning till sysselsättning och innovation samt minskning av fattigdom och social utestängning. Den sociala och solidariska ekonomin bidrar inte bara till en mer hållbar, smart och inkluderande ekonomisk modell, utan även till den europeiska sociala modellen, och utgör en del av den inre marknaden och förtjänar ett starkt erkännande och stöd från EU:s och medlemsstaternas sida, vilket också föreskrivs i vissa medlemsstaters författningar och i olika centrala EU-dokument. Parlamentet begär därför att man överväger att ta hänsyn till den sociala och solidariska ekonomin vid översynen av Europa 2020-strategin, med tanke på att den på ett avsevärt sätt kan bidra till uppnåendet av strategins mål.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att de demokratiska trenderna hänger ihop med nya konsumtionsmodeller och att den åldrande befolkningen i de utvecklade länderna innebär en ökad efterfrågan på sociala tjänster men också möjligheter att skapa socialt ansvarstagande företag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att de demokratiska trenderna hänger ihop med nya konsumtionsmodeller och att den åldrande befolkningen i de utvecklade länderna innebär en ökad efterfrågan på sociala tjänster men också möjligheter att skapa socialt ansvarstagande företag.

| 17. | Europaparlamentet understryker att den sociala och solidariska ekonomin på grund av sin sociala och inkluderande karaktär ger möjlighet till sysselsättning för de grupper som oftast utestängs från den öppna arbetsmarknaden och att den därigenom bidrar till såväl solidaritet och social sammanhållning som ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att den sociala och solidariska ekonomin på grund av sin sociala och inkluderande karaktär ger möjlighet till sysselsättning för de grupper som oftast utestängs från den öppna arbetsmarknaden och att den därigenom bidrar till såväl solidaritet och social sammanhållning som ekonomisk tillväxt.

| 18. | Europaparlamentet anser att sociala och solidariska företag kan utveckla processer som bidrar till att förvalta de allt knappare resurserna mer effektivt, ansvarsfullt och öppet och att de kan fortsätta genomförandet av socialt ansvarstagande åtgärder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att sociala och solidariska företag kan utveckla processer som bidrar till att förvalta de allt knappare resurserna mer effektivt, ansvarsfullt och öppet och att de kan fortsätta genomförandet av socialt ansvarstagande åtgärder.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera sociala och solidariska företag i sina handlingsplaner för sysselsättning och social integration, liksom i de nationella reformprogrammen, i syfte att frigöra och tillvarata deras sysselsättningsskapande potential och deras möjligheter att bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins huvudmål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera sociala och solidariska företag i sina handlingsplaner för sysselsättning och social integration, liksom i de nationella reformprogrammen, i syfte att frigöra och tillvarata deras sysselsättningsskapande potential och deras möjligheter att bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins huvudmål.

| 20. | Europaparlamentet ser positivt på att budgeten för förfinansiering av ungdomssysselsättningsinitiativet har ökat till 30 procent. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna åtgärder för främjande av socialt entreprenörskap med sina nationella genomförandeplaner för ungdomsgarantin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra socialt entreprenörskap och social innovation i Europeiska socialfondens nationella operativa program. Parlamentet kräver att ungdomsgarantisystemen genomförs effektivt och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ser positivt på att budgeten för förfinansiering av ungdomssysselsättningsinitiativet har ökat till 30 procent. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna åtgärder för främjande av socialt entreprenörskap med sina nationella genomförandeplaner för ungdomsgarantin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra socialt entreprenörskap och social innovation i Europeiska socialfondens nationella operativa program. Parlamentet kräver att ungdomsgarantisystemen genomförs effektivt och ändamålsenligt.

Offentlig upphandling

| 21. | Europaparlamentet betonar att de sociala och solidariska företagen har svårt att få tillgång till offentliga kontrakt, bland annat på grund av hinder som har att göra med företagens storlek och finansiella kapacitet. Parlamentet kräver att direktiven om offentlig upphandling och koncessioner (direktiv 2014/24/EU, 2014/25/EU och 2014/23/EU) genomförs snabbt och effektivt för att öka de sociala och solidariska företagens deltagande i offentliga upphandlingar, i större utsträckning reservera kontrakt för sådana företag, lyfta fram deras roll och främja social delaktighet och social innovation. Parlamentet kräver att man underlättar för sådana företag att delta i offentliga upphandlingar genom lämplig rådgivning, förenklade förfaranden och utformning av anbudsförfaranden på ett sätt som gör dem tillgängliga för mindre aktörer. Parlamentet kräver att man i den offentliga upphandlingen prioriterar anbudsansökningar med större ekonomiskt och socialt värde framför lägsta pris och att man har med sociala och miljömässiga kriterier i de offentliga kontrakten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att de sociala och solidariska företagen har svårt att få tillgång till offentliga kontrakt, bland annat på grund av hinder som har att göra med företagens storlek och finansiella kapacitet. Parlamentet kräver att direktiven om offentlig upphandling och koncessioner (direktiv 2014/24/EU, 2014/25/EU och 2014/23/EU) genomförs snabbt och effektivt för att öka de sociala och solidariska företagens deltagande i offentliga upphandlingar, i större utsträckning reservera kontrakt för sådana företag, lyfta fram deras roll och främja social delaktighet och social innovation. Parlamentet kräver att man underlättar för sådana företag att delta i offentliga upphandlingar genom lämplig rådgivning, förenklade förfaranden och utformning av anbudsförfaranden på ett sätt som gör dem tillgängliga för mindre aktörer. Parlamentet kräver att man i den offentliga upphandlingen prioriterar anbudsansökningar med större ekonomiskt och socialt värde framför lägsta pris och att man har med sociala och miljömässiga kriterier i de offentliga kontrakten.

| 22. | Europaparlamentet ser positivt på översynen av direktiven om offentlig upphandling och koncessioner, som inbegriper sociala klausuler och kriterier för att främja social delaktighet och social innovation och även reserverade kontrakt för att främja sysselsättning för de mest missgynnade personerna på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra dessa upphandlingsprinciper korrekt i alla anbuds- och urvalsförfaranden och att i stor utsträckning utgå från det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, i enlighet med miljö-, social- och arbetslagstiftningen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att i förfarandena för offentlig upphandling ha med sociala klausuler och kriterier i syfte att stärka ställningen för arbetstagare med sämre förutsättningar, minska de administrativa bördorna, förenkla förfarandena och vidta effektivare åtgärder mot korruption. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet ser positivt på översynen av direktiven om offentlig upphandling och koncessioner, som inbegriper sociala klausuler och kriterier för att främja social delaktighet och social innovation och även reserverade kontrakt för att främja sysselsättning för de mest missgynnade personerna på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra dessa upphandlingsprinciper korrekt i alla anbuds- och urvalsförfaranden och att i stor utsträckning utgå från det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, i enlighet med miljö-, social- och arbetslagstiftningen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att i förfarandena för offentlig upphandling ha med sociala klausuler och kriterier i syfte att stärka ställningen för arbetstagare med sämre förutsättningar, minska de administrativa bördorna, förenkla förfarandena och vidta effektivare åtgärder mot korruption.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att de sociala och solidariska företagen och deras möjlighet att bidra till att förverkliga EU:s mål inte tas upp i kommissionens strategi för en digital inre marknad i Europa. Parlamentet beklagar djupt att denna strategi inte lyckas ta hänsyn till behovet att säkerställa en fullständig, jämlik och obegränsad tillgång till alla nya digitala tekniker och marknader och all ny telekommunikation, särskilt för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller att teknikbaserade sociala och solidariska företag kan spela en avgörande roll för att hantera samhällsutmaningar på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att de sociala och solidariska företagen och deras möjlighet att bidra till att förverkliga EU:s mål inte tas upp i kommissionens strategi för en digital inre marknad i Europa. Parlamentet beklagar djupt att denna strategi inte lyckas ta hänsyn till behovet att säkerställa en fullständig, jämlik och obegränsad tillgång till alla nya digitala tekniker och marknader och all ny telekommunikation, särskilt för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller att teknikbaserade sociala och solidariska företag kan spela en avgörande roll för att hantera samhällsutmaningar på ett enkelt och kostnadseffektivt sätt.

Finansiering

| 24. | Europaparlamentet beklagar att de sociala och solidariska företagen har ännu mer problem än de traditionella företagen med att få finansiering, vare sig offentlig eller privat, och kräver därför att den offentliga sektorn och sektorn för finansiella tjänster tar fram ett brett urval av finansiella instrument för att stödja sociala företag i alla faser av deras utveckling, särskilt vid bildandet, och skapar en ram för att sammanföra potentiella investerare och specialiserade fonder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att de sociala och solidariska företagen har ännu mer problem än de traditionella företagen med att få finansiering, vare sig offentlig eller privat, och kräver därför att den offentliga sektorn och sektorn för finansiella tjänster tar fram ett brett urval av finansiella instrument för att stödja sociala företag i alla faser av deras utveckling, särskilt vid bildandet, och skapar en ram för att sammanföra potentiella investerare och specialiserade fonder.

| 25. | Europaparlamentet betonar att tillgången till finansiering försvåras av de finansiella intermediärernas begränsade kunskap om hur verkligheten ser ut för de sociala och solidariska företagen. Parlamentet framhåller vikten av att bättre utbilda dessa förvaltare om denna typ av företag för att underlätta deras tillgång till finansiering. Parlamentet kräver därför att det införs en europeisk kvalitetsstämpel för ”socialt entreprenörskap” för att göra det lättare för investerare att identifiera fonder vars portfölj består av sociala företag, framför allt den europeiska fonden för socialt företagande. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att tillgången till finansiering försvåras av de finansiella intermediärernas begränsade kunskap om hur verkligheten ser ut för de sociala och solidariska företagen. Parlamentet framhåller vikten av att bättre utbilda dessa förvaltare om denna typ av företag för att underlätta deras tillgång till finansiering. Parlamentet kräver därför att det införs en europeisk kvalitetsstämpel för ”socialt entreprenörskap” för att göra det lättare för investerare att identifiera fonder vars portfölj består av sociala företag, framför allt den europeiska fonden för socialt företagande.

| 26. | Europaparlamentet framhåller behovet att i högre grad stimulera skapandet av och stödet till nätverk av sociala företag för att främja synergieffekter i fråga om organisation, utbyte och spridning av teknik samt utveckling av tjänster bland produktionsenheter i olika regioner. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller behovet att i högre grad stimulera skapandet av och stödet till nätverk av sociala företag för att främja synergieffekter i fråga om organisation, utbyte och spridning av teknik samt utveckling av tjänster bland produktionsenheter i olika regioner.

| 27. | Europaparlamentet understryker behovet att främja en mer strukturerad dialog mellan små och medelstora företag, sociala och solidariska företag och finansinstitut genom särskilda plattformar på internet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker behovet att främja en mer strukturerad dialog mellan små och medelstora företag, sociala och solidariska företag och finansinstitut genom särskilda plattformar på internet.

| 28. | Europaparlamentet ser positivt på antagandet av förordningen om europeiska fonder för socialt företagande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ser positivt på antagandet av förordningen om europeiska fonder för socialt företagande.

| 29. | Europaparlamentet ser positivt på att en viss del av de finansiella medlen för EaSI-programmet har avsatts för att hjälpa sociala och solidariska företag att få tillgång till finansiering. Parlamentet betonar den roll som EaSI:s programdel för socialt entreprenörskap, de europeiska strukturfonderna och alla andra relevanta EU-program bör spela för att sådana företag ska kunna fungera bättre, och betonar att det behövs bättre information om finansieringsmöjligheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella kontaktpunkter eller gemensamma kontaktpunkter som kan hjälpa aktörer i den sociala och solidariska ekonomin att få tillgång till EU:s finansieringsprogram. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet ser positivt på att en viss del av de finansiella medlen för EaSI-programmet har avsatts för att hjälpa sociala och solidariska företag att få tillgång till finansiering. Parlamentet betonar den roll som EaSI:s programdel för socialt entreprenörskap, de europeiska strukturfonderna och alla andra relevanta EU-program bör spela för att sådana företag ska kunna fungera bättre, och betonar att det behövs bättre information om finansieringsmöjligheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella kontaktpunkter eller gemensamma kontaktpunkter som kan hjälpa aktörer i den sociala och solidariska ekonomin att få tillgång till EU:s finansieringsprogram.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det tak för lån till sociala företag som fastställs i EaSI och att fastställa huruvida detta är förenligt med marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över det tak för lån till sociala företag som fastställs i EaSI och att fastställa huruvida detta är förenligt med marknadsförhållandena.

| 31. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stödja de sociala och solidariska företagen med tillräckliga finansiella medel på lokal, regional, nationell och europeisk nivå och skapa synergieffekter bland de olika typerna av företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna att nödvändiga finansiella medel måste anslås. Parlamentet anser därför att den sociala och solidariska ekonomins tillgång till finansiering behöver förbättras genom olika verktyg, såsom europeiska fonder, riskkapitalfonder, mikrokrediter och gräsrotsfinansiering (crowdfunding). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stödja de sociala och solidariska företagen med tillräckliga finansiella medel på lokal, regional, nationell och europeisk nivå och skapa synergieffekter bland de olika typerna av företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att erkänna att nödvändiga finansiella medel måste anslås. Parlamentet anser därför att den sociala och solidariska ekonomins tillgång till finansiering behöver förbättras genom olika verktyg, såsom europeiska fonder, riskkapitalfonder, mikrokrediter och gräsrotsfinansiering (crowdfunding).

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka de offentliga tjänsterna (till exempel hälso- och sjukvård och utbildning) genom sina lokala myndigheter och att utnyttja dem som en pådrivande kraft för att förbättra kvaliteten på tjänsterna, erbjuda sysselsättningsmöjligheter och höja nivån på de tjänster som tillhandahålls i syfte att minska fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka de offentliga tjänsterna (till exempel hälso- och sjukvård och utbildning) genom sina lokala myndigheter och att utnyttja dem som en pådrivande kraft för att förbättra kvaliteten på tjänsterna, erbjuda sysselsättningsmöjligheter och höja nivån på de tjänster som tillhandahålls i syfte att minska fattigdom och social utestängning.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att reglerna om statligt stöd inte bör hindra offentlig finansiering av sociala och solidariska företag och sociala tjänster. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att vara flexibel vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd till sådana företag och tjänster och att bidra till att se till att de lokala och regionala myndigheterna förstår och korrekt tillämpar de statliga stöden för dessa företag och tjänster. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att reglerna om statligt stöd inte bör hindra offentlig finansiering av sociala och solidariska företag och sociala tjänster. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att vara flexibel vid tillämpningen av reglerna om statligt stöd till sådana företag och tjänster och att bidra till att se till att de lokala och regionala myndigheterna förstår och korrekt tillämpar de statliga stöden för dessa företag och tjänster.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att den sociala och solidariska ekonomin endast nämns i skälen till förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att främja strategin för sociala investeringar som presenteras i paketet om sociala investeringar och ta hänsyn till investeringar i den sociala och solidariska ekonomin vid utvärdering av projekt inom Europeiska fonden för strategiska investeringar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet beklagar att den sociala och solidariska ekonomin endast nämns i skälen till förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att främja strategin för sociala investeringar som presenteras i paketet om sociala investeringar och ta hänsyn till investeringar i den sociala och solidariska ekonomin vid utvärdering av projekt inom Europeiska fonden för strategiska investeringar.

| 35. | Europaparlamentet är kritiskt till att arbetsintegrerande företag, som har inrättats genom partnerskap mellan sociala och solidariska företag, oftast inte kan få tillgång till medel för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett nytt undantag till den rättsliga definitionen av små och medelstora företag, som liknar de befintliga undantagen för offentliga investeringsbolag, riskkapitalföretag eller universitet eller forskningscentrum utan vinstsyfte, som gör att ett arbetsintegrerande företag kan klassificeras som ett fristående företag trots att ett annat företag, ensamt eller gemensamt med andra företag, innehar minst 25 procent av kapitalet eller rösträtterna i det arbetsintegrerande företagets styrelse. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är kritiskt till att arbetsintegrerande företag, som har inrättats genom partnerskap mellan sociala och solidariska företag, oftast inte kan få tillgång till medel för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett nytt undantag till den rättsliga definitionen av små och medelstora företag, som liknar de befintliga undantagen för offentliga investeringsbolag, riskkapitalföretag eller universitet eller forskningscentrum utan vinstsyfte, som gör att ett arbetsintegrerande företag kan klassificeras som ett fristående företag trots att ett annat företag, ensamt eller gemensamt med andra företag, innehar minst 25 procent av kapitalet eller rösträtterna i det arbetsintegrerande företagets styrelse.

Utbildning

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en entreprenörskultur och modellen med kooperativa företag och att låta socialt entreprenörskap samt den sociala och solidariska ekonomins principer ingå i läroplanerna. Parlamentet uppmanar dem även att främja inrättandet av företagsinkubatorer för sociala och solidariska företag vid universiteten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en entreprenörskultur och modellen med kooperativa företag och att låta socialt entreprenörskap samt den sociala och solidariska ekonomins principer ingå i läroplanerna. Parlamentet uppmanar dem även att främja inrättandet av företagsinkubatorer för sociala och solidariska företag vid universiteten.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att den sociala och solidariska ekonomin avsevärt skulle kunna bidra till att minska ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja ett ökat deltagande av de sociala och solidariska företagen i utbildningsprogram i medlemsstaterna, särskilt genom varvad utbildning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att den sociala och solidariska ekonomin avsevärt skulle kunna bidra till att minska ungdomsarbetslösheten i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja ett ökat deltagande av de sociala och solidariska företagen i utbildningsprogram i medlemsstaterna, särskilt genom varvad utbildning.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt anpassa arbetsförmedlingarna så att de kan ge ändamålsenlig information till personer som har för avsikt att arbeta inom sektorn för sociala och solidariska företag. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt anpassa arbetsförmedlingarna så att de kan ge ändamålsenlig information till personer som har för avsikt att arbeta inom sektorn för sociala och solidariska företag.

| 39. | Europaparlamentet betonar att vissa företag i den sociala och solidariska ekonomin är konkurrenskraftiga och har en ledarroll i sin sektor, medan andra kräver specialkunskaper för sitt uppstartande, sin utveckling och sin förvaltning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram utbildningsprogram som riktar sig och är särskilt anpassade till entreprenörer i den sociala sektorn, med särskild hänvisning till grupper med lägre sysselsättningsgrad, såsom kvinnor, ungdomar eller arbetstagare med sämre förutsättningar, för att utveckla färdigheter och grundkunskaper i företagsledning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att vissa företag i den sociala och solidariska ekonomin är konkurrenskraftiga och har en ledarroll i sin sektor, medan andra kräver specialkunskaper för sitt uppstartande, sin utveckling och sin förvaltning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram utbildningsprogram som riktar sig och är särskilt anpassade till entreprenörer i den sociala sektorn, med särskild hänvisning till grupper med lägre sysselsättningsgrad, såsom kvinnor, ungdomar eller arbetstagare med sämre förutsättningar, för att utveckla färdigheter och grundkunskaper i företagsledning.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja livslångt lärande och yrkesvägledning bland äldre arbetstagare, långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning genom sociala och solidariska företag, för att på så vis hjälpa dem att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja livslångt lärande och yrkesvägledning bland äldre arbetstagare, långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning genom sociala och solidariska företag, för att på så vis hjälpa dem att komma in på arbetsmarknaden.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att en korrekt förståelse av de mänskliga rättigheterna är en viktig aspekt för att uppnå de sociala och solidariska företagens sociala mål. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta fram utbildnings- och fortbildningsprogram för att ge yrkesverksamma på det sociala området utbildning i hur de mänskliga rättigheternas principer ska genomföras på ett korrekt sätt i Europa. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att en korrekt förståelse av de mänskliga rättigheterna är en viktig aspekt för att uppnå de sociala och solidariska företagens sociala mål. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta fram utbildnings- och fortbildningsprogram för att ge yrkesverksamma på det sociala området utbildning i hur de mänskliga rättigheternas principer ska genomföras på ett korrekt sätt i Europa.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja möjligheterna med program som Erasmus+ för att på så sätt främja utbyten mellan studenter och lärare samt andra innovativa entreprenörer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut utnyttja möjligheterna med program som Erasmus+ för att på så sätt främja utbyten mellan studenter och lärare samt andra innovativa entreprenörer.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att den sociala och solidariska ekonomin har en stark närvaro i sektorer med stora marginaler för tillväxt och sysselsättningsskapande, såsom den vita och den gröna sektorn. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen medlemsstaterna att främja utbildning och fortbildning inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att den sociala och solidariska ekonomin har en stark närvaro i sektorer med stora marginaler för tillväxt och sysselsättningsskapande, såsom den vita och den gröna sektorn. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen medlemsstaterna att främja utbildning och fortbildning inom dessa sektorer.

Stöd och främjande åtgärder

| 44. | Europaparlamentet beklagar djupt det bristande erkännandet av den sociala och solidariska ekonomin på europeisk nivå. Parlamentet anser att bättre insamling av könsuppdelade uppgifter och bättre utbyte av information och bästa praxis på europeisk nivå, tillsammans med mer mediefokus på den sociala och solidariska ekonomin och dess framgångar, skulle bidra till ett ökat engagemang från samhällets sida för den sociala och solidariska ekonomin och därmed öka förståelsen och erkännandet av sektorn och göra den mer synlig. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar djupt det bristande erkännandet av den sociala och solidariska ekonomin på europeisk nivå. Parlamentet anser att bättre insamling av könsuppdelade uppgifter och bättre utbyte av information och bästa praxis på europeisk nivå, tillsammans med mer mediefokus på den sociala och solidariska ekonomin och dess framgångar, skulle bidra till ett ökat engagemang från samhällets sida för den sociala och solidariska ekonomin och därmed öka förståelsen och erkännandet av sektorn och göra den mer synlig.

| 45. | Europaparlamentet stöder skapandet av en flerspråkig digital plattform för informationsutbyte mellan sociala företag, företagsinkubatorer, företagskluster och investerare i sociala företag samt förenklad informationsspridning och tillgång till stöd från EU-program. Parlamentet anser att samråd bör ske med berörda grupper innan plattformen skapas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet stöder skapandet av en flerspråkig digital plattform för informationsutbyte mellan sociala företag, företagsinkubatorer, företagskluster och investerare i sociala företag samt förenklad informationsspridning och tillgång till stöd från EU-program. Parlamentet anser att samråd bör ske med berörda grupper innan plattformen skapas.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en jämförande studie om de nationella systemen för certifiering och märkning av den sociala och solidariska ekonomin och att underlätta utbytet av bästa praxis, i nära samarbete med de sociala och solidariska företagen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en jämförande studie om de nationella systemen för certifiering och märkning av den sociala och solidariska ekonomin och att underlätta utbytet av bästa praxis, i nära samarbete med de sociala och solidariska företagen.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja upprättandet av företagsinkubatorer för de sociala och solidariska företagen och att förverkliga och effektivt marknadsföra den internetplattform för utbyte av uppgifter mellan sociala investerare och sociala entreprenörer (Social innovation Europe Platform) som det redan finns en konkret överenskommelse om. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja upprättandet av företagsinkubatorer för de sociala och solidariska företagen och att förverkliga och effektivt marknadsföra den internetplattform för utbyte av uppgifter mellan sociala investerare och sociala entreprenörer (Social innovation Europe Platform) som det redan finns en konkret överenskommelse om.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka utbytet av bästa praxis när det gäller möjliga sätt att stödja sociala och solidariska företag samt sociala investeringar, inbegripet, om tillämpligt, skattelättnader eller skatteincitament för företag som arbetar med utsatta grupper, såsom personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka utbytet av bästa praxis när det gäller möjliga sätt att stödja sociala och solidariska företag samt sociala investeringar, inbegripet, om tillämpligt, skattelättnader eller skatteincitament för företag som arbetar med utsatta grupper, såsom personer med funktionsnedsättning.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa medlemsstaternas konkreta åtgärder för att säkerställa att alla som väljer att driva sociala och solidariska företag får samma rättigheter som andra arbetstagare i fråga om socialt skydd, hälsoskydd och anställningstrygghet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant följa medlemsstaternas konkreta åtgärder för att säkerställa att alla som väljer att driva sociala och solidariska företag får samma rättigheter som andra arbetstagare i fråga om socialt skydd, hälsoskydd och anställningstrygghet.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna inte vidtar några åtgärder som hindrar arbetstagarnas fria rörlighet och att alla som väljer att driva sociala och solidariska företag kan utveckla sin verksamhet var som helst inom EU. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna inte vidtar några åtgärder som hindrar arbetstagarnas fria rörlighet och att alla som väljer att driva sociala och solidariska företag kan utveckla sin verksamhet var som helst inom EU.

| 51. | Europaparlamentet stöder tanken att sociala och solidariska företag skulle kunna utgöra en egen företagskategori med egen rättslig ställning, som utmärks av andra mål än bara vinst för aktieägarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i linje med Romstrategin, som antogs av europeiska företrädare för den sociala och solidariska ekonomin, lägga fram en rättslig ram för sådana företag, vilken ska förverkligas genom stadgan för europeiska kooperativa företag, föreningar, stiftelser och ömsesidiga bolag. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet stöder tanken att sociala och solidariska företag skulle kunna utgöra en egen företagskategori med egen rättslig ställning, som utmärks av andra mål än bara vinst för aktieägarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i linje med Romstrategin, som antogs av europeiska företrädare för den sociala och solidariska ekonomin, lägga fram en rättslig ram för sådana företag, vilken ska förverkligas genom stadgan för europeiska kooperativa företag, föreningar, stiftelser och ömsesidiga bolag.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka den sociala dialogen inom den sociala och solidariska ekonomin för att underlätta social innovation, förbättra arbetsvillkor och se till att sektorns potential att skapa sysselsättning erkänns fullt ut. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förstärka den sociala dialogen inom den sociala och solidariska ekonomin för att underlätta social innovation, förbättra arbetsvillkor och se till att sektorns potential att skapa sysselsättning erkänns fullt ut.

o

o o

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0049.

(2)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0301.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0429.

(5)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 187.

(6)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 18.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/233 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/233

---

P8_TA(2015)0321

Skapande av en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU för 2000-talet

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om att skapa en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU för 2000-talet: att matcha kompetens och kvalifikationer med efterfrågan och arbetstillfällen som ett sätt att ta sig ur krisen (2014/2235(INI))

(2017/C 316/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2014 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av prioriteringarna för 2014 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om hur Europeiska unionen kan bidra till att skapa en gynnsam miljö för företag och nystartade företag för att skapa arbetstillfällen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om hur Europeiska unionen kan bidra till att skapa en gynnsam miljö för företag och nystartade företag för att skapa arbetstillfällen (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, vad gäller en ökning av det inledande förskottet till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 29 april 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, vad gäller en ökning av det inledande förskottet till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juli 2014 om ungdomssysselsättning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juli 2014 om ungdomssysselsättning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om respekt för den grundläggande rätten till fri rörlighet i EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om respekt för den grundläggande rätten till fri rörlighet i EU (5),

| — | med beaktande av en av prioriteringarna i Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014: att bidra till att utveckla färdigheter och ge alla en möjlighet att utnyttja sina talanger och sina chanser i livet genom att främja de rätta färdigheterna för den moderna ekonomin och ett livslångt lärande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av en av prioriteringarna i Europeiska rådets slutsatser av den 26–27 juni 2014: att bidra till att utveckla färdigheter och ge alla en möjlighet att utnyttja sina talanger och sina chanser i livet genom att främja de rätta färdigheterna för den moderna ekonomin och ett livslångt lärande,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna av den 17 januari 2014 (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar, arbetstagarnas tillgång till rörlighetstjänster och ytterligare integration av arbetsmarknaderna av den 17 januari 2014 (COM(2014)0006),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (7),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, och av följande skäl,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0222/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0222/2015), och av följande skäl:

| A. | Yrken där lediga platser inte kan besättas på grund av brist på kvalificerade arbetstagare förekommer i mycket varierande grad i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

Yrken där lediga platser inte kan besättas på grund av brist på kvalificerade arbetstagare förekommer i mycket varierande grad i medlemsstaterna.

| B. | Enligt kommissionen (8) har upp till 12,4 miljoner personer varit arbetslösa längre tid än ett år, och bland dem har mer än 6 miljoner varit arbetslösa i mer än två år. Långtidsarbetslösheten inverkar negativt på den ekonomiska tillväxten och de sociala trygghetssystemens hållbarhet och den riskerar att bli ett strukturellt problem. |
| --- | --- |

B.

Enligt kommissionen (8) har upp till 12,4 miljoner personer varit arbetslösa längre tid än ett år, och bland dem har mer än 6 miljoner varit arbetslösa i mer än två år. Långtidsarbetslösheten inverkar negativt på den ekonomiska tillväxten och de sociala trygghetssystemens hållbarhet och den riskerar att bli ett strukturellt problem.

| C. | Stelheter på arbetsmarknaden, bristen på intern efterfrågan och investeringar har en negativ inverkan på skapandet av arbetstillfällen, medan en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU där dessa tre faktorer beaktas kan bidra till att Europa 2020-strategins sysselsättningsmål och kamp mot fattigdom och social utestängning uppnås. |
| --- | --- |

C.

Stelheter på arbetsmarknaden, bristen på intern efterfrågan och investeringar har en negativ inverkan på skapandet av arbetstillfällen, medan en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU där dessa tre faktorer beaktas kan bidra till att Europa 2020-strategins sysselsättningsmål och kamp mot fattigdom och social utestängning uppnås.

| D. | Efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft minskar samtidigt som efterfrågan på högkvalificerad arbetskraft ökar avsevärt. I och med att EU:s arbetsmarknad utvecklas i den riktningen måste åtgärder vidtas i fråga om arbetstagarnas kompetens samt grund- och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

D.

Efterfrågan på lågkvalificerad arbetskraft minskar samtidigt som efterfrågan på högkvalificerad arbetskraft ökar avsevärt. I och med att EU:s arbetsmarknad utvecklas i den riktningen måste åtgärder vidtas i fråga om arbetstagarnas kompetens samt grund- och yrkesutbildning.

| E. | Var tredje europeisk arbetstagare var antingen över- eller underkvalificerad för sitt arbete år 2012 (9). Unga arbetstagare är i allmänhet oftare formellt överkvalificerade och arbetar oftare än äldre arbetstagare med arbeten som i lägre grad överensstämmer med deras kompetens. |
| --- | --- |

E.

Var tredje europeisk arbetstagare var antingen över- eller underkvalificerad för sitt arbete år 2012 (9). Unga arbetstagare är i allmänhet oftare formellt överkvalificerade och arbetar oftare än äldre arbetstagare med arbeten som i lägre grad överensstämmer med deras kompetens.

| F. | Vissa studier tyder på att en betydande andel av de nuvarande arbetstillfällena kommer att försvinna eller minska avsevärt i antal på grund av automatisering. |
| --- | --- |

F.

Vissa studier tyder på att en betydande andel av de nuvarande arbetstillfällena kommer att försvinna eller minska avsevärt i antal på grund av automatisering.

| G. | Strävan efter en mer kompetensbaserad ekonomi innebär att antalet arbetstillfällen som kräver ledarskapsfärdigheter och högre kompetens förväntas öka inom många fler företag under de kommande fem åren. |
| --- | --- |

G.

Strävan efter en mer kompetensbaserad ekonomi innebär att antalet arbetstillfällen som kräver ledarskapsfärdigheter och högre kompetens förväntas öka inom många fler företag under de kommande fem åren.

| H. | EU-arbetstagarnas rörlighet ökar också deras anställbarhet och bidrar till att stärka den europeiska arbetsmarknadens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

H.

EU-arbetstagarnas rörlighet ökar också deras anställbarhet och bidrar till att stärka den europeiska arbetsmarknadens konkurrenskraft.

Den ekonomiska krisen och dess verkningar

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att flera medlemsstater i den europeiska ekonomiska och finansiella krisens och den efterföljande konjunkturavmattningens kölvatten brottas med höga arbetslöshetsnivåer (EU 28: 9,8 %) samt hög offentlig skuldsättningsnivå, låg tillväxt och otillräckliga investeringar. Parlamentet noterar nedskärningarna i de offentliga utgifterna och är dessutom bekymrat över att ungdomsarbetslösheten i många medlemsstater (EU 28: 20,9 %) är mycket högre och att förbättringar och lägre nivåer är sällsynta. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att flera medlemsstater i den europeiska ekonomiska och finansiella krisens och den efterföljande konjunkturavmattningens kölvatten brottas med höga arbetslöshetsnivåer (EU 28: 9,8 %) samt hög offentlig skuldsättningsnivå, låg tillväxt och otillräckliga investeringar. Parlamentet noterar nedskärningarna i de offentliga utgifterna och är dessutom bekymrat över att ungdomsarbetslösheten i många medlemsstater (EU 28: 20,9 %) är mycket högre och att förbättringar och lägre nivåer är sällsynta.

| 2. | Europaparlamentet anser att det krävs ambitiösa ekonomiska och sociala strategier och arbetsmarknadsreformer för att främja en smart och hållbar tillväxt för alla och skapa fler arbetstillfällen som leder till varaktig sysselsättning av hög kvalitet. Parlamentet betonar dessutom att det krävs hållbara system för social trygghet, som innefattar att höja kompetensen för arbetslösa, främja anställbarheten för personer som saknar eller har mycket låg utbildning samt främja incitament och möjligheter till arbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det krävs ambitiösa ekonomiska och sociala strategier och arbetsmarknadsreformer för att främja en smart och hållbar tillväxt för alla och skapa fler arbetstillfällen som leder till varaktig sysselsättning av hög kvalitet. Parlamentet betonar dessutom att det krävs hållbara system för social trygghet, som innefattar att höja kompetensen för arbetslösa, främja anställbarheten för personer som saknar eller har mycket låg utbildning samt främja incitament och möjligheter till arbete.

Situationen på EU:s arbetsmarknad

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att även om tillgången på arbetskraft är tillräckligt stor för att motsvara efterfrågan kan det förekomma kvalitativa brister eftersom de arbetssökande kanske inte är lämpade för en viss ledig befattning, på grund av att de inte tillhör rätt sektor eller yrkesgrupp eller inte uppfyller kompetenskraven. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att även om tillgången på arbetskraft är tillräckligt stor för att motsvara efterfrågan kan det förekomma kvalitativa brister eftersom de arbetssökande kanske inte är lämpade för en viss ledig befattning, på grund av att de inte tillhör rätt sektor eller yrkesgrupp eller inte uppfyller kompetenskraven.

| 4. | Europaparlamentet är bekymrat över att arbetslösheten i EU fortfarande är relativt hög (mars 2015, EU 28: 9,8 %) och har minskat betydligt i bara ett fåtal länder, och uppmärksammar de stora skillnaderna mellan olika medlemsstater, där Tyskland och Österrike har den lägsta arbetslösheten (ca 5 %) och Grekland och Spanien den högsta (26 % respektive 23 % (10)). Denna enorma skillnad ökar risken för fragmentering på arbetsmarknaden både inom och medlemsstaterna och mellan dem, vilket hotar EU:s ekonomiska stabilitet och sociala sammanhållning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är bekymrat över att arbetslösheten i EU fortfarande är relativt hög (mars 2015, EU 28: 9,8 %) och har minskat betydligt i bara ett fåtal länder, och uppmärksammar de stora skillnaderna mellan olika medlemsstater, där Tyskland och Österrike har den lägsta arbetslösheten (ca 5 %) och Grekland och Spanien den högsta (26 % respektive 23 % (10)). Denna enorma skillnad ökar risken för fragmentering på arbetsmarknaden både inom och medlemsstaterna och mellan dem, vilket hotar EU:s ekonomiska stabilitet och sociala sammanhållning.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att den genomsnittliga sysselsättningsgraden för kvinnor i EU är mer än 10 procentenheter lägre än för män. Om Europa 2020-strategins mål på 75 % sysselsättning ska kunna uppnås är det nödvändigt att öka sysselsättningen bland kvinnor genom politiska åtgärder som i synnerhet inriktas på möjligheter att förena arbete med ansvar i hemmet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att den genomsnittliga sysselsättningsgraden för kvinnor i EU är mer än 10 procentenheter lägre än för män. Om Europa 2020-strategins mål på 75 % sysselsättning ska kunna uppnås är det nödvändigt att öka sysselsättningen bland kvinnor genom politiska åtgärder som i synnerhet inriktas på möjligheter att förena arbete med ansvar i hemmet.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att även ungdomsarbetslösheten varierar stort inom EU och att arbetslösheten bland unga i åldrarna 16 till 25 år är högre än 50 % i vissa medlemsstater. Hög ungdomsarbetslöshet, som förutom att den påverkar en hel generation, äventyrar balansen mellan generationerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att även ungdomsarbetslösheten varierar stort inom EU och att arbetslösheten bland unga i åldrarna 16 till 25 år är högre än 50 % i vissa medlemsstater. Hög ungdomsarbetslöshet, som förutom att den påverkar en hel generation, äventyrar balansen mellan generationerna.

| 7. | Europaparlamentet betonar att sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning fortfarande skiljer sig med 26 % från den genomsnittliga sysselsättningsgraden inom EU och att sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning är lägre än 50 %. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning fortfarande skiljer sig med 26 % från den genomsnittliga sysselsättningsgraden inom EU och att sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning är lägre än 50 %.

| 8. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över den höga ungdomsarbetslösheten i Europa. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av varvad utbildning, där yrkesutbildning och lärlingsplatser varvas med teori, för att unga människors kompetens ska överensstämma med efterfrågan på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över den höga ungdomsarbetslösheten i Europa. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av varvad utbildning, där yrkesutbildning och lärlingsplatser varvas med teori, för att unga människors kompetens ska överensstämma med efterfrågan på arbetsmarknaden.

| 9. | Europaparlamentet betonar att faktorer såsom kvalificerad arbetskraft, innovationskapacitet, ökande köpkraft och stabila socioekonomiska och politiska förhållanden är oumbärliga för att uppnå ett gott investeringsklimat. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att faktorer såsom kvalificerad arbetskraft, innovationskapacitet, ökande köpkraft och stabila socioekonomiska och politiska förhållanden är oumbärliga för att uppnå ett gott investeringsklimat.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att långtidsarbetslösheten är hög, och menar att den måste bekämpas omedelbart, eftersom den är svår att få bukt med. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att långtidsarbetslösheten är hög, och menar att den måste bekämpas omedelbart, eftersom den är svår att få bukt med.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att flera viktiga utmaningar påverkar EU:s arbetsmarknad, däribland globalisering, åldrande samhälle, snabb teknisk förändring såsom digitalisering och robotisering, glapp mellan kompetens och arbeten och en ökad efterfrågan på högkvalificerad arbetskraft med ett överskott på lågkvalificerad arbetskraft med lönepolarisering som följd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att flera viktiga utmaningar påverkar EU:s arbetsmarknad, däribland globalisering, åldrande samhälle, snabb teknisk förändring såsom digitalisering och robotisering, glapp mellan kompetens och arbeten och en ökad efterfrågan på högkvalificerad arbetskraft med ett överskott på lågkvalificerad arbetskraft med lönepolarisering som följd.

| 12. | Europaparlamentet noterar emellertid de av Cedefop påtalade riskerna för att kompetensglapp och föråldrad kompetens kan komma att bli bestående problem på grund av låg efterfrågan som leder till hög arbetslöshet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar emellertid de av Cedefop påtalade riskerna för att kompetensglapp och föråldrad kompetens kan komma att bli bestående problem på grund av låg efterfrågan som leder till hög arbetslöshet.

| 13. | Europaparlamentet betonar att antalet lediga arbetstillfällen skiljer sig avsevärt mellan medlemsstaterna. Lediga arbetstillfällen är en avgörande faktor för en dynamisk arbetsmarknad där kompetens matchas med arbetstillfällen och där tillfällen och möjligheter skapas för företag och arbetstagare. Den statiska situationen på arbetsmarknaderna i vissa medlemsstater är mycket oroväckande. Parlamentet efterlyser därför ett europeiskt riktmärke för lediga arbetstillfällen i medlemsstaterna. Uppgifter till ett sådant riktmärke skulle kunna samlas in årligen genom arbetskraftsundersökningen. Som minimum bör följande variabler mätas: antalet lediga arbetstillfällen i en medlemsstat och arbetslöshetens genomsnittliga varaktighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att antalet lediga arbetstillfällen skiljer sig avsevärt mellan medlemsstaterna. Lediga arbetstillfällen är en avgörande faktor för en dynamisk arbetsmarknad där kompetens matchas med arbetstillfällen och där tillfällen och möjligheter skapas för företag och arbetstagare. Den statiska situationen på arbetsmarknaderna i vissa medlemsstater är mycket oroväckande. Parlamentet efterlyser därför ett europeiskt riktmärke för lediga arbetstillfällen i medlemsstaterna. Uppgifter till ett sådant riktmärke skulle kunna samlas in årligen genom arbetskraftsundersökningen. Som minimum bör följande variabler mätas: antalet lediga arbetstillfällen i en medlemsstat och arbetslöshetens genomsnittliga varaktighet.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att EU har 24 miljoner arbetslösa, däribland 7,5 miljoner unga som varken arbetar eller studerar å ena sidan, och å andra sidan 2 miljoner lediga jobb, samt att de europeiska företagen lider en enorm brist på kvalificerad personal och arbetskraft med överförbara kunskaper. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att EU har 24 miljoner arbetslösa, däribland 7,5 miljoner unga som varken arbetar eller studerar å ena sidan, och å andra sidan 2 miljoner lediga jobb, samt att de europeiska företagen lider en enorm brist på kvalificerad personal och arbetskraft med överförbara kunskaper.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att trots hög arbetslöshet i vissa medlemsstater och lediga jobb i andra är arbetskraftsrörligheten inom EU fortfarande låg (EU 27: 0,29 %) på grund av bl.a. befintliga hinder, och i internationell jämförelse nästan tio gånger lägre än i Förenta staterna och fem gånger lägre än i Australien. Sju miljoner EU-medborgare bodde eller arbetade 2013 i en annan medlemsstat än den stat där de är medborgare. Inom EU finns det just nu två miljoner lediga platser. Den fria rörligheten för arbetskraft i unionen måste vara rättvis för att dessa platser ska kunna fyllas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att trots hög arbetslöshet i vissa medlemsstater och lediga jobb i andra är arbetskraftsrörligheten inom EU fortfarande låg (EU 27: 0,29 %) på grund av bl.a. befintliga hinder, och i internationell jämförelse nästan tio gånger lägre än i Förenta staterna och fem gånger lägre än i Australien. Sju miljoner EU-medborgare bodde eller arbetade 2013 i en annan medlemsstat än den stat där de är medborgare. Inom EU finns det just nu två miljoner lediga platser. Den fria rörligheten för arbetskraft i unionen måste vara rättvis för att dessa platser ska kunna fyllas.

| 16. | Europaparlamentet noterar att EU:s arbetsmarknad kan hjälpa till att fånga upp de stora koncentrationerna av arbetslösa som finns i olika regioner i Europa. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att EU:s arbetsmarknad kan hjälpa till att fånga upp de stora koncentrationerna av arbetslösa som finns i olika regioner i Europa.

| 17. | Europaparlamentet anser att EU:s arbetsmarknad måste anpassas efter kulturen, produktionsmodellen och företagsnätet i EU:s olika regioner, och att skillnaderna mellan dem bör beaktas då åtgärder vidtas för att göra arbetsmarknaden mer flexibel. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att EU:s arbetsmarknad måste anpassas efter kulturen, produktionsmodellen och företagsnätet i EU:s olika regioner, och att skillnaderna mellan dem bör beaktas då åtgärder vidtas för att göra arbetsmarknaden mer flexibel.

| 18. | Europaparlamentet erinrar om att en ekonomisk nedgång innebär större utmaningar för enskilda personer att hitta arbete och att de ibland måste acceptera arbeten med utbildningskrav som är lägre än den utbildning de har. Parlamentet betonar att tillväxt genom skapande av högkvalificerade arbetstillfällen och insatser för att stimulera jobbskapandet genom underlättande av investeringar i nya sektorer därför är relevanta för att man ska kunna minska förekomsten av överkvalificering inom EU:s ekonomier. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erinrar om att en ekonomisk nedgång innebär större utmaningar för enskilda personer att hitta arbete och att de ibland måste acceptera arbeten med utbildningskrav som är lägre än den utbildning de har. Parlamentet betonar att tillväxt genom skapande av högkvalificerade arbetstillfällen och insatser för att stimulera jobbskapandet genom underlättande av investeringar i nya sektorer därför är relevanta för att man ska kunna minska förekomsten av överkvalificering inom EU:s ekonomier.

Att främja en konkurrenskraftig arbetsmarknad i EU

| 19. | Europaparlamentet anser att mot bakgrund av att arbetsmarknaderna och produktionsmönstren ständigt förändras krävs det för att göra EU:s arbetsmarknad konkurrenskraftig ambitiösa reformer som ökar inkludering, smart flexibilitet, innovation och rörlighet, stärker den sociala dialogens roll, stimulerar skapandet av fler jobb som leder till varaktig sysselsättning av god kvalitet, främjar produktivitet och bidrar till utvecklingen av humankapitalet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att mot bakgrund av att arbetsmarknaderna och produktionsmönstren ständigt förändras krävs det för att göra EU:s arbetsmarknad konkurrenskraftig ambitiösa reformer som ökar inkludering, smart flexibilitet, innovation och rörlighet, stärker den sociala dialogens roll, stimulerar skapandet av fler jobb som leder till varaktig sysselsättning av god kvalitet, främjar produktivitet och bidrar till utvecklingen av humankapitalet.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det behövs fortsatta insatser för ett närmande mellan utbildning, yrkesutbildning och arbetsmarknad och upprepar att en smart och hållbar tillväxt för alla samt konkurrenskraft och jobbskapande i Europa bör åstadkommas med hjälp av ett helhetsgrepp som återspeglar arbetsmarknadens behov och stöder utsatta grupper genom bättre arbetsvillkor och incitament. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det behövs fortsatta insatser för ett närmande mellan utbildning, yrkesutbildning och arbetsmarknad och upprepar att en smart och hållbar tillväxt för alla samt konkurrenskraft och jobbskapande i Europa bör åstadkommas med hjälp av ett helhetsgrepp som återspeglar arbetsmarknadens behov och stöder utsatta grupper genom bättre arbetsvillkor och incitament.

| 21. | Europaparlamentet betonar att offentliga arbetsförmedlingar fyller en viktig funktion för att se till att återgången till ett ökande antal arbetstillfällen inte sker på bekostnad av sämre överensstämmelse mellan kompetens och arbete. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att offentliga arbetsförmedlingar fyller en viktig funktion för att se till att återgången till ett ökande antal arbetstillfällen inte sker på bekostnad av sämre överensstämmelse mellan kompetens och arbete.

| 22. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att tydliggöra arbetslagstiftningen för arbetstagare och arbetsgivare, undanröja de faktorer som bromsar sysselsättningen samt stärka rättssäkerheten för företag och anställda. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att tydliggöra arbetslagstiftningen för arbetstagare och arbetsgivare, undanröja de faktorer som bromsar sysselsättningen samt stärka rättssäkerheten för företag och anställda.

| 23. | Europaparlamentet betonar att ungdomar ofta får det allt svårare att gå över från utbildning till arbetslivet och därför brukar vara mer utsatta för arbetslöshet och oftare arbeta inom lågkvalificerade arbeten och ha osäkra anställningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att ungdomar ofta får det allt svårare att gå över från utbildning till arbetslivet och därför brukar vara mer utsatta för arbetslöshet och oftare arbeta inom lågkvalificerade arbeten och ha osäkra anställningar.

| 24. | Europaparlamentet framhåller vikten av initiativet för europeiska färdigheter, kompetenser, kvalifikationer och yrken där det kartläggs och kategoriseras vilka färdigheter, kompetenser, kvalifikationer och yrken som har relevans för arbetsmarknaden inom EU och för utbildning och yrkesutbildning, något som görs på 25 europeiska språk. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller vikten av initiativet för europeiska färdigheter, kompetenser, kvalifikationer och yrken där det kartläggs och kategoriseras vilka färdigheter, kompetenser, kvalifikationer och yrken som har relevans för arbetsmarknaden inom EU och för utbildning och yrkesutbildning, något som görs på 25 europeiska språk.

| 25. | Europaparlamentet betonar betydelsen av personlig utveckling, yrkesflexibilitet och personligt engagemang. Parlamentet erinrar i detta hänseende om att rörligheten på arbetsmarknaden är en avgörande faktor och att det krävs betydande investeringar för att aktivt främja anställbarheten och anpassningsbarheten och förhindra att arbetslösas kompetensmöjligheter inte tillvaratas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar betydelsen av personlig utveckling, yrkesflexibilitet och personligt engagemang. Parlamentet erinrar i detta hänseende om att rörligheten på arbetsmarknaden är en avgörande faktor och att det krävs betydande investeringar för att aktivt främja anställbarheten och anpassningsbarheten och förhindra att arbetslösas kompetensmöjligheter inte tillvaratas.

| 26. | Europaparlamentet understryker vikten av sociala investeringar vars syfte är att åstadkomma aktivering och förse arbetstagare med instrument som gör det möjligt för dem att smidigt anpassa sig till föränderliga sociala och ekonomiska omständigheter och till efterfrågan på arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker vikten av sociala investeringar vars syfte är att åstadkomma aktivering och förse arbetstagare med instrument som gör det möjligt för dem att smidigt anpassa sig till föränderliga sociala och ekonomiska omständigheter och till efterfrågan på arbetsmarknaderna.

| 27. | Europaparlamentet anser att en internationellt konkurrenskraftig kompetensbas gör det möjligt för medlemsstater att ta sig in på globala marknadssegment med högt värde. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att en internationellt konkurrenskraftig kompetensbas gör det möjligt för medlemsstater att ta sig in på globala marknadssegment med högt värde.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kretsloppssamhället har potential att skapa miljontals arbetstillfällen i hela EU och leda till hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att kretsloppssamhället har potential att skapa miljontals arbetstillfällen i hela EU och leda till hållbar tillväxt för alla.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om betydelsen av geografisk och sektorsöverskridande arbetskraftsrörlighet som en valmöjlighet för en konkurrenskraftig arbetsmarknad, och betonar att de administrativa och språkliga hinder som kan begränsa denna rörlighet måste minskas och att verktyg som underlättar rörlighet, såsom snabbt erkännande av formella, icke-formella och informella kvalifikationer mellan medlemsstater, europeiska referensramen för kvalifikationer, Europass–Meritförteckning och det europeiska färdighetspasset, måste utvecklas ytterligare, och att sektorsspecifika språkkurser och utbildning i interkulturell kommunikation måste tillhandahållas. Parlamentet efterlyser informationskampanjer om och ytterligare förbättring av EU:s Eures-portal, bland annat genom att se till att det utbildas och tillhandahålls tillräckligt många Eures-rådgivare, som ska fördelas rättvist över hela territoriet, så att Eures blir ett oumbärligt verktyg för arbetsmarknaden i EU. Parlamentet betonar vikten av förbättrat samarbete mellan nationella offentliga arbetsförmedlingar och framtida inkludering av privata arbetsförmedlingar och andra aktörer i Eures-nätverket. Parlamentet betonar också vikten av EU:s initiativ för att stimulera till rörlighet och skapa möjligheter, såsom Erasmus+, den europeiska referensramen för kvalifikationer, Europass–Meritförteckning, det europeiska färdighetspasset, den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (Eures), kunskapsallianserna och den europeiska alliansen för lärlingsutbildning. Dessa initiativ bör föras fram bättre för att förbättra arbetsmarknaden i Europa. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar om betydelsen av geografisk och sektorsöverskridande arbetskraftsrörlighet som en valmöjlighet för en konkurrenskraftig arbetsmarknad, och betonar att de administrativa och språkliga hinder som kan begränsa denna rörlighet måste minskas och att verktyg som underlättar rörlighet, såsom snabbt erkännande av formella, icke-formella och informella kvalifikationer mellan medlemsstater, europeiska referensramen för kvalifikationer, Europass–Meritförteckning och det europeiska färdighetspasset, måste utvecklas ytterligare, och att sektorsspecifika språkkurser och utbildning i interkulturell kommunikation måste tillhandahållas. Parlamentet efterlyser informationskampanjer om och ytterligare förbättring av EU:s Eures-portal, bland annat genom att se till att det utbildas och tillhandahålls tillräckligt många Eures-rådgivare, som ska fördelas rättvist över hela territoriet, så att Eures blir ett oumbärligt verktyg för arbetsmarknaden i EU. Parlamentet betonar vikten av förbättrat samarbete mellan nationella offentliga arbetsförmedlingar och framtida inkludering av privata arbetsförmedlingar och andra aktörer i Eures-nätverket. Parlamentet betonar också vikten av EU:s initiativ för att stimulera till rörlighet och skapa möjligheter, såsom Erasmus+, den europeiska referensramen för kvalifikationer, Europass–Meritförteckning, det europeiska färdighetspasset, den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet (Eures), kunskapsallianserna och den europeiska alliansen för lärlingsutbildning. Dessa initiativ bör föras fram bättre för att förbättra arbetsmarknaden i Europa.

| 30. | Europaparlamentet upprepar att kvinnornas stora ekonomiska potential måste frigöras i Europa och att det är nödvändigt att skapa lämpliga villkor för att kvinnor ska kunna avancera i sina karriärer och ta sig an högre befattningar inom företag eller starta egna företag. Skillnaderna mellan kvinnors utbildningsnivå och deras deltagande och ställning på arbetsmarknaden måste minskas. Parlamentet påminner om vikten av jämställdhet, däribland att undanröja löneklyftan mellan könen och att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor, samt förstärkta åtgärder för balans mellan yrkesliv och privatliv, som en del i att uppnå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar att kvinnornas stora ekonomiska potential måste frigöras i Europa och att det är nödvändigt att skapa lämpliga villkor för att kvinnor ska kunna avancera i sina karriärer och ta sig an högre befattningar inom företag eller starta egna företag. Skillnaderna mellan kvinnors utbildningsnivå och deras deltagande och ställning på arbetsmarknaden måste minskas. Parlamentet påminner om vikten av jämställdhet, däribland att undanröja löneklyftan mellan könen och att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor, samt förstärkta åtgärder för balans mellan yrkesliv och privatliv, som en del i att uppnå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar de positiva resultaten från pilotprojektet Ditt första Eures-jobb för arbetskraftsrörlighet, som visat sig effektivt kunna nå ut till unga och utveckla skräddarsydda tjänster för både arbetssökande och arbetsgivare. Parlamentet betonar de positiva spridningseffekterna mellan Ditt första Eures-jobb och Eures. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar de positiva resultaten från pilotprojektet Ditt första Eures-jobb för arbetskraftsrörlighet, som visat sig effektivt kunna nå ut till unga och utveckla skräddarsydda tjänster för både arbetssökande och arbetsgivare. Parlamentet betonar de positiva spridningseffekterna mellan Ditt första Eures-jobb och Eures.

| 32. | Europaparlamentet betonar mot denna bakgrund vikten av en aktiv sysselsättningspolitik, livslångt lärande samt bättre förmåga att anpassa sig till tekniska förändringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka den aktiva arbetsmarknadspolitikens omfattning och effektivitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar mot denna bakgrund vikten av en aktiv sysselsättningspolitik, livslångt lärande samt bättre förmåga att anpassa sig till tekniska förändringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka den aktiva arbetsmarknadspolitikens omfattning och effektivitet.

| 33. | Europaparlamentet anser att en sammanhängande och heltäckande strategi för en effektivare och ömsesidigt förmånligare form av arbetsorganisation, genom att utnyttja arbetstagarens hela kunskapspotential och höja kvaliteten på deras arbete, kommer att hjälpa arbetsmarknaden att återhämta sig. Mer deltagande former av arbetsorganisation med större befogenheter skulle kunna utvecklas för att stärka arbetstagarens delaktighet i innovation och stödja arbetstagarnas engagemang och utveckling av förmågor, och som en följd av detta, företagens resultat. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att en sammanhängande och heltäckande strategi för en effektivare och ömsesidigt förmånligare form av arbetsorganisation, genom att utnyttja arbetstagarens hela kunskapspotential och höja kvaliteten på deras arbete, kommer att hjälpa arbetsmarknaden att återhämta sig. Mer deltagande former av arbetsorganisation med större befogenheter skulle kunna utvecklas för att stärka arbetstagarens delaktighet i innovation och stödja arbetstagarnas engagemang och utveckling av förmågor, och som en följd av detta, företagens resultat.

| 34. | Europaparlamentet betonar att investeringar i utbildning är nödvändiga för dagens ungdomars skull, med tanke på de förväntade snabba förändringarna på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att kompetensfrämjande åtgärder inte enbart bör inriktas på att tillgodose behoven på arbetsmarknaden, utan även på att förse individer med nödvändiga övergripande färdigheter för att kunna utvecklas som aktiva och ansvarstagande medborgare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att respektera att utbildning inte bara är ett arbetsmarknadsinstrument eller till för att lära upp framtida arbetstagare, utan först och främst utgör en grundläggande rättighet och har ett egenvärde. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att investeringar i utbildning är nödvändiga för dagens ungdomars skull, med tanke på de förväntade snabba förändringarna på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att kompetensfrämjande åtgärder inte enbart bör inriktas på att tillgodose behoven på arbetsmarknaden, utan även på att förse individer med nödvändiga övergripande färdigheter för att kunna utvecklas som aktiva och ansvarstagande medborgare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att respektera att utbildning inte bara är ett arbetsmarknadsinstrument eller till för att lära upp framtida arbetstagare, utan först och främst utgör en grundläggande rättighet och har ett egenvärde.

Att förutse det framtida kompetensbehovet

| 35. | Europaparlamentet anser att för att förutse det framtida kompetensbehovet måste arbetsmarknadens aktörer, däribland arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, samt utbildningsanordnare vara starkt engagerade på alla nivåer, särskilt vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av yrkesutbildningsprogram som utgör en effektiv övergång från formell utbildning till lärande på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att för att förutse det framtida kompetensbehovet måste arbetsmarknadens aktörer, däribland arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, samt utbildningsanordnare vara starkt engagerade på alla nivåer, särskilt vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av yrkesutbildningsprogram som utgör en effektiv övergång från formell utbildning till lärande på arbetsplatsen.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser bättre insikter om dagens och morgondagens kompetensbehov och en förbättring av EU:s nuvarande kompetenspanorama för att det ska gå bättre att identifiera kompetensglapp och kompetensbrister inom vissa sektorer, yrken och regioner, och för att säkerställa att information om nya kompetensbehov samlas in, behandlas och förs ut till beslutsfattare, myndigheter, utbildningsanordnare och arbetsgivare, för att framtida tendenser bättre ska kunna förutses. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser bättre insikter om dagens och morgondagens kompetensbehov och en förbättring av EU:s nuvarande kompetenspanorama för att det ska gå bättre att identifiera kompetensglapp och kompetensbrister inom vissa sektorer, yrken och regioner, och för att säkerställa att information om nya kompetensbehov samlas in, behandlas och förs ut till beslutsfattare, myndigheter, utbildningsanordnare och arbetsgivare, för att framtida tendenser bättre ska kunna förutses.

| 37. | Europaparlamentet anser att utbildning är avgörande för att skapa resultat inom forskning och innovation, något som ger bättre möjligheter till sysselsättningsskapande inom högkvalificerade sektorer och i sin tur ökar den europeiska ekonomins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att utbildning är avgörande för att skapa resultat inom forskning och innovation, något som ger bättre möjligheter till sysselsättningsskapande inom högkvalificerade sektorer och i sin tur ökar den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

| 38. | Europaparlamentet betonar betydelsen av mer integrerade partnerskap och förtroende mellan skolor, universitet och högskolor, företag och andra relevanta myndigheter för att bedöma det framtida behovet av arbetskraft, se över och införa nya yrkesutbildningsprogram och främja samarbete och utbyte av bra metoder mellan medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter, däribland genom att övervaka obalanserna på arbetsmarknaden på regional och lokal nivå. Socialt ansvarstagande samt engagemang för att vidareutveckla övervaknings- och prognosverktyg krävs samtidigt från alla aktörers sida. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar betydelsen av mer integrerade partnerskap och förtroende mellan skolor, universitet och högskolor, företag och andra relevanta myndigheter för att bedöma det framtida behovet av arbetskraft, se över och införa nya yrkesutbildningsprogram och främja samarbete och utbyte av bra metoder mellan medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter, däribland genom att övervaka obalanserna på arbetsmarknaden på regional och lokal nivå. Socialt ansvarstagande samt engagemang för att vidareutveckla övervaknings- och prognosverktyg krävs samtidigt från alla aktörers sida.

| 39. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna har en viktig funktion att fylla genom att se till att det finns tillräcklig tillgång på lärare i naturvetenskapliga ämnen och matematik för att ge ungdomar kunskaper i och entusiasm för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna har en viktig funktion att fylla genom att se till att det finns tillräcklig tillgång på lärare i naturvetenskapliga ämnen och matematik för att ge ungdomar kunskaper i och entusiasm för vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik.

| 40. | Europaparlamentet betonar att skolbarnens behov kräver uppmärksamhet alltifrån mycket tidig ålder. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna vidtar innovativa åtgärder och införlivar dem i inlärningsprocesserna både inom och utanför skolundervisningen, samt att de reformerar eller uppdaterar skolmiljöerna, undervisningsmetoderna och lärarnas kompetens. Parlamentet föreslår att skolornas kursplaner i medlemsstaterna ska anpassas så att de kommer att innefatta klassresor till andra länder under skoltiden, så att utbildningen redan på ett mycket tidigt stadium förläggs utanför klassrummet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att skolbarnens behov kräver uppmärksamhet alltifrån mycket tidig ålder. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna vidtar innovativa åtgärder och införlivar dem i inlärningsprocesserna både inom och utanför skolundervisningen, samt att de reformerar eller uppdaterar skolmiljöerna, undervisningsmetoderna och lärarnas kompetens. Parlamentet föreslår att skolornas kursplaner i medlemsstaterna ska anpassas så att de kommer att innefatta klassresor till andra länder under skoltiden, så att utbildningen redan på ett mycket tidigt stadium förläggs utanför klassrummet.

Betydelsen av fortbildning och utbildning för alla aktörer på arbetsmarknaden

| 41. | Europaparlamentet erinrar om att rätten till utbildning är en grundläggande rättighet och betonar att det krävs en flexiblare och individuell strategi för karriärutveckling och livslångt lärande under hela yrkeslivet. Både offentliga och privata aktörer kan bidra till att tillhandahålla detta. Vägledning och rådgivning som tillgodoser individuella behov och inriktas på utvärdering och utvidgning av individuell kompetens måste vara en central del inom utbildnings- och kompetensstrategier från ett tidigt stadium. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet erinrar om att rätten till utbildning är en grundläggande rättighet och betonar att det krävs en flexiblare och individuell strategi för karriärutveckling och livslångt lärande under hela yrkeslivet. Både offentliga och privata aktörer kan bidra till att tillhandahålla detta. Vägledning och rådgivning som tillgodoser individuella behov och inriktas på utvärdering och utvidgning av individuell kompetens måste vara en central del inom utbildnings- och kompetensstrategier från ett tidigt stadium.

| 42. | Europaparlamentet är medvetet om vikten av att främja lärande på arbetsplatsen genom lärlingsplatser som en alternativ väg till anställning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet är medvetet om vikten av att främja lärande på arbetsplatsen genom lärlingsplatser som en alternativ väg till anställning.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s strategier för livslång vägledning har haft en betydande inverkan på nationella vägledningsstrategier och att effektiv livslång vägledning kräver program med övergripande perspektiv på alla nivåer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s strategier för livslång vägledning har haft en betydande inverkan på nationella vägledningsstrategier och att effektiv livslång vägledning kräver program med övergripande perspektiv på alla nivåer.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att olika vägar måste stå öppna för unga människor och att definitionerna av sådana vägar (praktik, arbetsplatsutbildning) varierar i EU. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att olika vägar måste stå öppna för unga människor och att definitionerna av sådana vägar (praktik, arbetsplatsutbildning) varierar i EU.

| 45. | Europaparlamentet anser att utbildnings- och omskolningsprogram för arbetslösa, särskilt långtidsarbetslösa, samt kompetensbedömningsprogram bör erbjudas personer för att förbättra deras chanser på arbetsmarknaden, och att dessa program bör utformas och genomföras i nära samarbete med arbetsgivarorganisationer och fackföreningar, organisationer som företräder arbetslösa och privata och offentliga arbetsförmedlingar, för att bättre anpassa arbetstagarnas nya kompetens till de framtida behoven på arbetsmarknaden. Speciella program behöver utvecklas och genomföras för att hjälpa långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden igen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att utbildnings- och omskolningsprogram för arbetslösa, särskilt långtidsarbetslösa, samt kompetensbedömningsprogram bör erbjudas personer för att förbättra deras chanser på arbetsmarknaden, och att dessa program bör utformas och genomföras i nära samarbete med arbetsgivarorganisationer och fackföreningar, organisationer som företräder arbetslösa och privata och offentliga arbetsförmedlingar, för att bättre anpassa arbetstagarnas nya kompetens till de framtida behoven på arbetsmarknaden. Speciella program behöver utvecklas och genomföras för att hjälpa långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden igen.

| 46. | Europaparlamentet betonar att kommissionen behöver stärka tillsynen av de nationella genomförandeplanerna för ungdomsgarantin och hur de tillämpas i praktiken. Parlamentet uppmanar i detta syfte kommissionen att utarbeta tydliga och otvetydiga landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna om genomförandet av ungdomsgarantin och sysselsättningens kvalitet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att kommissionen behöver stärka tillsynen av de nationella genomförandeplanerna för ungdomsgarantin och hur de tillämpas i praktiken. Parlamentet uppmanar i detta syfte kommissionen att utarbeta tydliga och otvetydiga landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna om genomförandet av ungdomsgarantin och sysselsättningens kvalitet.

| 47. | Europaparlamentet lyfter fram de betänkligheter som Europeiska revisionsrätten ger uttryck för i sin rapport ”Unga arbetslösa i Europa: hinder kvarstår för EU:s ungdomsgaranti”, gällande framför allt tillräckligheten av den totala finansieringen för programmet, definitionen av ett ”högkvalitativt erbjudande” och kommissionens sätt att övervaka och rapportera om resultaten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet lyfter fram de betänkligheter som Europeiska revisionsrätten ger uttryck för i sin rapport ”Unga arbetslösa i Europa: hinder kvarstår för EU:s ungdomsgaranti”, gällande framför allt tillräckligheten av den totala finansieringen för programmet, definitionen av ett ”högkvalitativt erbjudande” och kommissionens sätt att övervaka och rapportera om resultaten.

| 48. | Europaparlamentet erinrar om att det är ytterst viktigt att arbetssökande får personligt anpassad vägledning och råd om hur man söker jobb eller om vilken vidareutbildning man ska välja för att kompetens ska överföras, erkännas och valideras med hjälp av färdighetspass, såsom Europass, i vilka den kompetens som förvärvats genom både formell, icke-formell och informell utbildning anges, samt att vägledningen till de arbetssökande framför allt bör ha som mål att optimera deras anställbarhet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet erinrar om att det är ytterst viktigt att arbetssökande får personligt anpassad vägledning och råd om hur man söker jobb eller om vilken vidareutbildning man ska välja för att kompetens ska överföras, erkännas och valideras med hjälp av färdighetspass, såsom Europass, i vilka den kompetens som förvärvats genom både formell, icke-formell och informell utbildning anges, samt att vägledningen till de arbetssökande framför allt bör ha som mål att optimera deras anställbarhet.

| 49. | Europaparlamentet understryker vikten av att arbetskraften blir mer anpassningsbar för att motverka arbetskraftsbrist i framtiden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja strukturfonderna, i synnerhet Europeiska socialfonden, för detta ändamål. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker vikten av att arbetskraften blir mer anpassningsbar för att motverka arbetskraftsbrist i framtiden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja strukturfonderna, i synnerhet Europeiska socialfonden, för detta ändamål.

| 50. | Europaparlamentet betonar att rätten till utbildning och yrkesutbildning är särskilt viktig för långtidsarbetslösa och erinrar om att långtidsarbetslösa har störst nytta av ett tillvägagångssätt som är inriktat på just deras behov till skillnad från standardåtgärder. Långtidsarbetslösa måste känna till att de har rätt till utbildning, åtgärder för långtidsarbetslösa måste ta hänsyn till utnyttjandealternativ och utbildningen måste vara ekonomiskt överkomlig, av god kvalitet och ta fasta på deras faktiska behov. Ett uppfyllande av dessa villkor skulle göra det möjligt för långtidsarbetslösa att dra nytta av vidareutbildning för att förbättra sina arbets- och levnadsvillkor. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att rätten till utbildning och yrkesutbildning är särskilt viktig för långtidsarbetslösa och erinrar om att långtidsarbetslösa har störst nytta av ett tillvägagångssätt som är inriktat på just deras behov till skillnad från standardåtgärder. Långtidsarbetslösa måste känna till att de har rätt till utbildning, åtgärder för långtidsarbetslösa måste ta hänsyn till utnyttjandealternativ och utbildningen måste vara ekonomiskt överkomlig, av god kvalitet och ta fasta på deras faktiska behov. Ett uppfyllande av dessa villkor skulle göra det möjligt för långtidsarbetslösa att dra nytta av vidareutbildning för att förbättra sina arbets- och levnadsvillkor.

| 51. | Europaparlamentet understryker ungdomsgarantins betydelse som verktyg för att hjälpa ungdomar att övergå från skola till arbetsliv och att förvärva den utbildning, de färdigheter och den erfarenhet som krävs för att hitta ett arbete av god kvalitet genom lärlings- och praktikantprogram eller fortsatt utbildning. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker ungdomsgarantins betydelse som verktyg för att hjälpa ungdomar att övergå från skola till arbetsliv och att förvärva den utbildning, de färdigheter och den erfarenhet som krävs för att hitta ett arbete av god kvalitet genom lärlings- och praktikantprogram eller fortsatt utbildning.

| 52. | Europaparlamentet framhåller att lika möjligheter måste tillförsäkras och att alla måste kunna ta del av utbildningen, framför allt personer inom missgynnade grupper, samt att det måste ges effektivt stöd, både till kampen mot social utestängning och till att människor lättare ska få arbete. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet framhåller att lika möjligheter måste tillförsäkras och att alla måste kunna ta del av utbildningen, framför allt personer inom missgynnade grupper, samt att det måste ges effektivt stöd, både till kampen mot social utestängning och till att människor lättare ska få arbete.

Att stärka kopplingarna mellan utbildning och arbete

| 53. | Europaparlamentet betonar att det behövs en förstärkning och bättre målinriktning av åtgärderna för att senast 2020 minska fallen av avbruten skolgång till under 10 procent, såsom man kommit överens om i Europa 2020-strategin, eftersom problemet med avbruten skolgång envist fortlever i EU och är till skada för de berörda ungdomarnas anställbarhet och integration i samhället. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att det behövs en förstärkning och bättre målinriktning av åtgärderna för att senast 2020 minska fallen av avbruten skolgång till under 10 procent, såsom man kommit överens om i Europa 2020-strategin, eftersom problemet med avbruten skolgång envist fortlever i EU och är till skada för de berörda ungdomarnas anställbarhet och integration i samhället.

| 54. | Europaparlamentet anser att varvade yrkesutbildningar med lärlingskap och liknande arbetsbaserade inlärningssystem bör övervägas i högre grad och prioritera kvalitet utan att vara för teoretiska, eftersom det brukar främja integreringen på arbetsmarknaden och en smidigare övergång från utbildning till arbetsliv, samt även har visat sig vara effektiva för att främja ungdomssysselsättningen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att varvade yrkesutbildningar med lärlingskap och liknande arbetsbaserade inlärningssystem bör övervägas i högre grad och prioritera kvalitet utan att vara för teoretiska, eftersom det brukar främja integreringen på arbetsmarknaden och en smidigare övergång från utbildning till arbetsliv, samt även har visat sig vara effektiva för att främja ungdomssysselsättningen.

| 55. | Europaparlamentet menar att dagens yrkesutbildningssystem är resultatet av vissa historiska och kulturella krafter och har formats av gällande rättsliga normer, traditioner, pedagogiska principer och institutionella strukturer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet menar att dagens yrkesutbildningssystem är resultatet av vissa historiska och kulturella krafter och har formats av gällande rättsliga normer, traditioner, pedagogiska principer och institutionella strukturer.

| 56. | Europaparlamentet framhåller de mycket oroande uppgifterna om antalet unga som varken arbetar eller studerar, som i de flesta medlemsstater är över 10 %. Parlamentet betonar det direkta sambandet mellan en hög ungdomsarbetslöshet och avbruten skolgång. Utan omedelbara och beslutsamma insatser både på EU-nivå och nationell nivå riskerar en hel generation unga européer att stå utan en tillräcklig utbildning och därför utestängas från arbetsmarknaden, vilket skulle få dramatiska följder för samhällsstrukturen, den sociala och territoriella sammanhållningen samt för den europeiska ekonomiska modellens hållbarhet som helhet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller de mycket oroande uppgifterna om antalet unga som varken arbetar eller studerar, som i de flesta medlemsstater är över 10 %. Parlamentet betonar det direkta sambandet mellan en hög ungdomsarbetslöshet och avbruten skolgång. Utan omedelbara och beslutsamma insatser både på EU-nivå och nationell nivå riskerar en hel generation unga européer att stå utan en tillräcklig utbildning och därför utestängas från arbetsmarknaden, vilket skulle få dramatiska följder för samhällsstrukturen, den sociala och territoriella sammanhållningen samt för den europeiska ekonomiska modellens hållbarhet som helhet.

| 57. | Europaparlamentet understryker att de nationella yrkesutbildningssystemen är verktyg för att uppnå vissa mål som kan skifta från ett land till ett annat och att varje system därför måste bedömas utifrån huruvida dessa mål har uppnåtts. Det går bara att exportera yrkesutbildningssystem från ett land till ett annat om villkoren i länderna är jämförbara eller kan anpassas. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker att de nationella yrkesutbildningssystemen är verktyg för att uppnå vissa mål som kan skifta från ett land till ett annat och att varje system därför måste bedömas utifrån huruvida dessa mål har uppnåtts. Det går bara att exportera yrkesutbildningssystem från ett land till ett annat om villkoren i länderna är jämförbara eller kan anpassas.

| 58. | Europaparlamentet framhåller vikten av yrkesutbildning som ett sätt att förbättra anställbarheten och möjliggöra ungdomars förvärv av yrkeskvalifikationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra yrkesutbildningen mera relevant ur arbetsmarknadens synvinkel genom att låta behoven bilda en integrerad del av utbildningssystemet och garantera högt ställda kvalifikationsnormer och kvalitetssäkring i samband med detta. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet framhåller vikten av yrkesutbildning som ett sätt att förbättra anställbarheten och möjliggöra ungdomars förvärv av yrkeskvalifikationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra yrkesutbildningen mera relevant ur arbetsmarknadens synvinkel genom att låta behoven bilda en integrerad del av utbildningssystemet och garantera högt ställda kvalifikationsnormer och kvalitetssäkring i samband med detta.

| 59. | Europaparlamentet påpekar att trots att det finns 2 miljoner lediga jobb i EU finns det många överkvalificerade unga arbetslösa vars färdigheter inte matchar efterfrågan på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker därför betydelsen av starkare synergieffekter mellan utbildningssystemen och arbetsmarknaden, bland annat genom arbetsplatserfarenhet, praktik och samarbete med företag för att främja och betydligt öka sysselsättningsgraden och skapa innovativa kluster. Företagen kan spela en viktig roll genom att interagera med utbildningssystemen i sina medlemsstater. Det behövs en heltäckande långsiktig strategi, tillsammans med omedelbara åtgärder, för att utbildningssystemen, inklusive yrkesutbildningen, på alla nivåer ska kunna anpassas till dagens och morgondagens behov på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påpekar att trots att det finns 2 miljoner lediga jobb i EU finns det många överkvalificerade unga arbetslösa vars färdigheter inte matchar efterfrågan på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker därför betydelsen av starkare synergieffekter mellan utbildningssystemen och arbetsmarknaden, bland annat genom arbetsplatserfarenhet, praktik och samarbete med företag för att främja och betydligt öka sysselsättningsgraden och skapa innovativa kluster. Företagen kan spela en viktig roll genom att interagera med utbildningssystemen i sina medlemsstater. Det behövs en heltäckande långsiktig strategi, tillsammans med omedelbara åtgärder, för att utbildningssystemen, inklusive yrkesutbildningen, på alla nivåer ska kunna anpassas till dagens och morgondagens behov på arbetsmarknaden.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att lansera den europeiska alliansen för lärlingsutbildning, som syftar till att sammanföra myndigheter, företag, arbetsmarknadens parter, yrkesutbildningsanordnare, ungdomsrepresentanter och andra nyckelaktörer för att uppmuntra lärlingsprogram och initiativ över hela Europa. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att lansera den europeiska alliansen för lärlingsutbildning, som syftar till att sammanföra myndigheter, företag, arbetsmarknadens parter, yrkesutbildningsanordnare, ungdomsrepresentanter och andra nyckelaktörer för att uppmuntra lärlingsprogram och initiativ över hela Europa.

| 61. | Europaparlamentet framhåller vikten av program med varvad utbildning och yrkesutbildning där teori förenas med praktisk yrkesutbildning, eftersom detta är högst väsentligt för utvecklingen av färdigheter och kompetens som motsvarar arbetsmarknadens behov. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införliva sådana program i sina kursplaner för att erbjuda den praktiska erfarenhet som behövs för att man lättare ska kunna gå över från utbildningen till arbetslivet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet framhåller vikten av program med varvad utbildning och yrkesutbildning där teori förenas med praktisk yrkesutbildning, eftersom detta är högst väsentligt för utvecklingen av färdigheter och kompetens som motsvarar arbetsmarknadens behov. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införliva sådana program i sina kursplaner för att erbjuda den praktiska erfarenhet som behövs för att man lättare ska kunna gå över från utbildningen till arbetslivet.

| 62. | Europaparlamentet betonar betydelsen av yrkesorientering och arbetslivserfarenhet genom bedömning och yrkesrådgivning som inriktas på individuella färdigheter och behov, och som ges av högkvalificerade yrkesvägledare och likställda rådgivare, för att ungdomar ska få rätt information, rådgivning och vägledning för att kunna fatta kloka yrkesval. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar betydelsen av yrkesorientering och arbetslivserfarenhet genom bedömning och yrkesrådgivning som inriktas på individuella färdigheter och behov, och som ges av högkvalificerade yrkesvägledare och likställda rådgivare, för att ungdomar ska få rätt information, rådgivning och vägledning för att kunna fatta kloka yrkesval.

| 63. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som olika utbildningsinstitutioner spelar för att utveckla de studerandes färdigheter och kompetens. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en målinriktad yrkesvägledning av god kvalitet genom hela utbildningssystemet för att hjälpa ungdomar att välja rätt i fråga om utbildning och yrke. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som olika utbildningsinstitutioner spelar för att utveckla de studerandes färdigheter och kompetens. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en målinriktad yrkesvägledning av god kvalitet genom hela utbildningssystemet för att hjälpa ungdomar att välja rätt i fråga om utbildning och yrke.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att det för en framgångsrik övergång till arbetsmarknaden är mycket viktigt att fatta välgrundade beslut, utveckla initiativkraft och öka motivation och självkännedom, samtidigt som lämpligt stöd även bör finnas tillgängligt. Parlamentet understryker vikten av bra övergångar från utbildning till arbete, från ett arbete till ett annat, och från anställning till karriäruppehåll. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att det för en framgångsrik övergång till arbetsmarknaden är mycket viktigt att fatta välgrundade beslut, utveckla initiativkraft och öka motivation och självkännedom, samtidigt som lämpligt stöd även bör finnas tillgängligt. Parlamentet understryker vikten av bra övergångar från utbildning till arbete, från ett arbete till ett annat, och från anställning till karriäruppehåll.

| 65. | Europaparlamentet påminner om att investeringar i utbildning och i kompetensutveckling som motsvarar arbetsmarknadens och samhällets efterfrågan är väsentliga för tillväxt och konkurrenskraft, liksom också för europeiskt medvetande, personlig utveckling och självförtroende. Entreprenörskap kräver att man utvecklar övergripande färdigheter, såsom kreativitet, kritiskt tänkande, lagarbete och initiativkraft, vilket bidrar till ungdomars utveckling både på det personliga planet och i arbetslivet och gör det lättare för dem att tidigare komma ut på arbetsmarknaden. Sådana investeringar bör stödjas av starkare synergier mellan europeiska och nationella initiativ, som involverar de olika utbildningsområdena, liksom också andra relevanta sektorer såsom sysselsättnings-, social- och ungdomspolitiken samt kulturen. Det behövs också ett närmare samarbete med alla berörda intressenter, såsom arbetsmarknadens parter och företagsvärlden, för att kursplanerna ska kunna hålla jämna steg med arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påminner om att investeringar i utbildning och i kompetensutveckling som motsvarar arbetsmarknadens och samhällets efterfrågan är väsentliga för tillväxt och konkurrenskraft, liksom också för europeiskt medvetande, personlig utveckling och självförtroende. Entreprenörskap kräver att man utvecklar övergripande färdigheter, såsom kreativitet, kritiskt tänkande, lagarbete och initiativkraft, vilket bidrar till ungdomars utveckling både på det personliga planet och i arbetslivet och gör det lättare för dem att tidigare komma ut på arbetsmarknaden. Sådana investeringar bör stödjas av starkare synergier mellan europeiska och nationella initiativ, som involverar de olika utbildningsområdena, liksom också andra relevanta sektorer såsom sysselsättnings-, social- och ungdomspolitiken samt kulturen. Det behövs också ett närmare samarbete med alla berörda intressenter, såsom arbetsmarknadens parter och företagsvärlden, för att kursplanerna ska kunna hålla jämna steg med arbetsmarknadens behov.

| 66. | Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna utfäst sig att investera i högre utbildning och uppmanar mot bakgrund av detta till en successiv förbättring av standarderna för utbildning inom alla europeiska utbildningssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna att investeringar i utbildning är väsentliga, att förbinda sig att investera minst 2 procent av sin BNP inom denna sektor och att skydda den mot utgiftsnedskärningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka utbildningens roll inom Europa 2020-strategin genom att koppla de övergripande målen i den strategiska ramen Utbildning 2020 till översynen av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna utfäst sig att investera i högre utbildning och uppmanar mot bakgrund av detta till en successiv förbättring av standarderna för utbildning inom alla europeiska utbildningssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna att investeringar i utbildning är väsentliga, att förbinda sig att investera minst 2 procent av sin BNP inom denna sektor och att skydda den mot utgiftsnedskärningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka utbildningens roll inom Europa 2020-strategin genom att koppla de övergripande målen i den strategiska ramen Utbildning 2020 till översynen av Europa 2020-strategin.

| 67. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt med en livslång investering i humankapital och färdigheter och – framför allt – i att öka färdighetsnivån hos den nuvarande arbetskraften och de okvalificerade arbetstagarna för att vi ska kunna bekämpa långtidsarbetslösheten och göra arbetstillfällen av kvalitet åtkomliga på bredare basis. Parlamentet uppmanar EU att fastställa tydliga mål när det gäller metoder för hur färdigheter som saknas ska kunna förvärvas genom livslångt lärande samt att utvidga utbildning i kommunikation, språk och digitala färdigheter för äldre arbetstagare och, framför allt, för lågkvalificerade arbetstagare som är äldre än 30 år samt för dem som avbrutit sin skolgång i förtid. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt med en livslång investering i humankapital och färdigheter och – framför allt – i att öka färdighetsnivån hos den nuvarande arbetskraften och de okvalificerade arbetstagarna för att vi ska kunna bekämpa långtidsarbetslösheten och göra arbetstillfällen av kvalitet åtkomliga på bredare basis. Parlamentet uppmanar EU att fastställa tydliga mål när det gäller metoder för hur färdigheter som saknas ska kunna förvärvas genom livslångt lärande samt att utvidga utbildning i kommunikation, språk och digitala färdigheter för äldre arbetstagare och, framför allt, för lågkvalificerade arbetstagare som är äldre än 30 år samt för dem som avbrutit sin skolgång i förtid.

| 68. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och enskilda arbetsgivare i tillräcklig grad måste finansiera och stödja praktik- och lärlingsprogram av hög kvalitet, samt även skolbaserad inlärning. Dessa program måste uppfylla minimikrav på social trygghet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och enskilda arbetsgivare i tillräcklig grad måste finansiera och stödja praktik- och lärlingsprogram av hög kvalitet, samt även skolbaserad inlärning. Dessa program måste uppfylla minimikrav på social trygghet.

| 69. | Europaparlamentet anser att det krävs ett nära och systematiskt samarbete på lokal, regional och nationell nivå mellan myndigheter, arbetsgivar- och arbetstagarföreträdare, inbegripet offentliga och privata arbetsförmedlingar och utbildningsanstalter, för att utforma långsiktiga strategier för den berörda nationella arbetsmarknaden och hitta de bästa sätten att ta itu med problemet med kompetensglapp i alla dess aspekter, och uppmanar medlemsstaterna att verka för ett sådant samarbete. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att det krävs ett nära och systematiskt samarbete på lokal, regional och nationell nivå mellan myndigheter, arbetsgivar- och arbetstagarföreträdare, inbegripet offentliga och privata arbetsförmedlingar och utbildningsanstalter, för att utforma långsiktiga strategier för den berörda nationella arbetsmarknaden och hitta de bästa sätten att ta itu med problemet med kompetensglapp i alla dess aspekter, och uppmanar medlemsstaterna att verka för ett sådant samarbete.

| 70. | Europaparlamentet anser att ungdomsgarantin är ett första steg mot en rättighetsgrundad strategi att hantera unga människors behov när det gäller sysselsättning. Parlamentet erinrar om arbetsgivarnas skyldighet att delta i processen för att erbjuda ungdomar tillgängliga yrkesutbildningsprogram och bra praktikplatser. Parlamentet betonar att det inte får göras avkall på kvalitetsaspekten när det gäller anständiga arbetstillfällen för unga, och att grundläggande arbetsnormer och andra normer som rör arbetskvalitet, t.ex. arbetstider, minimilön, social trygghet och arbetsmiljö, måste vara centrala i de insatser som görs. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att ungdomsgarantin är ett första steg mot en rättighetsgrundad strategi att hantera unga människors behov när det gäller sysselsättning. Parlamentet erinrar om arbetsgivarnas skyldighet att delta i processen för att erbjuda ungdomar tillgängliga yrkesutbildningsprogram och bra praktikplatser. Parlamentet betonar att det inte får göras avkall på kvalitetsaspekten när det gäller anständiga arbetstillfällen för unga, och att grundläggande arbetsnormer och andra normer som rör arbetskvalitet, t.ex. arbetstider, minimilön, social trygghet och arbetsmiljö, måste vara centrala i de insatser som görs.

Att främja arbetskraftens rörlighet

| 71. | Europaparlamentet erinrar om att det inom EU just nu finns två miljoner lediga platser. Parlamentet betonar att arbetskraften måste vara rörlig i unionen för att dessa platser ska kunna fyllas, och upprepar betydelsen av Erasmus+ och Eures i detta avseende. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet erinrar om att det inom EU just nu finns två miljoner lediga platser. Parlamentet betonar att arbetskraften måste vara rörlig i unionen för att dessa platser ska kunna fyllas, och upprepar betydelsen av Erasmus+ och Eures i detta avseende.

| 72. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att främja gränsarbetstagarnas rörlighet genom att i högre grad informera om gränsöverskridande Eurespartnerskap, som har till syfte att stimulera till och undanröja hinder för gränsarbetstagares rörlighet genom att tillhandahålla information och rådgivning om arbetstillfällen samt levnads- och arbetsförhållanden på respektive sida gränsen. I detta avseende utgör gränsöverskridande Eurespartnerskap ett viktigt verktyg för att bättre kontrollera potentiella källor till nya jobb samt arbeta för en mer välintegrerad arbetsmarknad i EU. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att främja gränsarbetstagarnas rörlighet genom att i högre grad informera om gränsöverskridande Eurespartnerskap, som har till syfte att stimulera till och undanröja hinder för gränsarbetstagares rörlighet genom att tillhandahålla information och rådgivning om arbetstillfällen samt levnads- och arbetsförhållanden på respektive sida gränsen. I detta avseende utgör gränsöverskridande Eurespartnerskap ett viktigt verktyg för att bättre kontrollera potentiella källor till nya jobb samt arbeta för en mer välintegrerad arbetsmarknad i EU.

| 73. | Europaparlamentet erinrar om att rörlighet hos kvalificerad arbetskraft från tredjeländer kan vara ett av svaren på demografiska utmaningar, brist på arbetskraft och kompensglapp, samt på behovet av att minimera effekterna av kompetensflykt. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet erinrar om att rörlighet hos kvalificerad arbetskraft från tredjeländer kan vara ett av svaren på demografiska utmaningar, brist på arbetskraft och kompensglapp, samt på behovet av att minimera effekterna av kompetensflykt.

| 74. | Europaparlamentet konstaterar att EU bygger på principen om fri rörlighet för arbetskraft. Studier i och användning av främmande språk måste främjas i syfte att utveckla rörligheten. Parlamentet påpekar vikten av att språkinlärning, särskilt av de europeiska språken, görs till ett inslag i livslångt lärande som ska uppmuntras som ett sätt att underlätta rörligheten för arbetstagare och vidga utsikterna att få arbete. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet konstaterar att EU bygger på principen om fri rörlighet för arbetskraft. Studier i och användning av främmande språk måste främjas i syfte att utveckla rörligheten. Parlamentet påpekar vikten av att språkinlärning, särskilt av de europeiska språken, görs till ett inslag i livslångt lärande som ska uppmuntras som ett sätt att underlätta rörligheten för arbetstagare och vidga utsikterna att få arbete.

Utbyte och validering av bästa praxis i EU

| 75. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter måste utbyta bästa praxis samt jämföra och mäta sin effektivitet, särskilt vad gäller varvad utbildning, yrkesutbildning, lärlings- och praktiksystem, kursplaner, läranderesultat från icke-formellt och informellt lärande samt strategier för livslångt lärande, samtidigt som man tar hänsyn till att varje arbetsmarknad och utbildningssystem har sina särdrag. Plattformen för europeiska lärlingsplatser är ett de viktigaste verktygen för att utveckla europeiska partnerskap och utbyta bästa praxis i fråga om lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter måste utbyta bästa praxis samt jämföra och mäta sin effektivitet, särskilt vad gäller varvad utbildning, yrkesutbildning, lärlings- och praktiksystem, kursplaner, läranderesultat från icke-formellt och informellt lärande samt strategier för livslångt lärande, samtidigt som man tar hänsyn till att varje arbetsmarknad och utbildningssystem har sina särdrag. Plattformen för europeiska lärlingsplatser är ett de viktigaste verktygen för att utveckla europeiska partnerskap och utbyta bästa praxis i fråga om lärlingsutbildning.

| 76. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är med icke-formellt och informellt lärande, samt med frivilligarbete och livslångt lärande, för utvecklingen av färdigheter och kvalifikationer, framför allt övergripande färdigheter såsom företagarfärdigheter, IKT, personlig kompetensutveckling och språkkunskaper som har ett brett tillämpningsområde. Parlamentet uppmanar EU att förbättra tillträdet till vuxenutbildning och en andra utbildningsmöjlighet och uppmanar arbetsgivare och utbildningsanordnare att validera och erkänna icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är med icke-formellt och informellt lärande, samt med frivilligarbete och livslångt lärande, för utvecklingen av färdigheter och kvalifikationer, framför allt övergripande färdigheter såsom företagarfärdigheter, IKT, personlig kompetensutveckling och språkkunskaper som har ett brett tillämpningsområde. Parlamentet uppmanar EU att förbättra tillträdet till vuxenutbildning och en andra utbildningsmöjlighet och uppmanar arbetsgivare och utbildningsanordnare att validera och erkänna icke-formellt och informellt lärande.

| 77. | Europaparlamentet påpekar att man måste gjuta nytt liv i Bolognaprocessen genom att ta vara på den möjlighet som erbjöds av ministerkonferensen i Jerevan i maj 2015 och inleda nya och mera avancerade samarbetsformer, som ska genomföras utan dröjsmål. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet påpekar att man måste gjuta nytt liv i Bolognaprocessen genom att ta vara på den möjlighet som erbjöds av ministerkonferensen i Jerevan i maj 2015 och inleda nya och mera avancerade samarbetsformer, som ska genomföras utan dröjsmål.

| 78. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör se till att programmet Erasmus+ med alla sina olika åtgärder, inklusive komponenten Idrott, genomförs korrekt. Parlamentet anser det viktigt att tillträdesbestämmelserna förenklas, så att programmet kan nå ut till så många enskilda personer och organisationer som möjligt. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör se till att programmet Erasmus+ med alla sina olika åtgärder, inklusive komponenten Idrott, genomförs korrekt. Parlamentet anser det viktigt att tillträdesbestämmelserna förenklas, så att programmet kan nå ut till så många enskilda personer och organisationer som möjligt.

Att främja företagaranda bland medborgarna: små och medelstora företag samt mikroföretag

| 79. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra ledarskap och ekonomisk förvaltning samt att tidigt främja entreprenörsutbildning och att det behövs ett stödjande, välutbyggt och högkvalitativt förskolesystem för missgynnade familjer, för att hjälpa unga människor att infria sin potential så att de kan bli arbetsgivare, och inte bara arbetstagare, och kunna starta nya företag och dra nytta av nya marknader. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra ledarskap och ekonomisk förvaltning samt att tidigt främja entreprenörsutbildning och att det behövs ett stödjande, välutbyggt och högkvalitativt förskolesystem för missgynnade familjer, för att hjälpa unga människor att infria sin potential så att de kan bli arbetsgivare, och inte bara arbetstagare, och kunna starta nya företag och dra nytta av nya marknader.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar program såsom Erasmus för unga företagare, som syftar till att hjälpa nyföretagare att skaffa sig den kompetens som krävs för att sköta ett företag. Sådana program bör främjas ytterligare för att hjälpa fler unga företagare att etablera sig och lyckas. Särskilda stödåtgärder bör införas för unga företagare för att göra det lättare för dem att skaffa information och få finansiering och ekonomiskt stöd, bl.a. genom att det på befintliga myndigheter som ska främja företagande inrättas en enda kontaktpunkt för information och stöd riktat till unga människor. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar program såsom Erasmus för unga företagare, som syftar till att hjälpa nyföretagare att skaffa sig den kompetens som krävs för att sköta ett företag. Sådana program bör främjas ytterligare för att hjälpa fler unga företagare att etablera sig och lyckas. Särskilda stödåtgärder bör införas för unga företagare för att göra det lättare för dem att skaffa information och få finansiering och ekonomiskt stöd, bl.a. genom att det på befintliga myndigheter som ska främja företagande inrättas en enda kontaktpunkt för information och stöd riktat till unga människor.

| 81. | Europaparlamentet anser att icke-formell utbildning, framför allt utbildning som tas fram inom ramen för ungdomsorganisationer, främjar kreativitet, initiativkraft och egensansvar och kan förbättra unga människors möjligheter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att icke-formell utbildning, framför allt utbildning som tas fram inom ramen för ungdomsorganisationer, främjar kreativitet, initiativkraft och egensansvar och kan förbättra unga människors möjligheter på arbetsmarknaden.

| 82. | Europaparlamentet betonar att inslag av företagarutbildning behöver ingå på alla nivåer av utbildning och yrkesutbildning, eftersom det är ett effektivt motmedel mot arbetslöshet och framför allt ungdomsarbetslöshet om ungdomar fostras till företagaranda alltifrån ett tidigt stadium. Här uppmanar parlamentet med kraft till aktiv dialog och aktivt samarbete mellan den akademiska världen och företagsvärlden, med syfte att ta fram utbildningsprogram som ger ungdomar de färdigheter och den kompetens som krävs. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar att inslag av företagarutbildning behöver ingå på alla nivåer av utbildning och yrkesutbildning, eftersom det är ett effektivt motmedel mot arbetslöshet och framför allt ungdomsarbetslöshet om ungdomar fostras till företagaranda alltifrån ett tidigt stadium. Här uppmanar parlamentet med kraft till aktiv dialog och aktivt samarbete mellan den akademiska världen och företagsvärlden, med syfte att ta fram utbildningsprogram som ger ungdomar de färdigheter och den kompetens som krävs.

| 83. | Europaparlamentet efterlyser en framsynt och resultatorienterad europeisk strategi för kompetensutveckling som ska tjäna som vägledning för de nationella strategierna för kompetensutveckling och integrera dem i de nationella sysselsättningsplanerna och samtidigt erbjuda en heltäckande ram för de sektoriella handlingsplaner som föreslås i sysselsättningspaketet. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet efterlyser en framsynt och resultatorienterad europeisk strategi för kompetensutveckling som ska tjäna som vägledning för de nationella strategierna för kompetensutveckling och integrera dem i de nationella sysselsättningsplanerna och samtidigt erbjuda en heltäckande ram för de sektoriella handlingsplaner som föreslås i sysselsättningspaketet.

| 84. | Europaparlamentet understryker betydelsen av stödåtgärder och incitament för nystartade företag, små och medelstora företag, mikroföretag och aktörer inom den sociala ekonomin för att underlätta deras etablering och drift, samt vikten av att integrera och tillämpa principen om bättre lagstiftning och av att underlätta rekrytering av kvalificerad arbetskraft och utbildning av anställda. Parlamentet betonar i detta sammanhang att skattebördan bör flyttas från arbetskraften till andra skattekällor som inte har en lika negativ inverkan på sysselsättning och tillväxt, samtidigt som en tillräcklig social trygghet måste värnas. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet understryker betydelsen av stödåtgärder och incitament för nystartade företag, små och medelstora företag, mikroföretag och aktörer inom den sociala ekonomin för att underlätta deras etablering och drift, samt vikten av att integrera och tillämpa principen om bättre lagstiftning och av att underlätta rekrytering av kvalificerad arbetskraft och utbildning av anställda. Parlamentet betonar i detta sammanhang att skattebördan bör flyttas från arbetskraften till andra skattekällor som inte har en lika negativ inverkan på sysselsättning och tillväxt, samtidigt som en tillräcklig social trygghet måste värnas.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska skattebördan på arbetskraft. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska skattebördan på arbetskraft.

| 86. | Europaparlamentet erinrar om att nära 99 % av företagen i EU är små och medelstora företag och att de utgör en viktig pådrivande faktor för att skapa en konkurrenskraftig arbetsmarknad i Europa. I detta avseende är det viktigt att EU-lagstiftningen bygger på ”tänk småskaligt först”-principen, i syfte att undanröja de byråkratiska hinder som små och medelstora företag ställs inför och ge dem möjlighet att utnyttja hela sin potential att skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet erinrar om att nära 99 % av företagen i EU är små och medelstora företag och att de utgör en viktig pådrivande faktor för att skapa en konkurrenskraftig arbetsmarknad i Europa. I detta avseende är det viktigt att EU-lagstiftningen bygger på ”tänk småskaligt först”-principen, i syfte att undanröja de byråkratiska hinder som små och medelstora företag ställs inför och ge dem möjlighet att utnyttja hela sin potential att skapa nya arbetstillfällen.

| 87. | Europaparlamentet anser att entreprenörer bör investera i utbildning och lärlingsplatser för anställda, och att det bör införas och vidareutvecklas incitament för detta ändamål, eftersom detta gör det möjligt för dem att växa och skapa nya arbetstillfällen. Arbetsgivarnätverk kan hjälpa små och medelstora företag och mikroföretag att få tillgång till den utbildning och det stöd de behöver. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att entreprenörer bör investera i utbildning och lärlingsplatser för anställda, och att det bör införas och vidareutvecklas incitament för detta ändamål, eftersom detta gör det möjligt för dem att växa och skapa nya arbetstillfällen. Arbetsgivarnätverk kan hjälpa små och medelstora företag och mikroföretag att få tillgång till den utbildning och det stöd de behöver.

Innovation och digitalisering: ny kompetens och nya arbetstillfällen

| 88. | Europaparlamentet betonar betydelsen av innovation och digitalisering för tillväxt, produktivitet och ett mer rättvist, hållbart och inkluderande samhälle, och lyfter i detta sammanhang fram behovet av att förmedla den kunskap, kreativitet och kompetens som krävs samt av motivation och beslutsamhet från arbetstagarnas, de framtida arbetstagarnas och arbetsgivarnas sida, för att skapa innovativa, kreativa och digitala produkter och tjänster. Den digitala klyftan måste minskas och att det är viktigt med digitala färdigheter som ett led i livslångt lärande, och nya medier och ny teknik bör tas med i kursplanerna. Det måste också utvecklas innovativa inlärningssätt och e-lärande och distansutbildning måste göras mera tillgängliga med hjälp av öppna lärresurser (OER) som underlättar en likvärdig tillgång till utbildning för alla. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet betonar betydelsen av innovation och digitalisering för tillväxt, produktivitet och ett mer rättvist, hållbart och inkluderande samhälle, och lyfter i detta sammanhang fram behovet av att förmedla den kunskap, kreativitet och kompetens som krävs samt av motivation och beslutsamhet från arbetstagarnas, de framtida arbetstagarnas och arbetsgivarnas sida, för att skapa innovativa, kreativa och digitala produkter och tjänster. Den digitala klyftan måste minskas och att det är viktigt med digitala färdigheter som ett led i livslångt lärande, och nya medier och ny teknik bör tas med i kursplanerna. Det måste också utvecklas innovativa inlärningssätt och e-lärande och distansutbildning måste göras mera tillgängliga med hjälp av öppna lärresurser (OER) som underlättar en likvärdig tillgång till utbildning för alla.

| 89. | Europaparlamentet betonar vikten av att identifiera flera olika tillväxtnäringar och viktiga tillväxtsektorer som medlemsstaterna bör inrikta sig på när de utvecklar sin kompetensbas. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet betonar vikten av att identifiera flera olika tillväxtnäringar och viktiga tillväxtsektorer som medlemsstaterna bör inrikta sig på när de utvecklar sin kompetensbas.

| 90. | Europaparlamentet framhåller att det kan skapas nya arbetstillfällen om man fullbordar den digitala inre marknaden, bygger upp energiunionen, skapar arbetstillfällen genom investeringar i forskning, utveckling och innovation, främjar socialt företagande och den sociala ekonomin och kompetensutvecklar arbetstagare inom vård- och socialtjänstsektorn, samt främjar bättre transportnät. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet framhåller att det kan skapas nya arbetstillfällen om man fullbordar den digitala inre marknaden, bygger upp energiunionen, skapar arbetstillfällen genom investeringar i forskning, utveckling och innovation, främjar socialt företagande och den sociala ekonomin och kompetensutvecklar arbetstagare inom vård- och socialtjänstsektorn, samt främjar bättre transportnät.

| 91. | Europaparlamentet uppmärksammar den senaste tidens tendens att företag flyttar tillbaka produktion och tjänster till EU och de möjligheter som detta innebär för sysselsättningen, särskilt för ungdomar. EU:s ekonomier har en unik möjlighet att påskynda denna trend att flytta tillbaka arbetstillfällen genom att se till att arbetskraftens kompetens matchar företagens behov. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmärksammar den senaste tidens tendens att företag flyttar tillbaka produktion och tjänster till EU och de möjligheter som detta innebär för sysselsättningen, särskilt för ungdomar. EU:s ekonomier har en unik möjlighet att påskynda denna trend att flytta tillbaka arbetstillfällen genom att se till att arbetskraftens kompetens matchar företagens behov.

| 92. | Europaparlamentet understryker vikten av STEM-studier (vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik) och framhåller deras roll för att EU ska bli en viktig aktör på den globala arenan när det gäller att driva på den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet understryker vikten av STEM-studier (vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik) och framhåller deras roll för att EU ska bli en viktig aktör på den globala arenan när det gäller att driva på den tekniska utvecklingen.

| 93. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ i samarbete med ordförandetrojkan att främja ett entreprenörstänkande i Europa och utveckla överförbara färdigheter för livet. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ i samarbete med ordförandetrojkan att främja ett entreprenörstänkande i Europa och utveckla överförbara färdigheter för livet.

| 94. | Europaparlamentet framhåller att EU har brist på färdigheter i vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, medan det däremot råder överskott på personer med examen i samhällsvetenskap. Det behövs ytterligare initiativ på europeisk och nationell nivå för att man ska kunna bemöta flaskhalsarna i arbeten och studier med anknytning till vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Parlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna vidtar åtgärder för att få ämnen med anknytning till vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik att framstå som mera lockande och värdefulla, samt att uppmuntra ungdomar, också kvinnor, att börja studera sådana ämnen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet framhåller att EU har brist på färdigheter i vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, medan det däremot råder överskott på personer med examen i samhällsvetenskap. Det behövs ytterligare initiativ på europeisk och nationell nivå för att man ska kunna bemöta flaskhalsarna i arbeten och studier med anknytning till vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Parlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna vidtar åtgärder för att få ämnen med anknytning till vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik att framstå som mera lockande och värdefulla, samt att uppmuntra ungdomar, också kvinnor, att börja studera sådana ämnen.

| 95. | Europaparlamentet påpekar att det till och med på tjugohundratalet finns utrymme för traditionellt kunnande som skapar stabila arbetstillfällen som inte kan utlokaliseras och blir till stöd för ett antal områden där Europa är i toppklass. Parlamentet efterlyser stöd för att dessa traditionella färdigheter ska få finnas kvar och överföras till kommande generationer genom utbildning, varvid de, alltid när så är möjligt, bör förenas med nytt slags kunnande, bland annat digitala färdigheter, för att de maximalt ska kunna komma till sin rätt. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet påpekar att det till och med på tjugohundratalet finns utrymme för traditionellt kunnande som skapar stabila arbetstillfällen som inte kan utlokaliseras och blir till stöd för ett antal områden där Europa är i toppklass. Parlamentet efterlyser stöd för att dessa traditionella färdigheter ska få finnas kvar och överföras till kommande generationer genom utbildning, varvid de, alltid när så är möjligt, bör förenas med nytt slags kunnande, bland annat digitala färdigheter, för att de maximalt ska kunna komma till sin rätt.

Åtgärder för yngre och äldre arbetstagare och för arbetstagare med funktionsnedsättning

| 96. | Europaparlamentet betonar behovet och vikten av särskilda åtgärder och särskilt stöd åt arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, för att hjälpa dem att öka bra och varaktiga arbetstillfällen, säkerställa arbetsplatsbaserad utbildning och erbjuda karriärmöjligheter för grupper som missgynnas på arbetsmarknaden, t.ex. unga, äldre arbetstagare, kvinnor, migranter, personer med funktionsnedsättning och långtidsarbetslösa. Parlamentet erkänner och stöder offentliga och privata arbetsförmedlingars roll när det gäller att främja en konkurrenskraftig arbetsmarknad. Parlamentet erinrar om att arbetsgivarna och läroanstalterna har ett viktigt socialt och ekonomiskt ansvar gentemot alla anställda och samhället. Ett sådant socialt ansvar bör även krävas av utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet betonar behovet och vikten av särskilda åtgärder och särskilt stöd åt arbetsgivare, särskilt små och medelstora företag, för att hjälpa dem att öka bra och varaktiga arbetstillfällen, säkerställa arbetsplatsbaserad utbildning och erbjuda karriärmöjligheter för grupper som missgynnas på arbetsmarknaden, t.ex. unga, äldre arbetstagare, kvinnor, migranter, personer med funktionsnedsättning och långtidsarbetslösa. Parlamentet erkänner och stöder offentliga och privata arbetsförmedlingars roll när det gäller att främja en konkurrenskraftig arbetsmarknad. Parlamentet erinrar om att arbetsgivarna och läroanstalterna har ett viktigt socialt och ekonomiskt ansvar gentemot alla anställda och samhället. Ett sådant socialt ansvar bör även krävas av utbildningsinstitutioner.

| 97. | Europaparlamentet erkänner de utmaningar som unga ställs inför när de träder in på arbetsmarknaden och erinrar om vikten av att de får en första arbetslivserfarenhet under studierna för att öka anställbarheten och göra övergången från skola till arbetsliv mer effektiv och ändamålsenlig. Parlamentet framhåller potentialen i ungas företagande och uppmanar därför arbetstagare och medlemsstaterna som ansvariga att låta ungdomar få chansen till sådan erfarenhet och hjälpa ungdomar att skaffa sig rätt färdigheter. Parlamentet betonar vidare vikten av samarbete mellan skolor och arbetsgivare i detta avseende och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att bli mer företagsvänliga och hjälpa unga människor att omsätta sina idéer i framgångsrika affärsplaner. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet erkänner de utmaningar som unga ställs inför när de träder in på arbetsmarknaden och erinrar om vikten av att de får en första arbetslivserfarenhet under studierna för att öka anställbarheten och göra övergången från skola till arbetsliv mer effektiv och ändamålsenlig. Parlamentet framhåller potentialen i ungas företagande och uppmanar därför arbetstagare och medlemsstaterna som ansvariga att låta ungdomar få chansen till sådan erfarenhet och hjälpa ungdomar att skaffa sig rätt färdigheter. Parlamentet betonar vidare vikten av samarbete mellan skolor och arbetsgivare i detta avseende och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att bli mer företagsvänliga och hjälpa unga människor att omsätta sina idéer i framgångsrika affärsplaner.

Förslag och rekommendationer

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter att investera i innovativa och lovande nya ekonomiska sektorer för att stimulera investeringar i EU med målet att främja tillväxt och ny, varaktig sysselsättning av god kvalitet som leder till ett mer rättvist, hållbart och inkluderande samhälle. Parlamentet framhåller vidare vikten av att medlemsstaterna vidtar ekonomiska och finansiella åtgärder och genomför arbetsmarknadsreformer som grundas på tydliga, databaserade och mätbara indikatorer, vars effekter kan påvisas. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter att investera i innovativa och lovande nya ekonomiska sektorer för att stimulera investeringar i EU med målet att främja tillväxt och ny, varaktig sysselsättning av god kvalitet som leder till ett mer rättvist, hållbart och inkluderande samhälle. Parlamentet framhåller vidare vikten av att medlemsstaterna vidtar ekonomiska och finansiella åtgärder och genomför arbetsmarknadsreformer som grundas på tydliga, databaserade och mätbara indikatorer, vars effekter kan påvisas.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att arbetsmarknadsreformerna är inriktade på att – förutom att främja bättre arbetstillfällen – minska segmenteringen, öka utsatta gruppers deltagande på arbetsmarknaden, främja jämställdhet, minska fattigdom bland förvärvsarbetande och garantera ett fullgott socialt skydd för alla arbetstagare, även egenföretagare. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att arbetsmarknadsreformerna är inriktade på att – förutom att främja bättre arbetstillfällen – minska segmenteringen, öka utsatta gruppers deltagande på arbetsmarknaden, främja jämställdhet, minska fattigdom bland förvärvsarbetande och garantera ett fullgott socialt skydd för alla arbetstagare, även egenföretagare.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att satsa på förskolor och tidig inlärning av främmande språk och informations- och kommunikationsteknik i grundskolan. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att satsa på förskolor och tidig inlärning av främmande språk och informations- och kommunikationsteknik i grundskolan.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo beakta vikten av automatisering som en tendens som kan urholka den kvantitativa betydelsen av många arbetstillfällen, och att rikta in sina utbildningsprogram för arbetslösa på färdigheter som är användbara i icke-rutinjobb. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo beakta vikten av automatisering som en tendens som kan urholka den kvantitativa betydelsen av många arbetstillfällen, och att rikta in sina utbildningsprogram för arbetslösa på färdigheter som är användbara i icke-rutinjobb.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter att studera bra metoder och att övergå till politiska åtgärder som ökar sysselsättningen och minskar fattigdom och orättvisor, samt att genomföra ambitiösare reformer som bygger på metoderna. Medlemsstaterna uppmanas vidare att jämföra och mäta metodernas effektivitet, att säkerställa rätt balans mellan anpassbarhet och säkerhet för arbetstagare och företag och att ta hänsyn till arbetsmarknadernas och utbildningssystemens särdrag i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter att studera bra metoder och att övergå till politiska åtgärder som ökar sysselsättningen och minskar fattigdom och orättvisor, samt att genomföra ambitiösare reformer som bygger på metoderna. Medlemsstaterna uppmanas vidare att jämföra och mäta metodernas effektivitet, att säkerställa rätt balans mellan anpassbarhet och säkerhet för arbetstagare och företag och att ta hänsyn till arbetsmarknadernas och utbildningssystemens särdrag i medlemsstaterna.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar städer och regioner att satsa på kvalitetsutbildning och att bekämpa avhopp från skolan och ungdomsarbetslöshet. Unga människor behöver nämligen snabbt nya framtidsperspektiv och man måste göra det yttersta för att stödja dem. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar städer och regioner att satsa på kvalitetsutbildning och att bekämpa avhopp från skolan och ungdomsarbetslöshet. Unga människor behöver nämligen snabbt nya framtidsperspektiv och man måste göra det yttersta för att stödja dem.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla kollektiva metoder, t.ex. arbetsgivarnätverk, för att undanröja de hinder som gör att arbetsgivare inte har mer ambitiösa planer för kompetensutveckling för sina anställda. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla kollektiva metoder, t.ex. arbetsgivarnätverk, för att undanröja de hinder som gör att arbetsgivare inte har mer ambitiösa planer för kompetensutveckling för sina anställda.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stödja sociala företag som är ansvarstagande när det gäller miljön, konsumenterna och de anställda. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stödja sociala företag som är ansvarstagande när det gäller miljön, konsumenterna och de anställda.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa minimilöner i syfte att minska löneskillnaderna, med en basnivå för varje medlemsstat för att garantera en skälig inkomst, genom lag eller avtal, i överensstämmelse med nationell praxis. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa minimilöner i syfte att minska löneskillnaderna, med en basnivå för varje medlemsstat för att garantera en skälig inkomst, genom lag eller avtal, i överensstämmelse med nationell praxis.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inkludera utbildning i ledarskap, förvaltning, företagande och ekonomi samt rådgivning om start av företag och kommunikationsteknik i sina utbildningsprogram, inklusive strategier för livslångt lärande, och att prioritera en vidareutveckling av yrkesutbildningsprogram, däribland stärkandet av europeiskt hantverkskunnande, varvid hänsyn ska tas till skillnaderna mellan medlemsstaternas arbetsmarknader och utbildningssystem så att inte samma lösning tillämpas på alla. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inkludera utbildning i ledarskap, förvaltning, företagande och ekonomi samt rådgivning om start av företag och kommunikationsteknik i sina utbildningsprogram, inklusive strategier för livslångt lärande, och att prioritera en vidareutveckling av yrkesutbildningsprogram, däribland stärkandet av europeiskt hantverkskunnande, varvid hänsyn ska tas till skillnaderna mellan medlemsstaternas arbetsmarknader och utbildningssystem så att inte samma lösning tillämpas på alla.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma en europeisk plattform för erkännande och validering av specifika verksamheters och yrkens gemensamma kompetens som inbegriper erkännandet av sådan kompetens som förvärvats i frivilligverksamhet. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma en europeisk plattform för erkännande och validering av specifika verksamheters och yrkens gemensamma kompetens som inbegriper erkännandet av sådan kompetens som förvärvats i frivilligverksamhet.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra rådets rekommendationer från 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande som ett sätt att erkänna kompetenser förvärvade genom icke-formell utbildning, i synnerhet inom frivillig- och ungdomsorganisationer, samt att stödja genomförandet av strategier för livslångt lärande. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra rådets rekommendationer från 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande som ett sätt att erkänna kompetenser förvärvade genom icke-formell utbildning, i synnerhet inom frivillig- och ungdomsorganisationer, samt att stödja genomförandet av strategier för livslångt lärande.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en nära och systematisk involvering av arbetsmarknadens aktörer, däribland arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, utbildningsanstalter samt offentliga och privata arbetsförmedlingar, på lokal, regional och nationell nivå, bl.a. genom att underlätta kontakter och utbyte av information mellan dem, för att främja närmare kopplingar mellan utbildningar och arbetsplatser, för att bättra matcha tillgång och efterfrågan samt förutse och planera inför framtida kompetens- och kvalifikationsbehov på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en nära och systematisk involvering av arbetsmarknadens aktörer, däribland arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer, utbildningsanstalter samt offentliga och privata arbetsförmedlingar, på lokal, regional och nationell nivå, bl.a. genom att underlätta kontakter och utbyte av information mellan dem, för att främja närmare kopplingar mellan utbildningar och arbetsplatser, för att bättra matcha tillgång och efterfrågan samt förutse och planera inför framtida kompetens- och kvalifikationsbehov på arbetsmarknaden.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att ge finansiella och ekonomiska incitament för deltagandet i fortbildning, så att en högkvalificerad arbetskraft garanteras i framtiden. Parlamentet rekommenderar att sådana incitament grundas på mätbara och databaserade indikatorer vars effektivitet kan bevisas. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att ge finansiella och ekonomiska incitament för deltagandet i fortbildning, så att en högkvalificerad arbetskraft garanteras i framtiden. Parlamentet rekommenderar att sådana incitament grundas på mätbara och databaserade indikatorer vars effektivitet kan bevisas.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda lämplig utbildning och löpande vidareutbildning för lärare och utbildningsansvariga för att hjälpa dem att använda de lämpligaste undervisningsmetoderna och få EU:s ungdomar att utveckla färdigheter och kompetenser för 2000-talet. Det är viktigt att lärare får erfarenhetsgrundade kunskaper som kombinerar praktik och teori, i synnerhet när det gäller ny teknik och digitalisering, så att de kan förmedla dessa kunskaper till eleverna. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda lämplig utbildning och löpande vidareutbildning för lärare och utbildningsansvariga för att hjälpa dem att använda de lämpligaste undervisningsmetoderna och få EU:s ungdomar att utveckla färdigheter och kompetenser för 2000-talet. Det är viktigt att lärare får erfarenhetsgrundade kunskaper som kombinerar praktik och teori, i synnerhet när det gäller ny teknik och digitalisering, så att de kan förmedla dessa kunskaper till eleverna.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att snabbt vidta konkreta åtgärder för att genomföra sin politik och nuvarande lagstiftning om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och akademiska titlar i EU som ett sätt att främja arbetskraftsrörlighet inom EU och angripa problemet med vakanser som inte blir tillsatta. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att snabbt vidta konkreta åtgärder för att genomföra sin politik och nuvarande lagstiftning om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och akademiska titlar i EU som ett sätt att främja arbetskraftsrörlighet inom EU och angripa problemet med vakanser som inte blir tillsatta.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra prognoser om förändringar på arbetsmarknaderna, särskilt när det gäller utmaningar till följd av globaliseringen, samt prognoser om sysselsättning och färdigheter för varje medlemsstat och sektor. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra prognoser om förändringar på arbetsmarknaderna, särskilt när det gäller utmaningar till följd av globaliseringen, samt prognoser om sysselsättning och färdigheter för varje medlemsstat och sektor.

o

o o

| 115. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0038.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0394.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0110.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2014)0010.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0037.

(6)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1.

(7)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(8)  Enligt ”Employment and social situation: Quarterly Review från mars 2015.

(9)  Europeiska kommissionen (2013): Employment and Social Developments in Europe.

(10)  Enligt kommissionens ”Employment and social situation: Quarterly Review” av den 13 april 2015

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/246 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/246

---

P8_TA(2015)0322

30:e och 31:a årsrapporterna om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012–2013)

Europaparlamentets resolution av den 10 september 2015 om 30:e och 31:a årsrapporterna om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012–2013) (2014/2253(INI))

(2017/C 316/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den trettionde årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012) (COM(2013)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den trettionde årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012) (COM(2013)0726),

| — | med beaktande av den trettioförsta årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2013) (COM(2014)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den trettioförsta årsrapporten om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2013) (COM(2014)0612),

| — | med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för projektet ”EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för projektet ”EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | med beaktande av kommissionens andra utvärderingsrapport för EU Pilot-projektet (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens andra utvärderingsrapport för EU Pilot-projektet (COM(2011)0930),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (COM(2002)0141),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012Uppdatering av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012Uppdatering av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154),

| — | med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om den tjugonionde årsrapporten om kontroll av EU-rättens tillämpning (2011) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om den tjugonionde årsrapporten om kontroll av EU-rättens tillämpning (2011) (2),

| — | med beaktande av studien The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis (Krisens inverkan på de grundläggande rättigheterna i EU:s medlemsstater – jämförande analys) (3) |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The impact of the crisis on fundamental rights across Member States of the EU – Comparative analysis (Krisens inverkan på de grundläggande rättigheterna i EU:s medlemsstater – jämförande analys) (3)

| — | med beaktande av det paket för bättre lagstiftning som kommissionen antog den 19 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det paket för bättre lagstiftning som kommissionen antog den 19 maj 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A8-0242/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A8-0242/2015), och av följande skäl:

| A. | I artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs att kommissionens grundläggande roll är att vara ”fördragens väktare”. |
| --- | --- |

A.

I artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs att kommissionens grundläggande roll är att vara ”fördragens väktare”.

| B. | Enligt artikel 6.1 i EU-fördraget har Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna) samma rättsliga värde som fördragen, och den riktar sig till EU:s institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna när dessa tillämpar unionsrätten (artikel 51.1 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna). |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 6.1 i EU-fördraget har Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna) samma rättsliga värde som fördragen, och den riktar sig till EU:s institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna när dessa tillämpar unionsrätten (artikel 51.1 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna).

| C. | Enligt artikel 258 första och andra styckena i EUF-fördraget ska kommissionen avge ett motiverat yttrande till en medlemsstat om kommissionen anser att den medlemsstaten har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen. Kommissionen får föra ärendet vidare till Europeiska unionens domstol om medlemsstaten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som kommissionen angett. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 258 första och andra styckena i EUF-fördraget ska kommissionen avge ett motiverat yttrande till en medlemsstat om kommissionen anser att den medlemsstaten har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen. Kommissionen får föra ärendet vidare till Europeiska unionens domstol om medlemsstaten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som kommissionen angett.

| D. | Enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen ska parlamentet informeras om alla överträdelseförfaranden som baseras på formella underrättelser, men detta omfattar inte det informella EU Pilot-förfarande som genomförs innan formella överträdelseförfaranden inleds. |
| --- | --- |

D.

Enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen ska parlamentet informeras om alla överträdelseförfaranden som baseras på formella underrättelser, men detta omfattar inte det informella EU Pilot-förfarande som genomförs innan formella överträdelseförfaranden inleds.

| E. | I artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att rätten till god förvaltning innebär att var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av institutionerna, och i artikel 298 i EUF-fördraget anges att unionens institutioner, organ och byråer ska stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration när de fullgör sina uppgifter. |
| --- | --- |

E.

I artikel 41 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att rätten till god förvaltning innebär att var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av institutionerna, och i artikel 298 i EUF-fördraget anges att unionens institutioner, organ och byråer ska stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration när de fullgör sina uppgifter.

| F. | I artikel 51 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna begränsas medlemsstaternas skyldigheter att följa stadgan till enbart situationer då de tillämpar EU-rätten. Någon sådan begränsning av skyldigheterna enligt stadgan gäller däremot inte för EU:s institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

F.

I artikel 51 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna begränsas medlemsstaternas skyldigheter att följa stadgan till enbart situationer då de tillämpar EU-rätten. Någon sådan begränsning av skyldigheterna enligt stadgan gäller däremot inte för EU:s institutioner, organ och byråer.

| G. | Mot bakgrund av den senaste tidens finansiella kris har medlemsstaterna varit tvungna att vidta åtgärder som äventyrar EU:s primärrätt, i synnerhet bestämmelserna om skydd av sociala och ekonomiska rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Mot bakgrund av den senaste tidens finansiella kris har medlemsstaterna varit tvungna att vidta åtgärder som äventyrar EU:s primärrätt, i synnerhet bestämmelserna om skydd av sociala och ekonomiska rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 27 oktober 2011 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förklarande dokument har rapporterat till de båda medlagstiftarna om förklaringens genomförande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 27 oktober 2011 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förklarande dokument har rapporterat till de båda medlagstiftarna om förklaringens genomförande.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens trettionde och trettioförsta årsrapporter om EU-rättens tillämpning och konstaterar att de områden där medlemsstaterna enligt rapporterna i störst utsträckning blev föremål för överträdelseförfaranden till följd av försenat införlivande under 2012 var transporter, hälso- och konsumentskydd, miljöskydd samt frågor som rör inre marknaden och tjänster. Under 2013 var de mest problematiska områdena miljö, hälso- och konsumentskydd, inre marknaden och tjänster samt transporter. Parlamentet påminner dock om att denna utvärdering i efterhand inte ersätter kommissionens skyldighet att på ett effektivt och punktligt sätt övervaka EU-rättens tillämpning och genomförande, och konstaterar att parlamentet skulle kunna hjälpa till med att övervaka genomförandet av lagstiftningen genom sin granskning av kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens trettionde och trettioförsta årsrapporter om EU-rättens tillämpning och konstaterar att de områden där medlemsstaterna enligt rapporterna i störst utsträckning blev föremål för överträdelseförfaranden till följd av försenat införlivande under 2012 var transporter, hälso- och konsumentskydd, miljöskydd samt frågor som rör inre marknaden och tjänster. Under 2013 var de mest problematiska områdena miljö, hälso- och konsumentskydd, inre marknaden och tjänster samt transporter. Parlamentet påminner dock om att denna utvärdering i efterhand inte ersätter kommissionens skyldighet att på ett effektivt och punktligt sätt övervaka EU-rättens tillämpning och genomförande, och konstaterar att parlamentet skulle kunna hjälpa till med att övervaka genomförandet av lagstiftningen genom sin granskning av kommissionen.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen grundar sig på rättsstatsprincipen, rättssäkerhet och lagstiftningens förutsebarhet. Därför måste det vara EU-medborgarnas rättighet att vara de första att på ett tydligt, tillgängligt och insynsvänligt sätt i god tid (genom internet och på andra sätt) få veta huruvida det har antagits nationella lagar som införlivar unionslagstiftningen, och i så fall vilka, samt vilka nationella myndigheter som ansvarar för att genomföra dem korrekt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen grundar sig på rättsstatsprincipen, rättssäkerhet och lagstiftningens förutsebarhet. Därför måste det vara EU-medborgarnas rättighet att vara de första att på ett tydligt, tillgängligt och insynsvänligt sätt i god tid (genom internet och på andra sätt) få veta huruvida det har antagits nationella lagar som införlivar unionslagstiftningen, och i så fall vilka, samt vilka nationella myndigheter som ansvarar för att genomföra dem korrekt.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att medborgare och företag förväntar sig ett enkelt, förutsägbart och tillförlitligt regelverk. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att medborgare och företag förväntar sig ett enkelt, förutsägbart och tillförlitligt regelverk.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid utvecklingen och utvärderingen av lagstiftning ta större hänsyn till de eventuella bördorna för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid utvecklingen och utvärderingen av lagstiftning ta större hänsyn till de eventuella bördorna för små och medelstora företag.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att söka samordning på ett tidigare stadium av lagstiftningsprocessen, så att slutresultatet kan tillämpas bättre. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att söka samordning på ett tidigare stadium av lagstiftningsprocessen, så att slutresultatet kan tillämpas bättre.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att försenat och felaktigt införlivande och bristfällig tillämpning av EU-rätten kan leda till differentiering mellan medlemsstater och snedvrida konkurrensvillkoren i EU. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att försenat och felaktigt införlivande och bristfällig tillämpning av EU-rätten kan leda till differentiering mellan medlemsstater och snedvrida konkurrensvillkoren i EU.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla alla medlemsstater lika, oavsett om det rör sig om en liten, stor, ny eller ursprunglig medlemsstat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla alla medlemsstater lika, oavsett om det rör sig om en liten, stor, ny eller ursprunglig medlemsstat.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att genomförandet och införlivandet av EU-rätten fortfarande varierar i de olika medlemsstaterna. Medborgare som vill bosätta sig, arbeta eller bedriva affärsverksamhet i en annan medlemsstat ställs dagligen inför problem till följd av skillnader i genomförandet av EU-rätten i medlemsstaternas rättssystem. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att genomförandet och införlivandet av EU-rätten fortfarande varierar i de olika medlemsstaterna. Medborgare som vill bosätta sig, arbeta eller bedriva affärsverksamhet i en annan medlemsstat ställs dagligen inför problem till följd av skillnader i genomförandet av EU-rätten i medlemsstaternas rättssystem.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt artikel 17 i EU-fördraget ansvarar för att säkerställa tillämpningen av unionsrätten, däribland Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 6.1 i EU-fördraget), som riktar sig till EU:s institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna när dessa tillämpar unionsrätten (artikel 51.1 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna). Parlamentet påminner om att kommissionen har befogenhet att inleda överträdelseförfaranden i enlighet med artiklarna 258–260 i EUF-fördraget för att garantera att EU-rätten respekteras. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att underlätta parlamentets utövande av sin roll som medlagstiftare genom att tillhandahålla lämplig information och förbli ansvarig inför parlamentet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt artikel 17 i EU-fördraget ansvarar för att säkerställa tillämpningen av unionsrätten, däribland Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 6.1 i EU-fördraget), som riktar sig till EU:s institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna när dessa tillämpar unionsrätten (artikel 51.1 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna). Parlamentet påminner om att kommissionen har befogenhet att inleda överträdelseförfaranden i enlighet med artiklarna 258–260 i EUF-fördraget för att garantera att EU-rätten respekteras. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att underlätta parlamentets utövande av sin roll som medlagstiftare genom att tillhandahålla lämplig information och förbli ansvarig inför parlamentet.

| 11. | Europaparlamentet noterar att sammanlagt 731 överträdelseförfaranden avslutats då de berörda medlemsstaterna kunde påvisa att EU-rätten följts. Domstolen meddelade 52 domar enligt artikel 258 i EUF-fördraget under 2013, varav 31 (59,6 procent) gick emot medlemsstaterna. För att sätta denna statistik i perspektiv påminner parlamentet om att 3 274 (87,3 procent) av de överträdelsedomar som domstolen hittills meddelat har varit i kommissionens favör. Kommission uppmanas att ägna särskild uppmärksamhet åt det faktiska verkställandet av alla dessa domar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att sammanlagt 731 överträdelseförfaranden avslutats då de berörda medlemsstaterna kunde påvisa att EU-rätten följts. Domstolen meddelade 52 domar enligt artikel 258 i EUF-fördraget under 2013, varav 31 (59,6 procent) gick emot medlemsstaterna. För att sätta denna statistik i perspektiv påminner parlamentet om att 3 274 (87,3 procent) av de överträdelsedomar som domstolen hittills meddelat har varit i kommissionens favör. Kommission uppmanas att ägna särskild uppmärksamhet åt det faktiska verkställandet av alla dessa domar.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ökande användning av genomförandeplaner för ny EU-lagstiftning riktad till medlemsstaterna, eftersom detta minskar sannolikheten för inkorrekt och försenat genomförande, bristfälligt införlivande och tillämpningsproblem, vilket i sin tur har en inverkan på det antal relevanta framställningar som lämnas in. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ökande användning av genomförandeplaner för ny EU-lagstiftning riktad till medlemsstaterna, eftersom detta minskar sannolikheten för inkorrekt och försenat genomförande, bristfälligt införlivande och tillämpningsproblem, vilket i sin tur har en inverkan på det antal relevanta framställningar som lämnas in.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen behöver inrikta sig på effektiv problemlösning, effektiv förvaltning och förebyggande åtgärder, men anser att den även bör överväga andra sätt än formella överträdelseförfaranden för att förbättra införlivandet och verkställandet av EU-rätten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen behöver inrikta sig på effektiv problemlösning, effektiv förvaltning och förebyggande åtgärder, men anser att den även bör överväga andra sätt än formella överträdelseförfaranden för att förbättra införlivandet och verkställandet av EU-rätten.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av ett korrekt och snabbt införlivande av EU-lagstiftningen i de nationella rättsordningarna. Medlemsstaternas myndigheter uppmanas med eftertryck att undvika nationell överreglering (”gold plating”), som ofta ger upphov till påtagliga skillnader i genomförandet på medlemsstatsnivå, vilket i sin tur försvagar respekten för unionsrätten då medborgarna får kännedom om betydande variationer inom EU. Parlamentet betonar behovet av ytterligare samarbete mellan Europaparlamentets ledamöter och de nationella och regionala parlamentens utskott för Europafrågor. Parlamentet välkomnar varmt den nya bestämmelse i Lissabonfördraget enligt vilken domstolen, efter en begäran från kommissionen, ska kunna belägga medlemsstaterna med påföljder för försenat införlivande utan att behöva vänta på en andra dom. Parlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna (rådet, kommissionen och ECB) att respektera EU:s primärrätt (fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna) när de antar sekundärrätt eller politik i ekonomiska och sociala frågor som påverkar mänskliga rättigheter och det allmänna bästa. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av ett korrekt och snabbt införlivande av EU-lagstiftningen i de nationella rättsordningarna. Medlemsstaternas myndigheter uppmanas med eftertryck att undvika nationell överreglering (”gold plating”), som ofta ger upphov till påtagliga skillnader i genomförandet på medlemsstatsnivå, vilket i sin tur försvagar respekten för unionsrätten då medborgarna får kännedom om betydande variationer inom EU. Parlamentet betonar behovet av ytterligare samarbete mellan Europaparlamentets ledamöter och de nationella och regionala parlamentens utskott för Europafrågor. Parlamentet välkomnar varmt den nya bestämmelse i Lissabonfördraget enligt vilken domstolen, efter en begäran från kommissionen, ska kunna belägga medlemsstaterna med påföljder för försenat införlivande utan att behöva vänta på en andra dom. Parlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna (rådet, kommissionen och ECB) att respektera EU:s primärrätt (fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna) när de antar sekundärrätt eller politik i ekonomiska och sociala frågor som påverkar mänskliga rättigheter och det allmänna bästa.

| 15. | Europaparlamentet noterar kommissionens användning av termen ”gold plating”, som syftar på skyldigheter som går längre än EU:s krav, det vill säga ett överflöd av normer, riktlinjer och förfaranden som anhopas på nationell, regional och lokal nivå och som stör de förväntade politiska målen. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt definiera denna term. Parlamentet betonar att en sådan definition måste göra det klart att medlemsstaterna har rätt att tillämpa strängare normer där det är nödvändigt, samtidigt som man tar hänsyn till att bättre harmonisering i genomförandet av EU:s miljölagstiftning är viktigt för en fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar kommissionens användning av termen ”gold plating”, som syftar på skyldigheter som går längre än EU:s krav, det vill säga ett överflöd av normer, riktlinjer och förfaranden som anhopas på nationell, regional och lokal nivå och som stör de förväntade politiska målen. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt definiera denna term. Parlamentet betonar att en sådan definition måste göra det klart att medlemsstaterna har rätt att tillämpa strängare normer där det är nödvändigt, samtidigt som man tar hänsyn till att bättre harmonisering i genomförandet av EU:s miljölagstiftning är viktigt för en fungerande inre marknad.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att antalet fall av försenat införlivande minskade 2012 jämfört med de föregående åren, vilket framför allt berodde på att det fanns färre direktiv att införliva 2012 jämfört med de föregående åren. Statistiken för 2013 visar däremot en verklig minskning i antalet fall av försenat införlivande, som var det lägsta på fem år vid 2013 års utgång. Detta kan ses som ett positivt resultat av det ”snabbförfarande” för påföljder vid icke-införlivande som införts i artikel 260.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att antalet fall av försenat införlivande minskade 2012 jämfört med de föregående åren, vilket framför allt berodde på att det fanns färre direktiv att införliva 2012 jämfört med de föregående åren. Statistiken för 2013 visar däremot en verklig minskning i antalet fall av försenat införlivande, som var det lägsta på fem år vid 2013 års utgång. Detta kan ses som ett positivt resultat av det ”snabbförfarande” för påföljder vid icke-införlivande som införts i artikel 260.3 i EUF-fördraget.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att det minskade antalet fall av försenat införlivande 2012, 2013 och under de senaste fem åren kan förklaras av användningen av EU Pilot och andra mekanismer (bl.a. Solvit 2) samt införandet i artikel 260.3 i EUF-fördraget av ett ”snabbförfarande” för påföljder vid icke-införlivande. Parlamentet betonar att införlivandet av direktiv i rätt tid också i fortsättningen bör vara kommissionens främsta prioritering och att tidsfristerna för införlivande måste efterlevas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att det minskade antalet fall av försenat införlivande 2012, 2013 och under de senaste fem åren kan förklaras av användningen av EU Pilot och andra mekanismer (bl.a. Solvit 2) samt införandet i artikel 260.3 i EUF-fördraget av ett ”snabbförfarande” för påföljder vid icke-införlivande. Parlamentet betonar att införlivandet av direktiv i rätt tid också i fortsättningen bör vara kommissionens främsta prioritering och att tidsfristerna för införlivande måste efterlevas.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att det ökade antalet nya EU Pilot-ärenden under granskningsperioden – ärenden som i synnerhet gäller miljö, beskattning, rättsliga frågor och tullar – samt det minskade antalet öppna överträdelseförfaranden pekar på en positiv tendens i medlemsstaterna när det gäller genomförandet av EU-rätten, vilket visar att EU Pilot är effektivt för tidig lösning av potentiella överträdelser. Parlamentet anser dock att ytterligare ansträngningar bör göras i fråga om efterlevnad av EU-rätten i syfte att stärka dess transparens och dess tillsyn av klagande och berörda parter. Parlamentet beklagar att det, trots sina upprepade påstötningar, fortfarande inte får tillfredsställande tillgång till information om EU Pilot-förfarandet och pågående ärenden. Parlamentet noterar behovet att stärka EU Pilots rättsliga status och dess legitimitet, och anser att detta kan uppnås genom större öppenhet och ökat deltagande från de klagandes och Europaparlamentets sida. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att det ökade antalet nya EU Pilot-ärenden under granskningsperioden – ärenden som i synnerhet gäller miljö, beskattning, rättsliga frågor och tullar – samt det minskade antalet öppna överträdelseförfaranden pekar på en positiv tendens i medlemsstaterna när det gäller genomförandet av EU-rätten, vilket visar att EU Pilot är effektivt för tidig lösning av potentiella överträdelser. Parlamentet anser dock att ytterligare ansträngningar bör göras i fråga om efterlevnad av EU-rätten i syfte att stärka dess transparens och dess tillsyn av klagande och berörda parter. Parlamentet beklagar att det, trots sina upprepade påstötningar, fortfarande inte får tillfredsställande tillgång till information om EU Pilot-förfarandet och pågående ärenden. Parlamentet noterar behovet att stärka EU Pilots rättsliga status och dess legitimitet, och anser att detta kan uppnås genom större öppenhet och ökat deltagande från de klagandes och Europaparlamentets sida.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar därför återigen kommissionen att föreslå bindande regler i form av en förordning med den nya artikel 298 i EUF-fördraget som rättslig grund, för att se till att medborgarnas rätt till god förvaltning, som fastställs i artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, fullt ut respekteras. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar därför återigen kommissionen att föreslå bindande regler i form av en förordning med den nya artikel 298 i EUF-fördraget som rättslig grund, för att se till att medborgarnas rätt till god förvaltning, som fastställs i artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, fullt ut respekteras.

| 20. | Europaparlamentet medger att det främsta ansvaret för korrekt genomförande och tillämpning av EU-rätten ligger hos medlemsstaterna, och betonar EU-institutionernas skyldighet att respektera EU:s primärrätt när de utformar sekundärrätt eller beslutar om, genomför och ålägger medlemsstaterna att tillämpa social, ekonomisk eller annan politik. Parlamentet betonar även deras skyldighet att bistå medlemsstaterna med alla tillgängliga medel i deras ansträngningar för att respektera demokratiska och sociala värden och införliva EU-lagstiftning i tider av åtstramningar och ekonomiska begränsningar. Parlamentet erinrar om att EU-institutionerna är bundna av subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas befogenheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet medger att det främsta ansvaret för korrekt genomförande och tillämpning av EU-rätten ligger hos medlemsstaterna, och betonar EU-institutionernas skyldighet att respektera EU:s primärrätt när de utformar sekundärrätt eller beslutar om, genomför och ålägger medlemsstaterna att tillämpa social, ekonomisk eller annan politik. Parlamentet betonar även deras skyldighet att bistå medlemsstaterna med alla tillgängliga medel i deras ansträngningar för att respektera demokratiska och sociala värden och införliva EU-lagstiftning i tider av åtstramningar och ekonomiska begränsningar. Parlamentet erinrar om att EU-institutionerna är bundna av subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas befogenheter.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att åtstramningsåtgärder som överskuldsatta EU-medlemsstater tvingats vidta och som därefter har införts i EU:s sekundärrätt innan de införlivats i nationell rätt, i synnerhet de dramatiska nedskärningarna i offentliga utgifter, under den period som omfattas av de båda granskade årsrapporterna kan ha lett till en betydande försämring av kapaciteten hos medlemsstaternas förvaltningar och rättsväsenden att ta sitt ansvar för att korrekt genomföra EU-rätten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att åtstramningsåtgärder som överskuldsatta EU-medlemsstater tvingats vidta och som därefter har införts i EU:s sekundärrätt innan de införlivats i nationell rätt, i synnerhet de dramatiska nedskärningarna i offentliga utgifter, under den period som omfattas av de båda granskade årsrapporterna kan ha lett till en betydande försämring av kapaciteten hos medlemsstaternas förvaltningar och rättsväsenden att ta sitt ansvar för att korrekt genomföra EU-rätten.

| 22. | Europaparlamentet anser att medlemsstater som deltar i ekonomiska anpassningsprogram fortfarande bör kunna uppfylla sin skyldighet att respektera sociala och ekonomiska rättigheter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att medlemsstater som deltar i ekonomiska anpassningsprogram fortfarande bör kunna uppfylla sin skyldighet att respektera sociala och ekonomiska rättigheter.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att alla EU-institutioner är bundna av fördragen och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, även när de agerar som medlemmar i grupper av internationella långivare (s.k. trojkor). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att alla EU-institutioner är bundna av fördragen och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, även när de agerar som medlemmar i grupper av internationella långivare (s.k. trojkor).

| 24. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att EU-institutionerna respekterar fördragen. Parlamentet konstaterar att kommissionen måste hjälpa medlemsstaterna att på ett korrekt sätt genomföra EU-rätten, i syfte att stärka stödet för EU och förtroendet för unionens legitimitet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att offentliggöra invändningar som medlemsstaterna tagit upp under genomförandeprocessen. Parlamentet betonar att de nationella parlamentens stöd i samband med införlivandet av lagstiftningen är av central betydelse för att förbättra EU-rättens tillämpning. Därför efterlyser parlamentet en stärkt dialog med de nationella parlamenten, bland annat när det uttrycks farhågor för subsidiariteten. Regelbundna konsekvensbedömningar i efterhand spelar en avgörande roll, och det är viktigt att lyssna på de nationella parlamentens åsikter för att hantera problem eller komplexitet i lagstiftningen som kommer i dagen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att EU-institutionerna respekterar fördragen. Parlamentet konstaterar att kommissionen måste hjälpa medlemsstaterna att på ett korrekt sätt genomföra EU-rätten, i syfte att stärka stödet för EU och förtroendet för unionens legitimitet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att offentliggöra invändningar som medlemsstaterna tagit upp under genomförandeprocessen. Parlamentet betonar att de nationella parlamentens stöd i samband med införlivandet av lagstiftningen är av central betydelse för att förbättra EU-rättens tillämpning. Därför efterlyser parlamentet en stärkt dialog med de nationella parlamenten, bland annat när det uttrycks farhågor för subsidiariteten. Regelbundna konsekvensbedömningar i efterhand spelar en avgörande roll, och det är viktigt att lyssna på de nationella parlamentens åsikter för att hantera problem eller komplexitet i lagstiftningen som kommer i dagen.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att rätten att göra en framställning till parlamentet är en av hörnstenarna i unionsmedborgarskapet i enlighet med artikel 44 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 227 i EUF-fördraget. Parlamentet påpekar att denna rättighet ger verktyg som är nödvändiga men inte tillräckliga för ett ökat deltagande från allmänhetens sida i EU:s beslutsprocess och spelar en viktig roll för att identifiera och bedöma potentiella kryphål och överträdelser vid medlemsstaternas genomförande av EU-lagstiftningen samt informera EU-institutionerna om dessa. Mot bakgrund av detta fyller utskottet för framställningar en avgörande roll som den verkliga länken mellan unionsmedborgarna, Europaparlamentet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att rätten att göra en framställning till parlamentet är en av hörnstenarna i unionsmedborgarskapet i enlighet med artikel 44 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 227 i EUF-fördraget. Parlamentet påpekar att denna rättighet ger verktyg som är nödvändiga men inte tillräckliga för ett ökat deltagande från allmänhetens sida i EU:s beslutsprocess och spelar en viktig roll för att identifiera och bedöma potentiella kryphål och överträdelser vid medlemsstaternas genomförande av EU-lagstiftningen samt informera EU-institutionerna om dessa. Mot bakgrund av detta fyller utskottet för framställningar en avgörande roll som den verkliga länken mellan unionsmedborgarna, Europaparlamentet, kommissionen och de nationella parlamenten.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens erkännande av den mycket viktiga roll som den klagande spelar för att hjälpa kommissionen att upptäcka överträdelser av EU-rätten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens erkännande av den mycket viktiga roll som den klagande spelar för att hjälpa kommissionen att upptäcka överträdelser av EU-rätten.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att EU-institutionerna, i synnerhet kommissionen och rådet, fullt ut måste tillämpa och efterleva EU-rätten och rättspraxis när det gäller öppenhet och tillgång till handlingar. Parlamentet efterlyser i detta hänseende en verkningsfull tillämpning av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4) och av relaterade domar från Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att EU-institutionerna, i synnerhet kommissionen och rådet, fullt ut måste tillämpa och efterleva EU-rätten och rättspraxis när det gäller öppenhet och tillgång till handlingar. Parlamentet efterlyser i detta hänseende en verkningsfull tillämpning av förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4) och av relaterade domar från Europeiska unionens domstol.

| 28. | Europaparlamentet betonar att EU är en union som bygger på rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna (artikel 2 i EU-fördraget). Parlamentet upprepar att det är av yttersta vikt att noggrant övervaka medlemsstaternas och EU-institutionernas åtgärder och brist på åtgärder, och understryker att antalet framställningar till Europaparlamentet och klagomål till kommissionen om problem som kommissionen redan ska ha löst vittnar om att allmänheten fäster allt större vikt vid behovet av bättre tillämpning av EU-rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att reagera snabbare och tydligare på anmälningar från medborgare om överträdelser av unionsrätten. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att EU är en union som bygger på rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna (artikel 2 i EU-fördraget). Parlamentet upprepar att det är av yttersta vikt att noggrant övervaka medlemsstaternas och EU-institutionernas åtgärder och brist på åtgärder, och understryker att antalet framställningar till Europaparlamentet och klagomål till kommissionen om problem som kommissionen redan ska ha löst vittnar om att allmänheten fäster allt större vikt vid behovet av bättre tillämpning av EU-rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att reagera snabbare och tydligare på anmälningar från medborgare om överträdelser av unionsrätten.

| 29. | Europaparlamentet noterar det stora antal överträdelseförfaranden som avslutades under 2013 innan de nådde domstolen, med tanke på att bara cirka 6,6 procent av alla förfaranden avgjordes genom ett domstolsbeslut. Det är därför mycket viktigt att fortsätta att noggrant övervaka medlemsstaternas åtgärder, med hänsyn till att man i vissa av framställningarna fortfarande hänvisar till problem som kvarstår även efter det att ärendet avslutats. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar det stora antal överträdelseförfaranden som avslutades under 2013 innan de nådde domstolen, med tanke på att bara cirka 6,6 procent av alla förfaranden avgjordes genom ett domstolsbeslut. Det är därför mycket viktigt att fortsätta att noggrant övervaka medlemsstaternas åtgärder, med hänsyn till att man i vissa av framställningarna fortfarande hänvisar till problem som kvarstår även efter det att ärendet avslutats.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen fäster allt större vikt vid framställningar som en källa till information om såväl medborgarnas klagomål mot myndigheter, inklusive EU självt, som potentiella överträdelser av EU-rätten i det praktiska genomförandet, vilket framgår tydligt av att man i de båda årsrapporterna ägnar särskild uppmärksamhet åt framställningar. Kombinerat med detta har man kunnat se en motsvarande ökning i antalet framställningar som utskottet för framställningar vidarebefordrat till kommissionen med en uppmaning att lämna upplysningar. Parlamentet beklagar dock att kommissionens svar på många framställningar dröjer i de fall där kommissionen uppmanas att lämna ett yttrande. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen fäster allt större vikt vid framställningar som en källa till information om såväl medborgarnas klagomål mot myndigheter, inklusive EU självt, som potentiella överträdelser av EU-rätten i det praktiska genomförandet, vilket framgår tydligt av att man i de båda årsrapporterna ägnar särskild uppmärksamhet åt framställningar. Kombinerat med detta har man kunnat se en motsvarande ökning i antalet framställningar som utskottet för framställningar vidarebefordrat till kommissionen med en uppmaning att lämna upplysningar. Parlamentet beklagar dock att kommissionens svar på många framställningar dröjer i de fall där kommissionen uppmanas att lämna ett yttrande.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar också behovet av en konstruktiv dialog med medlemsstaterna inom utskottet för framställningar, och uppmanar de medlemsstater som berörs av enskilda framställningar att sända företrädare som kan tala inför utskottet vid dess sammanträden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar också behovet av en konstruktiv dialog med medlemsstaterna inom utskottet för framställningar, och uppmanar de medlemsstater som berörs av enskilda framställningar att sända företrädare som kan tala inför utskottet vid dess sammanträden.

| 32. | Europaparlamentet framhåller att unionsmedborgarna eller andra personer med hemvist i en medlemsstat i sina framställningar berättar om överträdelser av EU-rätten, särskilt på områdena grundläggande rättigheter, inrikesfrågor, den inre marknaden, hälso- och sjukvård, konsumenter, transport, beskattning, jordbruk och landsbygdsutveckling samt miljön. Framställningarna visar klart och tydligt att det i många fall och på många ställen förekommer ofullständigt införlivande och otillräcklig efterlevnad, vilket i praktiken leder till en felaktig tillämpning av EU-rätten. En sådan situation kräver ökade ansträngningar från medlemsstaternas sida och fortlöpande övervakning från kommissionens sida. Parlamentet betonar i synnerhet de många framställningar som inges för att rapportera om diskriminering mot och hinder för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller att unionsmedborgarna eller andra personer med hemvist i en medlemsstat i sina framställningar berättar om överträdelser av EU-rätten, särskilt på områdena grundläggande rättigheter, inrikesfrågor, den inre marknaden, hälso- och sjukvård, konsumenter, transport, beskattning, jordbruk och landsbygdsutveckling samt miljön. Framställningarna visar klart och tydligt att det i många fall och på många ställen förekommer ofullständigt införlivande och otillräcklig efterlevnad, vilket i praktiken leder till en felaktig tillämpning av EU-rätten. En sådan situation kräver ökade ansträngningar från medlemsstaternas sida och fortlöpande övervakning från kommissionens sida. Parlamentet betonar i synnerhet de många framställningar som inges för att rapportera om diskriminering mot och hinder för personer med funktionsnedsättning.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att det fortfarande finns svårigheter i dialogen med några medlemsstater och regioner som är motvilliga att tillhandahålla de handlingar eller förklaringar som begärs. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att det fortfarande finns svårigheter i dialogen med några medlemsstater och regioner som är motvilliga att tillhandahålla de handlingar eller förklaringar som begärs.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens engagemang för att stärka utbytet av information med utskottet för framställningar, och vill på nytt efterfråga






  a) | bättre kommunikation mellan de båda parterna, i synnerhet med avseende på kommissionens inledande av och framsteg inom ramen för överträdelseförfaranden, också i fråga om EU Pilot-förfarandet, så att man ser till att parlamentet hålls fullständigt informerat och fortlöpande kan förbättra sitt lagstiftningsarbete, |
| --- | --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens engagemang för att stärka utbytet av information med utskottet för framställningar, och vill på nytt efterfråga

a)

bättre kommunikation mellan de båda parterna, i synnerhet med avseende på kommissionens inledande av och framsteg inom ramen för överträdelseförfaranden, också i fråga om EU Pilot-förfarandet, så att man ser till att parlamentet hålls fullständigt informerat och fortlöpande kan förbättra sitt lagstiftningsarbete,

| b) | insatser för att i rimlig tid ge utskottet all möjlig relevant information om framställningar i samband med undersöknings- och överträdelseförfaranden, så att utskottet får möjlighet att reagera bättre på medborgarnas önskemål, |
| --- | --- |

b)

insatser för att i rimlig tid ge utskottet all möjlig relevant information om framställningar i samband med undersöknings- och överträdelseförfaranden, så att utskottet får möjlighet att reagera bättre på medborgarnas önskemål,

| c) | att kommissionen går med på att ta hänsyn till utskottets betänkanden, särskilt slutsatserna och rekommendationerna i dem, när den utarbetar sina meddelanden och förbereder lagstiftningsändringar. |
| --- | --- |

c)

att kommissionen går med på att ta hänsyn till utskottets betänkanden, särskilt slutsatserna och rekommendationerna i dem, när den utarbetar sina meddelanden och förbereder lagstiftningsändringar.

| 35. | Europaparlamentet beklagar djupt att parlamentet – som direkt företräder EU-medborgarna, numera är fullvärdig medlagstiftare och i allt högre grad deltar i förfaranden för klagomål, i synnerhet via parlamentsfrågorna och genom verksamheten i utskottet för framställningar – ännu inte automatiskt får tillgång till klar och tydlig information i god tid om genomförandet av unionslagstiftningen, trots att sådan information är väsentlig, inte bara som ett sätt att öka tillgängligheten och rättssäkerheten för unionsmedborgarna, utan också för att man ska kunna göra ändringar som syftar till att förbättra dessa bestämmelser. Förbättrad kommunikation mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten skulle kunna vara till hjälp i detta avseende. Parlamentet kräver ett mer effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan EU:s institutioner och förväntar sig att kommissionen i ärligt uppsåt tillämpar den klausul i det reviderade ramavtalet om förbindelser med parlamentet där den åtar sig att ”ge parlamentet kortfattad information om samtliga överträdelseförfaranden från det att en formell underrättelse översänds, inklusive, om parlamentet begär det [...] om de frågor som överträdelseförfarandet rör”. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar djupt att parlamentet – som direkt företräder EU-medborgarna, numera är fullvärdig medlagstiftare och i allt högre grad deltar i förfaranden för klagomål, i synnerhet via parlamentsfrågorna och genom verksamheten i utskottet för framställningar – ännu inte automatiskt får tillgång till klar och tydlig information i god tid om genomförandet av unionslagstiftningen, trots att sådan information är väsentlig, inte bara som ett sätt att öka tillgängligheten och rättssäkerheten för unionsmedborgarna, utan också för att man ska kunna göra ändringar som syftar till att förbättra dessa bestämmelser. Förbättrad kommunikation mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten skulle kunna vara till hjälp i detta avseende. Parlamentet kräver ett mer effektivt och ändamålsenligt samarbete mellan EU:s institutioner och förväntar sig att kommissionen i ärligt uppsåt tillämpar den klausul i det reviderade ramavtalet om förbindelser med parlamentet där den åtar sig att ”ge parlamentet kortfattad information om samtliga överträdelseförfaranden från det att en formell underrättelse översänds, inklusive, om parlamentet begär det [...] om de frågor som överträdelseförfarandet rör”.

| 36. | Europaparlamentet vill att det i parlamentets relevanta generaldirektorat (IPOL, EXPO och Forskning) ska inrättas ett oberoende system för efterhandsbedömning av konsekvenserna av den viktigaste EU-lagstiftning som parlamentet har antagit genom medbeslutande och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, bland annat i samarbete med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet vill att det i parlamentets relevanta generaldirektorat (IPOL, EXPO och Forskning) ska inrättas ett oberoende system för efterhandsbedömning av konsekvenserna av den viktigaste EU-lagstiftning som parlamentet har antagit genom medbeslutande och i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, bland annat i samarbete med de nationella parlamenten.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att domstolen framhållit följande: ”De skador som nationella institutioner vållar kan [...] endast föranleda dessa institutioners ansvar och det är endast de nationella domstolarna som är behöriga att säkerställa att de ersätts” (5). Det är därför viktigt att stärka de medel för rättslig prövning som finns att tillgå på nationell nivå och som skulle göra det möjligt för klagande att på ett mer direkt sätt och i högre grad personligen hävda sina rättigheter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att domstolen framhållit följande: ”De skador som nationella institutioner vållar kan [...] endast föranleda dessa institutioners ansvar och det är endast de nationella domstolarna som är behöriga att säkerställa att de ersätts” (5). Det är därför viktigt att stärka de medel för rättslig prövning som finns att tillgå på nationell nivå och som skulle göra det möjligt för klagande att på ett mer direkt sätt och i högre grad personligen hävda sina rättigheter.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att de flesta klagomål från medborgarna på det rättsliga området gäller den fria rörligheten och skyddet av personuppgifter. Parlamentet upprepar att rätten till fri rörlighet är en av de fyra grundläggande friheterna i EU, att den är stadfäst i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och att den ska garanteras alla EU-medborgare. Parlamentet påminner om att EU-medborgarnas rätt att röra sig fritt och bo och arbeta i andra medlemsstater utgör en av Europeiska unionens grundläggande rättigheter och måste garanteras och skyddas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att de flesta klagomål från medborgarna på det rättsliga området gäller den fria rörligheten och skyddet av personuppgifter. Parlamentet upprepar att rätten till fri rörlighet är en av de fyra grundläggande friheterna i EU, att den är stadfäst i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och att den ska garanteras alla EU-medborgare. Parlamentet påminner om att EU-medborgarnas rätt att röra sig fritt och bo och arbeta i andra medlemsstater utgör en av Europeiska unionens grundläggande rättigheter och måste garanteras och skyddas.

| 39. | Europaparlamentet poängterar att ett fullständigt införlivande och faktiskt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet är en absolut prioritering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra allt för att fullständigt, korrekt och i tid införliva det nya asylpaketet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet poängterar att ett fullständigt införlivande och faktiskt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet är en absolut prioritering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra allt för att fullständigt, korrekt och i tid införliva det nya asylpaketet.

| 40. | Europaparlamentet noterar att det pågick 22 överträdelseförfaranden under 2012 och 44 under 2013 på området för inrikes frågor. Parlamentet beklagar djupt att de flesta av förfarandena under 2013 inleddes på grund av det sena införlivandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel. Asyl förblir ett område där det inkommer ett stort antal klagomål. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar att det pågick 22 överträdelseförfaranden under 2012 och 44 under 2013 på området för inrikes frågor. Parlamentet beklagar djupt att de flesta av förfarandena under 2013 inleddes på grund av det sena införlivandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel. Asyl förblir ett område där det inkommer ett stort antal klagomål.

| 41. | Europaparlamentet noterar att det pågick 61 överträdelseförfaranden under 2012 och 67 under 2013 på området för rättsliga frågor. Parlamentet påpekar att de flesta av dessa fall gällde medborgarskap och fri rörlighet för personer. Parlamentet beklagar djupt att de flesta av överträdelseförfarandena inleddes på grund av det sena införlivandet av direktiv 2010/64/EU om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uttrycker oro över den stora ökningen 2013 av antalet klagomål som gäller det rättsliga området. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att det pågick 61 överträdelseförfaranden under 2012 och 67 under 2013 på området för rättsliga frågor. Parlamentet påpekar att de flesta av dessa fall gällde medborgarskap och fri rörlighet för personer. Parlamentet beklagar djupt att de flesta av överträdelseförfarandena inleddes på grund av det sena införlivandet av direktiv 2010/64/EU om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uttrycker oro över den stora ökningen 2013 av antalet klagomål som gäller det rättsliga området.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar de betydande framstegen i EU under de senaste åren för att stärka rätten till försvar för misstänkta eller åtalade personer. Parlamentet understryker att det är av avgörande vikt att alla åtgärder i rådets färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden införlivas i rätt tid och på ett fullständigt och korrekt sätt. Dessa åtgärder är avgörande för att EU:s straffrättsliga samarbete ska fungera väl. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar de betydande framstegen i EU under de senaste åren för att stärka rätten till försvar för misstänkta eller åtalade personer. Parlamentet understryker att det är av avgörande vikt att alla åtgärder i rådets färdplan för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden införlivas i rätt tid och på ett fullständigt och korrekt sätt. Dessa åtgärder är avgörande för att EU:s straffrättsliga samarbete ska fungera väl.

| 43. | Europaparlamentet betonar att människohandel är ett allvarligt brott och utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten som unionen inte kan tolerera. Parlamentet beklagar djupt att antalet människor som säljs till och från EU ökar. Även om det rättsliga ramverket är adekvat är medlemsstaternas konkreta tillämpning av det fortfarande bristfällig. Parlamentet betonar att den aktuella situationen i Medelhavsområdet har gjort att risken för människohandel ökar, och uppmanar medlemsstaterna att agera med yttersta fasthet mot dem som begått sådana brott och så effektivt som möjligt skydda offren. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att människohandel är ett allvarligt brott och utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna och den mänskliga värdigheten som unionen inte kan tolerera. Parlamentet beklagar djupt att antalet människor som säljs till och från EU ökar. Även om det rättsliga ramverket är adekvat är medlemsstaternas konkreta tillämpning av det fortfarande bristfällig. Parlamentet betonar att den aktuella situationen i Medelhavsområdet har gjort att risken för människohandel ökar, och uppmanar medlemsstaterna att agera med yttersta fasthet mot dem som begått sådana brott och så effektivt som möjligt skydda offren.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att den övergångsperiod som föreskrevs i protokoll 36 till Lissabonfördaget löpte ut den 1 december 2014. Övergångsperiodens slut måste följas av en noggrann utvärdering av de åtgärder som tidigare tillhörde den tredje pelaren och av deras genomförande i medlemsstaternas nationella lagstiftning. I april 2015 hade parlamentet ännu inte blivit informerat om den rådande situationen avseende de olika rättsinstrumenten för polissamarbete och rättsligt samarbete som var i kraft i medlemsstaterna före Lissabonfördraget. Kommissionen uppmanas att följa principen om lojalt samarbete och att göra denna information tillgänglig för parlamentet så snart som möjligt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att den övergångsperiod som föreskrevs i protokoll 36 till Lissabonfördaget löpte ut den 1 december 2014. Övergångsperiodens slut måste följas av en noggrann utvärdering av de åtgärder som tidigare tillhörde den tredje pelaren och av deras genomförande i medlemsstaternas nationella lagstiftning. I april 2015 hade parlamentet ännu inte blivit informerat om den rådande situationen avseende de olika rättsinstrumenten för polissamarbete och rättsligt samarbete som var i kraft i medlemsstaterna före Lissabonfördraget. Kommissionen uppmanas att följa principen om lojalt samarbete och att göra denna information tillgänglig för parlamentet så snart som möjligt.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet i sina slutsatser från juni 2014 fastställde att konsekvent införlivande, effektivt genomförande och konsolidering av rättsinstrumenten, jämte politiska åtgärder på plats, är en övergripande prioritet för de följande fem åren för området med frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga mer tonvikt vid att kontrollera och säkerställa det konkreta genomförandet av EU-rätten i medlemsstaterna. Detta måste vara en politisk prioritet med tanke på den stora klyftan som ofta kan observeras mellan politik som antagits på unionsnivå och hur den genomförs på nationell nivå. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att bli mer delaktiga i de europeiska debatterna och i övervakningen av hur EU-rätten tillämpas, inte minst när det gäller inrikesfrågor. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet i sina slutsatser från juni 2014 fastställde att konsekvent införlivande, effektivt genomförande och konsolidering av rättsinstrumenten, jämte politiska åtgärder på plats, är en övergripande prioritet för de följande fem åren för området med frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga mer tonvikt vid att kontrollera och säkerställa det konkreta genomförandet av EU-rätten i medlemsstaterna. Detta måste vara en politisk prioritet med tanke på den stora klyftan som ofta kan observeras mellan politik som antagits på unionsnivå och hur den genomförs på nationell nivå. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att bli mer delaktiga i de europeiska debatterna och i övervakningen av hur EU-rätten tillämpas, inte minst när det gäller inrikesfrågor.

| 46. | Europaparlamentet betonar att det i sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (6) påminde om att kommissionen borde uppmärksamma det faktum att vissa medlemsstater och regioner genom sin politik äventyrar språkens överlevnad inom sina gränser, även om dessa språk inte är hotade i ett EU-sammanhang, och också uppmanade kommissionen att beakta de administrativa och lagstiftningsmässiga hinder som ställs för projekt för dessa hotade språk, på grund av att de som använder språken inte är tillräckligt många. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att, när den bedömer hur EU-rätten tillämpas, grundligt beakta de rättigheter som tillkommer personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att det i sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (6) påminde om att kommissionen borde uppmärksamma det faktum att vissa medlemsstater och regioner genom sin politik äventyrar språkens överlevnad inom sina gränser, även om dessa språk inte är hotade i ett EU-sammanhang, och också uppmanade kommissionen att beakta de administrativa och lagstiftningsmässiga hinder som ställs för projekt för dessa hotade språk, på grund av att de som använder språken inte är tillräckligt många. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att, när den bedömer hur EU-rätten tillämpas, grundligt beakta de rättigheter som tillkommer personer som tillhör minoriteter.

| 47. | Europaparlamentet betonar att det finns ett behov att öka allmänhetens tillgång till information och dokument om hur EU-rätten tillämpas, inte bara när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa utan även på de andra politikområdena. Kommissionen uppmanas att ta reda på hur man bäst kan uppnå detta, att använda de kommunikationsverktyg som finns för att öka öppenheten samt säkerställa ordentlig tillgång till information och dokument om tillämpningen av EU-rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett rättsligt bindande instrument om det administrativa förfarandet för behandling av medborgarnas klagomål. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att det finns ett behov att öka allmänhetens tillgång till information och dokument om hur EU-rätten tillämpas, inte bara när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa utan även på de andra politikområdena. Kommissionen uppmanas att ta reda på hur man bäst kan uppnå detta, att använda de kommunikationsverktyg som finns för att öka öppenheten samt säkerställa ordentlig tillgång till information och dokument om tillämpningen av EU-rätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett rättsligt bindande instrument om det administrativa förfarandet för behandling av medborgarnas klagomål.

| 48. | Europaparlamentet påminner om att det är avgörande för EU att det finns ett verkligt och välfungerande europeiskt rättsligt område som respekterar medlemsstaternas olika rättssystem och traditioner, och att ett fullständigt och korrekt genomförande av EU-lagstiftningen i rätt tid är en förutsättning för att detta mål ska kunna nås. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om att det är avgörande för EU att det finns ett verkligt och välfungerande europeiskt rättsligt område som respekterar medlemsstaternas olika rättssystem och traditioner, och att ett fullständigt och korrekt genomförande av EU-lagstiftningen i rätt tid är en förutsättning för att detta mål ska kunna nås.

| 49. | Europaparlamentet understryker att ett förbättrat genomförande är en av prioriteringarna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att ett förbättrat genomförande är en av prioriteringarna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 50. | Europaparlamentet beklagar djupt att EU:s miljö- och hälsolagstiftning fortsätter att lida av det stora antalet fall av försenat och felaktigt införlivande och bristfällig tillämpning av lagstiftningen i medlemsstaterna. Parlamentet noterar att den 31:a årsrapporten från kommissionen om EU-rättens tillämpning visar att den största kategorin överträdelseförfaranden under 2013 var de miljörelaterade. Parlamentet påminner om att kostnaden för att inte genomföra miljöpolitiken – inklusive kostnaderna för överträdelseförfaranden – är hög och uppskattas till ungefär 50 miljarder euro per år (COWI et al., 2011). Parlamentet betonar vidare att ett genomförande av miljöpolitiken skulle ge många samhällsekonomiska fördelar som inte alltid fångas upp av kostnads-nyttoanalyser. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet beklagar djupt att EU:s miljö- och hälsolagstiftning fortsätter att lida av det stora antalet fall av försenat och felaktigt införlivande och bristfällig tillämpning av lagstiftningen i medlemsstaterna. Parlamentet noterar att den 31:a årsrapporten från kommissionen om EU-rättens tillämpning visar att den största kategorin överträdelseförfaranden under 2013 var de miljörelaterade. Parlamentet påminner om att kostnaden för att inte genomföra miljöpolitiken – inklusive kostnaderna för överträdelseförfaranden – är hög och uppskattas till ungefär 50 miljarder euro per år (COWI et al., 2011). Parlamentet betonar vidare att ett genomförande av miljöpolitiken skulle ge många samhällsekonomiska fördelar som inte alltid fångas upp av kostnads-nyttoanalyser.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara strängare när det gäller tillämpningen av EU:s miljölagstiftning och att göra snabbare och effektiva utredningar av överträdelser i samband med miljöföroreningar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara strängare när det gäller tillämpningen av EU:s miljölagstiftning och att göra snabbare och effektiva utredningar av överträdelser i samband med miljöföroreningar.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa åtgärderna mot försenat införlivande av miljödirektiv och att i större utsträckning använda sig av ekonomiska påföljder. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa åtgärderna mot försenat införlivande av miljödirektiv och att i större utsträckning använda sig av ekonomiska påföljder.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna ett nytt förslag om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor och ett förslag om miljötillsyn, om möjligt utan att öka pappersexercisen och de administrativa kostnaderna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna ett nytt förslag om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor och ett förslag om miljötillsyn, om möjligt utan att öka pappersexercisen och de administrativa kostnaderna.

| 54. | Europaparlamentet understryker behovet att upprätthålla en hög miljöskyddsnivå, och varnar för att koppla den stora mängden överträdelser till ett behov att sänka ambitionsnivån i miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker behovet att upprätthålla en hög miljöskyddsnivå, och varnar för att koppla den stora mängden överträdelser till ett behov att sänka ambitionsnivån i miljölagstiftningen.

| 55. | Europaparlamentet uttrycker oro över att kommissionens kommunikationspolicy för programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) överbetonar svårigheten att genomföra miljö- och hälsolagstiftningen. Parlamentet betonar att miljö-, livsmedelssäkerhets- och hälsostandarder inte får urholkas i samband med Refit-programmet. Parlamentet inser behovet av bättre lagstiftning och anser att förenklingen av regelverket bland annat bör ta tag i problem som uppstår under genomförandet. Parlamentet anser att Refit bör åstadkomma resultat för allmänhet och företag på det sätt som medför de minsta bördorna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uttrycker oro över att kommissionens kommunikationspolicy för programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) överbetonar svårigheten att genomföra miljö- och hälsolagstiftningen. Parlamentet betonar att miljö-, livsmedelssäkerhets- och hälsostandarder inte får urholkas i samband med Refit-programmet. Parlamentet inser behovet av bättre lagstiftning och anser att förenklingen av regelverket bland annat bör ta tag i problem som uppstår under genomförandet. Parlamentet anser att Refit bör åstadkomma resultat för allmänhet och företag på det sätt som medför de minsta bördorna.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar den nya praxis enligt vilken kommissionen kan uppmana medlemsstaterna att i motiverade fall bifoga förklarande dokument när de underrättar kommissionen om sina införlivandeåtgärder. Dock upprepar parlamentet sin begäran om obligatoriska jämförelsetabeller över införlivandet av direktiv, som bör vara tillgängliga för allmänheten på alla EU-språk, och beklagar att Refit är resultatet av ett ensidigt beslut av kommissionen utan någon verklig social och parlamentarisk dialog. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar den nya praxis enligt vilken kommissionen kan uppmana medlemsstaterna att i motiverade fall bifoga förklarande dokument när de underrättar kommissionen om sina införlivandeåtgärder. Dock upprepar parlamentet sin begäran om obligatoriska jämförelsetabeller över införlivandet av direktiv, som bör vara tillgängliga för allmänheten på alla EU-språk, och beklagar att Refit är resultatet av ett ensidigt beslut av kommissionen utan någon verklig social och parlamentarisk dialog.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen med avseende på Refit måste underlätta dialogen om lagstiftningens ändamålsenlighet med allmänheten, medlemsstaterna, näringslivet och det civila samhället i stort för att se till att EU-lagstiftningens kvalitet och sociala aspekter värnas och att det ena idealet inte ges företräde framför det andra. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen med avseende på Refit måste underlätta dialogen om lagstiftningens ändamålsenlighet med allmänheten, medlemsstaterna, näringslivet och det civila samhället i stort för att se till att EU-lagstiftningens kvalitet och sociala aspekter värnas och att det ena idealet inte ges företräde framför det andra.

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2014)0051.

(3)  Utredningsavdelning C: Medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (2015).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(5)  Se dom i mål 175/84.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2013)0350.

---

Onsdagen den 16 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/254 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/254

---

P8_TA(2015)0323

Förberedelse av kommissionens arbetsprogram för 2016

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2015 om kommissionens arbetsprogram 2016 (2015/2729(RSP))

(2017/C 316/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Kommissionens arbetsprogram 2015 – En ny start (COM(2014)0910) och bilagorna 1–4 till det, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Kommissionens arbetsprogram 2015 – En ny start (COM(2014)0910) och bilagorna 1–4 till det,

| — | med beaktande av artikel 37.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europa måste svara med en tydlig vision, riktning, ledarskap, ambitioner och mod på de utmaningar som vi står inför både internt och externt för att visa att Europa kan leva upp till förväntningarna hos sina medborgare, erbjuda dem framtidsutsikter och skapa förtroende genom att göra EU till en verkligt demokratisk union, en parlamentarisk demokrati och en arena där medborgarna kan styra och forma sin kontinent så att de kan bevara och befästa sin levnadsstandard. |
| --- | --- |

A.

Europa måste svara med en tydlig vision, riktning, ledarskap, ambitioner och mod på de utmaningar som vi står inför både internt och externt för att visa att Europa kan leva upp till förväntningarna hos sina medborgare, erbjuda dem framtidsutsikter och skapa förtroende genom att göra EU till en verkligt demokratisk union, en parlamentarisk demokrati och en arena där medborgarna kan styra och forma sin kontinent så att de kan bevara och befästa sin levnadsstandard.

| B. | Europa 2020-strategin är en fortsatt bra grund för att bygga en smart och hållbar tillväxt för alla i Europa, och dess mål förväntas bekräftas innan slutet av 2015, men dess genomförandeinstrument behöver uppdateras och stärkas. |
| --- | --- |

B.

Europa 2020-strategin är en fortsatt bra grund för att bygga en smart och hållbar tillväxt för alla i Europa, och dess mål förväntas bekräftas innan slutet av 2015, men dess genomförandeinstrument behöver uppdateras och stärkas.

| C. | I kommissionens framtida arbetsprogram bör man hantera 2000-talets avgörande frågor, såsom klimatförändringar, energioberoende, resurseffektivitet, övergången till ett digitalt samhälle, global konkurrens, jämställdhet och ökande klyftor, samtidigt som man måste beakta kostnaden för icke-Europa. |
| --- | --- |

C.

I kommissionens framtida arbetsprogram bör man hantera 2000-talets avgörande frågor, såsom klimatförändringar, energioberoende, resurseffektivitet, övergången till ett digitalt samhälle, global konkurrens, jämställdhet och ökande klyftor, samtidigt som man måste beakta kostnaden för icke-Europa.

| D. | Minskad europeisk konkurrenskraft i den globala ekonomin, hög arbetslöshet, demografiska förändringar och en allt äldre befolkning ställer EU inför aldrig tidigare skådade utmaningar. Endast konkurrenskraftiga ekonomier med den rätta makroekonomiska politiken kommer att kunna skapa arbetstillfällen, höja invånarnas levnadsstandard och generera det välstånd som finansierar framtida investeringar och tillhandahåller offentliga tjänster. Det behövs ett förstärkt fokus på främjandet av fri och rättvis konkurrens om man ska nå de ambitiöst satta målen för arbetstillfällen med god kvalitet, tillväxt, investeringar och den europeiska ekonomins internationella konkurrenskraft, särskilt i ljuset av att andra regioner i världen växer snabbare och har allt högre produktivitets- och innovationsnivåer. |
| --- | --- |

D.

Minskad europeisk konkurrenskraft i den globala ekonomin, hög arbetslöshet, demografiska förändringar och en allt äldre befolkning ställer EU inför aldrig tidigare skådade utmaningar. Endast konkurrenskraftiga ekonomier med den rätta makroekonomiska politiken kommer att kunna skapa arbetstillfällen, höja invånarnas levnadsstandard och generera det välstånd som finansierar framtida investeringar och tillhandahåller offentliga tjänster. Det behövs ett förstärkt fokus på främjandet av fri och rättvis konkurrens om man ska nå de ambitiöst satta målen för arbetstillfällen med god kvalitet, tillväxt, investeringar och den europeiska ekonomins internationella konkurrenskraft, särskilt i ljuset av att andra regioner i världen växer snabbare och har allt högre produktivitets- och innovationsnivåer.

| E. | EU har gått igenom en långvarig ekonomisk kris med låg tillväxt, ökande intern obalans, och brist på nya arbetstillfällen och investeringar, vilken inte kommer att förbättras utan ytterligare omfattande europeisk integration, överallt där detta är motiverat, särskilt på den inre marknaden och inom Ekonomiska och monetära unionen, med förstärkt demokratisk kontroll och redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

E.

EU har gått igenom en långvarig ekonomisk kris med låg tillväxt, ökande intern obalans, och brist på nya arbetstillfällen och investeringar, vilken inte kommer att förbättras utan ytterligare omfattande europeisk integration, överallt där detta är motiverat, särskilt på den inre marknaden och inom Ekonomiska och monetära unionen, med förstärkt demokratisk kontroll och redovisningsskyldighet.

| F. | Budgetresurserna bör inriktas på EU:s politiska prioriteringar, inte bara vad gäller belopp utan även i fråga om flexibilitet och jämvikt, inte minst med beaktande av Europeiska fonden för strategiska investeringar och den fleråriga budgetramen 2014–2020, som innehåller olika flexibla mekanismer, bl.a. en översynsklausul, så att EU:s budget ska kunna anpassas till oförutsedda händelser. |
| --- | --- |

F.

Budgetresurserna bör inriktas på EU:s politiska prioriteringar, inte bara vad gäller belopp utan även i fråga om flexibilitet och jämvikt, inte minst med beaktande av Europeiska fonden för strategiska investeringar och den fleråriga budgetramen 2014–2020, som innehåller olika flexibla mekanismer, bl.a. en översynsklausul, så att EU:s budget ska kunna anpassas till oförutsedda händelser.

| G. | EU-politik och EU-insatser måste följa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att hjälpa medborgarna att förutse och reagera på ett samhälle och en ekonomi i snabb förändring. |
| --- | --- |

G.

EU-politik och EU-insatser måste följa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att hjälpa medborgarna att förutse och reagera på ett samhälle och en ekonomi i snabb förändring.

| H. | Europa måste satsa på en ekonomisk modell som kan säkerställa hållbar tillväxt för att se till att denna och nästa generation får arbetstillfällen av god kvalitet i stället för skulder. |
| --- | --- |

H.

Europa måste satsa på en ekonomisk modell som kan säkerställa hållbar tillväxt för att se till att denna och nästa generation får arbetstillfällen av god kvalitet i stället för skulder.

| I. | Hållbarhet och ekonomisk tillväxt är förenliga och begrepp som ömsesidigt kan förstärka varandra och parlamentet uppmanar kommissionen att göra hållbarhet till en hörnsten i kommissionens agenda för sysselsättning och tillväxt. Kommissionen är EU-fördragens väktare, och i dessa fördrag fastställs hållbar utveckling, social rättvisa, solidaritet och Europas invånares grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

I.

Hållbarhet och ekonomisk tillväxt är förenliga och begrepp som ömsesidigt kan förstärka varandra och parlamentet uppmanar kommissionen att göra hållbarhet till en hörnsten i kommissionens agenda för sysselsättning och tillväxt. Kommissionen är EU-fördragens väktare, och i dessa fördrag fastställs hållbar utveckling, social rättvisa, solidaritet och Europas invånares grundläggande rättigheter.

| J. | För Europas skull måste kommission ha ett tydligt fokuserat och tillräckligt ambitiöst arbetsprogram, som gör det möjligt att ta itu med de verkliga behov som EU och dess medborgare möter. |
| --- | --- |

J.

För Europas skull måste kommission ha ett tydligt fokuserat och tillräckligt ambitiöst arbetsprogram, som gör det möjligt att ta itu med de verkliga behov som EU och dess medborgare möter.

DEL 1

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att fullt ut använda sig av sin initiativrätt för att visa tydligt politiskt ledarskap i unionen, och i synnerhet att presentera fullbordandet av den inre marknaden tillsammans med den strategiska färdplanen för en ekonomisk union och en politisk union samt för externa åtgärder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att fullt ut använda sig av sin initiativrätt för att visa tydligt politiskt ledarskap i unionen, och i synnerhet att presentera fullbordandet av den inre marknaden tillsammans med den strategiska färdplanen för en ekonomisk union och en politisk union samt för externa åtgärder.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen fokuserat på 10 strategiska prioriteringar och framhåller vikten av att gemenskapens intressen främjas och EU förblir enat och sammanhållet, med samtidig respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet är därför starkt övertygat om att insatserna måste koncentreras på dessa strategiska prioriteringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen fokuserat på 10 strategiska prioriteringar och framhåller vikten av att gemenskapens intressen främjas och EU förblir enat och sammanhållet, med samtidig respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet är därför starkt övertygat om att insatserna måste koncentreras på dessa strategiska prioriteringar.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att förhandlingar om ett nytt interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning har inletts. Parlamentet anser att detta skulle leda till att kvaliteten på kommissionen lagberedningsarbete förbättras, att dess konsekvensbedömningar av lagförslagen förstärks, också när det gäller bedömningar av konsekvenserna i ekonomiskt och socialt hänseende samt för miljön och de små och medelstora företagen, och där så är lämpligt, att förordningar används hellre än direktiv, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet förväntar sig att kommissionen behandlar de två grenarna av den lagstiftande myndigheten lika med avseende på den information och dokumentation som tillhandahålls under lagstiftningsförfarandet. Parlamentet förväntar sig ett starkare åtagande för att säkerställa ett lämpligt interinstitutionellt samråd och en fullständig uppföljning av parlamentets förslag och rekommendationer, samt att det tillhandahålls detaljerade motiveringar för varje planerat tillbakadragande. Parlamentet påminner om att den fleråriga planeringen, som de tre institutionerna har kommit överens om, bör utgöra ramen för det årliga arbetsprogrammet och ligga till grund för diskussioner om det specifika årliga arbetsprogrammet. Parlamentet erinrar om sin uppfattning att bättre lagstiftning inte bör ses som ett verktyg för nedprioritering av områden som faller inom EU:s behörighetsområde, och att politiska beslut ska tillmätas större vikt än tekniska bedömningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att förhandlingar om ett nytt interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning har inletts. Parlamentet anser att detta skulle leda till att kvaliteten på kommissionen lagberedningsarbete förbättras, att dess konsekvensbedömningar av lagförslagen förstärks, också när det gäller bedömningar av konsekvenserna i ekonomiskt och socialt hänseende samt för miljön och de små och medelstora företagen, och där så är lämpligt, att förordningar används hellre än direktiv, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet förväntar sig att kommissionen behandlar de två grenarna av den lagstiftande myndigheten lika med avseende på den information och dokumentation som tillhandahålls under lagstiftningsförfarandet. Parlamentet förväntar sig ett starkare åtagande för att säkerställa ett lämpligt interinstitutionellt samråd och en fullständig uppföljning av parlamentets förslag och rekommendationer, samt att det tillhandahålls detaljerade motiveringar för varje planerat tillbakadragande. Parlamentet påminner om att den fleråriga planeringen, som de tre institutionerna har kommit överens om, bör utgöra ramen för det årliga arbetsprogrammet och ligga till grund för diskussioner om det specifika årliga arbetsprogrammet. Parlamentet erinrar om sin uppfattning att bättre lagstiftning inte bör ses som ett verktyg för nedprioritering av områden som faller inom EU:s behörighetsområde, och att politiska beslut ska tillmätas större vikt än tekniska bedömningar.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att göra sitt lagstiftningsprogram mer konsekvent och att stärka den oberoende konsekvensbedömningen av lagförslagen, inbegripet ett test för små och medelstora företag och ett konkurrenskraftstest. Dessa åtgärder kommer att bidra till att minska byråkratin på alla nivåer – på EU-nivå och på nationell och regional nivå – och för alla ekonomiska aktörer och medborgare i deras dagliga liv, och därmed bidra till att främja skapandet av sysselsättning, med samtidig respekt för sociala normer och miljönormer. Parlamentet anser att det inte bör bli onödigt betungande för små och medelstora företag jämte mikroföretag att genomföra lagstiftningen och följa normerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter maximal förenkling och, alltid när så är möjligt, i full utsträckning använda digitala lösningar för att det ska bli lättare att genomföra EU:s bestämmelser. Parlamentet anser att om direktiv och förordningar visar sig olämpliga för småföretag kan de behöva ses över så att små och medelstora företag inte tyngs av bördor. Parlamentet begär att mikroföretag så långt det är möjligt ska undantas från all tungrodd lagstiftning, särskilt för att nyetableringar och företagare ska gynnas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att göra sitt lagstiftningsprogram mer konsekvent och att stärka den oberoende konsekvensbedömningen av lagförslagen, inbegripet ett test för små och medelstora företag och ett konkurrenskraftstest. Dessa åtgärder kommer att bidra till att minska byråkratin på alla nivåer – på EU-nivå och på nationell och regional nivå – och för alla ekonomiska aktörer och medborgare i deras dagliga liv, och därmed bidra till att främja skapandet av sysselsättning, med samtidig respekt för sociala normer och miljönormer. Parlamentet anser att det inte bör bli onödigt betungande för små och medelstora företag jämte mikroföretag att genomföra lagstiftningen och följa normerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter maximal förenkling och, alltid när så är möjligt, i full utsträckning använda digitala lösningar för att det ska bli lättare att genomföra EU:s bestämmelser. Parlamentet anser att om direktiv och förordningar visar sig olämpliga för småföretag kan de behöva ses över så att små och medelstora företag inte tyngs av bördor. Parlamentet begär att mikroföretag så långt det är möjligt ska undantas från all tungrodd lagstiftning, särskilt för att nyetableringar och företagare ska gynnas.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen inom ramen för programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet) ska lägga fram en ambitiös förteckning över lagstiftning och förslag som ska ses över eller upphävas om de inte längre anses vara lämpliga eller ge något europeiskt mervärde, samt om de blivit föråldrade och inte längre tjänar sitt ursprungliga ändamål. Parlamentet betonar emellertid att Refit-programmet inte får tas som förevändning för vare sig en sänkt ambitionsnivå i frågor av central betydelse, eller för avreglering eller sänkta sociala normer och miljönormer. Parlamentet anser att förenkling är en fråga om kvalitet och inte om kvantitativa mål. Parlamentet noterar målet att minska den administrativa och byråkratiska bördan med 25 procent och de tillhörande kostnaderna för nya förslag under hela policycykeln, bl.a. införlivande, genomförande och efterlevnad. Parlamentet förespråkar omfattande minskningar som ger bättre förutsättningar för att skapa nya arbetstillfällen, behålla arbetstillfällen i EU och flytta tillbaka arbetstillfällen till EU, och därmed främja konkurrens och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen inom ramen för programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet) ska lägga fram en ambitiös förteckning över lagstiftning och förslag som ska ses över eller upphävas om de inte längre anses vara lämpliga eller ge något europeiskt mervärde, samt om de blivit föråldrade och inte längre tjänar sitt ursprungliga ändamål. Parlamentet betonar emellertid att Refit-programmet inte får tas som förevändning för vare sig en sänkt ambitionsnivå i frågor av central betydelse, eller för avreglering eller sänkta sociala normer och miljönormer. Parlamentet anser att förenkling är en fråga om kvalitet och inte om kvantitativa mål. Parlamentet noterar målet att minska den administrativa och byråkratiska bördan med 25 procent och de tillhörande kostnaderna för nya förslag under hela policycykeln, bl.a. införlivande, genomförande och efterlevnad. Parlamentet förespråkar omfattande minskningar som ger bättre förutsättningar för att skapa nya arbetstillfällen, behålla arbetstillfällen i EU och flytta tillbaka arbetstillfällen till EU, och därmed främja konkurrens och hållbar tillväxt.

| 6. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram ett förslag för nästa fas av Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning, där man ger sig i kast med de stora utmaningar och möjligheter som vi står inför, framför allt energiövergången, den digitala revolutionen och arbetet med att förbereda Europas invånare för dessa förändringar. Parlamentet anser att denna strategi bör förena de relevanta reformerna med stora investeringsinitiativ, och bygga på den redan lanserade energiunionen och den digitala inre marknaden och ett nytt initiativ till sociala investeringar och nya färdigheter. Parlamentet anser att denna strategi bör stödjas av att Europeiska fonden för strategiska investeringar och den fleråriga budgetramen 2014–2020, i översedd form, får komma till fullständig användning. Parlamentet anser att alla medlemsstater måste ha förutsättningar att genomföra denna strategi och att den ekonomiska och monetära unionen bör slutföras, för att stimulera till konvergens i denna riktning. Parlamentet anser att EU:s externa strategiska partnerskap också bör öppna nya möjligheter till ett framgångsrikt genomförande av denna strategi. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram ett förslag för nästa fas av Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning, där man ger sig i kast med de stora utmaningar och möjligheter som vi står inför, framför allt energiövergången, den digitala revolutionen och arbetet med att förbereda Europas invånare för dessa förändringar. Parlamentet anser att denna strategi bör förena de relevanta reformerna med stora investeringsinitiativ, och bygga på den redan lanserade energiunionen och den digitala inre marknaden och ett nytt initiativ till sociala investeringar och nya färdigheter. Parlamentet anser att denna strategi bör stödjas av att Europeiska fonden för strategiska investeringar och den fleråriga budgetramen 2014–2020, i översedd form, får komma till fullständig användning. Parlamentet anser att alla medlemsstater måste ha förutsättningar att genomföra denna strategi och att den ekonomiska och monetära unionen bör slutföras, för att stimulera till konvergens i denna riktning. Parlamentet anser att EU:s externa strategiska partnerskap också bör öppna nya möjligheter till ett framgångsrikt genomförande av denna strategi.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att komma med handfasta lösningar på EU:s sociala problem, framför allt arbetslösheten, kompetensglappet, bristen på social jämlikhet samt den sociala utestängningen, och riskerna för social dumpning och kunskapsflykt. Parlamentet anser att detta förutsätter ekonomisk återhämtning och stimulans till investeringar, skapande av arbetstillfällen av god kvalitet, sociala investeringar fokuserade på färdigheter, barnomsorg och andra sociala tjänster, samt den sociala ekonomin. Parlamentet anser också att det krävs ökad konvergens för att en rad grundläggande sociala normer ska respekteras runtom i unionen och anser att man här bör främja arbetskraftens rörlighet på rättvisa betingelser, såsom en grundläggande frihet på den inre marknaden. Parlamentet är av den uppfattningen att man omedelbart bör vidta åtgärder för att förverkliga det utlovade ”sociala AAA-kreditbetyget” och uppmanar kommissionen att arbeta för att arbetsmarknadens parter både på europeisk och på nationell nivå ska få medverka mera för detta ändamål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att komma med handfasta lösningar på EU:s sociala problem, framför allt arbetslösheten, kompetensglappet, bristen på social jämlikhet samt den sociala utestängningen, och riskerna för social dumpning och kunskapsflykt. Parlamentet anser att detta förutsätter ekonomisk återhämtning och stimulans till investeringar, skapande av arbetstillfällen av god kvalitet, sociala investeringar fokuserade på färdigheter, barnomsorg och andra sociala tjänster, samt den sociala ekonomin. Parlamentet anser också att det krävs ökad konvergens för att en rad grundläggande sociala normer ska respekteras runtom i unionen och anser att man här bör främja arbetskraftens rörlighet på rättvisa betingelser, såsom en grundläggande frihet på den inre marknaden. Parlamentet är av den uppfattningen att man omedelbart bör vidta åtgärder för att förverkliga det utlovade ”sociala AAA-kreditbetyget” och uppmanar kommissionen att arbeta för att arbetsmarknadens parter både på europeisk och på nationell nivå ska få medverka mera för detta ändamål.

| 8. | Europaparlamentet understryker att arbetslösheten fortsätter att vara oacceptabelt hög, i synnerhet för unga och kvinnor, och att EU:s ekonomiska återhämtning fortfarande är bräcklig. Parlamentet välkomnar antagandet av Efsi och begär eftertryckligen att den ska genomföras fullt ut. Parlamentet förväntar sig att en rad investeringsprojekt ska godkännas och utvecklas så snart som möjligt för att bidra till stadig återhämtning och balanserad hållbar tillväxt, något som kommer att främja sysselsättning samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i hela EU. Parlamentet påminner om sina krav på insyn, demokratiskt ansvarstagande och efterlevnad av investeringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att arbetslösheten fortsätter att vara oacceptabelt hög, i synnerhet för unga och kvinnor, och att EU:s ekonomiska återhämtning fortfarande är bräcklig. Parlamentet välkomnar antagandet av Efsi och begär eftertryckligen att den ska genomföras fullt ut. Parlamentet förväntar sig att en rad investeringsprojekt ska godkännas och utvecklas så snart som möjligt för att bidra till stadig återhämtning och balanserad hållbar tillväxt, något som kommer att främja sysselsättning samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i hela EU. Parlamentet påminner om sina krav på insyn, demokratiskt ansvarstagande och efterlevnad av investeringsriktlinjerna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betona tillväxt och sysselsättning som en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin och EU:s strategi för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att hållbarhet utgör kärnan i all sund, framtidsinriktad och krislösande ekonomisk politik och att ge hållbarheten konkret form i detta och i framtida arbetsprogram under en särskild rubrik som fokuserar på ett omfattande och snabbt genomförande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betona tillväxt och sysselsättning som en hörnsten i den europeiska sociala marknadsekonomin och EU:s strategi för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att hållbarhet utgör kärnan i all sund, framtidsinriktad och krislösande ekonomisk politik och att ge hållbarheten konkret form i detta och i framtida arbetsprogram under en särskild rubrik som fokuserar på ett omfattande och snabbt genomförande av det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av strategin för den digitala inre marknaden och efterlyser ett snabbt genomförande av den med tydliga lagstiftningsrekommendationer och ekonomiska vägar och metoder som syftar till att skapa en digital ekonomi i vilken Europa kan leda världen, företagen kan verka över gränserna och konsumenternas, rättighetsinnehavarnas och medborgarnas rättigheter skyddas. Det innebär ett klart mervärde för Europa att främja företagande och kunskapsbaserad ekonomi samt att undanröja onödiga hinder. Parlamentet anser att den digitala inre marknaden också bör syfta till att främja innovation och skapa nya möjligheter för medborgare, företag och konsumenter i EU och därmed skapa arbetstillfällen, och samtidigt trygga grundläggande sociala normer. Framsteg inom detta område kommer att få direkta följder för medborgarna. Parlamentet anser att både konsumentskydd och skydd av de grundläggande rättigheterna är mycket viktigt för att EU:s medborgare ska kunna känna förtroende för den digitala inre marknaden som en del av digitaliseringen av deras dagliga liv. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av strategin för den digitala inre marknaden och efterlyser ett snabbt genomförande av den med tydliga lagstiftningsrekommendationer och ekonomiska vägar och metoder som syftar till att skapa en digital ekonomi i vilken Europa kan leda världen, företagen kan verka över gränserna och konsumenternas, rättighetsinnehavarnas och medborgarnas rättigheter skyddas. Det innebär ett klart mervärde för Europa att främja företagande och kunskapsbaserad ekonomi samt att undanröja onödiga hinder. Parlamentet anser att den digitala inre marknaden också bör syfta till att främja innovation och skapa nya möjligheter för medborgare, företag och konsumenter i EU och därmed skapa arbetstillfällen, och samtidigt trygga grundläggande sociala normer. Framsteg inom detta område kommer att få direkta följder för medborgarna. Parlamentet anser att både konsumentskydd och skydd av de grundläggande rättigheterna är mycket viktigt för att EU:s medborgare ska kunna känna förtroende för den digitala inre marknaden som en del av digitaliseringen av deras dagliga liv.

| 11. | Europaparlamentet anser att utformandet av en väl avvägd och rättvis skattepolitik måste ses som en integrerad del av medlemsstaternas strukturreformer, när så är lämpligt, och att skattepolitiken och konkurrenspolitiken bör ses som sammanhängande aspekter av den inre marknaden, till fördel för alla EU:s konsumenter och medborgare med syftet att ytterligare bidra till sysselsättningsskapandet. Parlamentet stöder en förflyttning av skattebördan från arbetskraften till andra former av hållbar beskattning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att utformandet av en väl avvägd och rättvis skattepolitik måste ses som en integrerad del av medlemsstaternas strukturreformer, när så är lämpligt, och att skattepolitiken och konkurrenspolitiken bör ses som sammanhängande aspekter av den inre marknaden, till fördel för alla EU:s konsumenter och medborgare med syftet att ytterligare bidra till sysselsättningsskapandet. Parlamentet stöder en förflyttning av skattebördan från arbetskraften till andra former av hållbar beskattning.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvärdera och stärka mekanismerna och resurserna för konkurrenspolitiken och det statligta stödet. Parlamentet anser att EU:s politik för statligt stöd och övervakning är viktiga verktyg för att bekämpa skattemetoder som snedvrider den inre marknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvärdera och stärka mekanismerna och resurserna för konkurrenspolitiken och det statligta stödet. Parlamentet anser att EU:s politik för statligt stöd och övervakning är viktiga verktyg för att bekämpa skattemetoder som snedvrider den inre marknaden.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar den betydelse det fäster vid gemenskapsmetoden, insynen i lagstiftningsprocessen, demokratisk legitimitet och nationella parlaments roll och ansvar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet bekräftar den betydelse det fäster vid gemenskapsmetoden, insynen i lagstiftningsprocessen, demokratisk legitimitet och nationella parlaments roll och ansvar.

| 14. | Europaparlamentet insisterar på behovet av ett fullständigt, snabbt och effektivt genomförande och tillämpning av befintlig lagstiftning på områden som den inre marknaden, miljölagstiftning, den reviderade gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken samt i finans- och banksektorerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrannare övervaka hur medlemsstaternas genomförande fortskrider. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet insisterar på behovet av ett fullständigt, snabbt och effektivt genomförande och tillämpning av befintlig lagstiftning på områden som den inre marknaden, miljölagstiftning, den reviderade gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken och sammanhållningspolitiken samt i finans- och banksektorerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrannare övervaka hur medlemsstaternas genomförande fortskrider.

| 15. | Europaparlamentet begär att det ska antas konvergensriktlinjer genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, vilka tillsammans med den årliga tillväxtundersökningen bör ligga till grund för de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet anser att parlamentets granskande roll inom den europeiska planeringsterminen bör formaliseras och att alla nationella parlament i euroområdet bör följa upp varje steg i det europeiska planeringsterminsförfarandet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att det ska antas konvergensriktlinjer genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet, vilka tillsammans med den årliga tillväxtundersökningen bör ligga till grund för de landsspecifika rekommendationerna. Parlamentet anser att parlamentets granskande roll inom den europeiska planeringsterminen bör formaliseras och att alla nationella parlament i euroområdet bör följa upp varje steg i det europeiska planeringsterminsförfarandet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med berörda parter undersöka alla alternativ för att stärka EMU och göra den mer motståndskraftig och se till att den bättre bidrar till tillväxt, sysselsättning och stabilitet, med en social dimension som syftar till att skydda den europeiska sociala marknadsekonomin, respekterar den kollektiva förhandlingsrätten, inom vilken samordningen av medlemsstaternas socialpolitik skulle säkras, inbegripet ett instrument för minimilöner eller minimiinkomst som är anpassat till och som besluts av varje enskild medlemsstat, och som stöder kampen mot fattigdom och social utestängning, återintegreringen av arbetstagare på arbetsmarknaden och frivillig rörlighet och flexibilitet mellan yrken och mellan medlemsstater |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med berörda parter undersöka alla alternativ för att stärka EMU och göra den mer motståndskraftig och se till att den bättre bidrar till tillväxt, sysselsättning och stabilitet, med en social dimension som syftar till att skydda den europeiska sociala marknadsekonomin, respekterar den kollektiva förhandlingsrätten, inom vilken samordningen av medlemsstaternas socialpolitik skulle säkras, inbegripet ett instrument för minimilöner eller minimiinkomst som är anpassat till och som besluts av varje enskild medlemsstat, och som stöder kampen mot fattigdom och social utestängning, återintegreringen av arbetstagare på arbetsmarknaden och frivillig rörlighet och flexibilitet mellan yrken och mellan medlemsstater

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU:s budget måste användas effektivt för att främja EU:s prioriteringar och politik, och uppmanar därför kommissionen att ta upp frågor som rör dålig förvaltning och bedrägerier. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att utvärdera och förbättra befintliga kontroller, och att minska den byråkratiska bördan när så är möjligt. Parlamentet betonar att kommissionen måste se till att EU-skattebetalarnas pengar används på bästa möjliga sätt, och betonar att resultat är viktigare än att bara spendera tillgängliga anslag. Parlamentet efterlyser därför systematiska, regelbundna och oberoende utvärderingar som ska säkerställa att alla utgifter ger önskat resultat på ett kostnadseffektivt sätt. Kommissionen uppmanas att förnya sina insatser för att involvera medlemsstaterna i detta arbete, särskild när det gäller medel som betalas ut av medlemsstaterna själva. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att EU:s budget måste användas effektivt för att främja EU:s prioriteringar och politik, och uppmanar därför kommissionen att ta upp frågor som rör dålig förvaltning och bedrägerier. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att utvärdera och förbättra befintliga kontroller, och att minska den byråkratiska bördan när så är möjligt. Parlamentet betonar att kommissionen måste se till att EU-skattebetalarnas pengar används på bästa möjliga sätt, och betonar att resultat är viktigare än att bara spendera tillgängliga anslag. Parlamentet efterlyser därför systematiska, regelbundna och oberoende utvärderingar som ska säkerställa att alla utgifter ger önskat resultat på ett kostnadseffektivt sätt. Kommissionen uppmanas att förnya sina insatser för att involvera medlemsstaterna i detta arbete, särskild när det gäller medel som betalas ut av medlemsstaterna själva.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att skattebetalares pengar måste användas på ett mer effektivt sätt samt efterlyser ytterligare åtgärder för att skydda EU:s ekonomiska intressen i syfte att på ett kostnadseffektivt sätt garantera legitimiteten i EU:s utgifter. Parlamentet begär därför att EU:s budget ska användas på ett ändamålsenligt sätt genom större inriktning på bättre resultat av befintliga kontroller, utvärdering av kontroller och sätt för att garantera att resultat och mervärde anses viktigare än ett maximalt utnyttjande av budgeterade anslag. Parlamentet anser att förslaget om en registeransvarig för rättssäkerhetsgarantier inom byrån för bedrägeribekämpning, Olaf (COM(2014)0340 (2014/0173(COD)) bör behållas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller att skattebetalares pengar måste användas på ett mer effektivt sätt samt efterlyser ytterligare åtgärder för att skydda EU:s ekonomiska intressen i syfte att på ett kostnadseffektivt sätt garantera legitimiteten i EU:s utgifter. Parlamentet begär därför att EU:s budget ska användas på ett ändamålsenligt sätt genom större inriktning på bättre resultat av befintliga kontroller, utvärdering av kontroller och sätt för att garantera att resultat och mervärde anses viktigare än ett maximalt utnyttjande av budgeterade anslag. Parlamentet anser att förslaget om en registeransvarig för rättssäkerhetsgarantier inom byrån för bedrägeribekämpning, Olaf (COM(2014)0340 (2014/0173(COD)) bör behållas.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens europeiska migrationsagenda och åtföljande lagstiftningsförslag samt relaterade förslag avseende budgetjusteringar för år 2015 och 2016 för att se till att de mål som anges i migrationsagendan genomförs korrekt. Parlamentet påminner dock kommissionen om dess åtagande att ta itu med det ökande trycket på EU:s yttre gränser, inklusive kraftfulla åtgärder mot irreguljär migration och handel med och smuggling av människor, och en förbättrad migrationshantering som betyder en starkare koppling mellan EU:s migrationspolitik och dess yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidareutveckla instrument för en människorättsbaserad syn på människor som söker skydd i EU från krig och förföljelser. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens europeiska migrationsagenda och åtföljande lagstiftningsförslag samt relaterade förslag avseende budgetjusteringar för år 2015 och 2016 för att se till att de mål som anges i migrationsagendan genomförs korrekt. Parlamentet påminner dock kommissionen om dess åtagande att ta itu med det ökande trycket på EU:s yttre gränser, inklusive kraftfulla åtgärder mot irreguljär migration och handel med och smuggling av människor, och en förbättrad migrationshantering som betyder en starkare koppling mellan EU:s migrationspolitik och dess yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidareutveckla instrument för en människorättsbaserad syn på människor som söker skydd i EU från krig och förföljelser.

| 20. | Europaparlamentet är djupt oroat över den senaste tidens utveckling längsmed tillfartsvägarna i Medelhavet och västra Balkan där rekordmånga irreguljära migranter överskridit gränserna till EU och innebär en utmaning av ett slag som EU och dess medlemsstater aldrig stått inför tidigare och som kräver en gemensam och handfast reaktion från EU:s sida. Parlamentet stöder de åtgärder som kommissionen föreslagit och yrkar på att medlemsstaterna snabbt ska anta och genomföra dem. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ om omplacering och vidarebosättning, däribland det nya initiativet om nödomplacering för ett växande antal asylsökande som är i behov av internationellt skydd, till förmån för Grekland, Italien och Ungern, samt kommissionens förslag om en permanent omplaceringsmekanism som kan aktiveras i nödsituationer med hänsyn till antalet flyktingar i medlemsstaten och som bygger på artikel 78.2 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att sätta i funktion den nödvändiga mekanism som utformats just med tanke på situationer av massiv tillströmning och understryker samtidigt att handläggningen av asylbegäranden måste påskyndas, liksom också återsändandet av dem vilkas ansökningar avslagits. Parlamentet uttalar sitt stöd för det tillvägagångssätt med ”hotspots” som tillkännagavs i migrationsagendan och syftar till att stärka det operativa stödet när de sökande först anländer, också i frågor som berör registrering och inledande handläggning av ansökningar, också för sådana som inte behöver skydd. Parlamentet avvisar alla åtgärder som i praktiken innebär att gränskontroller återinförs och Schengenområdet sätts på spel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är djupt oroat över den senaste tidens utveckling längsmed tillfartsvägarna i Medelhavet och västra Balkan där rekordmånga irreguljära migranter överskridit gränserna till EU och innebär en utmaning av ett slag som EU och dess medlemsstater aldrig stått inför tidigare och som kräver en gemensam och handfast reaktion från EU:s sida. Parlamentet stöder de åtgärder som kommissionen föreslagit och yrkar på att medlemsstaterna snabbt ska anta och genomföra dem. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ om omplacering och vidarebosättning, däribland det nya initiativet om nödomplacering för ett växande antal asylsökande som är i behov av internationellt skydd, till förmån för Grekland, Italien och Ungern, samt kommissionens förslag om en permanent omplaceringsmekanism som kan aktiveras i nödsituationer med hänsyn till antalet flyktingar i medlemsstaten och som bygger på artikel 78.2 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att sätta i funktion den nödvändiga mekanism som utformats just med tanke på situationer av massiv tillströmning och understryker samtidigt att handläggningen av asylbegäranden måste påskyndas, liksom också återsändandet av dem vilkas ansökningar avslagits. Parlamentet uttalar sitt stöd för det tillvägagångssätt med ”hotspots” som tillkännagavs i migrationsagendan och syftar till att stärka det operativa stödet när de sökande först anländer, också i frågor som berör registrering och inledande handläggning av ansökningar, också för sådana som inte behöver skydd. Parlamentet avvisar alla åtgärder som i praktiken innebär att gränskontroller återinförs och Schengenområdet sätts på spel.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om kommissionens åtagande att med hjälp av alla tillgängliga verktyg, inklusive EU:s budget, stimulera sysselsättning och tillväxt genom smarta investeringar i ett närmare samarbete med medlemsstaterna, nationella parlament, regioner och städer för att se till att befintlig politik genomförs bättre och för att effektivisera insatser på plats, särskilt vid användning av EU:s struktur- och investeringsfonder. Parlamentet betonar att sammanhållningspolitiken, i enlighet med den ekonomiska styrningen, fortfarande är den huvudsakliga källan för sådana offentliga investeringar, och anser därför att synergier mellan Efsi och andra fonder, särskilt de europeiska struktur- och investeringsfonderna, bör utnyttjas. Parlamentet efterlyser att synergieffekter mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Horisont 2020 ska utforskas. Parlamentet begär att privata partner och privata investerare ska involveras för att Efsi ska bli framgångsrikt. Efsis sysselsättningsskapande potential är stor. Samtidigt efterlyser parlamentet full demokratisk kontroll på EU-nivå av Efsi. Parlamentet anser att eventuell finansiering som tas från Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa bör leda till lika stora eller större investeringar i forskning och innovation, digital infrastruktur, transport respektive energi, och uppmanar kommissionen att utnyttja det tillfälle som den obligatoriska översynen år 2016 av den fleråriga budgetramen erbjuder för att planera för en kompensation för dessa två program. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erinrar om kommissionens åtagande att med hjälp av alla tillgängliga verktyg, inklusive EU:s budget, stimulera sysselsättning och tillväxt genom smarta investeringar i ett närmare samarbete med medlemsstaterna, nationella parlament, regioner och städer för att se till att befintlig politik genomförs bättre och för att effektivisera insatser på plats, särskilt vid användning av EU:s struktur- och investeringsfonder. Parlamentet betonar att sammanhållningspolitiken, i enlighet med den ekonomiska styrningen, fortfarande är den huvudsakliga källan för sådana offentliga investeringar, och anser därför att synergier mellan Efsi och andra fonder, särskilt de europeiska struktur- och investeringsfonderna, bör utnyttjas. Parlamentet efterlyser att synergieffekter mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna och Horisont 2020 ska utforskas. Parlamentet begär att privata partner och privata investerare ska involveras för att Efsi ska bli framgångsrikt. Efsis sysselsättningsskapande potential är stor. Samtidigt efterlyser parlamentet full demokratisk kontroll på EU-nivå av Efsi. Parlamentet anser att eventuell finansiering som tas från Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa bör leda till lika stora eller större investeringar i forskning och innovation, digital infrastruktur, transport respektive energi, och uppmanar kommissionen att utnyttja det tillfälle som den obligatoriska översynen år 2016 av den fleråriga budgetramen erbjuder för att planera för en kompensation för dessa två program.

| 22. | Europaparlamentet förespråkar att strategin för Fonden för ett sammanlänkat Europa snabbt ska genomföras, med bättre infrastruktur och projekt med europeiskt mervärde inom transporter, energi och telekommunikationer, vilket är grundläggande för att den inre marknaden ska fungera väl. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förespråkar att strategin för Fonden för ett sammanlänkat Europa snabbt ska genomföras, med bättre infrastruktur och projekt med europeiskt mervärde inom transporter, energi och telekommunikationer, vilket är grundläggande för att den inre marknaden ska fungera väl.

| 23. | Europaparlamentet noterar att kommissionen måste inleda en ingående och omfattande genomgående översyn efter valet av den fleråriga budgetramen 2014–2020 år 2016, åtföljd av ett lagstiftningsförslag för att ändra förordningen om den fleråriga budgetramen som ett sätt att utnyttja EU:s budget och därmed bidra till återhämtningen av den europeiska ekonomin. Parlamentet noterar att en obligatorisk översyn av lagstiftningen om den fleråriga budgetramen var ett av parlamentets huvudkrav i förhandlingarna om budgetramen. Parlamentet fäster därför mycket stor vikt vid denna process. Parlamentet ger uttryck för sin vilja att arbeta konstruktivt för att finna lösningar på ett antal ännu obesvarade frågor, inklusive frågorna om finansieringen av Efsi-garantifonden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att kommissionen måste inleda en ingående och omfattande genomgående översyn efter valet av den fleråriga budgetramen 2014–2020 år 2016, åtföljd av ett lagstiftningsförslag för att ändra förordningen om den fleråriga budgetramen som ett sätt att utnyttja EU:s budget och därmed bidra till återhämtningen av den europeiska ekonomin. Parlamentet noterar att en obligatorisk översyn av lagstiftningen om den fleråriga budgetramen var ett av parlamentets huvudkrav i förhandlingarna om budgetramen. Parlamentet fäster därför mycket stor vikt vid denna process. Parlamentet ger uttryck för sin vilja att arbeta konstruktivt för att finna lösningar på ett antal ännu obesvarade frågor, inklusive frågorna om finansieringen av Efsi-garantifonden.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra lärdom av de förväntade slutsatserna från högnivågruppen om egna medel senast i slutet av 2016 och att lämna konkreta förslag under sin mandatperiod. Parlamentet bekräftar sitt engagemang för en reform av EU:s system för egna medel innan nästa fleråriga budgetram börjar gälla. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra lärdom av de förväntade slutsatserna från högnivågruppen om egna medel senast i slutet av 2016 och att lämna konkreta förslag under sin mandatperiod. Parlamentet bekräftar sitt engagemang för en reform av EU:s system för egna medel innan nästa fleråriga budgetram börjar gälla.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker återigen sin djupa oro över den ackumulerade eftersläpningen i betalningarna som har undergrävt EU:s trovärdighet. Parlamentet välkomnar kommissionens, rådets och parlamentets gemensamma uttalande om en betalningsplan för 2015–2016 som syftar till att minska denna eftersläpning till en hållbar nivå i slutet av 2016. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att noga granska genomförandet av programmen för 2014–2020, inrätta ett system för tidig varning och föreslå att budgetar ändras utan dröjsmål, om de beviljade betalningarna för 2016 inte skulle vara tillräckliga. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker återigen sin djupa oro över den ackumulerade eftersläpningen i betalningarna som har undergrävt EU:s trovärdighet. Parlamentet välkomnar kommissionens, rådets och parlamentets gemensamma uttalande om en betalningsplan för 2015–2016 som syftar till att minska denna eftersläpning till en hållbar nivå i slutet av 2016. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att noga granska genomförandet av programmen för 2014–2020, inrätta ett system för tidig varning och föreslå att budgetar ändras utan dröjsmål, om de beviljade betalningarna för 2016 inte skulle vara tillräckliga.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommission att föreslå åtgärder för att förbättra informationsutbytet och att öka det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och med EU-organen, i synnerhet vad gäller varningskriterierna, och att göra det obligatoriskt att utfärda varningar för personer som är dömda eller misstänkta för terrorism. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda tekniska och finansiella resurser för att garantera samordning på EU-nivå och utbyte av bästa praxis i kampen mot terroristpropaganda, radikala nätverk och rekrytering via internet. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang särskilt att Europol ska få alla de medel det behöver för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet i enlighet med sitt mandat. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommission att föreslå åtgärder för att förbättra informationsutbytet och att öka det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna och med EU-organen, i synnerhet vad gäller varningskriterierna, och att göra det obligatoriskt att utfärda varningar för personer som är dömda eller misstänkta för terrorism. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda tekniska och finansiella resurser för att garantera samordning på EU-nivå och utbyte av bästa praxis i kampen mot terroristpropaganda, radikala nätverk och rekrytering via internet. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang särskilt att Europol ska få alla de medel det behöver för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet i enlighet med sitt mandat.

| 27. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att sluta nya handelsavtal för att utveckla en utåtblickande, konkurrenskraftig europeisk ekonomisk ram som ger konsumenterna konkreta fördelar och lägre priser och skapar nya arbetstillfällen genom öppnandet av nya marknader utanför EU och diversifiering av exporten. Parlamentet erinrar om sin uppfattning att balanserade handelsavtal kan omfatta regler för globalisering. Kommissionen uppmanas därför att se till att de europeiska standarderna inte äventyras och betonar att handel måste spela sin roll i kampen mot fattigdom och för att förbättra utvecklingen utomlands. Parlamentet anser att avskaffandet av handels- och investeringshinder i hela världen därför måste kvarstå som en viktig prioritering för EU:s handelsstrategi. Parlamentet stöder därför kommissionens strävanden under 2016 att i alla pågående bilaterala och multilaterala handelsförhandlingar nå ett positivt resultat med avseende på övergripande handelsavtal som gynnar båda parter. Parlamentet betonar att fortsatta insatser behövs från EU:s sida för att man ska kunna ta vara på fördelarna med den process som inleddes 2013 i och med Balipaketet, som man kom överens om i de multilaterala förhandlingarna i Doharundan, och som bör bana väg för global ekonomisk stabilitet. Parlamentet framhåller att det måste tas med ett kapitel om ökat samarbete i kampen mot skatteflykt, skatteparadis, korruption och penningtvätt i EU:s bilaterala, plurilaterala och multilaterala handel. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att sluta nya handelsavtal för att utveckla en utåtblickande, konkurrenskraftig europeisk ekonomisk ram som ger konsumenterna konkreta fördelar och lägre priser och skapar nya arbetstillfällen genom öppnandet av nya marknader utanför EU och diversifiering av exporten. Parlamentet erinrar om sin uppfattning att balanserade handelsavtal kan omfatta regler för globalisering. Kommissionen uppmanas därför att se till att de europeiska standarderna inte äventyras och betonar att handel måste spela sin roll i kampen mot fattigdom och för att förbättra utvecklingen utomlands. Parlamentet anser att avskaffandet av handels- och investeringshinder i hela världen därför måste kvarstå som en viktig prioritering för EU:s handelsstrategi. Parlamentet stöder därför kommissionens strävanden under 2016 att i alla pågående bilaterala och multilaterala handelsförhandlingar nå ett positivt resultat med avseende på övergripande handelsavtal som gynnar båda parter. Parlamentet betonar att fortsatta insatser behövs från EU:s sida för att man ska kunna ta vara på fördelarna med den process som inleddes 2013 i och med Balipaketet, som man kom överens om i de multilaterala förhandlingarna i Doharundan, och som bör bana väg för global ekonomisk stabilitet. Parlamentet framhåller att det måste tas med ett kapitel om ökat samarbete i kampen mot skatteflykt, skatteparadis, korruption och penningtvätt i EU:s bilaterala, plurilaterala och multilaterala handel.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att eftersträva en konsekvent och samstämd utrikes- och säkerhetspolitisk strategi som inom den snabbt föränderliga säkerhetsmiljön skulle sträva efter att identifiera de nya och framväxande utmaningar som EU tvingas bemöta och hantera, de intressen som måste skyddas och de värderingar som måste främjas, samt att säkerställa säkerhet för EU:s medborgare och skapa ett klimat för varaktig fred och stabilitet. Parlamentet påminner i detta avseende om betydelsen av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och att EU måste spela en kraftfull roll i världen inom utveckling, fredsskapande, fredsbyggande, humanitär hjälp och främjande av mänskliga rättigheter i hela världen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att eftersträva en konsekvent och samstämd utrikes- och säkerhetspolitisk strategi som inom den snabbt föränderliga säkerhetsmiljön skulle sträva efter att identifiera de nya och framväxande utmaningar som EU tvingas bemöta och hantera, de intressen som måste skyddas och de värderingar som måste främjas, samt att säkerställa säkerhet för EU:s medborgare och skapa ett klimat för varaktig fred och stabilitet. Parlamentet påminner i detta avseende om betydelsen av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och att EU måste spela en kraftfull roll i världen inom utveckling, fredsskapande, fredsbyggande, humanitär hjälp och främjande av mänskliga rättigheter i hela världen.

DEL 2

En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag för nästa fas av Europa 2020-strategin, där man ger sig i kast med de utmaningar som den globala konkurrensen, energiövergången, den digitala revolutionen och trenderna inom befolkningsutvecklingen innebär. Parlamentet anser att detta förslag bör förena strukturförändring med initiativ till stora investeringar på grundval av nuvarande instrument (EU:s budget, Efsi). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag för nästa fas av Europa 2020-strategin, där man ger sig i kast med de utmaningar som den globala konkurrensen, energiövergången, den digitala revolutionen och trenderna inom befolkningsutvecklingen innebär. Parlamentet anser att detta förslag bör förena strukturförändring med initiativ till stora investeringar på grundval av nuvarande instrument (EU:s budget, Efsi).

| 30. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som genomdrivandet av konkurrenslagstiftningen spelar för att åstadkomma lika villkor som främjar innovation, produktivitet, skapandet av arbetstillfällen och investeringar hos alla aktörer på hela den inre marknaden och för alla affärsmodeller, inklusive små och medelstora företag. Kommissionen uppmanas att strikt driva igenom bestämmelser om antitruståtgärder, statligt stöd och kontroll av sammanslagningar med syftet att uppnå en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som genomdrivandet av konkurrenslagstiftningen spelar för att åstadkomma lika villkor som främjar innovation, produktivitet, skapandet av arbetstillfällen och investeringar hos alla aktörer på hela den inre marknaden och för alla affärsmodeller, inklusive små och medelstora företag. Kommissionen uppmanas att strikt driva igenom bestämmelser om antitruståtgärder, statligt stöd och kontroll av sammanslagningar med syftet att uppnå en väl fungerande inre marknad.

| 31. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av en kapitalmarknadsunion, samtidigt som man påpekar att man måste se till att de systemiska finansiella riskerna inte ökar och att kapitalmarknadsunionen förses med nödvändig infrastruktur och förstärkt tillsyn för att främja kreditverksamheten utanför banksektorn och långsiktiga investeringar till stöd för den reella ekonomin. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av en kapitalmarknadsunion, samtidigt som man påpekar att man måste se till att de systemiska finansiella riskerna inte ökar och att kapitalmarknadsunionen förses med nödvändig infrastruktur och förstärkt tillsyn för att främja kreditverksamheten utanför banksektorn och långsiktiga investeringar till stöd för den reella ekonomin.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undanröja hinder på den inre marknaden för att förbättra finansieringen av företag, i synnerhet små och medelstora företag, i syfte att främja investeringar från den privata sektorn. Parlamentet efterlyser ett stärkande och fullständigt genomförande av EU:s bestämmelser för den inre marknaden, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att kontinuerligt utveckla den inre marknadens yttre aspekter inom EU:s handelspolitik, i syfte att förbättra EU:s konkurrenskraft och konsumentskydd, samtidigt som man undviker illojal konkurrens från varor och produkter som inte uppfyller EU:s säkerhets- och miljöstandarder och sociala standarder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undanröja hinder på den inre marknaden för att förbättra finansieringen av företag, i synnerhet små och medelstora företag, i syfte att främja investeringar från den privata sektorn. Parlamentet efterlyser ett stärkande och fullständigt genomförande av EU:s bestämmelser för den inre marknaden, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att kontinuerligt utveckla den inre marknadens yttre aspekter inom EU:s handelspolitik, i syfte att förbättra EU:s konkurrenskraft och konsumentskydd, samtidigt som man undviker illojal konkurrens från varor och produkter som inte uppfyller EU:s säkerhets- och miljöstandarder och sociala standarder.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser en ambitiös europeisk industripolitik som möjliggör utveckling av nya varor och omstrukturering av industriprocesser genom innovation, i syfte att modernisera EU:s industri genom att hantera sektorns digitala övergång och tillhandahålla de digitala färdigheter som behövs för att dra nytta av den. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser en ambitiös europeisk industripolitik som möjliggör utveckling av nya varor och omstrukturering av industriprocesser genom innovation, i syfte att modernisera EU:s industri genom att hantera sektorns digitala övergång och tillhandahålla de digitala färdigheter som behövs för att dra nytta av den.

| 34. | Europaparlamentet anser att Europa 2020-strategin, som omfattar konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning, i sin sociala dimension bör syfta till att hållbarhet och förbättring, genom en samordning av medlemsstaternas socialpolitik, bland annat med hjälp av riktmärken eller, vid behov, genom lagstiftning och en uppsättning av grundläggande sociala normer för bland annat kvaliteten på de offentliga arbetsförmedlingarna, tillhandahållandet av arbetslöshetsförmåner med anknytning till aktiveringsåtgärder, samt tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, överkomligt prissatta barnomsorgstjänster av god kvalitet, yrkesutbildning och livslångt lärande. Parlamentet anser att Europa 2020-strategins sociala mål och resultattavlan för sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer skulle kunna användas för att övervaka genomförandet av dessa grundläggande sociala normer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att Europa 2020-strategin, som omfattar konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning, i sin sociala dimension bör syfta till att hållbarhet och förbättring, genom en samordning av medlemsstaternas socialpolitik, bland annat med hjälp av riktmärken eller, vid behov, genom lagstiftning och en uppsättning av grundläggande sociala normer för bland annat kvaliteten på de offentliga arbetsförmedlingarna, tillhandahållandet av arbetslöshetsförmåner med anknytning till aktiveringsåtgärder, samt tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, överkomligt prissatta barnomsorgstjänster av god kvalitet, yrkesutbildning och livslångt lärande. Parlamentet anser att Europa 2020-strategins sociala mål och resultattavlan för sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer skulle kunna användas för att övervaka genomförandet av dessa grundläggande sociala normer.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att slutföra och lägga fram lagstiftningspaketet före utgången av detta år och även åtgärda de negativa effekterna av arbetskraftens rörlighet. Parlamentet efterlyser starka gränsöverskridande yrkesinspektioner för att förhindra missbruk och anser att rörlighet inom Europa är en grundläggande rättighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att främja de europeiska arbetstagarnas integration och anställbarhet och erinrar kommissionen om dess åtagande när det gäller direktivet om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att slutföra och lägga fram lagstiftningspaketet före utgången av detta år och även åtgärda de negativa effekterna av arbetskraftens rörlighet. Parlamentet efterlyser starka gränsöverskridande yrkesinspektioner för att förhindra missbruk och anser att rörlighet inom Europa är en grundläggande rättighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att främja de europeiska arbetstagarnas integration och anställbarhet och erinrar kommissionen om dess åtagande när det gäller direktivet om utstationering av arbetstagare.

| 36. | Europaparlamentet begär konkreta åtgärder för att avskaffa ihållande diskriminering på arbetsmarknaden, särskilt med avseende på äldre arbetstagare, långtidsarbetslösa, kvinnor, arbetstagare med funktionsnedsättning och unga. Parlamentet erinrar om att problemet med långtidsarbetslösa behöver lösas, inte bara genom utbildning utan också genom att arbetsmarknaden görs mera inkluderande, arbetssökande får bättre rådgivning och stöd, bidrag till anställningar målinriktas och förmåner för personer i arbetslivet införs. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet begär konkreta åtgärder för att avskaffa ihållande diskriminering på arbetsmarknaden, särskilt med avseende på äldre arbetstagare, långtidsarbetslösa, kvinnor, arbetstagare med funktionsnedsättning och unga. Parlamentet erinrar om att problemet med långtidsarbetslösa behöver lösas, inte bara genom utbildning utan också genom att arbetsmarknaden görs mera inkluderande, arbetssökande får bättre rådgivning och stöd, bidrag till anställningar målinriktas och förmåner för personer i arbetslivet införs.

| 37. | Europaparlamentet hoppas att genomförandet av ungdomsgarantin, med stöd för sysselsättningsinitiativet för ungdomar, kommer att bära frukt, och uttrycker sin beredvillighet att stödja alla initiativ, inklusive eventuella finansiella sådana, för att stödja detta EU-program. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att utbildning fortsätter att vara högsta prioritet, inbegripet en omvärdering av de kunskaper som behövs på den nuvarande och framtida arbetsmarknaden, med fokus på hög kvalitet, effektivitet, tillgänglighet och jämställdhet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt livslångt lärande, varvad utbildning, erkännande av examensbevis och stöd till åtgärder för att minska skolavhoppen, i syfte att säkerställa att studenter erhåller grundläggande läskunskaper enligt definitionen av OECD:s program för internationell utvärdering av studentprestationer (Pisa). Parlamentet efterlyser större inriktning på finansiering och underlättande av de ungas rörlighet, framför allt genom lärlingsutbildning, så att överensstämmelsen mellan färdighetsutbudet och de arbetstillfällen som erbjuds på marknaden blir så stor som möjligt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet hoppas att genomförandet av ungdomsgarantin, med stöd för sysselsättningsinitiativet för ungdomar, kommer att bära frukt, och uttrycker sin beredvillighet att stödja alla initiativ, inklusive eventuella finansiella sådana, för att stödja detta EU-program. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att utbildning fortsätter att vara högsta prioritet, inbegripet en omvärdering av de kunskaper som behövs på den nuvarande och framtida arbetsmarknaden, med fokus på hög kvalitet, effektivitet, tillgänglighet och jämställdhet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt livslångt lärande, varvad utbildning, erkännande av examensbevis och stöd till åtgärder för att minska skolavhoppen, i syfte att säkerställa att studenter erhåller grundläggande läskunskaper enligt definitionen av OECD:s program för internationell utvärdering av studentprestationer (Pisa). Parlamentet efterlyser större inriktning på finansiering och underlättande av de ungas rörlighet, framför allt genom lärlingsutbildning, så att överensstämmelsen mellan färdighetsutbudet och de arbetstillfällen som erbjuds på marknaden blir så stor som möjligt.

| 38. | Europaparlamentet anser att det är absolut viktigt att det finns ett utbud av utbildning och av hälso- och sjukvård för barn och att detta utbud är tillgängligt, överkomligt prissatt och av god kvalitet, för att inga barn ska lämnas utanför, och uppmanar därför kommissionen att överväga ytterligare åtgärder för att främja sociala investeringar och framför allt för att minska fattigdomen bland barn. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det är absolut viktigt att det finns ett utbud av utbildning och av hälso- och sjukvård för barn och att detta utbud är tillgängligt, överkomligt prissatt och av god kvalitet, för att inga barn ska lämnas utanför, och uppmanar därför kommissionen att överväga ytterligare åtgärder för att främja sociala investeringar och framför allt för att minska fattigdomen bland barn.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att en lämplig balans mellan flexibilitet och säkerhet för både arbetsgivare och anställda bör beaktas i samband med alla nya lagstiftningsförslag, liksom också anställningsrelaterade och sociala överväganden, bland annat konsekvenserna av åldrande och av färdighetsbehoven. Parlamentet konstaterar att begreppet ”arbetstagare” är mångsidigt, till följd av de nya formerna av anställning och egenföretagande och kräver åtgärder för att bekämpa ojämlikheten, som kan bli en fara för rättvisan och effektiviteten i vår sociala marknadsekonomi. Parlamentet erinrar kommissionen om sitt upprop till en översyn av direktiv 2004/37/EG om skydd av arbetstagarna mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet, en översyn som skulle ha skett senast vid utgången av 2012. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att en lämplig balans mellan flexibilitet och säkerhet för både arbetsgivare och anställda bör beaktas i samband med alla nya lagstiftningsförslag, liksom också anställningsrelaterade och sociala överväganden, bland annat konsekvenserna av åldrande och av färdighetsbehoven. Parlamentet konstaterar att begreppet ”arbetstagare” är mångsidigt, till följd av de nya formerna av anställning och egenföretagande och kräver åtgärder för att bekämpa ojämlikheten, som kan bli en fara för rättvisan och effektiviteten i vår sociala marknadsekonomi. Parlamentet erinrar kommissionen om sitt upprop till en översyn av direktiv 2004/37/EG om skydd av arbetstagarna mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet, en översyn som skulle ha skett senast vid utgången av 2012.

| 40. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det stöd är som ges till små och medelstora företag genom sammanhållningspolitiken, då de utgör själva ryggraden för EU:s tillväxt och sysselsättning, och förespråkar att synergieffekter ska skapas mellan sammanhållningsmedel, EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) samt Horisont 2020. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det stöd är som ges till små och medelstora företag genom sammanhållningspolitiken, då de utgör själva ryggraden för EU:s tillväxt och sysselsättning, och förespråkar att synergieffekter ska skapas mellan sammanhållningsmedel, EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) samt Horisont 2020.

| 41. | Europaparlamentet betonar att Horisont 2020 måste fortsätta att tillämpas, särskilt dess insatser för att se till att större fokus läggs på att omvandla forskning i världsklass till produkter och tjänster som kan bidra till att återskapa konkurrenskraften i EU:s ekonomier. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att Horisont 2020 måste fortsätta att tillämpas, särskilt dess insatser för att se till att större fokus läggs på att omvandla forskning i världsklass till produkter och tjänster som kan bidra till att återskapa konkurrenskraften i EU:s ekonomier.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser initiativ för att utveckla den kulturella och kreativa sektorns potential som en källa till arbetstillfällen och tillväxt. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av att stärka skyddet av immateriella rättigheter och uppmanar med kraft kommissionen att följa upp sin handlingsplan för bekämpning av intrång i immateriella rättigheter, bland annat genom en översyn av direktivet om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, vilket är i otakt med den digitala tidsåldern och otillräckligt för att bekämpa intrång på internet, och även grönboken om ”chargeback” (återkreditering) och andra system som en potentiell unionsomfattande rätt för att driva in pengar som oavsiktligen använts för att betala förfalskade varor. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka uppdraget för Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter och välkomnar att kommissionen inrättat en expertgrupp om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser initiativ för att utveckla den kulturella och kreativa sektorns potential som en källa till arbetstillfällen och tillväxt. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av att stärka skyddet av immateriella rättigheter och uppmanar med kraft kommissionen att följa upp sin handlingsplan för bekämpning av intrång i immateriella rättigheter, bland annat genom en översyn av direktivet om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, vilket är i otakt med den digitala tidsåldern och otillräckligt för att bekämpa intrång på internet, och även grönboken om ”chargeback” (återkreditering) och andra system som en potentiell unionsomfattande rätt för att driva in pengar som oavsiktligen använts för att betala förfalskade varor. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka uppdraget för Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter och välkomnar att kommissionen inrättat en expertgrupp om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att dra tillbaka förslaget om en gemensam europeisk köplag, och betonar att kommissionens nya förslag, i enlighet med vad som tillkännagavs i meddelandet om den digitala inre marknaden, måste baseras på parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att dra tillbaka förslaget om en gemensam europeisk köplag, och betonar att kommissionens nya förslag, i enlighet med vad som tillkännagavs i meddelandet om den digitala inre marknaden, måste baseras på parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av en konkurrenskraftig sektor för finansiella tjänster som tillhandahåller konsumenterna förmånliga produkter och transparent information. Parlamentet betonar att detta kommer att öka konsumenternas förtroende för finansiella tjänster och produkter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker vikten av en konkurrenskraftig sektor för finansiella tjänster som tillhandahåller konsumenterna förmånliga produkter och transparent information. Parlamentet betonar att detta kommer att öka konsumenternas förtroende för finansiella tjänster och produkter.

| 45. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över de eventuella återverkningarna av den ekonomiska och finansiella kris som inträffat i Kina efter det att en bubbla på aktiemarknaden brast. Parlamentet varnar för de eventuella konsekvenserna av systeminbyggda fel i Kinas struktur för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över de eventuella återverkningarna av den ekonomiska och finansiella kris som inträffat i Kina efter det att en bubbla på aktiemarknaden brast. Parlamentet varnar för de eventuella konsekvenserna av systeminbyggda fel i Kinas struktur för finansiella tjänster.

Bekämpning av skattebedrägerier och skatteundandragande

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att ett nytt skattepolitiskt paket har lagts fram och uppmanar kommissionen att vara ambitiös i sin strävan att säkerställa ett rättvist skattesystem som bygger på principen om att skatter betalas i det land där vinster genereras, så att man undviker snedvridning av den inre marknaden och orättvis konkurrens. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar att ett nytt skattepolitiskt paket har lagts fram och uppmanar kommissionen att vara ambitiös i sin strävan att säkerställa ett rättvist skattesystem som bygger på principen om att skatter betalas i det land där vinster genereras, så att man undviker snedvridning av den inre marknaden och orättvis konkurrens.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas arbete med att aktivt främja kampen mot skattebedrägerier, skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och utnyttjandet av skatteparadis, och att i detta arbete utnyttja OECD:s expertis för att främja god styrning i skattefrågor i alla relevanta internationella forum. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och medlemsstaternas arbete med att aktivt främja kampen mot skattebedrägerier, skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och utnyttjandet av skatteparadis, och att i detta arbete utnyttja OECD:s expertis för att främja god styrning i skattefrågor i alla relevanta internationella forum.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande för att utarbeta en EU-definition av skatteparadis (samarbetsovilliga jurisdiktioner) som bygger på OECD-kriterierna. Parlamentet anser att denna strategi bör kombineras med en tydlig bild av hur denna förteckning skulle användas. Kommissionen uppmanas även att lägga fram ett förbättrat EU-initiativ om en obligatorisk gemensam konsoliderad bolagsskattebas, även om konsolideringsdelen skjuts upp i det första stadiet, som torde få omfattande administrativa inverkningar och kommer att kräva ett smidigt övergångssystem. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande för att utarbeta en EU-definition av skatteparadis (samarbetsovilliga jurisdiktioner) som bygger på OECD-kriterierna. Parlamentet anser att denna strategi bör kombineras med en tydlig bild av hur denna förteckning skulle användas. Kommissionen uppmanas även att lägga fram ett förbättrat EU-initiativ om en obligatorisk gemensam konsoliderad bolagsskattebas, även om konsolideringsdelen skjuts upp i det första stadiet, som torde få omfattande administrativa inverkningar och kommer att kräva ett smidigt övergångssystem.

En sammankopplad och inklusiv digital inre marknad

| 49. | Europaparlamentet påminner kommissionen med kraft om att det inte är möjligt att få till stånd en ambitiös digital inre marknad utan en lämplig mekanism för att främja investeringar på plats. Parlamentet stöder prioriteringen av den digitala inre marknaden eftersom digital verksamhet kan generera många möjligheter för att skapa arbetstillfällen och nyetableringar, stärka innovationen, främja produktiviteten och stärka konkurrenskraften och därmed skapa tillväxt. Parlamentet betonar behovet av att stödja utvecklingen av den digitala sektorn, som bör garantera varje medborgare i EU en så snabb uppkoppling som möjligt till lägsta möjliga kostnad. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner kommissionen med kraft om att det inte är möjligt att få till stånd en ambitiös digital inre marknad utan en lämplig mekanism för att främja investeringar på plats. Parlamentet stöder prioriteringen av den digitala inre marknaden eftersom digital verksamhet kan generera många möjligheter för att skapa arbetstillfällen och nyetableringar, stärka innovationen, främja produktiviteten och stärka konkurrenskraften och därmed skapa tillväxt. Parlamentet betonar behovet av att stödja utvecklingen av den digitala sektorn, som bör garantera varje medborgare i EU en så snabb uppkoppling som möjligt till lägsta möjliga kostnad.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har åtagit sig att ta till vara den digitala ekonomins potential genom att fokusera sina tillvägagångssätt på tre pelare i syfte att åstadkomma bättre åtkomst för konsumenter och företag och ett bättre klimat för utveckling av digitala tjänster. Parlamentet betonar behovet av att samarbeta med globala lagstiftare vad gäller konkurrens, skydd och säkerhet. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra allas tillgång till nätet genom snabba bredbandsuppkopplingar i syfte att motverka den digitala klyftan. Parlamentet välkomnar meddelandet om ett initiativ om fritt uppgiftsflöde inom EU, som måste innehålla åtgärder för att avlägsna befintliga hinder för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har åtagit sig att ta till vara den digitala ekonomins potential genom att fokusera sina tillvägagångssätt på tre pelare i syfte att åstadkomma bättre åtkomst för konsumenter och företag och ett bättre klimat för utveckling av digitala tjänster. Parlamentet betonar behovet av att samarbeta med globala lagstiftare vad gäller konkurrens, skydd och säkerhet. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra allas tillgång till nätet genom snabba bredbandsuppkopplingar i syfte att motverka den digitala klyftan. Parlamentet välkomnar meddelandet om ett initiativ om fritt uppgiftsflöde inom EU, som måste innehålla åtgärder för att avlägsna befintliga hinder för den digitala inre marknaden.

| 51. | Europaparlamentet stöder kommissionens arbete för att slutföra EU:s uppgiftsskyddsförordning. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet stöder kommissionens arbete för att slutföra EU:s uppgiftsskyddsförordning.

| 52. | Europaparlamentet anser att man även måste avskaffa byråkrati och omotiverade eller oproportionerliga lagstiftnings- eller icke-lagstiftningshinder för strategin för den digitala inre marknaden, för att man till fullo ska kunna utnyttja potentialen i en digital omvandling av industrin och den gränsöverskridande näthandeln. Parlamentet anser att man borde överväga fler riktade åtgärder för att höja konsumenternas förtroende och öka uppgiftsskyddet vid köp av digitala varor och tjänster i EU, vilket är mycket viktigt för att EU:s medborgare ska känna förtroende för den digitala inre marknaden som en del av digitaliseringen av deras vardag. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att man även måste avskaffa byråkrati och omotiverade eller oproportionerliga lagstiftnings- eller icke-lagstiftningshinder för strategin för den digitala inre marknaden, för att man till fullo ska kunna utnyttja potentialen i en digital omvandling av industrin och den gränsöverskridande näthandeln. Parlamentet anser att man borde överväga fler riktade åtgärder för att höja konsumenternas förtroende och öka uppgiftsskyddet vid köp av digitala varor och tjänster i EU, vilket är mycket viktigt för att EU:s medborgare ska känna förtroende för den digitala inre marknaden som en del av digitaliseringen av deras vardag.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta den pågående tekniska konvergensen vid översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster genom att komma med lämpliga rekommendationer för att justera och framtidssäkra regleringsramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta främja kulturella och kreativa branscher samt att stödja och främja upprättandet av Europaåret för kulturarvet. Parlamentet understryker i detta sammanhang att de kulturella och kreativa sektorerna står för 4,5 procent av EU:s BNP och upp till 8,5 miljoner arbetstillfällen och inte bara är avgörande för den kulturella mångfalden, utan även i stor utsträckning bidrar till den sociala och ekonomiska utvecklingen i hela EU. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta den pågående tekniska konvergensen vid översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster genom att komma med lämpliga rekommendationer för att justera och framtidssäkra regleringsramen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta främja kulturella och kreativa branscher samt att stödja och främja upprättandet av Europaåret för kulturarvet. Parlamentet understryker i detta sammanhang att de kulturella och kreativa sektorerna står för 4,5 procent av EU:s BNP och upp till 8,5 miljoner arbetstillfällen och inte bara är avgörande för den kulturella mångfalden, utan även i stor utsträckning bidrar till den sociala och ekonomiska utvecklingen i hela EU.

| 54. | Europaparlamentet räknar med en ambitiös översyn av direktivet om samhällsomfattande tjänster, så att slutanvändarnas rättigheter kan uppdateras. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet räknar med en ambitiös översyn av direktivet om samhällsomfattande tjänster, så att slutanvändarnas rättigheter kan uppdateras.

Upphovsrätt

| 55. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare arbete för att utveckla och modernisera EU:s immaterialrätt, särskilt inom upphovsrätten, för att anpassa den till den digitala eran och underlätta den gränsöverskridande tillgången till kreativt innehåll på rättvisa och rimliga villkor i hela EU, och därigenom skapa rättslig förutsebarhet samtidigt som upphovsmäns och konstnärers rättigheter skyddas, skäliga ersättning säkerställs och den digitala piratkopieringen avseende värde och sysselsättning i de kreativa och kulturella sektorerna bekämpas. Kommissionen uppmanas att se till att alla lagstiftningsinitiativ för att modernisera upphovsrätten bygger på oberoende bevisning. Parlamentet anser att upphovsrätten bör behålla sin primära funktion, nämligen att göra det möjligt för upphovsmän att få ersättning för sitt arbete genom att andra utnyttjar deras verk. Parlamentet betonar att traditionella metoder för att marknadsföra regional och europeisk kultur, vilka är viktiga i sammanhanget, inte får hämmas av moderniserings- eller reformförslag. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare arbete för att utveckla och modernisera EU:s immaterialrätt, särskilt inom upphovsrätten, för att anpassa den till den digitala eran och underlätta den gränsöverskridande tillgången till kreativt innehåll på rättvisa och rimliga villkor i hela EU, och därigenom skapa rättslig förutsebarhet samtidigt som upphovsmäns och konstnärers rättigheter skyddas, skäliga ersättning säkerställs och den digitala piratkopieringen avseende värde och sysselsättning i de kreativa och kulturella sektorerna bekämpas. Kommissionen uppmanas att se till att alla lagstiftningsinitiativ för att modernisera upphovsrätten bygger på oberoende bevisning. Parlamentet anser att upphovsrätten bör behålla sin primära funktion, nämligen att göra det möjligt för upphovsmän att få ersättning för sitt arbete genom att andra utnyttjar deras verk. Parlamentet betonar att traditionella metoder för att marknadsföra regional och europeisk kultur, vilka är viktiga i sammanhanget, inte får hämmas av moderniserings- eller reformförslag.

En motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik

| 56. | Europaparlamentet betonar att energiunionen kan uppnås genom ökade åtgärder från EU:s sida inom följande områden: en konkurrenskraftig inre energimarknad, ett starkt europeiskt förvaltningssystem, forskning och innovation, nya investeringar som förbättrar gränsöverskridande infrastruktur och förbindelseledningar som skapar hållbarhet och trygghet på vägen mot en energiövergång som kommer att främja tillväxt och skapandet av sysselsättning och, på lång sikt, erbjuda överkomliga energipriser för hushållen och industrin och därmed förebygga och bekämpa energifattigdom. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att energiunionen kan uppnås genom ökade åtgärder från EU:s sida inom följande områden: en konkurrenskraftig inre energimarknad, ett starkt europeiskt förvaltningssystem, forskning och innovation, nya investeringar som förbättrar gränsöverskridande infrastruktur och förbindelseledningar som skapar hållbarhet och trygghet på vägen mot en energiövergång som kommer att främja tillväxt och skapandet av sysselsättning och, på lång sikt, erbjuda överkomliga energipriser för hushållen och industrin och därmed förebygga och bekämpa energifattigdom.

| 57. | Europaparlamentet efterlyser gröna investeringar, bland annat genom den strategiska investeringsplanen, och en långsiktig och stabil politisk ram för främjande av en resurseffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp som förstärker EU:s mål att minska koldioxidutsläppen, öka andelen förnybar energi och förbättra energieffektiviteten, vilket förutsätter investeringar i ett Europatäckande energinät och ett större utnyttjande av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet efterlyser gröna investeringar, bland annat genom den strategiska investeringsplanen, och en långsiktig och stabil politisk ram för främjande av en resurseffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp som förstärker EU:s mål att minska koldioxidutsläppen, öka andelen förnybar energi och förbättra energieffektiviteten, vilket förutsätter investeringar i ett Europatäckande energinät och ett större utnyttjande av förnybara energikällor.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo engagera parlamentet i gemensamma insatser för att bekämpa den globala uppvärmningen och se till att klimatåtgärder beaktas i samtliga EU:s politiska strategier genom att anpassa dem till den verkliga situationen för klimatförändringar, och parlamentet efterfrågar lagstiftningsförslag om genomförande av lagstiftningspaketet om klimatinsatser och förnybar energi 2030 inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo engagera parlamentet i gemensamma insatser för att bekämpa den globala uppvärmningen och se till att klimatåtgärder beaktas i samtliga EU:s politiska strategier genom att anpassa dem till den verkliga situationen för klimatförändringar, och parlamentet efterfrågar lagstiftningsförslag om genomförande av lagstiftningspaketet om klimatinsatser och förnybar energi 2030 inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att direktivet om förnybar energi (2009/28/EG) fullständigt genomförs och att lägga fram förslag för effektiv lagstiftning, också från parlamentet, för att de ambitiösa målen för förnybar energi ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att direktivet om förnybar energi (2009/28/EG) fullständigt genomförs och att lägga fram förslag för effektiv lagstiftning, också från parlamentet, för att de ambitiösa målen för förnybar energi ska kunna uppnås.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett antal initiativ i syfte att upprätta en ambitiös klimat- och energiram till 2030 som EU:s bidrag till ingåendet av ett globalt klimatavtal inför toppmötet i Paris om FN:s ramkonvention om klimatförändringar. Parlamentet framhåller vikten av driva på för ett stabilt, universellt, rättvist och rättsligt bindande avtal. Kommissionen uppmanas att se till att mötet i Paris får en ordentlig uppföljning och att lägga fram lagstiftningsförslag som garanterar att avtalet ratificeras i tid. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett antal initiativ i syfte att upprätta en ambitiös klimat- och energiram till 2030 som EU:s bidrag till ingåendet av ett globalt klimatavtal inför toppmötet i Paris om FN:s ramkonvention om klimatförändringar. Parlamentet framhåller vikten av driva på för ett stabilt, universellt, rättvist och rättsligt bindande avtal. Kommissionen uppmanas att se till att mötet i Paris får en ordentlig uppföljning och att lägga fram lagstiftningsförslag som garanterar att avtalet ratificeras i tid.

| 61. | Europaparlamentet efterlyser ett lagstiftningsförslag om fördelningen av 2030 års mål för utsläpp av växthusgaser i de sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet, och en översyn av lagstiftningsramen för energieffektivitet, inklusive direktivet om byggnaders energiprestanda, direktivet om energieffektivitet och andra styrningsrelaterade aspekter i ramen för 2030, samt en översyn av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet efterlyser ett lagstiftningsförslag om fördelningen av 2030 års mål för utsläpp av växthusgaser i de sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet, och en översyn av lagstiftningsramen för energieffektivitet, inklusive direktivet om byggnaders energiprestanda, direktivet om energieffektivitet och andra styrningsrelaterade aspekter i ramen för 2030, samt en översyn av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att också prioritera EU:s geopolitiska oberoende genom enhetliga EU-förhandlingspositioner gentemot tredjeländer, och begär att översynen av förordningen om en tryggad naturgasförsörjning och av beslutet att utarbeta en mekanism för informationsutbyte med avseende på mellanstatliga avtal på energiområdet ska genomföras i god tid. Parlamentet betonar hur viktigt det är med en rimligt prissatt, hållbar och säker energiförsörjning. Parlamentet betonar att varje medlemsstats rätt att besluta om sin egen energimix garanteras i fördraget, men att regionalt samarbete (t.ex. i Östersjöområdet, sydöstra Europa, Central- och Västeuropa samt Nordsjöområdet) skulle möjliggöra besparingar och vinster för det europeiska energisystemet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att också prioritera EU:s geopolitiska oberoende genom enhetliga EU-förhandlingspositioner gentemot tredjeländer, och begär att översynen av förordningen om en tryggad naturgasförsörjning och av beslutet att utarbeta en mekanism för informationsutbyte med avseende på mellanstatliga avtal på energiområdet ska genomföras i god tid. Parlamentet betonar hur viktigt det är med en rimligt prissatt, hållbar och säker energiförsörjning. Parlamentet betonar att varje medlemsstats rätt att besluta om sin egen energimix garanteras i fördraget, men att regionalt samarbete (t.ex. i Östersjöområdet, sydöstra Europa, Central- och Västeuropa samt Nordsjöområdet) skulle möjliggöra besparingar och vinster för det europeiska energisystemet.

Miljö- och hälsofrågor

| 63. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om paketet för ren luft och det pågående genomförandet av Reachförordningen. Parlamentet efterlyser ett mer balanserat förhållningssätt till ekodesignåtgärder, som bygger på deras energibesparingspotential och marknadsrelevans. Parlamentet ger sitt starka stöd till tydlig energimärkning som ger konsumenter valmöjligheter, och begär ett nytt förslag om lagstiftningspaketet för cirkulärekonomin. Parlamentet anser att investeringar i och främjande av en kretsloppsekonomi kan stödja kommissionens agenda för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft och, genom att minska EU:s beroende av importerade råvaror, har potential att skapa en situation som alla medverkande vinner på, i syfte att främja övergången till en kretsloppsekonomi genom tillverkning i slutna system och hållbar produktutveckling. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om paketet för ren luft och det pågående genomförandet av Reachförordningen. Parlamentet efterlyser ett mer balanserat förhållningssätt till ekodesignåtgärder, som bygger på deras energibesparingspotential och marknadsrelevans. Parlamentet ger sitt starka stöd till tydlig energimärkning som ger konsumenter valmöjligheter, och begär ett nytt förslag om lagstiftningspaketet för cirkulärekonomin. Parlamentet anser att investeringar i och främjande av en kretsloppsekonomi kan stödja kommissionens agenda för sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft och, genom att minska EU:s beroende av importerade råvaror, har potential att skapa en situation som alla medverkande vinner på, i syfte att främja övergången till en kretsloppsekonomi genom tillverkning i slutna system och hållbar produktutveckling.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser en övergripande uppföljning av halvtidsöversynen av EU:s strategi för biologisk mångfald och kommissionens rapport The State of Nature in the European Union för att åtgärda brister, se till att strategin genomförs fullt ut och uppnå EU:s mål för den biologiska mångfalden. Parlamentet understryker rent allmänt att denna process inte får tas till förevändning för en sänkt ambitionsnivå i frågor av central betydelse för miljöskyddet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet efterlyser en övergripande uppföljning av halvtidsöversynen av EU:s strategi för biologisk mångfald och kommissionens rapport The State of Nature in the European Union för att åtgärda brister, se till att strategin genomförs fullt ut och uppnå EU:s mål för den biologiska mångfalden. Parlamentet understryker rent allmänt att denna process inte får tas till förevändning för en sänkt ambitionsnivå i frågor av central betydelse för miljöskyddet.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begrunda de nuvarande utmaningarna på miljö- och hälsoområdet, där miljöns tillstånd inverkar negativt på människors hälsa, och att fortsätta arbetet med planerade strategier, särskilt vetenskapligt baserade övergripande kriterier för hormonstörande ämnen, såsom anges i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, Parlamentet betonar att man måste gå vidare med en gemensam europeisk utvärdering av medicinska metoder (HTA) på EU-nivå som inte skapar ytterligare administrativa bördor, och att antimikrobiell resistens måste bekämpas. Parlamentet förväntar sig att få den sekundärlagstiftning som föreskrivs i tobaksdirektivet. Parlamentet betonar att man snabbt behöver se över direktivet om mänskliga vävnader och celler för att anpassa det till principen om donation utan ersättning, och förordningen om avancerade terapier, som måste göras mer tillämplig för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att begrunda de nuvarande utmaningarna på miljö- och hälsoområdet, där miljöns tillstånd inverkar negativt på människors hälsa, och att fortsätta arbetet med planerade strategier, särskilt vetenskapligt baserade övergripande kriterier för hormonstörande ämnen, såsom anges i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, Parlamentet betonar att man måste gå vidare med en gemensam europeisk utvärdering av medicinska metoder (HTA) på EU-nivå som inte skapar ytterligare administrativa bördor, och att antimikrobiell resistens måste bekämpas. Parlamentet förväntar sig att få den sekundärlagstiftning som föreskrivs i tobaksdirektivet. Parlamentet betonar att man snabbt behöver se över direktivet om mänskliga vävnader och celler för att anpassa det till principen om donation utan ersättning, och förordningen om avancerade terapier, som måste göras mer tillämplig för små och medelstora företag.

| 66. | Europaparlamentet betonar att det måste säkerställas att framtida initiativ eller omarbetningar som kommissionen föreslår på området för hälsa och livsmedelssäkerhet är baserade på tillförlitliga vetenskapliga rön. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar att det måste säkerställas att framtida initiativ eller omarbetningar som kommissionen föreslår på området för hälsa och livsmedelssäkerhet är baserade på tillförlitliga vetenskapliga rön.

En integrerad och effektiv transportsektor

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en bättre övervakning och ett ordentligt genomförande av politiken för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), från planering till genomförande. Parlamentet betonar att TEN-T:s nätkorridorer måste prioriteras för att sammanlänka samtliga EU-regioners transportnät, förbättra infrastrukturen och undanröja hinder, särskilt mellan öst och väst. Parlamentet betonar vikten av att åtgärdsprogrammet Naiades II genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en bättre övervakning och ett ordentligt genomförande av politiken för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), från planering till genomförande. Parlamentet betonar att TEN-T:s nätkorridorer måste prioriteras för att sammanlänka samtliga EU-regioners transportnät, förbättra infrastrukturen och undanröja hinder, särskilt mellan öst och väst. Parlamentet betonar vikten av att åtgärdsprogrammet Naiades II genomförs fullt ut.

| 68. | Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att garantera tillgången till effektiv kollektivtrafik, utveckla smarta och innovativa lösningar samt mobilisera ekonomiska medel för hållbar rörlighet och sammankopplade transportinfrastruktursystem i städerna, inbegripet hållbar transport med teknisk innovation och alternativa bränslen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att garantera tillgången till effektiv kollektivtrafik, utveckla smarta och innovativa lösningar samt mobilisera ekonomiska medel för hållbar rörlighet och sammankopplade transportinfrastruktursystem i städerna, inbegripet hållbar transport med teknisk innovation och alternativa bränslen.

| 69. | Europaparlamentet begär rättvis och effektiv prissättning för hållbara transporter genom en översyn av eurovinjettdirektivet och ramen för att främja det europeiska systemet för elektroniska vägtullar, och utarbetandet av en översiktsplan för införandet av kooperativa intelligenta transportsystem, en översyn av direktivet om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon och av reglerna för tillträde till marknaden för vägtransporter i syfte att förbättra energieffektiviteten. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet begär rättvis och effektiv prissättning för hållbara transporter genom en översyn av eurovinjettdirektivet och ramen för att främja det europeiska systemet för elektroniska vägtullar, och utarbetandet av en översiktsplan för införandet av kooperativa intelligenta transportsystem, en översyn av direktivet om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon och av reglerna för tillträde till marknaden för vägtransporter i syfte att förbättra energieffektiviteten.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka metoder för att säkerställa rättvis konkurrens mellan transportoperatörer och att ta upp frågan om arbetsförhållanden för arbetstagare inom vägtransportsektorn och förbättra trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka metoder för att säkerställa rättvis konkurrens mellan transportoperatörer och att ta upp frågan om arbetsförhållanden för arbetstagare inom vägtransportsektorn och förbättra trafiksäkerheten.

| 71. | Europaparlamentet betonar, när det gäller luftfartspaketet, att en konkurrenskraftsstrategi, en översyn av förordning (EG) nr 868/2004, som rör illojal prissättning i luftfarten, och en revision av förordning (EG) nr 216/2008 om inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet är viktiga prioriteringar. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar, när det gäller luftfartspaketet, att en konkurrenskraftsstrategi, en översyn av förordning (EG) nr 868/2004, som rör illojal prissättning i luftfarten, och en revision av förordning (EG) nr 216/2008 om inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet är viktiga prioriteringar.

Jordbrukspolitiken och fiskeripolitiken

| 72. | Europaparlamentet noterar kommissionens föresats att genomdriva förenkling, tillsammans med den föreslagna kontrollen av ändamålsenligheten hos och utvärderingen av den gemensamma jordbrukspolitiken, som syftar till att minska byråkratin och avskaffa regleringsbördor. Parlamentet efterfrågar ett förslag som underlättar genomförandet av reformen i syfte att garantera att den administrativa bördan för jordbrukare och medlemsstaternas myndigheter är så liten som möjligt. Parlamentet understryker att man måste säkerställa att den gemensamma jordbrukspolitikens viktiga roll för en tryggad livsmedelsförsörjning upprätthålls, stimulera exporttillväxt inom EU:s jordbruksbaserade livsmedelsindustri, utveckla nya marknader, säkra rättvist tillträde för exportörer, och betonar att EU:s mycket strikta normer för livsmedelssäkerhet och hälsa inte får äventyras. Parlamentet förespråkar att samarbetet mellan forskning, jordbrukare och företag ska stärkas genom innovation. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet noterar kommissionens föresats att genomdriva förenkling, tillsammans med den föreslagna kontrollen av ändamålsenligheten hos och utvärderingen av den gemensamma jordbrukspolitiken, som syftar till att minska byråkratin och avskaffa regleringsbördor. Parlamentet efterfrågar ett förslag som underlättar genomförandet av reformen i syfte att garantera att den administrativa bördan för jordbrukare och medlemsstaternas myndigheter är så liten som möjligt. Parlamentet understryker att man måste säkerställa att den gemensamma jordbrukspolitikens viktiga roll för en tryggad livsmedelsförsörjning upprätthålls, stimulera exporttillväxt inom EU:s jordbruksbaserade livsmedelsindustri, utveckla nya marknader, säkra rättvist tillträde för exportörer, och betonar att EU:s mycket strikta normer för livsmedelssäkerhet och hälsa inte får äventyras. Parlamentet förespråkar att samarbetet mellan forskning, jordbrukare och företag ska stärkas genom innovation.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa jordbrukarna att förutse marknadskriser, med hjälp av nya och kraftfulla marknadsverktyg för att förhindra inkomstförluster, och genom att meddela ändrade marknadsförhållanden, där så är möjligt med hjälp av korrekta uppgifter i realtid. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa jordbrukarna att förutse marknadskriser, med hjälp av nya och kraftfulla marknadsverktyg för att förhindra inkomstförluster, och genom att meddela ändrade marknadsförhållanden, där så är möjligt med hjälp av korrekta uppgifter i realtid.

| 74. | Europaparlamentet betonar behovet av kraftfulla åtgärder för att hantera obalanser i livsmedelsförsörjningskedjan, särskilt för att säkerställa rättvisa och öppenhet i förhållandet mellan primärproducenter, förädlare, leverantörer och distributörer, och uppmanar kommissionen att undersöka obalansen i denna försörjningskedja och primärproducenternas hållbara roll inom kedjan. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar behovet av kraftfulla åtgärder för att hantera obalanser i livsmedelsförsörjningskedjan, särskilt för att säkerställa rättvisa och öppenhet i förhållandet mellan primärproducenter, förädlare, leverantörer och distributörer, och uppmanar kommissionen att undersöka obalansen i denna försörjningskedja och primärproducenternas hållbara roll inom kedjan.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram de fleråriga förvaltningsplanerna, som är ett av de viktigaste verktygen för genomförandet av den reformerade gemensamma fiskeripolitiken och som syftar till hållbart utnyttjande av fiskeresurser, såväl som lagstiftningsramen för tekniska åtgärder, som förväntas komma redan 2015, och ett förslag till översyn av tillsynsförordningen inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram de fleråriga förvaltningsplanerna, som är ett av de viktigaste verktygen för genomförandet av den reformerade gemensamma fiskeripolitiken och som syftar till hållbart utnyttjande av fiskeresurser, såväl som lagstiftningsramen för tekniska åtgärder, som förväntas komma redan 2015, och ett förslag till översyn av tillsynsförordningen inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, som en del av Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla, fortsätta sina insatser för att skapa sysselsättning genom att tillämpa begreppet cirkulärekonomi samt genom att skapa synergieffekter inom havs- och sjöfartssektorerna som helhet (blå tillväxt). |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, som en del av Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla, fortsätta sina insatser för att skapa sysselsättning genom att tillämpa begreppet cirkulärekonomi samt genom att skapa synergieffekter inom havs- och sjöfartssektorerna som helhet (blå tillväxt).

| 77. | Europaparlamentet betonar att förordningen om bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) har varit framgångsrik och bör fortsätta att genomföras under 2016, särskilt mot samarbetsovilliga länder och alla organisationer som bidrar till IUU-fisket. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla EU:s politikområden, inklusive den gemensamma fiskeripolitiken och handelspolitiken, är samstämd. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar att förordningen om bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) har varit framgångsrik och bör fortsätta att genomföras under 2016, särskilt mot samarbetsovilliga länder och alla organisationer som bidrar till IUU-fisket. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla EU:s politikområden, inklusive den gemensamma fiskeripolitiken och handelspolitiken, är samstämd.

| 78. | Europaparlamentet betonar att målet med Europas gemensamma miljömärkning för fiskeri- och vattenbruksprodukter måste fullföljas genom en rapport. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet betonar att målet med Europas gemensamma miljömärkning för fiskeri- och vattenbruksprodukter måste fullföljas genom en rapport.

En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp de fem ordförandenas rapport och lägga fram en ambitiös plan med alla åtgärder som krävs för att öka den ekonomiska och monetära unionens motståndskraft och förvandla den till en ram för bättre samordning och strukturell konvergens genom att använda gemenskapsmetoden. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp de fem ordförandenas rapport och lägga fram en ambitiös plan med alla åtgärder som krävs för att öka den ekonomiska och monetära unionens motståndskraft och förvandla den till en ram för bättre samordning och strukturell konvergens genom att använda gemenskapsmetoden.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna i medlemsstaterna samt att påskynda och driva igenom införandet av strukturella reformer och investeringar som syftar till att modernisera EU:s ekonomi med hjälp av de verktyg som ges genom lagstiftningspaketet om ekonomisk styrning och lagstiftningspaketet för budgetövervakning och lagstiftningen för ekonomisk styrning. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i sitt arbete med länder som ställts under förstärkt övervakning eller som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram, ta vederbörlig hänsyn till vilka skyldigheter och befogenheter parlamentet fått enligt lagstiftningspaketet för budgetövervakning |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna i medlemsstaterna samt att påskynda och driva igenom införandet av strukturella reformer och investeringar som syftar till att modernisera EU:s ekonomi med hjälp av de verktyg som ges genom lagstiftningspaketet om ekonomisk styrning och lagstiftningspaketet för budgetövervakning och lagstiftningen för ekonomisk styrning. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i sitt arbete med länder som ställts under förstärkt övervakning eller som omfattas av ett makroekonomiskt anpassningsprogram, ta vederbörlig hänsyn till vilka skyldigheter och befogenheter parlamentet fått enligt lagstiftningspaketet för budgetövervakning

Internationell handelspolitik

| 81. | Europaparlamentet erinrar om sin uppfattning att balanserade handelsavtal kan omfatta regler för globalisering. Kommissionen uppmanas därför att se till att de europeiska standarderna inte äventyras och betonar att handel måste spela sin roll i kampen mot fattigdom och för att förbättra utvecklingen utomlands. Parlamentet anser att avskaffandet av handels- och investeringshinder i hela världen kvarstår som en viktig prioritering för EU:s handelsstrategi. Parlamentet noterar i detta hänseende att kommissionens rapport för 2014 om handels- och investeringshinder identifierar allvarliga och omotiverade hinder i EU:s handelsförbindelser med viktiga tredjeländer. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till kommissionen att fortsätta arbeta med dessa frågor och att bekämpa omotiverade protektionistiska åtgärder. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet erinrar om sin uppfattning att balanserade handelsavtal kan omfatta regler för globalisering. Kommissionen uppmanas därför att se till att de europeiska standarderna inte äventyras och betonar att handel måste spela sin roll i kampen mot fattigdom och för att förbättra utvecklingen utomlands. Parlamentet anser att avskaffandet av handels- och investeringshinder i hela världen kvarstår som en viktig prioritering för EU:s handelsstrategi. Parlamentet noterar i detta hänseende att kommissionens rapport för 2014 om handels- och investeringshinder identifierar allvarliga och omotiverade hinder i EU:s handelsförbindelser med viktiga tredjeländer. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till kommissionen att fortsätta arbeta med dessa frågor och att bekämpa omotiverade protektionistiska åtgärder.

| 82. | Europaparlamentet noterar betydelsen av det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP). Parlamentet påminner kommissionen om betydelsen av samarbete, transparens och informationsutbyte med parlamentet genom hela förfarandet. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet noterar betydelsen av det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP). Parlamentet påminner kommissionen om betydelsen av samarbete, transparens och informationsutbyte med parlamentet genom hela förfarandet.

Övriga handelsfrågor

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redan nu inrätta de instrument som behövs för att ytterligare steg kan kunna tas vid utarbetandet av EU:s investeringspolitik, inför översynen av förordningen om övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal som planeras för 2020. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redan nu inrätta de instrument som behövs för att ytterligare steg kan kunna tas vid utarbetandet av EU:s investeringspolitik, inför översynen av förordningen om övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal som planeras för 2020.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med att utarbeta nya och se över befintliga frihandelsavtal, och välkomnar kommissionens avsikt att för medlemsstaterna lägga fram förslag till direktiv om en modernisering av de nuvarande avtalen med Mexiko, Chile och Turkiet. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sitt arbete med att utarbeta nya och se över befintliga frihandelsavtal, och välkomnar kommissionens avsikt att för medlemsstaterna lägga fram förslag till direktiv om en modernisering av de nuvarande avtalen med Mexiko, Chile och Turkiet.

| 85. | Europaparlamentet noterar bekymrat att det inte har skett några framsteg på vägen mot ett frihandelsavtal mellan EU och Indien och uppmanar kommissionen att göra ytterligare insatser för att lösa de hinder som ligger i vägen för förhandlingarna. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet noterar bekymrat att det inte har skett några framsteg på vägen mot ett frihandelsavtal mellan EU och Indien och uppmanar kommissionen att göra ytterligare insatser för att lösa de hinder som ligger i vägen för förhandlingarna.

| 86. | Europaparlamentet betonar att multilateralism måste förbli ett väsentligt mål för EU:s handelspolitik, och uppmanar kommissionen att arbeta för en överenskommelse vid det tionde ministermötet i WTO i Nairobi i december 2015. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet betonar att multilateralism måste förbli ett väsentligt mål för EU:s handelspolitik, och uppmanar kommissionen att arbeta för en överenskommelse vid det tionde ministermötet i WTO i Nairobi i december 2015.

Ett område med rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende

| 87. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att åtgärda luckor och kryphål i genomförandet av artikel 2 i EUF-fördraget och de värderingar som EU bygger på, dvs. respekten för mänsklig värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekten för mänskliga rättigheter, däribland minoriteters rättigheter, bland annat genom en bindande mekanism som bygger på en uppsättning objektiva indikatorer och som därmed gör det möjligt att agera stegvis vid brott mot dessa värderingar, inbegripet grundläggande rättigheter, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. Parlamentet påminner om att respekten för mänskliga rättigheter måste genomföras i praktiken genom efterlevnad av samtliga bestämmelser i fördragen som avser demokrati. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att åtgärda luckor och kryphål i genomförandet av artikel 2 i EUF-fördraget och de värderingar som EU bygger på, dvs. respekten för mänsklig värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekten för mänskliga rättigheter, däribland minoriteters rättigheter, bland annat genom en bindande mekanism som bygger på en uppsättning objektiva indikatorer och som därmed gör det möjligt att agera stegvis vid brott mot dessa värderingar, inbegripet grundläggande rättigheter, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. Parlamentet påminner om att respekten för mänskliga rättigheter måste genomföras i praktiken genom efterlevnad av samtliga bestämmelser i fördragen som avser demokrati.

| 88. | Europaparlamentet menar att ett heltäckande avtal om personuppgiftsskydd mellan EU och USA måste slutföras och att principerna om integritetsskydd måste ses över för att anpassas till detta avtal och inte lämna några juridiska kryphål, vilket måste ske genom ett ambitiöst paket för personuppgiftsskydd i EU och en ny lagstiftningsram på EU-nivå för skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet menar att ett heltäckande avtal om personuppgiftsskydd mellan EU och USA måste slutföras och att principerna om integritetsskydd måste ses över för att anpassas till detta avtal och inte lämna några juridiska kryphål, vilket måste ske genom ett ambitiöst paket för personuppgiftsskydd i EU och en ny lagstiftningsram på EU-nivå för skydd av personuppgifter.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över Bryssel IIA-förordningen om frågor om lagval mellan medlemsstater inom familjerätten. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att förhindra internationella bortföranden av barn med hjälp av ett medlingsförfarande och att arbeta för särskild utbildning för medlare och domare som handlägger transnationella förfaranden som rör barn, och uppmuntrar medlemsstaterna att centralisera fall där barn har förts bort vid specialiserade domstolar. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över Bryssel IIA-förordningen om frågor om lagval mellan medlemsstater inom familjerätten. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att förhindra internationella bortföranden av barn med hjälp av ett medlingsförfarande och att arbeta för särskild utbildning för medlare och domare som handlägger transnationella förfaranden som rör barn, och uppmuntrar medlemsstaterna att centralisera fall där barn har förts bort vid specialiserade domstolar.

| 90. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en europeisk säkerhetsagenda för perioden 2015–2020 och de prioriteringar som har fastställts inom områdena terrorismbekämpning, gränsöverskridande organiserad brottslighet och it-brottslighet, och stöder helhjärtat kommissionens åtagande inom EU:s strategi för inre säkerhet om att bistå med åtgärder mot sådant som hotar EU-medlemsstaternas inre säkerhet i frågor som berör utländska kombattanter och terrorism. Parlamentet betonar att EU står inför ett växande inhemskt terroristhot från ”utländska kombattanter”, det vill säga individer som reser till länder som de varken är bosatta eller medborgare i, för att utföra, planera eller förbereda terrordåd eller erbjuda eller genomgå terroristutbildning, även i samband med väpnade konflikter. Europaparlamentet håller med om att förebyggandet av våldsam extremism bör vara en prioritering för EU. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av en europeisk säkerhetsagenda för perioden 2015–2020 och de prioriteringar som har fastställts inom områdena terrorismbekämpning, gränsöverskridande organiserad brottslighet och it-brottslighet, och stöder helhjärtat kommissionens åtagande inom EU:s strategi för inre säkerhet om att bistå med åtgärder mot sådant som hotar EU-medlemsstaternas inre säkerhet i frågor som berör utländska kombattanter och terrorism. Parlamentet betonar att EU står inför ett växande inhemskt terroristhot från ”utländska kombattanter”, det vill säga individer som reser till länder som de varken är bosatta eller medborgare i, för att utföra, planera eller förbereda terrordåd eller erbjuda eller genomgå terroristutbildning, även i samband med väpnade konflikter. Europaparlamentet håller med om att förebyggandet av våldsam extremism bör vara en prioritering för EU.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hindra terrorister från att röra sig fritt genom att stärka kontrollerna vid de yttre gränserna, genomföra mer systematiska och effektiva kontroller av resehandlingar och bekämpa den illegala vapenhandeln och den bedrägliga användningen av identitetshandlingar, samt att identifiera riskområden. Parlamentet inväntar kommissionens nya förslag om paketet om smarta gränser. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hindra terrorister från att röra sig fritt genom att stärka kontrollerna vid de yttre gränserna, genomföra mer systematiska och effektiva kontroller av resehandlingar och bekämpa den illegala vapenhandeln och den bedrägliga användningen av identitetshandlingar, samt att identifiera riskområden. Parlamentet inväntar kommissionens nya förslag om paketet om smarta gränser.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder vad gäller bättre informationsutbyte mellan medlemsstaternas rättsvårdande myndigheter och EU:s organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att förbättra, stärka och snabba upp det internationella utbytet av uppgifter som rör brottsbekämpning, och efterlyser ett effektivare operativt samarbete mellan medlemsstaterna genom snabbare och effektivare utbyte av relevanta uppgifter och relevant information, med fullt iakttagande av de grundläggande rättigheterna och uppgiftsskyddsprinciperna. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder vad gäller bättre informationsutbyte mellan medlemsstaternas rättsvårdande myndigheter och EU:s organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att förbättra, stärka och snabba upp det internationella utbytet av uppgifter som rör brottsbekämpning, och efterlyser ett effektivare operativt samarbete mellan medlemsstaterna genom snabbare och effektivare utbyte av relevanta uppgifter och relevant information, med fullt iakttagande av de grundläggande rättigheterna och uppgiftsskyddsprinciperna.

| 93. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag i den europeiska säkerhetsagendan om bekämpning av it-brottslighet, och noterar att terroristorganisationer i större utsträckning använder internet och kommunikationsteknik för att planera attacker, sprida propaganda och samla in pengar. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmana internetföretag och företag inom sociala medier att samarbeta med regeringarna och de rättsvårdande myndigheterna för att motarbeta detta problem, samtidigt som man ser till att de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen respekteras till fullo. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag i den europeiska säkerhetsagendan om bekämpning av it-brottslighet, och noterar att terroristorganisationer i större utsträckning använder internet och kommunikationsteknik för att planera attacker, sprida propaganda och samla in pengar. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmana internetföretag och företag inom sociala medier att samarbeta med regeringarna och de rättsvårdande myndigheterna för att motarbeta detta problem, samtidigt som man ser till att de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen respekteras till fullo.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommission att lägga fram ett förslag om reform av den europeiska arresteringsordern. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommission att lägga fram ett förslag om reform av den europeiska arresteringsordern.

| 95. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen bör se till att EU-lagstiftningen till fullo genomförs inom tidsfristen för införlivande, och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder mot de medlemsstater som inte har införlivat direktiv 2011/93/EU om sexuella övergrepp på barn ordentligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta och öka sina ansträngningar för att förbättra dessa förfaranden för att identifiera nätförövare och skydda barn mot dem. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet upprepar att kommissionen bör se till att EU-lagstiftningen till fullo genomförs inom tidsfristen för införlivande, och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder mot de medlemsstater som inte har införlivat direktiv 2011/93/EU om sexuella övergrepp på barn ordentligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta och öka sina ansträngningar för att förbättra dessa förfaranden för att identifiera nätförövare och skydda barn mot dem.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att arbeta för en anslutning av EU till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och att då ta hänsyn till domstolens åsikt i frågan och bemöta de återstående juridiska problemen. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att arbeta för en anslutning av EU till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och att då ta hänsyn till domstolens åsikt i frågan och bemöta de återstående juridiska problemen.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta att säkerställa att EU-lagstiftningen på området för rättsliga frågor genomförs ordentligt och att arbeta mer systematiskt för rättsligt samarbete i civil- och straffrättsliga frågor. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta att säkerställa att EU-lagstiftningen på området för rättsliga frågor genomförs ordentligt och att arbeta mer systematiskt för rättsligt samarbete i civil- och straffrättsliga frågor.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa EU att aktivt främja dialog med ett globalt partnerskap mot terrorism och att ha ett nära samarbete både med regionala aktörer såsom Afrikanska unionen, Gulfstaternas samarbetsråd och Arabförbundet – i synnerhet de länder som gränsar till Syrien och Irak och de länder som har drabbats hårt av konflikten, till exempel Jordanien, Libanon och Turkiet – och med FN, framför allt dess antiterrorismkommitté. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa EU att aktivt främja dialog med ett globalt partnerskap mot terrorism och att ha ett nära samarbete både med regionala aktörer såsom Afrikanska unionen, Gulfstaternas samarbetsråd och Arabförbundet – i synnerhet de länder som gränsar till Syrien och Irak och de länder som har drabbats hårt av konflikten, till exempel Jordanien, Libanon och Turkiet – och med FN, framför allt dess antiterrorismkommitté.

| 99. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram initiativ för att stärka bekämpningen av diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, sexuell läggning eller, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning eller ålder. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram initiativ för att stärka bekämpningen av diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, sexuell läggning eller, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning eller ålder.

| 100. | Europaparlamentet understryker att den växande rasismen och främlingsfientligheten i Europa innebär en av de största utmaningarna för EU eftersom de hotar demokratin och respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram initiativ för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet i EU. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet understryker att den växande rasismen och främlingsfientligheten i Europa innebär en av de största utmaningarna för EU eftersom de hotar demokratin och respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram initiativ för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet i EU.

| 101. | Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att dra tillbaka sitt förslag till en översyn av direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, samt kommissionens beredvillighet att öppna möjligheten för ett nytt initiativ som man enas om och som kan leda till verkliga förbättringar för förvärvsarbetande föräldrar och anhörigvårdare, i syfte att göra det lättare att förena arbetsliv, familjeliv och privatliv, underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, ge ett minimiskydd till mödrar och minska skillnaderna mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att dra tillbaka sitt förslag till en översyn av direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, samt kommissionens beredvillighet att öppna möjligheten för ett nytt initiativ som man enas om och som kan leda till verkliga förbättringar för förvärvsarbetande föräldrar och anhörigvårdare, i syfte att göra det lättare att förena arbetsliv, familjeliv och privatliv, underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, ge ett minimiskydd till mödrar och minska skillnaderna mellan män och kvinnor.

| 102. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen gör 2017 till det år då våld mot kvinnor stoppas och ökar sina ansträngningar för att förhindra och bekämpa människohandel och skydda offer för sådan människohandel. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang inleda förfarandet för EU:s anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen). Kommissionen uppmanas också att anta en ny strategi när det gäller kvinnors rättigheter och jämställdhet i Europa för 2015–2020. Denna strategi syftar till att skapa lika möjligheter, minska könsklyftorna när det gäller lön, fattigdom och pension och bekämpa våld mot kvinnor. Parlamentet insisterar på att man behöver arbeta vidare med frågan om balans mellan könen med avseende på engagemang inom den ekonomiska beslutsprocessen, och uppmanar kommissionen att behandla faktorer som får kvinnor att inte ägna sig åt företagande. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen gör 2017 till det år då våld mot kvinnor stoppas och ökar sina ansträngningar för att förhindra och bekämpa människohandel och skydda offer för sådan människohandel. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang inleda förfarandet för EU:s anslutning till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen). Kommissionen uppmanas också att anta en ny strategi när det gäller kvinnors rättigheter och jämställdhet i Europa för 2015–2020. Denna strategi syftar till att skapa lika möjligheter, minska könsklyftorna när det gäller lön, fattigdom och pension och bekämpa våld mot kvinnor. Parlamentet insisterar på att man behöver arbeta vidare med frågan om balans mellan könen med avseende på engagemang inom den ekonomiska beslutsprocessen, och uppmanar kommissionen att behandla faktorer som får kvinnor att inte ägna sig åt företagande.

Helhetsgrepp på migrations- och asylpolitiken

| 103. | Europaparlamentet efterlyser på nytt en helhetsstrategi inom asyl- och migrationspolitiken. Parlamentet betonar att asylsökande som är i färd med att ansöka om flyktingstatus behöver säkerhet och att flyktingar inte ska behöva ta riskfyllda vägar till EU, liksom också att de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration måste åtgärdas och migrantsmugglare effektivt bekämpas, och att solidariteten och ansvarsdelningen mellan alla medlemsstater måste stärkas. Parlamentet anser att migrationen måste kopplas till EU:s externa politik genom samarbete med ursprungs- och transitländer. Parlamentet stöder kommissionens förslag att erbjuda humanitärt bistånd. Parlamentet understryker att det behövs ytterligare insatser mot bakgrund av den senaste tidens tragedier i Medelhavet, för att förhindra dödsfall till havs. Parlamentet efterlyser ett bemötande av utmaningarna på medellång och lång sikt och ett heltäckande gensvar, såsom det definierats i den europeiska agendan om migration. Parlamentet betonar att direktivet om blå kort bör ses över för att man ska kunna erbjuda utsikter till laglig migration till EU. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet efterlyser på nytt en helhetsstrategi inom asyl- och migrationspolitiken. Parlamentet betonar att asylsökande som är i färd med att ansöka om flyktingstatus behöver säkerhet och att flyktingar inte ska behöva ta riskfyllda vägar till EU, liksom också att de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration måste åtgärdas och migrantsmugglare effektivt bekämpas, och att solidariteten och ansvarsdelningen mellan alla medlemsstater måste stärkas. Parlamentet anser att migrationen måste kopplas till EU:s externa politik genom samarbete med ursprungs- och transitländer. Parlamentet stöder kommissionens förslag att erbjuda humanitärt bistånd. Parlamentet understryker att det behövs ytterligare insatser mot bakgrund av den senaste tidens tragedier i Medelhavet, för att förhindra dödsfall till havs. Parlamentet efterlyser ett bemötande av utmaningarna på medellång och lång sikt och ett heltäckande gensvar, såsom det definierats i den europeiska agendan om migration. Parlamentet betonar att direktivet om blå kort bör ses över för att man ska kunna erbjuda utsikter till laglig migration till EU.

| 104. | Europaparlamentet framhåller att det är berett att behandla det nya systemet för nödomplacering i enlighet med ett påskyndat förfarande och att det har för avsikt att samtidigt påskynda alla andra åtgärder som föreslagits av kommissionen för att säkerställa att medlemsstaterna inte försenar det permanenta systemet för omplacering. Parlamentet påminner rådet om att det ställer sig mycket positivt till en bindande omplaceringsmekanism som bygger på tydliga och väldefinierade kriterier och som tar hänsyn till flyktingarnas önskemål. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet framhåller att det är berett att behandla det nya systemet för nödomplacering i enlighet med ett påskyndat förfarande och att det har för avsikt att samtidigt påskynda alla andra åtgärder som föreslagits av kommissionen för att säkerställa att medlemsstaterna inte försenar det permanenta systemet för omplacering. Parlamentet påminner rådet om att det ställer sig mycket positivt till en bindande omplaceringsmekanism som bygger på tydliga och väldefinierade kriterier och som tar hänsyn till flyktingarnas önskemål.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda brister i kvaliteten, både i förhållandena i mottagningsanläggningarna och i asylförfarandena inom EU, eftersom båda dessa faktorer avsevärt påverkar möjligheterna att effektivt och ändamålsenligt hantera migrationstrycket. Parlamentet stöder kommissionens förslag att erbjuda förstärkt stöd till medlemsstater som är första mottagandeland för migranter från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) och Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) för att uppnå detta. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda brister i kvaliteten, både i förhållandena i mottagningsanläggningarna och i asylförfarandena inom EU, eftersom båda dessa faktorer avsevärt påverkar möjligheterna att effektivt och ändamålsenligt hantera migrationstrycket. Parlamentet stöder kommissionens förslag att erbjuda förstärkt stöd till medlemsstater som är första mottagandeland för migranter från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) och Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) för att uppnå detta.

| 106. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att effektivisera återvändandesystemen för asylsökande som har fått avslag på sina ansökningar. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att lägga fram ett förslag om en strategi för snabba återvändanden efter en utvärdering och översyn av befintliga åtgärder, t.ex. att inom denna ram ta med det förstärkta stödet från Frontex. Parlamentet håller fast vid att allt återsändande ska ske med full respekt för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att effektivisera återvändandesystemen för asylsökande som har fått avslag på sina ansökningar. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att lägga fram ett förslag om en strategi för snabba återvändanden efter en utvärdering och översyn av befintliga åtgärder, t.ex. att inom denna ram ta med det förstärkta stödet från Frontex. Parlamentet håller fast vid att allt återsändande ska ske med full respekt för grundläggande rättigheter.

En starkare global aktör

| 107. | Europaparlamentet belyser vikten av att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) underbyggs med en verklig inre marknad för försvar och säkerhet, ett fördjupat samarbete mellan europeiska försvarsindustrier, en konkurrenskraftig europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas och en mer samarbetsinriktad hållning till F&U och upphandling på säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet betonar att kommissionen behöver utarbeta ett förslag om inrättande av ett unionsomfattande system för försörjningstrygghet, vilket är dels avgörande för att man ska kunna utveckla, underhålla och överföra kritisk försvarskapacitet, dels ett uttryck för solidaritet och förtroende medlemsstaterna emellan. Parlamentet ger sitt fulla stöd till lanseringen av den förberedande åtgärden för GSFP-relaterad försvarsforskning och det pilotprojekt som parlamentet hade föreslagit. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet belyser vikten av att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) underbyggs med en verklig inre marknad för försvar och säkerhet, ett fördjupat samarbete mellan europeiska försvarsindustrier, en konkurrenskraftig europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas och en mer samarbetsinriktad hållning till F&U och upphandling på säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet betonar att kommissionen behöver utarbeta ett förslag om inrättande av ett unionsomfattande system för försörjningstrygghet, vilket är dels avgörande för att man ska kunna utveckla, underhålla och överföra kritisk försvarskapacitet, dels ett uttryck för solidaritet och förtroende medlemsstaterna emellan. Parlamentet ger sitt fulla stöd till lanseringen av den förberedande åtgärden för GSFP-relaterad försvarsforskning och det pilotprojekt som parlamentet hade föreslagit.

| 108. | Europaparlamentet anser att försvar och främjande av frihet, stöd för våra allierade och förebyggande av grymheter måste fortsätta att vara i centrum för utrikespolitikens mål, inbegripet skyddet av rättigheterna för förföljda religiösa grupper eller andra minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet anser att försvar och främjande av frihet, stöd för våra allierade och förebyggande av grymheter måste fortsätta att vara i centrum för utrikespolitikens mål, inbegripet skyddet av rättigheterna för förföljda religiösa grupper eller andra minoritetsgrupper.

| 109. | Europaparlamentet erinrar om sin uppfattning att kommissionen, för att kunna visa resultat, bör införa en reviderad grannskapspolitik, med en övergripande och konsekvent strategi mellan yttre åtgärder och EU-intern politik. Parlamentet begär att den europeiska grannskapspolitiken ska granskas, och att följande punkter då ska beaktas: a) Differentiering och ”mer för mer”. b) Engagemang även utanför grannskapet. c) Demokratistöd, reform av rättsväsendet, rättsstaten och det institutionella kapacitetsbyggandet. d) Ett diversifierat utbud: prioriterade sektorer. e) Säkerhetsdimensionen. f) Främjande av regional integration. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet erinrar om sin uppfattning att kommissionen, för att kunna visa resultat, bör införa en reviderad grannskapspolitik, med en övergripande och konsekvent strategi mellan yttre åtgärder och EU-intern politik. Parlamentet begär att den europeiska grannskapspolitiken ska granskas, och att följande punkter då ska beaktas: a) Differentiering och ”mer för mer”. b) Engagemang även utanför grannskapet. c) Demokratistöd, reform av rättsväsendet, rättsstaten och det institutionella kapacitetsbyggandet. d) Ett diversifierat utbud: prioriterade sektorer. e) Säkerhetsdimensionen. f) Främjande av regional integration.

| 110. | Europaparlamentet anser att det bör göras tydlig åtskillnad mellan grannskaps- och utvidgningspolitik. Parlamentet är övertygat om att utvidgningen har varit en av EU:s framgångshistorier och bör stå kvar på dagordningen genom att man prioriterar och objektivt övervakar reformer i kandidatländerna tills tidsfristen har gått ut, i syfte att behålla deras motivation och EU:s kapacitet att sprida sina värderingar. Parlamentet påminner om att sådana framtidsutsikter är det enda som kan motivera de berörda länderna. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet anser att det bör göras tydlig åtskillnad mellan grannskaps- och utvidgningspolitik. Parlamentet är övertygat om att utvidgningen har varit en av EU:s framgångshistorier och bör stå kvar på dagordningen genom att man prioriterar och objektivt övervakar reformer i kandidatländerna tills tidsfristen har gått ut, i syfte att behålla deras motivation och EU:s kapacitet att sprida sina värderingar. Parlamentet påminner om att sådana framtidsutsikter är det enda som kan motivera de berörda länderna.

| 111. | Europaparlamentet begär att större tonvikt läggs vid den interreligiösa dialog som syftar till att analysera och förstå den religiösa utvecklingen för att främja tolerans och aktivt engagemang i EU:s yttre åtgärder mot våld och extrem radikalisering. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet begär att större tonvikt läggs vid den interreligiösa dialog som syftar till att analysera och förstå den religiösa utvecklingen för att främja tolerans och aktivt engagemang i EU:s yttre åtgärder mot våld och extrem radikalisering.

| 112. | Europaparlamentet fortsätter att stödja det arbete som görs av internationella partner för att säkra varaktig stabilitet, fred och politisk reform i länderna i det södra och östra grannskapet, och stöder dessa länders aspirationer att stärka banden med EU, inbegripet de ansökarländer som arbetar med att uppfylla villkoren för EU-medlemskap, inklusive ekonomiska, politiska och sociala reformer, och respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet fortsätter att stödja det arbete som görs av internationella partner för att säkra varaktig stabilitet, fred och politisk reform i länderna i det södra och östra grannskapet, och stöder dessa länders aspirationer att stärka banden med EU, inbegripet de ansökarländer som arbetar med att uppfylla villkoren för EU-medlemskap, inklusive ekonomiska, politiska och sociala reformer, och respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| 113. | Europaparlamentet anser att den senaste tidens turbulens på finansmarknaden i Kina innebär en viktig vändpunkt för den kinesiska modellen, och att det behövs ett starkt samarbete mellan EU och Kina för att eventuella negativa konsekvenser för handeln i bägge riktningarna ska kunna undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen och unionens höga representant att överväga om det skulle gå att uppdatera det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, pröva de finansiella riskerna och utöka det ömsesidiga samarbetet för att trygga ett bättre marknadstillträde på grundval av reciprocitet, något som kommer att bli till nytta för både EU och Kina. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet anser att den senaste tidens turbulens på finansmarknaden i Kina innebär en viktig vändpunkt för den kinesiska modellen, och att det behövs ett starkt samarbete mellan EU och Kina för att eventuella negativa konsekvenser för handeln i bägge riktningarna ska kunna undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen och unionens höga representant att överväga om det skulle gå att uppdatera det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, pröva de finansiella riskerna och utöka det ömsesidiga samarbetet för att trygga ett bättre marknadstillträde på grundval av reciprocitet, något som kommer att bli till nytta för både EU och Kina.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att arbeta med medlemsstaterna och tredjeländer för att vidta olika mätbara åtgärder för att utrota seder och bruk som är skadliga för kvinnor och flickor, bland annat barnäktenskap och tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning, hedersmord, påtvingad sterilisering, våldtäkt i konfliktsituationer, stening och alla andra former av brutalitet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att arbeta tillsammans med Europeiska utrikestjänsten för att förbättra det stöd som finns att tillgå för dem som fallit offer för sådan brutalitet. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att arbeta med medlemsstaterna och tredjeländer för att vidta olika mätbara åtgärder för att utrota seder och bruk som är skadliga för kvinnor och flickor, bland annat barnäktenskap och tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning, hedersmord, påtvingad sterilisering, våldtäkt i konfliktsituationer, stening och alla andra former av brutalitet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att arbeta tillsammans med Europeiska utrikestjänsten för att förbättra det stöd som finns att tillgå för dem som fallit offer för sådan brutalitet.

Utvecklingspolitiken

| 115. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen, under Europaåret för utvecklingssamarbete, måste visa konkreta resultat, och uppmanar kommissionen att utveckla och lägga fram en uppföljande handlingsplan för det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd i syfte att garantera konsekvens och fortsatt gemensamt fullföljande av sitt åtagande för de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet framhåller att kommissionen, under Europaåret för utvecklingssamarbete, måste visa konkreta resultat, och uppmanar kommissionen att utveckla och lägga fram en uppföljande handlingsplan för det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd i syfte att garantera konsekvens och fortsatt gemensamt fullföljande av sitt åtagande för de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende.

| 116. | Europaparlamentet betonar att utvecklingsbiståndet måste inriktas på insatser för att främja goda styrelseformer, upprätta rättsstatsprinciper, bekämpa korruption, olagliga kapitalflöden, penningtvätt och skatteflykt och skatteundandragande, och att öka möjligheterna till insyn och ansvarsskyldigheten för alla aktörer, även nationella regeringar i utvecklingsländer och den privata sektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en omfattande strategi och handlingsplan för att hantera denna fråga i utvecklingsländerna, i syfte att se till att EU:s utvecklings- och samarbetsagenda också anpassas och att villkoren uppgraderas för att effektivt bekämpa skatteundandragande och skatteflykt. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet betonar att utvecklingsbiståndet måste inriktas på insatser för att främja goda styrelseformer, upprätta rättsstatsprinciper, bekämpa korruption, olagliga kapitalflöden, penningtvätt och skatteflykt och skatteundandragande, och att öka möjligheterna till insyn och ansvarsskyldigheten för alla aktörer, även nationella regeringar i utvecklingsländer och den privata sektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta en omfattande strategi och handlingsplan för att hantera denna fråga i utvecklingsländerna, i syfte att se till att EU:s utvecklings- och samarbetsagenda också anpassas och att villkoren uppgraderas för att effektivt bekämpa skatteundandragande och skatteflykt.

| 117. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att små och medelstora företag är drivkraften bakom sysselsättning och välfärd i utvecklingsländerna, och att de skapar ungefär 90 procent av arbetstillfällena. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till stödet till små och medelstora företag och mikroföretag och att fokusera på att arbeta med partnerregeringar för att genomföra reformer för att minska regleringsbördorna, minska korruption och skatteundandragande, utveckla skötseln av de offentliga finanserna och effektiva offentliga institutioner, främja företagar- och innovationsandan i detta sammanhang och ytterligare stärka tillgången till mikrokrediter och mikrofinansiering. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att små och medelstora företag är drivkraften bakom sysselsättning och välfärd i utvecklingsländerna, och att de skapar ungefär 90 procent av arbetstillfällena. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till stödet till små och medelstora företag och mikroföretag och att fokusera på att arbeta med partnerregeringar för att genomföra reformer för att minska regleringsbördorna, minska korruption och skatteundandragande, utveckla skötseln av de offentliga finanserna och effektiva offentliga institutioner, främja företagar- och innovationsandan i detta sammanhang och ytterligare stärka tillgången till mikrokrediter och mikrofinansiering.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på bräckliga stater och att utveckla strategier för fredsbyggande och statsbyggande. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att medverka i strukturella och långsiktiga partnerskap som prioriterar införandet av rättsstatsprincipen och demokratiska institutioner i dessa länder. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på bräckliga stater och att utveckla strategier för fredsbyggande och statsbyggande. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att medverka i strukturella och långsiktiga partnerskap som prioriterar införandet av rättsstatsprincipen och demokratiska institutioner i dessa länder.

| 119. | Europaparlamentet efterlyser ökade investeringar i tillgången till utbildning om humanitära nödsituationer, som ett sätt att skydda barn i krissituationer, vilket också speglar behovet av att överbrygga klyftan mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd genom att man knyter samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet efterlyser ökade investeringar i tillgången till utbildning om humanitära nödsituationer, som ett sätt att skydda barn i krissituationer, vilket också speglar behovet av att överbrygga klyftan mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd genom att man knyter samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd.

En union i demokratisk förändring

Institutionella frågor

| 120. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anpassa lagstiftningen i alla ärenden som inleddes före Lissabonfördraget och som fortfarande är under behandling (inom ramen för det föreskrivande förfarandet för kontroll) till Lissabonfördraget med avseende på delegerade akter och genomförandeakter. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anpassa lagstiftningen i alla ärenden som inleddes före Lissabonfördraget och som fortfarande är under behandling (inom ramen för det föreskrivande förfarandet för kontroll) till Lissabonfördraget med avseende på delegerade akter och genomförandeakter.

| 121. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att på grundval av artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt förelägga parlamentet ett förslag till förordning om en europeisk förvaltningsprocesslag. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att på grundval av artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt förelägga parlamentet ett förslag till förordning om en europeisk förvaltningsprocesslag.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att prioritera att bryta dödläget kring översynen av förordningen om tillgång till handlingar samt att följa upp de rekommendationer som parlamentet avgett upprepade gånger i resolutioner om insyn och tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att prioritera att bryta dödläget kring översynen av förordningen om tillgång till handlingar samt att följa upp de rekommendationer som parlamentet avgett upprepade gånger i resolutioner om insyn och tillgång till handlingar.

| 123. | Europaparlamentet stöder med kraft initiativet om ett obligatoriskt öppenhetsregister som bygger på en interinstitutionell överenskommelse. Parlamentet upprepar sitt krav på ett lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet stöder med kraft initiativet om ett obligatoriskt öppenhetsregister som bygger på en interinstitutionell överenskommelse. Parlamentet upprepar sitt krav på ett lagstiftningsförslag.

| 124. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att se till att EU ansluter sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samtidigt som de rättsliga argument som nyligen framförts av domstolen beaktas. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att se till att EU ansluter sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samtidigt som de rättsliga argument som nyligen framförts av domstolen beaktas.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera varför så få europeiska medborgarinitiativ är framgångsrika, eftersom detta leder till en låg acceptans bland medborgarna av detta instrument för transnationell direkt deltagandedemokrati, och att säkerställa att beslut om initiativens tillåtlighet motsvarar EU:s rättsliga behörighet, och parlamentet förväntar sig att kommissionen noggrant följer upp alla framgångsrika initiativ när den har lovat att göra det, och att mer allmänt åtgärda instrumentets svagheter och begränsningar, i synnerhet att underlätta processen och förbättra dess något byråkratiska och långdragna förfaranden som en del av en snabb översyn av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet i syfte att omvandla det till ett trovärdigt verktyg för att påverka dagordningen. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera varför så få europeiska medborgarinitiativ är framgångsrika, eftersom detta leder till en låg acceptans bland medborgarna av detta instrument för transnationell direkt deltagandedemokrati, och att säkerställa att beslut om initiativens tillåtlighet motsvarar EU:s rättsliga behörighet, och parlamentet förväntar sig att kommissionen noggrant följer upp alla framgångsrika initiativ när den har lovat att göra det, och att mer allmänt åtgärda instrumentets svagheter och begränsningar, i synnerhet att underlätta processen och förbättra dess något byråkratiska och långdragna förfaranden som en del av en snabb översyn av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet i syfte att omvandla det till ett trovärdigt verktyg för att påverka dagordningen.

o

o o

| 126. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 8 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/270 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/270

---

P8_TA(2015)0282

Begäran om upphävande av Janusz Korwin-Mikkes immunitet

Europaparlamentets beslut av den 8 september 2015 om begäran om upphävande av Janusz Korwin-Mikkes immunitet (2015/2102(IMM))

(2017/C 316/30)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Janusz Korwin-Mikkes immunitet som översändes den 13 mars 2015 av den allmänne åklagaren i Republiken Polen i samband med ett rättsligt förfarande som inletts av den kommunala polischefen i Piotrków Trybunalski, daterat den 9 mars 2015 (med ärendenummer SM.O.4151-F.2454/16769/2014) och som tillkännagavs i kammaren den 15 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Janusz Korwin-Mikkes immunitet som översändes den 13 mars 2015 av den allmänne åklagaren i Republiken Polen i samband med ett rättsligt förfarande som inletts av den kommunala polischefen i Piotrków Trybunalski, daterat den 9 mars 2015 (med ärendenummer SM.O.4151-F.2454/16769/2014) och som tillkännagavs i kammaren den 15 april 2015,

| — | efter att ha hört Janusz Korwin-Mikke i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Janusz Korwin-Mikke i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 105.2 i Republiken Polens författning och artiklarna 7b.1 och 7c.1 jämförda med artikel 10b i Polens lag av den 9 maj 1996 om utövande av mandatet som ledamot av sejmen och senaten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.2 i Republiken Polens författning och artiklarna 7b.1 och 7c.1 jämförda med artikel 10b i Polens lag av den 9 maj 1996 om utövande av mandatet som ledamot av sejmen och senaten,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0229/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0229/2015), och av följande skäl:

| A. | Republiken Polens allmänne åklagare har översänt en begäran från den kommunala polischefen i Piotrków Trybunalski om tillstånd att ställa ledamoten i Europaparlamentet Janusz Korwin-Mikke inför rätta beträffande en förseelse enligt artikel 92a i lagen av den 20 maj 1971 om förseelser jämförd med artikel 20.1 i lagen av den 20 juni 1997 (vägtrafiklagstiftningen). Den påstådda förseelsen gäller överskridande av hastighetsbegränsningen i ett tätbebyggt område. |
| --- | --- |

A.

Republiken Polens allmänne åklagare har översänt en begäran från den kommunala polischefen i Piotrków Trybunalski om tillstånd att ställa ledamoten i Europaparlamentet Janusz Korwin-Mikke inför rätta beträffande en förseelse enligt artikel 92a i lagen av den 20 maj 1971 om förseelser jämförd med artikel 20.1 i lagen av den 20 juni 1997 (vägtrafiklagstiftningen). Den påstådda förseelsen gäller överskridande av hastighetsbegränsningen i ett tätbebyggt område.

| B. | Enligt artikel 8 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 8 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

| C. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| D. | Enligt artikel 105.2 i Republiken Polens författning får en ledamot av senaten eller sejmen inte bli föremål för straffrättsligt ansvar utan sejmens medgivande. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 105.2 i Republiken Polens författning får en ledamot av senaten eller sejmen inte bli föremål för straffrättsligt ansvar utan sejmens medgivande.

| E. | Det är parlamentet som ensamt ska besluta om huruvida immuniteten ska upphävas eller inte i ett enskilt fall. Parlamentet kan rimligen beakta ledamotens ståndpunkt när det beslutar om huruvida ledamotens immunitet ska upphävas eller inte (2). |
| --- | --- |

E.

Det är parlamentet som ensamt ska besluta om huruvida immuniteten ska upphävas eller inte i ett enskilt fall. Parlamentet kan rimligen beakta ledamotens ståndpunkt när det beslutar om huruvida ledamotens immunitet ska upphävas eller inte (2).

| F. | Den påstådda förseelsen har inget direkt eller uppenbart samband med Janusz Korwin-Mikkes utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet och utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ämbetet som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

F.

Den påstådda förseelsen har inget direkt eller uppenbart samband med Janusz Korwin-Mikkes utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet och utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utövandet av ämbetet som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| G. | Parlamentet har inte i detta fall funnit bevis för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och konkret misstanke om att förfarandet har inletts i avsikt att orsaka den berörda ledamoten politisk skada. |
| --- | --- |

G.

Parlamentet har inte i detta fall funnit bevis för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och konkret misstanke om att förfarandet har inletts i avsikt att orsaka den berörda ledamoten politisk skada.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Janusz Korwin-Mikkes immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Janusz Korwin-Mikkes immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Polen och till Janusz Korwin-Mikke. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Polen och till Janusz Korwin-Mikke.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964 i mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, ECLI:EU:C:1964:28. Domstolens dom av den 10 juli 1986 i mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., ECLI:EU:C:1986:310. Förstainstansrättens dom av den 15 oktober 2008 i mål T-345/05, Mote mot parlamentet, ECLI:EU:T:2008:440. Domstolens dom av den 21 oktober 2008 i målen C-200/07 och C-201/07, Marra mot De Gregorio och Clemente, ECLI:EU:C:2008:579. Förstainstansrättens dom av den 19 mars 2010 i mål T-42/06, Gollnisch mot parlamentet, ECLI:EU:T:2010:102. Domstolens dom av den 6 september 2011 i mål C-163/10, Patriciello, ECLI: EU:C:2011:543. Förstainstansrättens dom av den 17 januari 2013 i målen T-346/11 och T-347/11, Gollnisch motparlamentet, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Dom i mål T-345/05, Mote mot parlamentet (citerad ovan), punkt 28.

---

Onsdagen den 9 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/272 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/272

---

P8_TA(2015)0295

Frågor för skriftligt besvarande (tolkning av artikel 130.3 i arbetsordningen)

Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om frågor för skriftligt besvarande (tolkning av artikel 130.3 i arbetsordningen) (2015/2152(REG))

(2017/C 316/31)

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 4 september 2015 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 4 september 2015 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 226 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 226 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 130.3 i arbetsordningen:
  ”Uttrycket ’i undantagsfall’ ska tolkas så, att den ytterligare frågan avser ett brådskande ärende och att inlämningen av frågan inte kan vänta till påföljande månad. Vidare måste det antal frågor som inges i enlighet med punkt 3 andra stycket vara lägre än fem frågor per månad.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 130.3 i arbetsordningen:

”Uttrycket ’i undantagsfall’ ska tolkas så, att den ytterligare frågan avser ett brådskande ärende och att inlämningen av frågan inte kan vänta till påföljande månad. Vidare måste det antal frågor som inges i enlighet med punkt 3 andra stycket vara lägre än fem frågor per månad.”

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/273 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/273

---

P8_TA(2015)0296

Avbrytande eller avslutande av sammanträde (tolkning av artikel 191 i arbetsordningen)

Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om avbrytande eller avslutande av sammanträde (tolkning av artikel 191 i arbetsordningen) (2015/2153(REG))

(2017/C 316/32)

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 4 september 2015 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 4 september 2015 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 226 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 226 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 191 i arbetsordningen:
  ”Om en begäran om att avbryta eller avsluta sammanträdet läggs fram, ska förfarandet för omröstning om denna begäran inledas utan oskäligt dröjsmål. Det vanliga sättet att tillkännage plenaromröstningar bör användas, och i enlighet med gällande praxis bör ledamöterna få tillräckligt med tid för att hinna till plenisalen.
  I analogi med artikel 152.2 andra stycket kan en liknande begäran inte läggas fram på nytt under samma dag om en sådan begäran har förkastats. I överensstämmelse med tolkningen av artikel 22.1 har talmannen rätt att avbryta överdriven användning av begäranden som läggs fram i enlighet med den här artikeln.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 191 i arbetsordningen:

”Om en begäran om att avbryta eller avsluta sammanträdet läggs fram, ska förfarandet för omröstning om denna begäran inledas utan oskäligt dröjsmål. Det vanliga sättet att tillkännage plenaromröstningar bör användas, och i enlighet med gällande praxis bör ledamöterna få tillräckligt med tid för att hinna till plenisalen.

I analogi med artikel 152.2 andra stycket kan en liknande begäran inte läggas fram på nytt under samma dag om en sådan begäran har förkastats. I överensstämmelse med tolkningen av artikel 22.1 har talmannen rätt att avbryta överdriven användning av begäranden som läggs fram i enlighet med den här artikeln.”

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/274 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/274

---

P8_TA(2015)0297

Ändring av namnet på delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet

Europaparlamentets beslut av den 9 september 2015 om ändring av namnet på delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet (2015/2842(RSO))

(2017/C 316/33)

Europaparlamentet fattar detta beslut,

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 12 mars 2014 om antalet interparlamentariska delegationer, antalet delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och antalet delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och till de multilaterala parlamentariska församlingarna (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 12 mars 2014 om antalet interparlamentariska delegationer, antalet delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna och antalet delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och till de multilaterala parlamentariska församlingarna (1),

| — | med beaktande av artikel 212 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 212 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att ändra namnet på delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet till delegationen för förbindelserna med Palestina, |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att ändra namnet på delegationen för förbindelserna med det palestinska lagstiftande rådet till delegationen för förbindelserna med Palestina,

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom.

---

(1)  Antagna texter frän sammanträdet, P7_TA(2014)0217.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 8 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/275

---

P8_TA(2015)0281

ILO:s konvention om tvångsarbete: socialpolitik ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om utkastet till rådets beslut om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse ratificera 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, vad gäller frågor som rör socialpolitiken (06732/2015 – C8-0079/2015 – 2014/0259(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 316/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06732/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06732/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet lagt fram i enlighet med artiklarna 153.2 jämförd med artikel 153.1 a och b, artikel 218.6 andra stycket a v och artikel 218.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0079/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet lagt fram i enlighet med artiklarna 153.2 jämförd med artikel 153.1 a och b, artikel 218.6 andra stycket a v och artikel 218.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0079/2015),

| — | med beaktande av 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930,

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0243/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0243/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/276 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/276

---

P8_TA(2015)0283

Korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (08257/3/2015 – C8-0159/2015 – 2013/0410(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 316/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (08257/3/2015 – C8-0159/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (08257/3/2015 – C8-0159/2015),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 25 februari 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 25 februari 2014 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0796), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0796),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0234/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0234/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 94, 31.3.2014, s. 1.

(2)  Antagna texter från sammanträdet 15.4.2014, P7_TA(2014)0344.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/277 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/277

---

P8_TA(2015)0284

Handel med sälprodukter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter (COM(2015)0045 – C8-0037/2015 – 2015/0028(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 316/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0045), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0045),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0037/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 maj 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 maj 2015 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0186/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0186/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2015)0028

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 september 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av förordning (EG) nr 1007/2009 om handel med sälprodukter och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 737/2010

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/1775.)

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/278 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/278

---

P8_TA(2015)0285

Kloning av djur som hålls och reproduceras för animalieproduktion ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion (COM(2013)0892 – C7-0002/2014 – 2013/0433(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 316/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0892), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0892),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0002/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 7 juli 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel, om ändring av förordning (EG) nr 1331/2008 och om upphävande av förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 7 juli 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om nya livsmedel, om ändring av förordning (EG) nr 1331/2008 och om upphävande av förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 april 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 april 2014 (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0216/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0216/2015),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2010)0266.

(2)  EUT C 311, 12.9.2014, s. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0433

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 september 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv
  förordning (EU) 2015/... om kloning av nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som hålls och reproduceras för animalieproduktion [Ändr. 1. Den första delen av detta ändringsförslag, dvs. ändringen från direktiv till förordning, berör hela texten.]

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

  DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av förslaget till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (-1) | Vid genomförandet av unionspolitiken, och med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, bör en hög folkhälso- och konsumentskyddsnivå, liksom en hög nivå av djurhälsa och miljöskydd, garanteras. Försiktighetsprincipen, såsom den fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

   (3)

  , bör genomgående tillämpas. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(-1)

Vid genomförandet av unionspolitiken, och med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, bör en hög folkhälso- och konsumentskyddsnivå, liksom en hög nivå av djurhälsa och miljöskydd, garanteras. Försiktighetsprincipen, såsom den fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002

   (3)

  , bör genomgående tillämpas. [Ändr. 2]

| (1) | I

  Kloning av djur strider mot
  rådets direktiv 98/58/EG (4)

  , där det
  fastställs allmänna miniminormer för välbefinnandet hos de djur som föds upp eller hålls för animalieproduktion. I direktivet

  direktiv 98/58/EG
  uppmanas medlemsstaterna att se till att husdjur inte utsätts för onödig smärta, onödigt lidande eller onödig skada
  och närmare bestämt står det i punkt 20 i bilagan till det direktivet att ”naturliga eller konstgjorda avelsförfaranden som

  . Om kloning orsakar onödig smärta, onödigt

  eller kan orsaka
  lidande eller onödig skada
  för något av de berörda djuren inte får tillämpas”

  måste medlemsstaterna agera på nationell nivå för att förhindra detta. Olika nationella strategier när det gäller kloning av djur
  eller användningen av produkter från kloning
  skulle kunna leda till snedvridning av marknaden. Det är därför nödvändigt att säkerställa att lika villkor gäller för alla som är verksamma inom produktion och distribution av levande djur
  och produkter som härrör från djur
  i hela unionen. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(1)

I

  Kloning av djur strider mot
  rådets direktiv 98/58/EG (4)

  , där det
  fastställs allmänna miniminormer för välbefinnandet hos de djur som föds upp eller hålls för animalieproduktion. I direktivet

  direktiv 98/58/EG
  uppmanas medlemsstaterna att se till att husdjur inte utsätts för onödig smärta, onödigt lidande eller onödig skada
  och närmare bestämt står det i punkt 20 i bilagan till det direktivet att ”naturliga eller konstgjorda avelsförfaranden som

  . Om kloning orsakar onödig smärta, onödigt

  eller kan orsaka
  lidande eller onödig skada
  för något av de berörda djuren inte får tillämpas”

  måste medlemsstaterna agera på nationell nivå för att förhindra detta. Olika nationella strategier när det gäller kloning av djur
  eller användningen av produkter från kloning
  skulle kunna leda till snedvridning av marknaden. Det är därför nödvändigt att säkerställa att lika villkor gäller för alla som är verksamma inom produktion och distribution av levande djur
  och produkter som härrör från djur
  i hela unionen. [Ändr. 3]

| (2) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)
  drog i sitt yttrande från 2008 över kloning av djur

   (5)

  den slutsatsen, att man kunnat konstatera en negativ påverkan på hälsan och välbefinnandet hos en avsevärd andel av klonerna och att denna påverkan ofta varit allvarlig och lett till döden. Närmare bestämt
  har
  Efsa
  bekräftat att de surrogatmoderdjur som används vid kloning framför allt drabbas av placentadysfunktion som bidrar till ett ökat antal missfall (6)

  med en potentiell negativ påverkan på deras hälsa som följd
  . Detta är en av orsakerna till teknikens låga effektivitet, 6–15 % för nötkreatur och 6 % för svin, och till att embryokloner måste implanteras i flera moderdjur för att man ska få fram en klon. Dessutom resulterar avvikelser hos klonen och ovanligt stora avkommor i svåra födslar och neonatala dödsfall.
  En hög dödlighet på alla utvecklingsstadier är utmärkande för kloningstekniken

   (7)
  . [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(2)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa)
  drog i sitt yttrande från 2008 över kloning av djur

   (5)

  den slutsatsen, att man kunnat konstatera en negativ påverkan på hälsan och välbefinnandet hos en avsevärd andel av klonerna och att denna påverkan ofta varit allvarlig och lett till döden. Närmare bestämt
  har
  Efsa
  bekräftat att de surrogatmoderdjur som används vid kloning framför allt drabbas av placentadysfunktion som bidrar till ett ökat antal missfall (6)

  med en potentiell negativ påverkan på deras hälsa som följd
  . Detta är en av orsakerna till teknikens låga effektivitet, 6–15 % för nötkreatur och 6 % för svin, och till att embryokloner måste implanteras i flera moderdjur för att man ska få fram en klon. Dessutom resulterar avvikelser hos klonen och ovanligt stora avkommor i svåra födslar och neonatala dödsfall.
  En hög dödlighet på alla utvecklingsstadier är utmärkande för kloningstekniken

   (7)
  . [Ändr. 4]

| (2a) | I fråga om livsmedelssäkerhet betonar Efsa vikten av att man inser att databasen är begränsad, och i sitt yttrande från 2008 över kloning av djur drog Efsa följande slutsats: ”Riskbedömningen är förenad med osäkerhetsmoment på grund av att antalet studier är begränsat och de undersökta stickproven små samt, generellt, på grund av att det saknas ett enhetligt tillvägagångssätt som skulle möjliggöra en mera tillfredsställande behandling av alla de frågor som är av relevans för detta yttrande.” Efsa har exempelvis konstaterat att man endast i begränsad utsträckning känner till vilken immunkompetens som finns hos kloner och rekommenderade i yttrandet att man, ifall man får belägg för nedsatt immunkompetens hos kloner, bör undersöka ”huruvida och i så fall i vilken utsträckning, förtäring av kött och mjölk från kloner eller deras avkomma kan leda till att människor blir mer utsatta för smittämnen”. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(2a)

I fråga om livsmedelssäkerhet betonar Efsa vikten av att man inser att databasen är begränsad, och i sitt yttrande från 2008 över kloning av djur drog Efsa följande slutsats: ”Riskbedömningen är förenad med osäkerhetsmoment på grund av att antalet studier är begränsat och de undersökta stickproven små samt, generellt, på grund av att det saknas ett enhetligt tillvägagångssätt som skulle möjliggöra en mera tillfredsställande behandling av alla de frågor som är av relevans för detta yttrande.” Efsa har exempelvis konstaterat att man endast i begränsad utsträckning känner till vilken immunkompetens som finns hos kloner och rekommenderade i yttrandet att man, ifall man får belägg för nedsatt immunkompetens hos kloner, bör undersöka ”huruvida och i så fall i vilken utsträckning, förtäring av kött och mjölk från kloner eller deras avkomma kan leda till att människor blir mer utsatta för smittämnen”. [Ändr. 5]

| (2b) | I fråga om eventuell miljöpåverkan har Efsa konstaterat att de tillgängliga uppgifterna är begränsade och när det gäller eventuell påverkan av den genetiska mångfalden har Efsa uppmärksammat att en indirekt påverkan kan tänkas uppstå eftersom ett begränsat antal djur överanvänds i avelsprogrammen och att ett alltmer ensartat genetiskt material inom en djurpopulation kan öka infektionsmottagligheten inom populationen samt leda till andra risker. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(2b)

I fråga om eventuell miljöpåverkan har Efsa konstaterat att de tillgängliga uppgifterna är begränsade och när det gäller eventuell påverkan av den genetiska mångfalden har Efsa uppmärksammat att en indirekt påverkan kan tänkas uppstå eftersom ett begränsat antal djur överanvänds i avelsprogrammen och att ett alltmer ensartat genetiskt material inom en djurpopulation kan öka infektionsmottagligheten inom populationen samt leda till andra risker. [Ändr. 6]

| (2c) | I den särskilda rapporten om kloning från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik från 2008

   (8)

  uttrycktes tvivel om huruvida det är möjligt att motivera kloning av djur för livsmedelsproduktion, mot bakgrund av det lidande och de hälsoproblem som surrogatmoderdjur och djurkloner utsätts för i dagsläget. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(2c)

I den särskilda rapporten om kloning från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik från 2008

   (8)

  uttrycktes tvivel om huruvida det är möjligt att motivera kloning av djur för livsmedelsproduktion, mot bakgrund av det lidande och de hälsoproblem som surrogatmoderdjur och djurkloner utsätts för i dagsläget. [Ändr. 7]

| (2d) | Ett av målen för unionens gemensamma jordbrukspolitik enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är att ”höja produktiviteten inom jordbruket genom att främja tekniska framsteg och genom att trygga en rationell utveckling av jordbruksproduktionen”. Det handlar alltså bland annat om att förbättra produktionen och, när det gäller en rationell utveckling av jordbruksproduktionen, om att ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna utgör en förutsättning för att produktionen ska lämpa sig för en sådan saluföring där det också tas hänsyn till konsumenternas intressen. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(2d)

Ett av målen för unionens gemensamma jordbrukspolitik enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är att ”höja produktiviteten inom jordbruket genom att främja tekniska framsteg och genom att trygga en rationell utveckling av jordbruksproduktionen”. Det handlar alltså bland annat om att förbättra produktionen och, när det gäller en rationell utveckling av jordbruksproduktionen, om att ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna utgör en förutsättning för att produktionen ska lämpa sig för en sådan saluföring där det också tas hänsyn till konsumenternas intressen. [Ändr. 8]

| (2e) | Enligt Europeiska unionens domstols rättspraxis

   (9)

  lämpar sig artikel 43 i EUF-fördraget som rättslig grund för all lagstiftning som gäller produktion och saluföring av jordbruksprodukter förtecknade i bilaga I till EUF-fördraget och som bidrar till uppnåendet av ett eller flera av de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken vilka fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget. Lagstiftningen kan visserligen ha andra mål än målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och, om inte annat föreskrivs, eftersträvas i så fall dess mål på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget, men den kan innefatta en harmonisering av nationella rättsföreskrifter inom detta område utan att artikel 114 behöver åberopas. Åtgärder som vidtas inom den gemensamma jordbrukspolitiken kan dessutom påverka importen av de produkter som de berör. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(2e)

Enligt Europeiska unionens domstols rättspraxis

   (9)

  lämpar sig artikel 43 i EUF-fördraget som rättslig grund för all lagstiftning som gäller produktion och saluföring av jordbruksprodukter förtecknade i bilaga I till EUF-fördraget och som bidrar till uppnåendet av ett eller flera av de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken vilka fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget. Lagstiftningen kan visserligen ha andra mål än målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och, om inte annat föreskrivs, eftersträvas i så fall dess mål på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget, men den kan innefatta en harmonisering av nationella rättsföreskrifter inom detta område utan att artikel 114 behöver åberopas. Åtgärder som vidtas inom den gemensamma jordbrukspolitiken kan dessutom påverka importen av de produkter som de berör. [Ändr. 9]

| (2f) | Såsom det klart och konsekvent framgått av konsumentforskningen motsätter sig majoriteten av unionens invånare kloning för animalieproduktion, bl. a. av omsorg om djurens välbefinnande och av allmänna etiska skäl

   (10)

  . Kloning för animalieproduktion kan leda till att djurkloner eller avkomma av djurkloner kommer in i livsmedelskedjan. Konsumenterna motsätter sig starkt förtäring av livsmedel från djurkloner eller deras avkomma. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(2f)

Såsom det klart och konsekvent framgått av konsumentforskningen motsätter sig majoriteten av unionens invånare kloning för animalieproduktion, bl. a. av omsorg om djurens välbefinnande och av allmänna etiska skäl

   (10)

  . Kloning för animalieproduktion kan leda till att djurkloner eller avkomma av djurkloner kommer in i livsmedelskedjan. Konsumenterna motsätter sig starkt förtäring av livsmedel från djurkloner eller deras avkomma. [Ändr. 10]

| (2 g) | Kloning av djur i livsmedelssyfte äventyrar själva kärnan i den europeiska jordbruksmodellen, som grundar sig på produktkvalitet, livsmedelssäkerhet, konsumenthälsa, strikta regler för djurens välbefinnande och användning av miljöriktiga metoder. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(2 g)

Kloning av djur i livsmedelssyfte äventyrar själva kärnan i den europeiska jordbruksmodellen, som grundar sig på produktkvalitet, livsmedelssäkerhet, konsumenthälsa, strikta regler för djurens välbefinnande och användning av miljöriktiga metoder. [Ändr. 11]

| (3) | Med beaktande av målen för unionens
  gemensamma
  jordbrukspolitik, resultaten av Efsas senaste vetenskapliga bedömningar
  , grundade på tillgängliga vetenskapliga studier,
  och kravet avseende djurs välbefinnande i artikel 13 i fördraget, bör användningen av

  EUF-fördraget samt oron från medborgarhåll
  ,
  är det lämpligt att förbjuda
  kloning för produktion av vissa arter av djur för animalieproduktion tillfälligt förbjudas

  samt utsläppande på marknaden av djur och produkter som härrör från kloningsteknik
  . [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(3)

Med beaktande av målen för unionens
  gemensamma
  jordbrukspolitik, resultaten av Efsas senaste vetenskapliga bedömningar
  , grundade på tillgängliga vetenskapliga studier,
  och kravet avseende djurs välbefinnande i artikel 13 i fördraget, bör användningen av

  EUF-fördraget samt oron från medborgarhåll
  ,
  är det lämpligt att förbjuda
  kloning för produktion av vissa arter av djur för animalieproduktion tillfälligt förbjudas

  samt utsläppande på marknaden av djur och produkter som härrör från kloningsteknik
  . [Ändr. 12]

| (3a) | Djurkloner framställs inte för att användas vid kött- eller mjölkproduktion, utan för att deras avelsmaterial ska användas för avelsändamål. Det är djurklonernas avkomma, som tillkommit genom sexuell reproduktion, som blir livsmedelsproducerande djur. Avkomma av klonade djur föranleder kanske inte uppenbara farhågor för djurens välbefinnande, eftersom de tillkommer genom sedvanlig sexuell reproduktion, men sådan avkomma förutsätter ju ett klonat djur såsom förälder, vilket i sin tur skapar avsevärda farhågor ur synvinkel av djurens välbefinnande och ur etisk synvinkel. Åtgärder mot farhågor om djurens välbefinnande och konsumenternas uppfattningar om kloningsteknik bör därför också utsträcka sig till att omfatta avelsmaterial från djurkloner, djurkloners avkomma och produkter från djurkloners avkomma. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(3a)

Djurkloner framställs inte för att användas vid kött- eller mjölkproduktion, utan för att deras avelsmaterial ska användas för avelsändamål. Det är djurklonernas avkomma, som tillkommit genom sexuell reproduktion, som blir livsmedelsproducerande djur. Avkomma av klonade djur föranleder kanske inte uppenbara farhågor för djurens välbefinnande, eftersom de tillkommer genom sedvanlig sexuell reproduktion, men sådan avkomma förutsätter ju ett klonat djur såsom förälder, vilket i sin tur skapar avsevärda farhågor ur synvinkel av djurens välbefinnande och ur etisk synvinkel. Åtgärder mot farhågor om djurens välbefinnande och konsumenternas uppfattningar om kloningsteknik bör därför också utsträcka sig till att omfatta avelsmaterial från djurkloner, djurkloners avkomma och produkter från djurkloners avkomma. [Ändr. 13]

| (4) | För närvarande är det nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som kan komma i fråga för kloning för animalieproduktion. Tillämpningsområdet för detta direktiv bör därför begränsas till användningen av kloning av dessa fem arter för animalieproduktion.
  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(4)

För närvarande är det nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur som kan komma i fråga för kloning för animalieproduktion. Tillämpningsområdet för detta direktiv bör därför begränsas till användningen av kloning av dessa fem arter för animalieproduktion.
  [Ändr. 14]

| (4a) | Med hänsyn till saluföringen av jordbruksprodukter mot bakgrund av kloningsförbudet och för att beakta konsumenternas åsikter om kloning, vilka berör bl.a. djurens välbefinnande, bristen på tillräcklig vetenskaplig forskning och allmänna etiska skäl, måste det ses till att livsmedel från djurkloner och deras avkomma inte kommer in i livsmedelskedjan. Mindre restriktiva åtgärder, t.ex. märkning av livsmedel, skulle inte helt och hållet bemöta medborgarnas farhågor eftersom det fortfarande skulle vara tillåtet att saluföra livsmedel som framställts med en teknik som medför att djur utsätts för lidande. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(4a)

Med hänsyn till saluföringen av jordbruksprodukter mot bakgrund av kloningsförbudet och för att beakta konsumenternas åsikter om kloning, vilka berör bl.a. djurens välbefinnande, bristen på tillräcklig vetenskaplig forskning och allmänna etiska skäl, måste det ses till att livsmedel från djurkloner och deras avkomma inte kommer in i livsmedelskedjan. Mindre restriktiva åtgärder, t.ex. märkning av livsmedel, skulle inte helt och hållet bemöta medborgarnas farhågor eftersom det fortfarande skulle vara tillåtet att saluföra livsmedel som framställts med en teknik som medför att djur utsätts för lidande. [Ändr. 15]

| (4b) | Kloning av djur för animalieproduktion förekommer redan i vissa tredjeländer. Enligt förordning (EG) nr 178/2002 förutsätts livsmedel som importeras till unionen från tredjeländer för att släppas ut på marknaden i unionen uppfylla relevanta krav i unionens livsmedelslagstiftning eller villkor som unionen anser vara minst likvärdiga med dessa krav. Därför bör åtgärder vidtas för att förhindra import från tredjeländer till unionen av djurkloner och deras avkomma samt av produkter från djurkloner och deras avkomma. Kommissionen bör komplettera eller föreslå de ändringar i avelsteknisk lagstiftning och veterinärlagstiftning som behövs för att tillförsäkra att det anges på de importcertifikat som åtföljer djur och avelsmaterial samt livsmedel och foder av animaliskt ursprung huruvida de består av eller härrör från djurkloner eller deras avkomma. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(4b)

Kloning av djur för animalieproduktion förekommer redan i vissa tredjeländer. Enligt förordning (EG) nr 178/2002 förutsätts livsmedel som importeras till unionen från tredjeländer för att släppas ut på marknaden i unionen uppfylla relevanta krav i unionens livsmedelslagstiftning eller villkor som unionen anser vara minst likvärdiga med dessa krav. Därför bör åtgärder vidtas för att förhindra import från tredjeländer till unionen av djurkloner och deras avkomma samt av produkter från djurkloner och deras avkomma. Kommissionen bör komplettera eller föreslå de ändringar i avelsteknisk lagstiftning och veterinärlagstiftning som behövs för att tillförsäkra att det anges på de importcertifikat som åtföljer djur och avelsmaterial samt livsmedel och foder av animaliskt ursprung huruvida de består av eller härrör från djurkloner eller deras avkomma. [Ändr. 16]

| (4c) | Djurkloner, embryokloner, avkomma av djurkloner, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma samt livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma kan inte likställas med djur, embryon, avelsmaterial samt livsmedel och foder som inte härrör från användning av kloningsteknik, i den mening som avses i artikel III.4 i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt). Ett förbud mot kloning av djur, mot utsläppande på marknaden av djurkloner, embryokloner, djurkloners avkomma, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma samt mot utsläppande på marknaden och import av livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma är dessutom en nödvändig åtgärd för att skydda allmän moral och djurs hälsa i den mening som avses i artikel XX i Gatt. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(4c)

Djurkloner, embryokloner, avkomma av djurkloner, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma samt livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma kan inte likställas med djur, embryon, avelsmaterial samt livsmedel och foder som inte härrör från användning av kloningsteknik, i den mening som avses i artikel III.4 i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt). Ett förbud mot kloning av djur, mot utsläppande på marknaden av djurkloner, embryokloner, djurkloners avkomma, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma samt mot utsläppande på marknaden och import av livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma är dessutom en nödvändig åtgärd för att skydda allmän moral och djurs hälsa i den mening som avses i artikel XX i Gatt. [Ändr. 17]

| (4d) | Åtgärder bör vidtas för att de handelsavtal som det för närvarande förhandlas om inte ska uppmuntra till godkännande av sådan praxis som kan bli till skada för konsumenthälsan, jordbrukarnas hälsa, miljön eller djurens välbefinnande. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(4d)

Åtgärder bör vidtas för att de handelsavtal som det för närvarande förhandlas om inte ska uppmuntra till godkännande av sådan praxis som kan bli till skada för konsumenthälsan, jordbrukarnas hälsa, miljön eller djurens välbefinnande. [Ändr. 18]

| (4e) | Tillämpningen av denna förordning kan äventyras om det inte går att spåra livsmedel från djurkloner och deras avkomma. Enligt försiktighetsprincipen och för att genomdriva de förbud som fastställs i denna förordning måste därför spårbarhetssystem införas på unionsnivå, i samråd med relevanta berörda parter. Med hjälp av dessa system skulle berörda myndigheter och ekonomiska aktörer kunna samla in uppgifter om djurkloner, djurkloners avkomma och avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma samt om livsmedel från djurkloner och deras avkomma. Kommissionen bör sträva efter att utverka åtaganden i detta hänseende från de av unionens handelspartner som klonar djur för animalieproduktion, inom ramen för pågående och framtida handelsförhandlingar, på både bilateral och multilateral nivå. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(4e)

Tillämpningen av denna förordning kan äventyras om det inte går att spåra livsmedel från djurkloner och deras avkomma. Enligt försiktighetsprincipen och för att genomdriva de förbud som fastställs i denna förordning måste därför spårbarhetssystem införas på unionsnivå, i samråd med relevanta berörda parter. Med hjälp av dessa system skulle berörda myndigheter och ekonomiska aktörer kunna samla in uppgifter om djurkloner, djurkloners avkomma och avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma samt om livsmedel från djurkloner och deras avkomma. Kommissionen bör sträva efter att utverka åtaganden i detta hänseende från de av unionens handelspartner som klonar djur för animalieproduktion, inom ramen för pågående och framtida handelsförhandlingar, på både bilateral och multilateral nivå. [Ändr. 19]

| (4f) | I sin rapport 2010 till Europaparlamentet och rådet konstaterade kommissionen att det var lämpligt med upprättande av ett spårbarhetssystem för sperma och embryon som importeras så att det kan upprättas databanker för avkommor i EU. Kommissionen bör därför agera i enlighet med detta. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(4f)

I sin rapport 2010 till Europaparlamentet och rådet konstaterade kommissionen att det var lämpligt med upprättande av ett spårbarhetssystem för sperma och embryon som importeras så att det kan upprättas databanker för avkommor i EU. Kommissionen bör därför agera i enlighet med detta. [Ändr. 20]

| (4 g) | I överensstämmelse med kloningsförbudet i denna förordning bör också målinriktade säljfrämjande åtgärder från kommissionens sida genomföras, till stöd för köttproduktion och djurhållning av god kvalitet inom unionen. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(4 g)

I överensstämmelse med kloningsförbudet i denna förordning bör också målinriktade säljfrämjande åtgärder från kommissionens sida genomföras, till stöd för köttproduktion och djurhållning av god kvalitet inom unionen. [Ändr. 21]

| (5) | Kunskapen om effekterna av kloningstekniken på välbefinnandet hos de djur som används förväntas öka. Kloningstekniken kommer troligen att förbättras med tiden. Förbuden bör därför endast vara tillfälliga. Detta direktiv

  Denna förordning
  bör därför ses över inom en rimlig tid, med beaktande av medlemsstaternas erfarenheter av direktivets

  förordningens
  genomförande, de vetenskapliga och tekniska framstegen
  och förändringar avseende konsumenternas uppfattningar
  och den internationella utvecklingen
  , särskilt handelsflöden och unionens handelsförbindelser
  . [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(5)

Kunskapen om effekterna av kloningstekniken på välbefinnandet hos de djur som används förväntas öka. Kloningstekniken kommer troligen att förbättras med tiden. Förbuden bör därför endast vara tillfälliga. Detta direktiv

  Denna förordning
  bör därför ses över inom en rimlig tid, med beaktande av medlemsstaternas erfarenheter av direktivets

  förordningens
  genomförande, de vetenskapliga och tekniska framstegen
  och förändringar avseende konsumenternas uppfattningar
  och den internationella utvecklingen
  , särskilt handelsflöden och unionens handelsförbindelser
  . [Ändr. 22]

| (5a) | Enligt den senaste Eurobarometerundersökningen anser flertalet européer att kloning för livsmedelsändamål inte är en trygg metod med tanke på deras och deras familjers hälsa. När det gäller kloning av djur anser dessutom flera länder i Europa klart och tydligt att besluten primärt bör fattas utgående från moraliska och etiska ståndpunkter, snarare än på basis av vetenskapliga rön. Innan denna lagstiftning ses över bör kommissionen därför göra en officiell EU-undersökning för att bedöma konsumenternas uppfattningar på nytt. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(5a)

Enligt den senaste Eurobarometerundersökningen anser flertalet européer att kloning för livsmedelsändamål inte är en trygg metod med tanke på deras och deras familjers hälsa. När det gäller kloning av djur anser dessutom flera länder i Europa klart och tydligt att besluten primärt bör fattas utgående från moraliska och etiska ståndpunkter, snarare än på basis av vetenskapliga rön. Innan denna lagstiftning ses över bör kommissionen därför göra en officiell EU-undersökning för att bedöma konsumenternas uppfattningar på nytt. [Ändr. 23]

| (5b) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av bestämmelser för spårbarhetssystem för djurkloner, djurkloners avkomma och avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet samt att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(5b)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget bör delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av bestämmelser för spårbarhetssystem för djurkloner, djurkloners avkomma och avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet samt att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 24]

| (6) | Detta direktiv

  Denna förordning
  står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet näringsfriheten och friheten för vetenskapen. Detta direktiv

  Förordningen
  måste genomföras

  tillämpas
  i enlighet med dessa rättigheter och principer. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(6)

Detta direktiv

  Denna förordning
  står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i synnerhet näringsfriheten och friheten för vetenskapen. Detta direktiv

  Förordningen
  måste genomföras

  tillämpas
  i enlighet med dessa rättigheter och principer. [Ändr. 25]

| (6a) | Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(6a)

Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. [Ändr. 26]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I detta direktiv

  denna förordning
  fastställs bestämmelser om

| a) | kloning av djur i unionen, |
| --- | --- |

a)

kloning av djur i unionen,

| b) | utsläppande
  på marknaden och import
  av
  djurkloner,
  embryokloner
  , djurkloners avkomma, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma och livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma

  och djurkloner på marknaden. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

b)

utsläppande
  på marknaden och import
  av
  djurkloner,
  embryokloner
  , djurkloners avkomma, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma och livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma

  och djurkloner på marknaden. [Ändr. 27]

Direktivet

  Förordningen
  ska tillämpas på nötkreatur, svin, får, getter och hästdjur (nedan kallade

  djuren
  )
  alla djurarter
  som hålls och reproduceras för animalieproduktion. [Ändr. 28

Artikel 1a

Syfte

Syftet med denna förordning är att åtgärda farhågor som gäller djurens hälsa och välbefinnande och konsumenternas uppfattningar och etiska överväganden när det gäller kloningsteknik. [Ändr. 29]

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv

  denna förordning
  gäller följande definitioner:

| a) | djur som hålls och reproduceras för animalieproduktion

  (nedan kallade djur)
  : djur som som hålls och reproduceras för produktion av livsmedel,
  foder,
  ull, skinn eller pälsar eller för annan typ av animalieproduktion; definitionen ska inte omfatta djur som hålls och reproduceras uteslutande för andra ändamål, såsom forskning, framställning av läkemedel och medicintekniska produkter,
  samt, om inga alternativa metoder finns att tillgå, för
  bevarande av sällsynta raser eller utrotningshotade arter, sportevenemang och kulturella evenemang

  och av raser som av medlemsstaternas behöriga myndigheter identifierats som sällsynta
  . [Ändr. 30] |
| --- | --- |

a)

djur som hålls och reproduceras för animalieproduktion

  (nedan kallade djur)
  : djur som som hålls och reproduceras för produktion av livsmedel,
  foder,
  ull, skinn eller pälsar eller för annan typ av animalieproduktion; definitionen ska inte omfatta djur som hålls och reproduceras uteslutande för andra ändamål, såsom forskning, framställning av läkemedel och medicintekniska produkter,
  samt, om inga alternativa metoder finns att tillgå, för
  bevarande av sällsynta raser eller utrotningshotade arter, sportevenemang och kulturella evenemang

  och av raser som av medlemsstaternas behöriga myndigheter identifierats som sällsynta
  . [Ändr. 30]

| b) | kloning: asexuell reproduktion av djur med
  hjälp av bland annat
  en teknik som innebär att en cellkärna från ett enskilt djur överförs till en oocyt, ur vilken kärnan tagits bort, för att skapa genetiskt identiska enskilda embryon (nedan kallade embryokloner) som sedan kan implanteras i surrogatmoderdjur för att producera populationer av genetiskt identiska djur (nedan kallade djurkloner). [Ändr. 31] |
| --- | --- |

b)

kloning: asexuell reproduktion av djur med
  hjälp av bland annat
  en teknik som innebär att en cellkärna från ett enskilt djur överförs till en oocyt, ur vilken kärnan tagits bort, för att skapa genetiskt identiska enskilda embryon (nedan kallade embryokloner) som sedan kan implanteras i surrogatmoderdjur för att producera populationer av genetiskt identiska djur (nedan kallade djurkloner). [Ändr. 31]

| ba) | djurkloners avkomma: andra djur än djurkloner, om minst en av progenitorerna är en djurklon. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

ba)

djurkloners avkomma: andra djur än djurkloner, om minst en av progenitorerna är en djurklon. [Ändr. 32]

| bb) | avelsmaterial: sperma, oocyter och embryon som samlas in från eller produceras av avelsdjur för reproduktionsändamål. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

bb)

avelsmaterial: sperma, oocyter och embryon som samlas in från eller produceras av avelsdjur för reproduktionsändamål. [Ändr. 33]

| bc) | spårbarhet: möjlighet att genom alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan spåra och följa livsmedel, foder, livsmedelsproducerande djur eller ämnen som är avsedda att eller kan förväntas ingå i ett livsmedel eller ett foder. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

bc)

spårbarhet: möjlighet att genom alla stadier i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan spåra och följa livsmedel, foder, livsmedelsproducerande djur eller ämnen som är avsedda att eller kan förväntas ingå i ett livsmedel eller ett foder. [Ändr. 34]

| c) | utsläppande på marknaden: första gången ett djur eller en produkt tillhandahålls på den inre marknaden. |
| --- | --- |

c)

utsläppande på marknaden: första gången ett djur eller en produkt tillhandahålls på den inre marknaden.

| ca) | livsmedel: livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002. [Ändr. 35] |
| --- | --- |

ca)

livsmedel: livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 178/2002. [Ändr. 35]

Artikel 3

Tillfälligt fFörbud [Ändr. 36]

Medlemsstaterna ska tillfälligt förbjuda

  Förbud ska råda mot [Ändr. 37]

| a) | kloning av djur, |
| --- | --- |

a)

kloning av djur,

| b) | utsläppande
  på marknaden och import
  av
  djurkloner,
  embryokloner
  , djurkloners avkomma, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma och livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma

  och djurkloner på marknaden. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

b)

utsläppande
  på marknaden och import
  av
  djurkloner,
  embryokloner
  , djurkloners avkomma, avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma och livsmedel och foder från djurkloner och deras avkomma

  och djurkloner på marknaden. [Ändr. 38]

Artikel 3a

Importvilllkor

Djur får inte importeras från tredjeländer om det inte framgår av de importcertifikat som åtföljer djuren att de inte är djurkloner eller djurkloners avkomma.

Avelsmaterial och livsmedel och foder av animaliskt ursprung får inte importeras från tredjeländer om inte det framgår av de åtföljande importcertifikaten att de inte härstammar från djurkloner eller djurkloners avkomma.

För att det säkert ska framgå av de importcertifikat som åtföljer djur, avelsmaterial och livsmedel och foder av animaliskt ursprung huruvida de är eller härstammar från djurkloner eller djurkloners avkomma ska kommissionen senast den ...

   (11)

  anta särskilda importvillkor enligt artikel 48 eller 49 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

   (*1)

  och, vid behov, lägga fram ett förslag om ändring av annan lagstiftning om djurhälsa eller om avelstekniska och genealogiska importvillkor. [Ändr. 39]

Artikel 3b

Spårbarhet

För att behöriga myndigheter och ekonomiska aktörer ska få den information de behöver för att kunna tillämpa artikel 3 b ska ett spårbarhetssystem inrättas för

| a) | djurkloner, |
| --- | --- |

a)

djurkloner,

| b) | djurkloners avkomma, |
| --- | --- |

b)

djurkloners avkomma,

| c) | avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma. |
| --- | --- |

c)

avelsmaterial från djurkloner och deras avkomma.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 4a för att fastställa närmare bestämmelser för hur de uppgifter som avses i första stycket a–c ska tas med i de certifikat som föreskrivs i djurhälsolagstiftningen och den avelstekniska lagstiftningen eller i de certifikat som kommissionen utarbetar för dessa ändamål. Dessa delegerade akter ska antas senast den ...

   (*2)
  . [Ändr. 40]

Artikel 4

Påföljder

Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats med tillämpning av detta direktiv

  denna förordning
  och ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande
  och garantera lika villkor
  . Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den [
  date for transposition of the Directive
  ] ... (*3), och alla senare ändringar som gäller

  av
  dem så snart som möjligt. [Ändr. 41]

Artikel 4a

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3a ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den ...

   (*4)

  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 3a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. [Ändr. 42]

Artikel 5

Rapportering och översyn

1.   Senast den [
  date = 5 years after the date of transposition of this Directive
  ] ... (*5) ska medlemsstaterna rapportera till kommissionen om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av detta direktiv

  denna förordning
  . [Ändr. 43]

2.   Kommissionen ska lägga fram en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv

  denna förordning
  med hänsyn till

| a) | de rapporter som medlemsstaterna har lämnat in i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

a)

de rapporter som medlemsstaterna har lämnat in i enlighet med punkt 1,

| b) | de

  alla tillgängliga belägg för
  vetenskapliga och tekniska framstegen

  framsteg
  , särskilt när det gäller de aspekter på kloning som rör djurs välbefinnande
  och livsmedelssäkerhet, samt de framsteg som gjorts med att skapa tillförlitliga system för spårning av djurkloner och deras avkomma
  , [Ändr. 44] |
| --- | --- |

b)

de

  alla tillgängliga belägg för
  vetenskapliga och tekniska framstegen

  framsteg
  , särskilt när det gäller de aspekter på kloning som rör djurs välbefinnande
  och livsmedelssäkerhet, samt de framsteg som gjorts med att skapa tillförlitliga system för spårning av djurkloner och deras avkomma
  , [Ändr. 44]

| ba) | utvecklingen av konsumenternas uppfattningar om kloning, [Ändr. 45] |
| --- | --- |

ba)

utvecklingen av konsumenternas uppfattningar om kloning, [Ändr. 45]

| c) | den internationella utvecklingen. |
| --- | --- |

c)

den internationella utvecklingen.

| ca) | konsumenternas farhågor för folkhälsan och djurens välbefinnande, [Ändr. 46] |
| --- | --- |

ca)

konsumenternas farhågor för folkhälsan och djurens välbefinnande, [Ändr. 46]

| cb) | de etiska frågeställningar som kloning av djur aktualiserar. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

cb)

de etiska frågeställningar som kloning av djur aktualiserar. [Ändr. 47]

2a.
     
  Kommissionen ska göra den rapport som avses i punkt 2 tillgänglig för allmänheten. [Ändr. 48]

2b.
     
  Kommissionen ska, med hjälp av en officiell EU-undersökning, inleda ett offentligt samråd för att bedöma eventuella nya trender i fråga om konsumenternas uppfattningar om livsmedel från klonade djur. [Ändr. 49]

Artikel 6

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [

  date = 12 month after the date of transposition of this Directive

  ]. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.
  [Ändr. 50]

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta direktiv

  Denna förordning
  träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det

  den
  har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ...

   (*6)
  . [Ändr. 52]

Artikel 8

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.
  [Ändr. 53]

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. [Ändr. 54]

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 311, 12.9.2014, s. 73.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 september 2015.

2

(3)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

3

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(4)  Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23).

4

(5)  
  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/ main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

5

http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/ main_documents/sc_op_ej767_animal_cloning_en.pdf

(6)  Scientific Opinion of the Scientific Committee, ”Food Safety, Animal Health and Welfare and Environmental Impact of Animals derived from Cloning by Somatic Cell Nucleus Transfer (SCNT) and their Offspring and Products Obtained from those Animals”, se http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01

6

(7)  
  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

7

http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf

(8)  
  Ethhical aspects of animal cloning for food supply, 16 januari 2008, se http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

8

Ethhical aspects of animal cloning for food supply, 16 januari 2008, se http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf

(9)  
  Domstolens dom av den 23 februari 1988, Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland/Europeiska gemenskapernas råd, C-68/86, EU:C:1988:85, domstolens dom av den 16 november 1989. Europeiska gemenskapernas kommission/Europeiska unionens råd, C-131/87, EU:C:1989:581, domstolens dom av den 16 november 1989, Europeiska gemenskapernas kommission/Europeiska unionens råd, C-11/88, EU:C:1989:583.

9

Domstolens dom av den 23 februari 1988, Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland/Europeiska gemenskapernas råd, C-68/86, EU:C:1988:85, domstolens dom av den 16 november 1989. Europeiska gemenskapernas kommission/Europeiska unionens råd, C-131/87, EU:C:1989:581, domstolens dom av den 16 november 1989, Europeiska gemenskapernas kommission/Europeiska unionens råd, C-11/88, EU:C:1989:583.

(10)  
  Se t.ex. Eurobarometers rapporter från 2008 och 2010 på adresserna http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf och http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

10

Se t.ex. Eurobarometers rapporter från 2008 och 2010 på adresserna http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_238_en.pdf och http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf

(11)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

11

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

(*1)  
  EUT: var vänlig inför datum: sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*1

EUT: var vänlig inför datum: sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(*2)  
  EUT: var vänlig inför datum: sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*2

EUT: var vänlig inför datum: sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(*3)  
  EUT: var vänlig inför datum: ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*3

EUT: var vänlig inför datum: ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(*4)  
  EUT: var vänlig inför dagen för denna förordnings ikraftträdande.

*4

EUT: var vänlig inför dagen för denna förordnings ikraftträdande.

(*5)  
  EUT: var vänlig inför datum: sex år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*5

EUT: var vänlig inför datum: sex år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(*6)  
  EUT: var vänlig inför datum: ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*6

EUT: var vänlig inför datum: ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

---

Onsdagen den 9 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/287 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/287

---

P8_TA(2015)0298

Partnerskapsavtal om fiske med Guinea-Bissau: fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning (godkännande) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11667/2012 – C8-0278/2014 – 2012/0134(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 316/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11667/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11667/2012),

| — | med beaktande av förslaget till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11671/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau (11671/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0278/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0278/2014),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 (1) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 (1) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena samt artiklarna 99.2 och 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena samt artiklarna 99.2 och 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0233/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0233/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Guinea-Bissau.

---

(1)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0299.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/288 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/288

---

P8_TA(2015)0300

Partnerskapsavtal om fiske med Kap Verde: fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning (godkännande) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15848/2014 – C8-0003/2015 – 2014/0329(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 316/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15848/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15848/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15849/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokollet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kap Verde (15849/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0003/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0003/2015),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 (1) om utkastet till rådets beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 (1) om utkastet till rådets beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0201/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0201/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kap Verde. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kap Verde.

---

(1)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0301.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/289

---

P8_TA(2015)0302

Partnerskapsavtal om fiske med Madagaskar: fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Madagaskar och Europeiska gemenskapen (15225/2014 – C8-0002/2015 – 2014/0319(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 316/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15225/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15225/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Madagaskar och Europeiska gemenskapen (15226/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Madagaskar och Europeiska gemenskapen (15226/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43, artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0002/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43, artikel 218.6 andra stycket led a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0002/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0196/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0196/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Madagaskar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Madagaskar.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/290 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/290

---

P8_TA(2015)0303

Protokoll om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisatione (Godkännande) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06040/2015 – C8-0077/2015 – 2015/0029(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 316/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06040/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06040/2015),

| — | med beaktande av förslaget till protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06041/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till protokollet om ändring av Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (06041/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0077/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0077/2015),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 9 september 2015 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artiklarna 99.2 och 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artiklarna 99.2 och 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0237/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0237/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Världshandelsorganisationen.

---

(1)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0304.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/291 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/291

---

P8_TA(2015)0305

Bemyndigande för Österrike, Belgien och Polen att ratificera och för att ansluta sig till Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Konungariket Belgien och Republiken Polen att ratificera och för Republiken Österrike att ansluta sig till Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna (08223/2015 – C8-0173/2015 – 2014/0345(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 316/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (08223/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (08223/2015),

| — | med beaktande av Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna (08223/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna (08223/15/ADD1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 81.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0173/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 81.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0173/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0231/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0231/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Konungariket Belgien och Republiken Polen att ratificera och för Republiken Österrike att ansluta sig till Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut om bemyndigande för Konungariket Belgien och Republiken Polen att ratificera och för Republiken Österrike att ansluta sig till Budapestkonventionen om avtal om varutransporter på de inre vattenvägarna.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/292 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/292

---

P8_TA(2015)0306

Provisoriska åtgärder på området för internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (COM(2015)0286 – C8-0156/2015 – 2015/0125(NLE))

(Samråd)

(2017/C 316/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0286), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0286),

| — | med beaktande av artikel 78.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0156/2015),

| — | med beaktande av skrivelsen från rådet av den 30 juli 2015 genom vilken Europaparlamentet informerades om rådets allmänna riktlinje, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från rådet av den 30 juli 2015 genom vilken Europaparlamentet informerades om rådets allmänna riktlinje,

| — | med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0245/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0245/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet godkänner sitt uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner sitt uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Förslag till beslut

Beaktandeled 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel I och artiklarna 18 och 19, |

Kommissionens förslag

Ändring

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel I och artiklarna 18 och 19,

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Enligt artiklarna 78.3 och 80 i fördraget ska de solidaritetsåtgärder som planeras i detta beslut vara bindande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Enligt artiklarna 78.3 och 80 i fördraget ska de solidaritetsåtgärder som planeras i detta beslut vara bindande.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | De tillfälliga åtgärderna för nödomplacering är endast en del av det helhetsgrepp på migration som beskrivs i kommissionens meddelande av den 13 maj 2015”En europeisk migrationsagenda” och det kommande initiativbetänkandet från Europaparlamentet. Alla dimensioner av detta helhetsgrepp är viktiga och bör främjas parallellt. Vid sitt möte den 25–26 juni 2015 enades Europeiska rådet framför allt om att, mot bakgrund av den rådande nödsituationen och åtagandet att stärka solidaritet och ansvar, tillfälligt och extraordinärt under en period på två år omplacera 40 000 personer med ett klart behov av internationellt skydd från Italien och Grekland till andra medlemsstater. Medlemsstaterna bör enas om en bindande kvot för fördelningen av dessa personer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

De tillfälliga åtgärderna för nödomplacering är endast en del av det helhetsgrepp på migration som beskrivs i kommissionens meddelande av den 13 maj 2015”En europeisk migrationsagenda” och det kommande initiativbetänkandet från Europaparlamentet. Alla dimensioner av detta helhetsgrepp är viktiga och bör främjas parallellt. Vid sitt möte den 25–26 juni 2015 enades Europeiska rådet framför allt om att, mot bakgrund av den rådande nödsituationen och åtagandet att stärka solidaritet och ansvar, tillfälligt och extraordinärt under en period på två år omplacera 40 000 personer med ett klart behov av internationellt skydd från Italien och Grekland till andra medlemsstater. Medlemsstaterna bör enas om en bindande kvot för fördelningen av dessa personer.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I sin resolution av den 29 april 2015 upprepade Europaparlamentet att unionen måste grunda sina reaktioner på de senaste tragedierna i Medelhavet på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning samt intensifiera sina ansträngningar på detta område för de medlemsstater som tar emot flest flyktingar och personer som ansöker om internationellt skydd, i absoluta eller proportionella tal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I sin resolution av den 29 april 2015 upprepade Europaparlamentet att unionen måste grunda sina reaktioner på de senaste tragedierna i Medelhavet på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning samt intensifiera sina ansträngningar på detta område för de medlemsstater som tar emot flest flyktingar och personer som ansöker om internationellt skydd, i absoluta eller proportionella tal.

| (5) | I sin resolution av den 29 april 2015 upprepade Europaparlamentet att unionen måste grunda sina reaktioner på de senaste tragedierna i Medelhavet på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning samt intensifiera sina ansträngningar på detta område för de medlemsstater som tar emot flest flyktingar och personer som ansöker om internationellt skydd, i absoluta eller proportionella tal
  , på grundval av kriterierna för att fastställa vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013

   (1bis).
  Parlamentet efterlyste en bindande kvot för fördelning av asylsökande mellan samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

I sin resolution av den 29 april 2015 upprepade Europaparlamentet att unionen måste grunda sina reaktioner på de senaste tragedierna i Medelhavet på solidaritet och rättvis ansvarsfördelning samt intensifiera sina ansträngningar på detta område för de medlemsstater som tar emot flest flyktingar och personer som ansöker om internationellt skydd, i absoluta eller proportionella tal
  , på grundval av kriterierna för att fastställa vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013

   (1bis).
  Parlamentet efterlyste en bindande kvot för fördelning av asylsökande mellan samtliga medlemsstater.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Bland de medlemsstater som befinner sig i situationer med särskilt stora påfrestningar, och mot bakgrund av den senaste tidens tragiska händelser i Medelhavsområdet, har Italien och Grekland ställts inför oöverträffade migrantströmmar, bland annat av personer som söker internationellt skydd som är i tydligt behov av internationellt skydd och som anländer till deras territorier, vilket utsätter deras migrations- och asylsystem för stora påfrestningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Bland de medlemsstater som befinner sig i situationer med särskilt stora påfrestningar, och mot bakgrund av den senaste tidens tragiska händelser i Medelhavsområdet, har Italien och Grekland ställts inför oöverträffade migrantströmmar, bland annat av personer som söker internationellt skydd som är i tydligt behov av internationellt skydd och som anländer till deras territorier, vilket utsätter deras migrations- och asylsystem för stora påfrestningar.

| (7) | Bland de medlemsstater som befinner sig i situationer med särskilt stora påfrestningar, och mot bakgrund av den senaste tidens tragiska händelser i Medelhavsområdet, har Italien och Grekland ställts inför oöverträffade migrantströmmar, bland annat av personer som söker internationellt skydd som är i tydligt behov av internationellt skydd och som anländer till deras territorier, vilket utsätter deras migrations- och asylsystem för stora påfrestningar.
  Detta visar på de negativa konsekvenserna av förordning (EU) nr 604/2013 för det första landet för inresa i unionen, vilka tyvärr ännu inte har lett till att den förordningen upphävts eller att åtminstone hänvisningen till det första inreselandet tagits bort. Andra medlemsstater i unionen upplever dock också stora ökningar av antalet mottagna asylsökande. |
| --- | --- |

(7)

Bland de medlemsstater som befinner sig i situationer med särskilt stora påfrestningar, och mot bakgrund av den senaste tidens tragiska händelser i Medelhavsområdet, har Italien och Grekland ställts inför oöverträffade migrantströmmar, bland annat av personer som söker internationellt skydd som är i tydligt behov av internationellt skydd och som anländer till deras territorier, vilket utsätter deras migrations- och asylsystem för stora påfrestningar.
  Detta visar på de negativa konsekvenserna av förordning (EU) nr 604/2013 för det första landet för inresa i unionen, vilka tyvärr ännu inte har lett till att den förordningen upphävts eller att åtminstone hänvisningen till det första inreselandet tagits bort. Andra medlemsstater i unionen upplever dock också stora ökningar av antalet mottagna asylsökande.

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Expertprognosen visar ett ökat migrationstryck på kort och medellång sikt på unionens yttre sjö- och landgränser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Expertprognosen visar ett ökat migrationstryck på kort och medellång sikt på unionens yttre sjö- och landgränser.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Enligt uppgifter från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad Frontex), var rutterna genom centrala och östra Medelhavet under 2014 de viktigaste för
  olaglig
  gränspassage till unionen. Under 2014 nådde över 170 000 migranter Italien på irreguljär väg, vilket är en ökning med 277 % jämfört med 2013. En stadig ökning har också bevittnats av Grekland med över 50 000 irreguljära migranter som nådde landet, vilket är en ökning med 153 % jämfört med 2013. Statistiken för de första månaderna 2015 bekräftar denna tydliga utvecklingstendens med avseende på Italien. Dessutom drabbades Grekland under de fyra första månaderna 2015 av en kraftig ökning av antalet irreguljära gränspassager, vilken motsvarar
  över 50 % av det totala antalet irreguljära gränspassager under 2014 (nästan 28 000 under de första fyra månaderna 2015
  , jämfört med totalt nästan 55 000 år 2014). En betydande andel av det totala antalet irreguljära migranter som upptäckts i dessa två regioner var migranter av nationaliteter som, grundat på Eurostats uppgifter, uppnår en hög nivå för erkännande inom unionen (under 2014 utgjorde syrier och eritreaner, som har en nivå för godkännande inom unionen som överstiger 75 %, drygt 40 % av de irreguljära migranterna i Italien och drygt 50 % i Grekland). Enligt Eurostat konstaterades 30 505 syrier uppehålla sig irreguljärt i Grekland under 2014 jämfört med 8 220 under 2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Enligt uppgifter från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad Frontex), var rutterna genom centrala och östra Medelhavet under 2014 de viktigaste för
  olaglig
  gränspassage till unionen. Under 2014 nådde över 170 000 migranter Italien på irreguljär väg, vilket är en ökning med 277 % jämfört med 2013. En stadig ökning har också bevittnats av Grekland med över 50 000 irreguljära migranter som nådde landet, vilket är en ökning med 153 % jämfört med 2013. Statistiken för de första månaderna 2015 bekräftar denna tydliga utvecklingstendens med avseende på Italien. Dessutom drabbades Grekland under de fyra första månaderna 2015 av en kraftig ökning av antalet irreguljära gränspassager, vilken motsvarar
  över 50 % av det totala antalet irreguljära gränspassager under 2014 (nästan 28 000 under de första fyra månaderna 2015
  , jämfört med totalt nästan 55 000 år 2014). En betydande andel av det totala antalet irreguljära migranter som upptäckts i dessa två regioner var migranter av nationaliteter som, grundat på Eurostats uppgifter, uppnår en hög nivå för erkännande inom unionen (under 2014 utgjorde syrier och eritreaner, som har en nivå för godkännande inom unionen som överstiger 75 %, drygt 40 % av de irreguljära migranterna i Italien och drygt 50 % i Grekland). Enligt Eurostat konstaterades 30 505 syrier uppehålla sig irreguljärt i Grekland under 2014 jämfört med 8 220 under 2013.

| (8) | Enligt uppgifter från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad Frontex), var rutterna genom centrala och östra Medelhavet under 2014 de viktigaste för
  irreguljär
  gränspassage till unionen. Under 2014 nådde över 170 000 migranter Italien på irreguljär väg, vilket är en ökning med 277 % jämfört med 2013
  , av vilka över 26 100 var barn, varav 13 000 ensamkommande, vilket motsvarade 7,6  % av det totala antalet migranter
  . En stadig ökning har också bevittnats av Grekland med över 50 000 irreguljära migranter som nådde landet, vilket är en ökning med 153 % jämfört med 2013. Statistiken för de första månaderna 2015 bekräftar denna tydliga utvecklingstendens med avseende på Italien.
  I Italien ökade de irreguljära gränspassagerna från januari till juni 2015 med 5 % jämfört med samma period under det föregående året.
  Dessutom drabbades Grekland under de fyra första månaderna 2015 av en kraftig ökning av antalet irreguljära gränspassager, vilken motsvarar
  mer än en sexfaldig ökning jämfört med samma period under det föregående året och en ökning med nästan 140 % jämfört med det föregående året som helhet (76 293 från januari till juni 2015 enligt uppgifter från Frontex
  , jämfört med totalt nästan 55 000 år 2014). En betydande andel av det totala antalet irreguljära migranter som upptäckts i dessa två regioner var migranter av nationaliteter som, grundat på Eurostats uppgifter, uppnår en hög nivå för erkännande inom unionen (under 2014 utgjorde syrier och eritreaner, som har en nivå för godkännande inom unionen som överstiger 75 %, drygt 40 % av de irreguljära migranterna i Italien och drygt 50 % i Grekland).
  Från januari till juni 2015 utgjorde syrier och eritreaner 30 % av de nyanlända i Italien och nästan 60 % av de nyanlända i Grekland.
  Enligt Eurostat konstaterades 30 505 syrier uppehålla sig irreguljärt i Grekland under 2014 jämfört med 8 220 under 2013. |
| --- | --- |

(8)

Enligt uppgifter från Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad Frontex), var rutterna genom centrala och östra Medelhavet under 2014 de viktigaste för
  irreguljär
  gränspassage till unionen. Under 2014 nådde över 170 000 migranter Italien på irreguljär väg, vilket är en ökning med 277 % jämfört med 2013
  , av vilka över 26 100 var barn, varav 13 000 ensamkommande, vilket motsvarade 7,6  % av det totala antalet migranter
  . En stadig ökning har också bevittnats av Grekland med över 50 000 irreguljära migranter som nådde landet, vilket är en ökning med 153 % jämfört med 2013. Statistiken för de första månaderna 2015 bekräftar denna tydliga utvecklingstendens med avseende på Italien.
  I Italien ökade de irreguljära gränspassagerna från januari till juni 2015 med 5 % jämfört med samma period under det föregående året.
  Dessutom drabbades Grekland under de fyra första månaderna 2015 av en kraftig ökning av antalet irreguljära gränspassager, vilken motsvarar
  mer än en sexfaldig ökning jämfört med samma period under det föregående året och en ökning med nästan 140 % jämfört med det föregående året som helhet (76 293 från januari till juni 2015 enligt uppgifter från Frontex
  , jämfört med totalt nästan 55 000 år 2014). En betydande andel av det totala antalet irreguljära migranter som upptäckts i dessa två regioner var migranter av nationaliteter som, grundat på Eurostats uppgifter, uppnår en hög nivå för erkännande inom unionen (under 2014 utgjorde syrier och eritreaner, som har en nivå för godkännande inom unionen som överstiger 75 %, drygt 40 % av de irreguljära migranterna i Italien och drygt 50 % i Grekland).
  Från januari till juni 2015 utgjorde syrier och eritreaner 30 % av de nyanlända i Italien och nästan 60 % av de nyanlända i Grekland.
  Enligt Eurostat konstaterades 30 505 syrier uppehålla sig irreguljärt i Grekland under 2014 jämfört med 8 220 under 2013.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Enligt uppgift från Frontex var rutten över västra Balkan också viktig för migrationsströmmarna till EU under 2014 med 43 357 olagliga gränspassager.
  Men de flesta migranter som använder sig av rutten över Balkan är inte vid första påseendet i behov av internationellt skydd, eftersom 51 % av de nyanlända är kosovarer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Enligt uppgift från Frontex var rutten över västra Balkan också viktig för migrationsströmmarna till EU under 2014 med 43 357 olagliga gränspassager.
  Men de flesta migranter som använder sig av rutten över Balkan är inte vid första påseendet i behov av internationellt skydd, eftersom 51 % av de nyanlända är kosovarer.

| (10) | Enligt uppgift från Frontex var rutten över västra Balkan också viktig för migrationsströmmarna till EU under 2014 med 43 357 olagliga gränspassager.
  Antalet irreguljära gränspassager har ökat dramatiskt under 2015. Från januari till juni 2015 tog 67 444 migranter och flyktingar vägen över gränsen mellan Turkiet och Grekland respektive Bulgarien och de ungerska landgränserna. Detta motsvarar en ökning på 962 % jämfört med samma period föregående år. Denna rutt används nu i allt större utsträckning även av personer som flyr från krig och förföljelse. Från januari till juni 2015 tog sig 17 955 flyktingar från Afghanistan, 13 225 flyktingar från Syrien, 3 021 flyktingar från Irak och 196 flyktingar från Eritrea in i unionen via denna rutt. |
| --- | --- |

(10)

Enligt uppgift från Frontex var rutten över västra Balkan också viktig för migrationsströmmarna till EU under 2014 med 43 357 olagliga gränspassager.
  Antalet irreguljära gränspassager har ökat dramatiskt under 2015. Från januari till juni 2015 tog 67 444 migranter och flyktingar vägen över gränsen mellan Turkiet och Grekland respektive Bulgarien och de ungerska landgränserna. Detta motsvarar en ökning på 962 % jämfört med samma period föregående år. Denna rutt används nu i allt större utsträckning även av personer som flyr från krig och förföljelse. Från januari till juni 2015 tog sig 17 955 flyktingar från Afghanistan, 13 225 flyktingar från Syrien, 3 021 flyktingar från Irak och 196 flyktingar från Eritrea in i unionen via denna rutt.

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Det bör ske ett snabbt och fullständigt införlivande och faktiskt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet från samtliga deltagande medlemsstaters sida, för att därmed säkerställa gemensamma europeiska normer, inbegripet mottagningsförhållanden för asylsökande och respekt för grundläggande rättigheter, i enlighet med befintlig unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Det bör ske ett snabbt och fullständigt införlivande och faktiskt genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet från samtliga deltagande medlemsstaters sida, för att därmed säkerställa gemensamma europeiska normer, inbegripet mottagningsförhållanden för asylsökande och respekt för grundläggande rättigheter, i enlighet med befintlig unionslagstiftning.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Om en annan medlemsstat än Italien eller Grekland skulle försättas i en liknande nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får rådet, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får, om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Om en annan medlemsstat än Italien eller Grekland skulle försättas i en liknande nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får rådet, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får, om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut.

| (15) | Med tanke på den rådande instabiliteten och de pågående konflikterna i unionens omedelbara grannskap och de föränderliga migrationsflödena, och
  om en annan medlemsstat än Italien eller Grekland skulle försättas i en liknande nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får rådet, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får, om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut. |
| --- | --- |

(15)

Med tanke på den rådande instabiliteten och de pågående konflikterna i unionens omedelbara grannskap och de föränderliga migrationsflödena, och
  om en annan medlemsstat än Italien eller Grekland skulle försättas i en liknande nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får rådet, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får, om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut innebär ett tillfälligt undantag från det kriterium som anges i artikel 13.1 i
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) nr 604/2013 (1) och från de förfaranden och tidsfrister som anges i artiklarna 21, 22 och 29 i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut innebär ett tillfälligt undantag från det kriterium som anges i artikel 13.1 i
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) nr 604/2013 (1) och från de förfaranden och tidsfrister som anges i artiklarna 21, 22 och 29 i den förordningen.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut innebär ett tillfälligt undantag från det kriterium som fastställs i artikel 13.1 i förordning (EU) nr 604/2013 och från de förfaranden och tidsfrister som anges i artiklarna 21, 22 och 29 i den förordningen.
  Omplaceringsåtgärder bör inte hindra medlemsstaterna från att utnyttja förordning (EU) nr 604/2013 fullt ut, inbegripet ett proaktivt och effektivt utnyttjande av samtliga kriterier såsom familjeåterförening, särskilt skydd för ensamkommande barn samt klausulen om diskretionär bedömning på humanitära grunder. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut innebär ett tillfälligt undantag från det kriterium som fastställs i artikel 13.1 i förordning (EU) nr 604/2013 och från de förfaranden och tidsfrister som anges i artiklarna 21, 22 och 29 i den förordningen.
  Omplaceringsåtgärder bör inte hindra medlemsstaterna från att utnyttja förordning (EU) nr 604/2013 fullt ut, inbegripet ett proaktivt och effektivt utnyttjande av samtliga kriterier såsom familjeåterförening, särskilt skydd för ensamkommande barn samt klausulen om diskretionär bedömning på humanitära grunder.

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Ett val måste träffas i fråga om vilka kriterier som ska tillämpas när man avgör vilka och hur många sökande som ska
  omfördelas
  från Italien och Grekland. Ett tydligt och fungerande system planeras utifrån en tröskel bestående av den genomsnittliga andelen beslut på unionsnivå om beviljande av internationellt skydd i förfaranden i första instans, enligt Eurostats definition, i förhållande till det totala antalet asylbeslut på unionsnivå om asylansökningar för internationellt skydd i första instans, på grundval av den senast tillgängliga statistiken. Å ena sidan måste denna tröskel, så långt möjligt, säkerställa att alla de sökande som mest sannolikt är i behov av internationellt skydd snabbt och till fullo kommer i åtnjutande av sin rätt till skydd i
  omfördelningsmedlemsstaten
  . Å andra sidan bör den, så långt möjligt, hindra sökande som sannolikt kommer att få avslag på sin ansökan från att
  omfördelas
  till en annan medlemsstat, och därigenom i onödan förlänga deras vistelse i unionen. På grundval av uppgifter från Eurostat om beslut i första instans 2014 bör en tröskel på 75 %, som motsvarar det årets beslut om ansökningar från syrier och eritreaner, användas i detta beslut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Ett val måste träffas i fråga om vilka kriterier som ska tillämpas när man avgör vilka och hur många sökande som ska
  omfördelas
  från Italien och Grekland. Ett tydligt och fungerande system planeras utifrån en tröskel bestående av den genomsnittliga andelen beslut på unionsnivå om beviljande av internationellt skydd i förfaranden i första instans, enligt Eurostats definition, i förhållande till det totala antalet asylbeslut på unionsnivå om asylansökningar för internationellt skydd i första instans, på grundval av den senast tillgängliga statistiken. Å ena sidan måste denna tröskel, så långt möjligt, säkerställa att alla de sökande som mest sannolikt är i behov av internationellt skydd snabbt och till fullo kommer i åtnjutande av sin rätt till skydd i
  omfördelningsmedlemsstaten
  . Å andra sidan bör den, så långt möjligt, hindra sökande som sannolikt kommer att få avslag på sin ansökan från att
  omfördelas
  till en annan medlemsstat, och därigenom i onödan förlänga deras vistelse i unionen. På grundval av uppgifter från Eurostat om beslut i första instans 2014 bör en tröskel på 75 %, som motsvarar det årets beslut om ansökningar från syrier och eritreaner, användas i detta beslut.

| (18) | Ett val måste träffas i fråga om vilka kriterier som ska tillämpas när man avgör vilka och hur många sökande som ska
  omplaceras
  från Italien och Grekland. Ett tydligt och fungerande system planeras utifrån en tröskel bestående av den genomsnittliga andelen beslut på unionsnivå om beviljande av internationellt skydd i förfaranden i första instans, enligt Eurostats definition, i förhållande till det totala antalet asylbeslut på unionsnivå om asylansökningar för internationellt skydd i första instans, på grundval av den senast tillgängliga statistiken. Å ena sidan måste denna tröskel, så långt möjligt, säkerställa att alla de sökande som mest sannolikt är i behov av internationellt skydd snabbt och till fullo kommer i åtnjutande av sin rätt till skydd i
  omplaceringsmedlemsstaten
  . Å andra sidan bör den, så långt möjligt, hindra sökande som sannolikt kommer att få avslag på sin ansökan från att
  omplaceras
  till en annan medlemsstat, och därigenom i onödan förlänga deras vistelse i unionen. På grundval av uppgifter från Eurostat om beslut i första instans 2014 bör en tröskel på 75 %, som motsvarar det årets beslut om ansökningar från syrier och eritreaner, användas i detta beslut.
  För att ta hänsyn till


  de föränderliga migrationsflödena bör målgruppen för omplacering bedömas på kvartalsbasis. |
| --- | --- |

(18)

Ett val måste träffas i fråga om vilka kriterier som ska tillämpas när man avgör vilka och hur många sökande som ska
  omplaceras
  från Italien och Grekland. Ett tydligt och fungerande system planeras utifrån en tröskel bestående av den genomsnittliga andelen beslut på unionsnivå om beviljande av internationellt skydd i förfaranden i första instans, enligt Eurostats definition, i förhållande till det totala antalet asylbeslut på unionsnivå om asylansökningar för internationellt skydd i första instans, på grundval av den senast tillgängliga statistiken. Å ena sidan måste denna tröskel, så långt möjligt, säkerställa att alla de sökande som mest sannolikt är i behov av internationellt skydd snabbt och till fullo kommer i åtnjutande av sin rätt till skydd i
  omplaceringsmedlemsstaten
  . Å andra sidan bör den, så långt möjligt, hindra sökande som sannolikt kommer att få avslag på sin ansökan från att
  omplaceras
  till en annan medlemsstat, och därigenom i onödan förlänga deras vistelse i unionen. På grundval av uppgifter från Eurostat om beslut i första instans 2014 bör en tröskel på 75 %, som motsvarar det årets beslut om ansökningar från syrier och eritreaner, användas i detta beslut.
  För att ta hänsyn till


  de föränderliga migrationsflödena bör målgruppen för omplacering bedömas på kvartalsbasis.

Ändring 13

Förslag till beslut

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | De provisoriska
  åtgärderna
  är avsedda att lindra det höga asyltrycket på Italien och Grekland, särskilt genom
  omfördelning
  av ett stort antal sökande i tydligt behov av internationellt skydd som tagit sig till Italiens och Greklands territorium efter den dag då detta beslut börjar tillämpas. Grundat på det totala antalet tredjelandsmedborgare som på irreguljär väg tagit sig till Italien och Grekland under 2014 och de personer bland dessa som är i tydligt behov av internationellt skydd, bör totalt 40 000 sökande med ett tydligt behov av internationellt skydd
  omfördelas
  från Italien och Grekland. Detta antal motsvarar omkring 40 % av det totala antalet tredjelandsmedborgare i tydligt behov av internationellt skydd som under 2014 tagit sig till Italien och Grekland på irreguljär väg. Den
  omfördelningsåtgärd
  som föreslås i detta beslut leder således till en rättvis
  fördelning av bördan
  mellan Italien och Grekland å ena sidan, och de övriga medlemsstaterna å den andra. Med utgångspunkt i samma totala uppgifter som finns tillgängliga för 2014 och de första fyra månaderna 2015 i Italien jämfört med Grekland, bör 60 % av dessa sökande
  omfördelas
  från Italien och 40 %
  i
  Grekland. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

De provisoriska
  åtgärderna
  är avsedda att lindra det höga asyltrycket på Italien och Grekland, särskilt genom
  omfördelning
  av ett stort antal sökande i tydligt behov av internationellt skydd som tagit sig till Italiens och Greklands territorium efter den dag då detta beslut börjar tillämpas. Grundat på det totala antalet tredjelandsmedborgare som på irreguljär väg tagit sig till Italien och Grekland under 2014 och de personer bland dessa som är i tydligt behov av internationellt skydd, bör totalt 40 000 sökande med ett tydligt behov av internationellt skydd
  omfördelas
  från Italien och Grekland. Detta antal motsvarar omkring 40 % av det totala antalet tredjelandsmedborgare i tydligt behov av internationellt skydd som under 2014 tagit sig till Italien och Grekland på irreguljär väg. Den
  omfördelningsåtgärd
  som föreslås i detta beslut leder således till en rättvis
  fördelning av bördan
  mellan Italien och Grekland å ena sidan, och de övriga medlemsstaterna å den andra. Med utgångspunkt i samma totala uppgifter som finns tillgängliga för 2014 och de första fyra månaderna 2015 i Italien jämfört med Grekland, bör 60 % av dessa sökande
  omfördelas
  från Italien och 40 %
  i
  Grekland.

| (19) | De provisoriska
  nödåtgärderna
  är avsedda att
  utgöra en rättvis och opartisk omplaceringsmekanism,
  lindra det höga asyltrycket på Italien och Grekland, särskilt genom
  omplacering
  av ett stort antal sökande i tydligt behov av internationellt skydd som tagit sig till Italiens och Greklands territorium efter den dag då detta beslut börjar tillämpas. Grundat på det totala antalet tredjelandsmedborgare som på irreguljär väg tagit sig till Italien och Grekland under 2014 och de personer bland dessa som är i tydligt behov av internationellt skydd, bör totalt 40 000 sökande med ett tydligt behov av internationellt skydd
  omplaceras
  från Italien och Grekland. Detta antal motsvarar omkring 40 % av det totala antalet tredjelandsmedborgare i tydligt behov av internationellt skydd som under 2014 tagit sig till Italien och Grekland på irreguljär väg. Den
  omplaceringsåtgärd
  som föreslås i detta beslut leder således till en rättvis
  ansvarsfördelning
  mellan Italien och Grekland å ena sidan, och de övriga medlemsstaterna å den andra. Med utgångspunkt i samma totala uppgifter som finns tillgängliga för 2014 och de första fyra månaderna 2015 i Italien jämfört med Grekland, bör 60 % av dessa sökande
  omplaceras
  från Italien och 40 %
  från
  Grekland.
  Inom sex månader efter dagen för ikraftträdandet av detta beslut bör kommissionen utvärdera det antal personer som omplaceras från Italien och Grekland, baserat på de senast tillgängliga uppgifterna, i syfte att anpassa det till förändrade flyktingströmmar. Omplaceringsmekanismen för nödsituationer är inte en lösning på den långsiktiga utmaningen med asyltrycket vid unionens yttre gränser, utan snarare ett test inför det kommande lagstiftningsförslaget om ett permanent system för omplacering i nödsituationer på grundval av artikel 78.2 i fördraget, och begränsas därför inledningsvis till totalt 40 000 sökande. En utökning av antalet omplaceringsplatser bör dock övervägas om det visar sig nödvändigt, i syfte att säkerställa en anpassning till snabbt föränderliga flyktingströmmar och tendenser i samband med tillämpningen av detta beslut. Varje förslag till en permanent mekanism för omplacering i nödsituationer måste grundas på ett mer omfattande bidrag till solidaritet och ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, bland annat en betydande ökning av antalet tillgängliga omplaceringsplatser, i syfte att säkerställa en anpassning till snabbt föränderliga migrationsflöden och tendenser. Alla förslag bör bygga på tydligt definierade kriterier, bland annat plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer och exceptionellt asyltryck, så att mekanismen kan aktiveras på grundval av tydliga och objektiva indikatorer. |
| --- | --- |

(19)

De provisoriska
  nödåtgärderna
  är avsedda att
  utgöra en rättvis och opartisk omplaceringsmekanism,
  lindra det höga asyltrycket på Italien och Grekland, särskilt genom
  omplacering
  av ett stort antal sökande i tydligt behov av internationellt skydd som tagit sig till Italiens och Greklands territorium efter den dag då detta beslut börjar tillämpas. Grundat på det totala antalet tredjelandsmedborgare som på irreguljär väg tagit sig till Italien och Grekland under 2014 och de personer bland dessa som är i tydligt behov av internationellt skydd, bör totalt 40 000 sökande med ett tydligt behov av internationellt skydd
  omplaceras
  från Italien och Grekland. Detta antal motsvarar omkring 40 % av det totala antalet tredjelandsmedborgare i tydligt behov av internationellt skydd som under 2014 tagit sig till Italien och Grekland på irreguljär väg. Den
  omplaceringsåtgärd
  som föreslås i detta beslut leder således till en rättvis
  ansvarsfördelning
  mellan Italien och Grekland å ena sidan, och de övriga medlemsstaterna å den andra. Med utgångspunkt i samma totala uppgifter som finns tillgängliga för 2014 och de första fyra månaderna 2015 i Italien jämfört med Grekland, bör 60 % av dessa sökande
  omplaceras
  från Italien och 40 %
  från
  Grekland.
  Inom sex månader efter dagen för ikraftträdandet av detta beslut bör kommissionen utvärdera det antal personer som omplaceras från Italien och Grekland, baserat på de senast tillgängliga uppgifterna, i syfte att anpassa det till förändrade flyktingströmmar. Omplaceringsmekanismen för nödsituationer är inte en lösning på den långsiktiga utmaningen med asyltrycket vid unionens yttre gränser, utan snarare ett test inför det kommande lagstiftningsförslaget om ett permanent system för omplacering i nödsituationer på grundval av artikel 78.2 i fördraget, och begränsas därför inledningsvis till totalt 40 000 sökande. En utökning av antalet omplaceringsplatser bör dock övervägas om det visar sig nödvändigt, i syfte att säkerställa en anpassning till snabbt föränderliga flyktingströmmar och tendenser i samband med tillämpningen av detta beslut. Varje förslag till en permanent mekanism för omplacering i nödsituationer måste grundas på ett mer omfattande bidrag till solidaritet och ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna, bland annat en betydande ökning av antalet tillgängliga omplaceringsplatser, i syfte att säkerställa en anpassning till snabbt föränderliga migrationsflöden och tendenser. Alla förslag bör bygga på tydligt definierade kriterier, bland annat plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer och exceptionellt asyltryck, så att mekanismen kan aktiveras på grundval av tydliga och objektiva indikatorer.

Ändring 14

Förslag till beslut

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Vid utarbetandet av den permanenta mekanismen för omplacering enligt artikel 78.2 i fördraget bör kommissionen införa en medlemsstats territorium som ett kriterium för att fastställa fördelningsnyckeln för migranter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Vid utarbetandet av den permanenta mekanismen för omplacering enligt artikel 78.2 i fördraget bör kommissionen införa en medlemsstats territorium som ett kriterium för att fastställa fördelningsnyckeln för migranter.

Ändring 15

Förslag till beslut

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Asyl-, migrations- och integrationsfonden
  (AMIF)
  som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (1) tillhandahåller stöd till insatser för att dela på
  bördorna
  enligt överenskommelser mellan medlemsstater, och den beredd på den vidare politiska utvecklingen på detta område. I artikel 7.2 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs en möjlighet för medlemsstaterna att genomföra åtgärder rörande överföring av personer som ansöker om internationellt skydd som en del av medlemsstaternas nationella program. I artikel 18 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs samtidigt möjligheten att utbetala ett schablonbelopp om 6 000 EUR för överföring av personer som beviljats internationellt skydd från en annan medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Asyl-, migrations- och integrationsfonden
  (AMIF)
  som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (1) tillhandahåller stöd till insatser för att dela på
  bördorna
  enligt överenskommelser mellan medlemsstater, och den beredd på den vidare politiska utvecklingen på detta område. I artikel 7.2 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs en möjlighet för medlemsstaterna att genomföra åtgärder rörande överföring av personer som ansöker om internationellt skydd som en del av medlemsstaternas nationella program. I artikel 18 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs samtidigt möjligheten att utbetala ett schablonbelopp om 6 000 EUR för överföring av personer som beviljats internationellt skydd från en annan medlemsstat.

| (21) | Asyl-, migrations- och integrationsfonden, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (1), tillhandahåller stöd till insatser för att
  rättvist
  dela på
  ansvaret
  enligt överenskommelser mellan medlemsstater, och den beredd på den vidare politiska utvecklingen på detta område. I artikel 7.2 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs en möjlighet för medlemsstaterna att genomföra åtgärder rörande överföring av personer som ansöker om internationellt skydd som en del av medlemsstaternas nationella program. I artikel 18 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs samtidigt möjligheten att utbetala ett schablonbelopp om 6 000 EUR för överföring av personer som beviljats internationellt skydd från en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(21)

Asyl-, migrations- och integrationsfonden, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (1), tillhandahåller stöd till insatser för att
  rättvist
  dela på
  ansvaret
  enligt överenskommelser mellan medlemsstater, och den beredd på den vidare politiska utvecklingen på detta område. I artikel 7.2 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs en möjlighet för medlemsstaterna att genomföra åtgärder rörande överföring av personer som ansöker om internationellt skydd som en del av medlemsstaternas nationella program. I artikel 18 i förordning (EU) nr 516/2014 föreskrivs samtidigt möjligheten att utbetala ett schablonbelopp om 6 000 EUR för överföring av personer som beviljats internationellt skydd från en annan medlemsstat.

Ändring 16

Förslag till beslut

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Kommissionen bör kontrollera hur beloppet på 6 000 EUR för omplacering av varje sökande används. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Kommissionen bör kontrollera hur beloppet på 6 000 EUR för omplacering av varje sökande används.

Ändring 17

Förslag till beslut

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | När beslutet fattas om vilka
  sökanden
  med ett tydligt behov av internationellt skydd som ska flyttas från Italien och Grekland, bör företräde ges utsatta sökande i den mening som avses i
  artikel 22
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU (10). I detta sammanhang bör de sökandes särskilda behov, t.ex. hälsan, vara den primära angelägenheten. Barnets bästa bör alltid sättas i främsta rummet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

När beslutet fattas om vilka
  sökanden
  med ett tydligt behov av internationellt skydd som ska flyttas från Italien och Grekland, bör företräde ges utsatta sökande i den mening som avses i
  artikel 22
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU (10). I detta sammanhang bör de sökandes särskilda behov, t.ex. hälsan, vara den primära angelägenheten. Barnets bästa bör alltid sättas i främsta rummet.

| (25) | När beslutet fattas om vilka
  sökande
  med ett tydligt behov av internationellt skydd som ska flyttas från Italien och Grekland, bör företräde ges utsatta sökande
  – bland vilka särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ensamkommande barn –
  i den mening som avses i
  artiklarna 21 och 22
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU (10).
  För att ta hänsyn till den särskilda situationen för utsatta personer är medlemsstaterna enligt direktiv 2013/33/EU och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU

   (1 bis)

  skyldiga att göra en enskild utvärdering av utsattheten för enskilda personer med avseende på deras särskilda mottagnings- och förfarandebehov. Därför måste medlemsstaterna vidta aktiva åtgärder för att bedöma de asylsökandes individuella behov och kan inte enbart förlita sig på deras självidentifikation för att garantera deras rättigheter enligt unionsrätten.
  I detta sammanhang bör de sökandes särskilda behov, t.ex. hälsan, vara den primära angelägenheten. Barnets bästa bör alltid sättas i främsta rummet
  i alla förfaranden som genomförs enligt detta beslut, och de huvudprinciper som slagits fast i domstolens dom av den 6 juni 2013 i mål C-648/11

   (1 ter)

  får aldrig äventyras
  . |
| --- | --- |

(25)

När beslutet fattas om vilka
  sökande
  med ett tydligt behov av internationellt skydd som ska flyttas från Italien och Grekland, bör företräde ges utsatta sökande
  – bland vilka särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ensamkommande barn –
  i den mening som avses i
  artiklarna 21 och 22
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU (10).
  För att ta hänsyn till den särskilda situationen för utsatta personer är medlemsstaterna enligt direktiv 2013/33/EU och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU

   (1 bis)

  skyldiga att göra en enskild utvärdering av utsattheten för enskilda personer med avseende på deras särskilda mottagnings- och förfarandebehov. Därför måste medlemsstaterna vidta aktiva åtgärder för att bedöma de asylsökandes individuella behov och kan inte enbart förlita sig på deras självidentifikation för att garantera deras rättigheter enligt unionsrätten.
  I detta sammanhang bör de sökandes särskilda behov, t.ex. hälsan, vara den primära angelägenheten. Barnets bästa bör alltid sättas i främsta rummet
  i alla förfaranden som genomförs enligt detta beslut, och de huvudprinciper som slagits fast i domstolens dom av den 6 juni 2013 i mål C-648/11

   (1 ter)

  får aldrig äventyras
  .

Ändring 18

Förslag till beslut

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | För att besluta vilken specifik medlemsstat som bör bli
  omfördelningsmedlemsstaten
  , bör dessutom särskild hänsyn tas till de av de sökandes särskilda kvalifikationer som kan underlätta deras integration i
  omfördelningsmedlemsstaten
  , t.ex. deras språkkunskaper. Vad gäller utsatta sökande, bör hänsyn tas till om
  omfördelningsmedlemsstaten
  har
  kapacitetet
  att erbjuda dessa sökande lämpligt stöd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

För att besluta vilken specifik medlemsstat som bör bli
  omfördelningsmedlemsstaten
  , bör dessutom särskild hänsyn tas till de av de sökandes särskilda kvalifikationer som kan underlätta deras integration i
  omfördelningsmedlemsstaten
  , t.ex. deras språkkunskaper. Vad gäller utsatta sökande, bör hänsyn tas till om
  omfördelningsmedlemsstaten
  har
  kapacitetet
  att erbjuda dessa sökande lämpligt stöd.

| (26) | För att besluta vilken specifik medlemsstat som bör bli
  omplaceringsmedlemsstaten
  , bör dessutom särskild hänsyn tas till de av de sökandes
  önskemål och
  särskilda kvalifikationer som kan underlätta deras integration i
  omplaceringsmedlemsstaten
  , t.ex. deras språkkunskaper
  , familjeband utanför definitionen av familjemedlemmar i förordning (EU) nr 604/2013, sociala relationer, kulturella band, tidigare vistelse i en medlemsstat, tidigare studier och arbetslivserfarenhet på ett företag eller i en organisation i en viss medlemsstat samt särskilda kvalifikationer som kan vara relevanta för de sökandes integration på arbetsmarknaden i den medlemsstat dit omplaceringen sker
  .
  Medlemsstaterna bör därför underlätta ett effektivt erkännande av de sökandes examensbevis, kvalifikationer och färdigheter. Dessutom kan medlemsstaterna informera de sökande om deras möjligheter på arbetsmarknaden.
  Vad gäller utsatta sökande, bör hänsyn tas till om
  omplaceringsmedlemsstaten
  har
  kapacitet
  att erbjuda dessa sökande lämpligt stöd.
  Även om sökande inte har rätt att välja omplaceringsmedlemsstat bör deras behov, önskemål och särskilda kvalifikationer beaktas i möjligaste mån. |
| --- | --- |

(26)

För att besluta vilken specifik medlemsstat som bör bli
  omplaceringsmedlemsstaten
  , bör dessutom särskild hänsyn tas till de av de sökandes
  önskemål och
  särskilda kvalifikationer som kan underlätta deras integration i
  omplaceringsmedlemsstaten
  , t.ex. deras språkkunskaper
  , familjeband utanför definitionen av familjemedlemmar i förordning (EU) nr 604/2013, sociala relationer, kulturella band, tidigare vistelse i en medlemsstat, tidigare studier och arbetslivserfarenhet på ett företag eller i en organisation i en viss medlemsstat samt särskilda kvalifikationer som kan vara relevanta för de sökandes integration på arbetsmarknaden i den medlemsstat dit omplaceringen sker
  .
  Medlemsstaterna bör därför underlätta ett effektivt erkännande av de sökandes examensbevis, kvalifikationer och färdigheter. Dessutom kan medlemsstaterna informera de sökande om deras möjligheter på arbetsmarknaden.
  Vad gäller utsatta sökande, bör hänsyn tas till om
  omplaceringsmedlemsstaten
  har
  kapacitet
  att erbjuda dessa sökande lämpligt stöd.
  Även om sökande inte har rätt att välja omplaceringsmedlemsstat bör deras behov, önskemål och särskilda kvalifikationer beaktas i möjligaste mån.

Ändring 19

Förslag till beslut

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Utifrån lärdomarna från EU:s pilotprojekt med omplacering från Malta (Eurema) bör förväntningar och önskemål beaktas i möjligaste mån. Som ett första steg bör de sökande ges möjlighet att uttrycka sina önskemål. De bör rangordna medlemsstaterna i preferensordning och basera sina önskemål på faktorer såsom familjeband, sociala band och kulturella band såsom språkkunskaper, tidigare vistelse, tidigare studier och tidigare arbetslivserfarenhet. Detta bör ske inom ramen för den första behandlingen. Som ett andra steg bör respektive medlemsstat informeras om de sökandes önskemål. Medlemsstaten bör sedan ges möjlighet att uttrycka sina önskemål om sökande bland de sökande som har uttryckt önskemål om den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna bör basera sina önskemål på aspekter såsom familjeband, sociala band och kulturella band. Sambandsmän som utses av medlemsstaterna kan underlätta förfarandet genom intervjuer med de sökande. De sökande bör också ha möjlighet att samråda med andra aktörer såsom icke-statliga organisationer, FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Internationella organisationen för migration (IOM). Slutligen bör Italien och Grekland, med bistånd av Easo, fatta beslut om att omplacera var och en av de sökande till en viss medlemsstat och därvid i möjligaste mån beakta önskemålen. UNHCR bör rådfrågas om bästa praxis i fråga om vidarebosättning, bland annat när det gäller hantering av önskemål och särskilda kvalifikationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Utifrån lärdomarna från EU:s pilotprojekt med omplacering från Malta (Eurema) bör förväntningar och önskemål beaktas i möjligaste mån. Som ett första steg bör de sökande ges möjlighet att uttrycka sina önskemål. De bör rangordna medlemsstaterna i preferensordning och basera sina önskemål på faktorer såsom familjeband, sociala band och kulturella band såsom språkkunskaper, tidigare vistelse, tidigare studier och tidigare arbetslivserfarenhet. Detta bör ske inom ramen för den första behandlingen. Som ett andra steg bör respektive medlemsstat informeras om de sökandes önskemål. Medlemsstaten bör sedan ges möjlighet att uttrycka sina önskemål om sökande bland de sökande som har uttryckt önskemål om den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna bör basera sina önskemål på aspekter såsom familjeband, sociala band och kulturella band. Sambandsmän som utses av medlemsstaterna kan underlätta förfarandet genom intervjuer med de sökande. De sökande bör också ha möjlighet att samråda med andra aktörer såsom icke-statliga organisationer, FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Internationella organisationen för migration (IOM). Slutligen bör Italien och Grekland, med bistånd av Easo, fatta beslut om att omplacera var och en av de sökande till en viss medlemsstat och därvid i möjligaste mån beakta önskemålen. UNHCR bör rådfrågas om bästa praxis i fråga om vidarebosättning, bland annat när det gäller hantering av önskemål och särskilda kvalifikationer.

Ändring 20

Förslag till beslut

Skäl 26b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26b) | Principen om icke-diskriminering i artikel 10 i fördraget bör respekteras fullt ut under hela omplaceringsförfarandet. Diskriminering på grund av kön, ålder, etnicitet, funktionsnedsättning och religion är en klar överträdelse av fördraget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26b)

Principen om icke-diskriminering i artikel 10 i fördraget bör respekteras fullt ut under hela omplaceringsförfarandet. Diskriminering på grund av kön, ålder, etnicitet, funktionsnedsättning och religion är en klar överträdelse av fördraget.

Ändring 21

Förslag till beslut

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | De rättsliga garantier och rättssäkerhetsgarantier som fastställs i förordning (EU) nr 604/2013 förblir tillämpliga på sökande som omfattas av detta beslut. Dessutom bör sökande underrättas om det
  omfördelningsförfarande
  som fastställs i detta beslut och meddelas
  omfördelningsbeslutet
  .
  Det faktum att EU-lagstiftningen inte ger en
  sökande
  rätt att välja den medlemsstat som ska ansvara för vederbörandes ansökan, bör leda till att sökandens
  rätt till ett effektivt rättsmedel mot
  omfördelningsbeslutet
  i enlighet med förordning (EU) nr 604/2013
  inskränks till att säkra respekten för vederbörandes
  grundläggande
  rättigheter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

De rättsliga garantier och rättssäkerhetsgarantier som fastställs i förordning (EU) nr 604/2013 förblir tillämpliga på sökande som omfattas av detta beslut. Dessutom bör sökande underrättas om det
  omfördelningsförfarande
  som fastställs i detta beslut och meddelas
  omfördelningsbeslutet
  .
  Det faktum att EU-lagstiftningen inte ger en
  sökande
  rätt att välja den medlemsstat som ska ansvara för vederbörandes ansökan, bör leda till att sökandens
  rätt till ett effektivt rättsmedel mot
  omfördelningsbeslutet
  i enlighet med förordning (EU) nr 604/2013
  inskränks till att säkra respekten för vederbörandes
  grundläggande
  rättigheter
  .

| (28) | De rättsliga garantier och rättssäkerhetsgarantier som fastställs i förordning (EU) nr 604/2013 förblir tillämpliga på sökande som omfattas av detta beslut. Dessutom bör sökande underrättas om det
  omplaceringsförfarande
  som fastställs i detta beslut och meddelas
  omplaceringsbeslutet
  . Sökande
  bör ha
  rätt till ett effektivt rättsmedel mot
  omplaceringsbeslutet
  i enlighet med förordning (EU) nr 604/2013
  och artikel 47 i EU-stadgan om de
  grundläggande
  rättigheterna
  . |
| --- | --- |

(28)

De rättsliga garantier och rättssäkerhetsgarantier som fastställs i förordning (EU) nr 604/2013 förblir tillämpliga på sökande som omfattas av detta beslut. Dessutom bör sökande underrättas om det
  omplaceringsförfarande
  som fastställs i detta beslut och meddelas
  omplaceringsbeslutet
  . Sökande
  bör ha
  rätt till ett effektivt rättsmedel mot
  omplaceringsbeslutet
  i enlighet med förordning (EU) nr 604/2013
  och artikel 47 i EU-stadgan om de
  grundläggande
  rättigheterna
  .

Ändring 22

Förslag till beslut

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Åtgärder bör vidtas för att undvika sekundära förflyttningar av
  omfördelade
  personer från
  medlemsstaten för förflyttning
  till andra medlemsstater.
  I synnerhet
  bör de sökande underrättas om konsekvenserna av vidareflyttning
  bland
  medlemsstaterna.
  Detta innebär att
  om det är
  omfördelningsmedlemsstaten
  som beviljar dem internationellt skydd, är de i princip endast berättigade till de rättigheter som är knutna till internationellt skydd i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Åtgärder bör vidtas för att undvika sekundära förflyttningar av
  omfördelade
  personer från
  medlemsstaten för förflyttning
  till andra medlemsstater.
  I synnerhet
  bör de sökande underrättas om konsekvenserna av vidareflyttning
  bland
  medlemsstaterna.
  Detta innebär att
  om det är
  omfördelningsmedlemsstaten
  som beviljar dem internationellt skydd, är de i princip endast berättigade till de rättigheter som är knutna till internationellt skydd i den medlemsstaten.

| (30) | Åtgärder bör vidtas för att undvika sekundära förflyttningar av
  omplacerade
  personer från
  omplaceringsmedlemsstaten
  till andra medlemsstater.
  Att i största möjliga mån beakta de sökandes önskemål, bland annat familjeband utanför bestämmelserna om familj i förordning (EU) nr 604/2013 och sociala och kulturella band, är en enkel åtgärd för att de sökande ska utveckla en känsla av tillhörighet till omplaceringsmedlemsstaten. De sökande bör tillhandahållas all nödvändig information, på ett språk som de förstår eller rimligen kan förväntas förstå, om sin destination och, om deras önskemål inte kan beaktas fullt ut, om skälen till detta. För att ytterligare förhindra sekundära förflyttningar
  bör de sökande underrättas om konsekvenserna av vidareflyttning
  inom
  medlemsstaterna
  i enlighet med vad som anges i artikel 4 i förordning (EU) nr 604/2013
  . Om det är
  omplaceringsmedlemsstaten
  som beviljar dem internationellt skydd, är de i princip endast berättigade till de rättigheter som är knutna till internationellt skydd i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(30)

Åtgärder bör vidtas för att undvika sekundära förflyttningar av
  omplacerade
  personer från
  omplaceringsmedlemsstaten
  till andra medlemsstater.
  Att i största möjliga mån beakta de sökandes önskemål, bland annat familjeband utanför bestämmelserna om familj i förordning (EU) nr 604/2013 och sociala och kulturella band, är en enkel åtgärd för att de sökande ska utveckla en känsla av tillhörighet till omplaceringsmedlemsstaten. De sökande bör tillhandahållas all nödvändig information, på ett språk som de förstår eller rimligen kan förväntas förstå, om sin destination och, om deras önskemål inte kan beaktas fullt ut, om skälen till detta. För att ytterligare förhindra sekundära förflyttningar
  bör de sökande underrättas om konsekvenserna av vidareflyttning
  inom
  medlemsstaterna
  i enlighet med vad som anges i artikel 4 i förordning (EU) nr 604/2013
  . Om det är
  omplaceringsmedlemsstaten
  som beviljar dem internationellt skydd, är de i princip endast berättigade till de rättigheter som är knutna till internationellt skydd i den medlemsstaten.

Ändring 23

Förslag till beslut

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Att sökande eller personer som beviljats internationellt skydd samtycker till omplacering är en etablerad princip i unionens sekundärrätt och slås fast i artikel 7.2 i förordning (EU) nr 516/2014 och, i analogi med detta, i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010

   (1 bis)

  samt i artikel 17.2 i förordning (EU) nr 604/2013. På grundval av artikel 78.3 i fördraget är undantag från unionsrätten möjliga på mycket begränsade villkor. Ett verkningsfullt genomförande av mekanismen för omplacering i nödsituationer måste säkerställas, samtidigt som samtycke är särskilt viktigt för att förhindra sekundära förflyttningar och därför i princip bör krävas före omplaceringen. En person som inte samtycker bör i princip inte omplaceras, utan en annan person bör erbjudas denna möjlighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Att sökande eller personer som beviljats internationellt skydd samtycker till omplacering är en etablerad princip i unionens sekundärrätt och slås fast i artikel 7.2 i förordning (EU) nr 516/2014 och, i analogi med detta, i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010

   (1 bis)

  samt i artikel 17.2 i förordning (EU) nr 604/2013. På grundval av artikel 78.3 i fördraget är undantag från unionsrätten möjliga på mycket begränsade villkor. Ett verkningsfullt genomförande av mekanismen för omplacering i nödsituationer måste säkerställas, samtidigt som samtycke är särskilt viktigt för att förhindra sekundära förflyttningar och därför i princip bör krävas före omplaceringen. En person som inte samtycker bör i princip inte omplaceras, utan en annan person bör erbjudas denna möjlighet.

Ändring 24

Förslag till beslut

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom detta beslut vidtas provisoriska
  åtgärder
  på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland för att möjliggöra för dem att hantera en nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer till dessa medlemsstater. | Genom detta beslut vidtas
  bindande
  provisoriska
  nödåtgärder
  på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland för att möjliggöra för dem att hantera en nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer
  eller statslösa personer
  till dessa medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

Genom detta beslut vidtas provisoriska
  åtgärder
  på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland för att möjliggöra för dem att hantera en nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer till dessa medlemsstater.

Genom detta beslut vidtas
  bindande
  provisoriska
  nödåtgärder
  på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland för att möjliggöra för dem att hantera en nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer
  eller statslösa personer
  till dessa medlemsstater.

Ändring 25

Förslag till beslut

Artikel 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | sökande: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som har lämnat in en ansökan om internationellt skydd som ännu inte blivit föremål för något slutgiltigt avgörande. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

sökande: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som har lämnat in en ansökan om internationellt skydd som ännu inte blivit föremål för något slutgiltigt avgörande.

| b) | sökande: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som har lämnat en ansökan om internationellt skydd som ännu inte blivit föremål för något slutgiltigt avgörande
  i enlighet med vad som avses i artikel 2 i) i direktiv 2011/95/EU
  . |
| --- | --- |

b)

sökande: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som har lämnat en ansökan om internationellt skydd som ännu inte blivit föremål för något slutgiltigt avgörande
  i enlighet med vad som avses i artikel 2 i) i direktiv 2011/95/EU
  .

Ändring 26

Förslag till beslut

Artikel 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | familjemedlemmar: familjemedlemmar enligt definitionen i artikel 2 g i förordning (EU) nr 604/2013 av Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

familjemedlemmar: familjemedlemmar enligt definitionen i artikel 2 g i förordning (EU) nr 604/2013 av Europaparlamentet och rådet.

| d) | nära anhöriga: make, barn, föräldrar, andra vårdnadshavare, far- och morföräldrar samt barnbarn. |
| --- | --- |

d)

nära anhöriga: make, barn, föräldrar, andra vårdnadshavare, far- och morföräldrar samt barnbarn.

(Övergripande ändring: Gäller hela texten i kommissionens förslag.)

Ändring 27

Förslag till beslut

Artikel 2 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | önskemål: det önskemål som uttrycks av en sökande om en viss medlemsstat eller det önskemål som uttrycks av en medlemsstat om en viss sökande med stöd av faktorer såsom familjeband utanför definitionen av familjemedlemmar enligt definitionen i artikel 2 g i förordning (EU) nr 604/2013, sociala band såsom band till etniska och kulturella gemenskaper samt kulturella band till den önskade medlemsstaten såsom språkkunskaper, tidigare vistelse i en medlemsstat alternativt tidigare studier eller arbetsrelationer med företag eller organisationer i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

fa)

önskemål: det önskemål som uttrycks av en sökande om en viss medlemsstat eller det önskemål som uttrycks av en medlemsstat om en viss sökande med stöd av faktorer såsom familjeband utanför definitionen av familjemedlemmar enligt definitionen i artikel 2 g i förordning (EU) nr 604/2013, sociala band såsom band till etniska och kulturella gemenskaper samt kulturella band till den önskade medlemsstaten såsom språkkunskaper, tidigare vistelse i en medlemsstat alternativt tidigare studier eller arbetsrelationer med företag eller organisationer i den medlemsstaten.

Ändring 28

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Med tanke på de föränderliga migrationsflödena bör målgruppen för omplacering bedömas på kvartalsbasis. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Med tanke på de föränderliga migrationsflödena bör målgruppen för omplacering bedömas på kvartalsbasis.

Ändring 47

Förslag till beslut

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  I syfte att lindra det höga asyltrycket på Italien och Grekland, men också som ett viktigt test inför det kommande lagstiftningsförslaget om ett permanent system för omplacering i nödsituationer på grundval av artikel 78.2 i fördraget, ska inledningsvis totalt 110 000 sökande omplaceras från Italien och Grekland. En ytterligare utökning ska övervägas om det visar sig nödvändigt, i syfte att säkerställa en anpassning till snabbt föränderliga flyktingströmmar och tendenser i samband med tillämpningen av detta beslut. |
| 1.   
  24 000
  sökande
  ska omfördelas
  från Italien till övriga medlemsstaters territorium
  enligt vad som fastställs i bilaga I
  . | 1.   
  Inledningsvis ska 40 000
  sökande
  omplaceras
  från Italien till övriga medlemsstaters territorium. |
| 2.   
  16 000 ökande ska omfördelas
  från Grekland till övriga medlemsstaters territorium
  enligt vad som fastställs i bilaga II
  . | 2.   
  Inledningsvis ska 70 000 sökande omplaceras
  från Grekland till övriga medlemsstaters territorium. |
| | 2a.
     
  Senast [sex månader efter dagen för ikraftträdandet av detta beslut] ska kommissionen utvärdera andelen personer som omplaceras från Italien respektive Grekland i syfte att anpassa den till förändrade flyktingströmmar, baserat på de senast tillgängliga uppgifterna från Frontex. |

Kommissionens förslag

Ändring

-1.
     
  I syfte att lindra det höga asyltrycket på Italien och Grekland, men också som ett viktigt test inför det kommande lagstiftningsförslaget om ett permanent system för omplacering i nödsituationer på grundval av artikel 78.2 i fördraget, ska inledningsvis totalt 110 000 sökande omplaceras från Italien och Grekland. En ytterligare utökning ska övervägas om det visar sig nödvändigt, i syfte att säkerställa en anpassning till snabbt föränderliga flyktingströmmar och tendenser i samband med tillämpningen av detta beslut.

1.   
  24 000
  sökande
  ska omfördelas
  från Italien till övriga medlemsstaters territorium
  enligt vad som fastställs i bilaga I
  .

1.   
  Inledningsvis ska 40 000
  sökande
  omplaceras
  från Italien till övriga medlemsstaters territorium.

2.   
  16 000 ökande ska omfördelas
  från Grekland till övriga medlemsstaters territorium
  enligt vad som fastställs i bilaga II
  .

2.   
  Inledningsvis ska 70 000 sökande omplaceras
  från Grekland till övriga medlemsstaters territorium.

2a.
     
  Senast [sex månader efter dagen för ikraftträdandet av detta beslut] ska kommissionen utvärdera andelen personer som omplaceras från Italien respektive Grekland i syfte att anpassa den till förändrade flyktingströmmar, baserat på de senast tillgängliga uppgifterna från Frontex.

Ändring 30

Förslag till beslut

Artikel 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Samtycke |
| | Den sökandes samtycke till omplaceringen bör i princip krävas. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 4a

Samtycke

Den sökandes samtycke till omplaceringen bör i princip krävas.

Ändring 31

Förslag till beslut

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Italien och Grekland ska med jämna mellanrum under beslutets tillämpningsperiod, med bistånd av Easo, och
  i tillämpliga fall av de sambandsmän från medlemsstaterna som avses i punkt 8
  , identifiera de enskilda sökande som kommer att
  omfördelas
  till övriga medlemsstater samt underrätta både kontaktpunkterna i dessa medlemsstater och Easo om hur många sökande som kommer att
  omfördelas
  . Företräde ska ges utsatta sökande i den mening som avses i
  artikel 22
  i direktiv 2013/33/EU. | 2.   Italien och Grekland ska med jämna mellanrum under beslutets tillämpningsperiod, med bistånd av Easo och
  andra relevanta organ
  , identifiera de enskilda sökande som kommer att
  omplaceras
  till övriga medlemsstater samt underrätta både kontaktpunkterna i dessa medlemsstater och Easo om hur många sökande som kommer att
  omplaceras
  . Företräde ska ges utsatta sökande i den mening som avses i
  artiklarna 21 och 22
  i direktiv 2013/33/EU
  , och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ensamkommande barn
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Italien och Grekland ska med jämna mellanrum under beslutets tillämpningsperiod, med bistånd av Easo, och
  i tillämpliga fall av de sambandsmän från medlemsstaterna som avses i punkt 8
  , identifiera de enskilda sökande som kommer att
  omfördelas
  till övriga medlemsstater samt underrätta både kontaktpunkterna i dessa medlemsstater och Easo om hur många sökande som kommer att
  omfördelas
  . Företräde ska ges utsatta sökande i den mening som avses i
  artikel 22
  i direktiv 2013/33/EU.

2.   Italien och Grekland ska med jämna mellanrum under beslutets tillämpningsperiod, med bistånd av Easo och
  andra relevanta organ
  , identifiera de enskilda sökande som kommer att
  omplaceras
  till övriga medlemsstater samt underrätta både kontaktpunkterna i dessa medlemsstater och Easo om hur många sökande som kommer att
  omplaceras
  . Företräde ska ges utsatta sökande i den mening som avses i
  artiklarna 21 och 22
  i direktiv 2013/33/EU
  , och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ensamkommande barn
  .

Ändring 32

Förslag till beslut

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Så snart som möjligt efter mottagandet av de uppgifter som avses i punkt 2 ska medlemsstaterna ange hur många sökande som omgående kan
  omfördelas
  till deras territorium
  och
  tillhandahålla övriga relevanta uppgifter, inom de antal som anges i bilaga I respektive bilaga II. | 3.   Så snart som möjligt efter mottagandet av de uppgifter som avses i punkt 2 ska medlemsstaterna
  tillhandahålla uppgifter om hur stor kapacitet som finns tillgänglig för att ta emot migranter,
  ange hur många sökande som omgående kan
  omplaceras
  till deras territorium
  samt
  tillhandahålla övriga relevanta uppgifter, inom de antal som anges i bilaga I respektive bilaga II. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Så snart som möjligt efter mottagandet av de uppgifter som avses i punkt 2 ska medlemsstaterna ange hur många sökande som omgående kan
  omfördelas
  till deras territorium
  och
  tillhandahålla övriga relevanta uppgifter, inom de antal som anges i bilaga I respektive bilaga II.

3.   Så snart som möjligt efter mottagandet av de uppgifter som avses i punkt 2 ska medlemsstaterna
  tillhandahålla uppgifter om hur stor kapacitet som finns tillgänglig för att ta emot migranter,
  ange hur många sökande som omgående kan
  omplaceras
  till deras territorium
  samt
  tillhandahålla övriga relevanta uppgifter, inom de antal som anges i bilaga I respektive bilaga II.

Ändring 33

Förslag till beslut

Artikel 5 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Italien och Grekland ska med bistånd av Easo förse de sökande med information på ett språk som de förstår eller som de rimligen kan förväntas förstå om de medlemsstater som medverkar i nödomplaceringen. De sökande ska också ha tillgång till information som tillhandahålls av andra aktörer såsom icke-statliga organisationer, UNHCR och IOM. Under den inledande behandlingen ska de sökande uppmanas att rangordna medlemsstaterna i preferensordning och motivera sina önskemål. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Italien och Grekland ska med bistånd av Easo förse de sökande med information på ett språk som de förstår eller som de rimligen kan förväntas förstå om de medlemsstater som medverkar i nödomplaceringen. De sökande ska också ha tillgång till information som tillhandahålls av andra aktörer såsom icke-statliga organisationer, UNHCR och IOM. Under den inledande behandlingen ska de sökande uppmanas att rangordna medlemsstaterna i preferensordning och motivera sina önskemål.

Ändring 34 och 48

Förslag till beslut

Artikel 5 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Sökande
  som avkrävs
  fingeravtryck i enlighet med de skyldigheter som fastställs i artikel 9 i förordning (EU) nr 603/2013 får
  omfördelas
  endast om fingeravtryck tagits. | 5.   Sökande
  vars
  fingeravtryck
  ska tas och översändas
  i enlighet med de skyldigheter som fastställs i artikel 9 i förordning (EU) nr 603/2013 får
  omplaceras
  endast om fingeravtryck tagits
  , med full respekt för deras grundläggande rättigheter och utan tillämpning av tvångsåtgärder eller frihetsberövande åtgärder
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Sökande
  som avkrävs
  fingeravtryck i enlighet med de skyldigheter som fastställs i artikel 9 i förordning (EU) nr 603/2013 får
  omfördelas
  endast om fingeravtryck tagits.

5.   Sökande
  vars
  fingeravtryck
  ska tas och översändas
  i enlighet med de skyldigheter som fastställs i artikel 9 i förordning (EU) nr 603/2013 får
  omplaceras
  endast om fingeravtryck tagits
  , med full respekt för deras grundläggande rättigheter och utan tillämpning av tvångsåtgärder eller frihetsberövande åtgärder
  .

Ändring 35

Förslag till beslut

Artikel 5 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.
     
  För genomförandet av samtliga aspekter av det omfördelningsförfarande som beskrivs i denna artikel, får medlemsstaterna fatta beslut om att sända sambandsmän till Italien och Grekland. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

8.
     
  För genomförandet av samtliga aspekter av det omfördelningsförfarande som beskrivs i denna artikel, får medlemsstaterna fatta beslut om att sända sambandsmän till Italien och Grekland.

utgår

Ändring 36

Förslag till beslut

Artikel 6 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Efter beslutet om
  omfördelning
  av en sökande, och före den egentliga
  omfördelningen
  , ska Italien och Grekland skriftligen meddela vederbörande om
  omfördelningsbeslutet
  . I beslutet ska
  omfördelningsmedlemsstaten
  anges. | 4.   Efter beslutet om
  omplacering
  av en sökande, och före den egentliga
  omplaceringen
  , ska Italien och Grekland
  , med bistånd av Easo och andra aktörer såsom sambandsmän, om sådana finns, ge vederbörande omfattade information om omplaceringsmedlemsstaten på ett språk som den sökande förstår eller rimligen kan förväntas förstå eller, om den sökandes önskemål inte har beaktats, om skälen till detta. Italien och Grekland ska även
  skriftligen meddela vederbörande om
  omplaceringsbeslutet
  . I beslutet ska
  omplaceringsmedlemsstaten
  anges. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Efter beslutet om
  omfördelning
  av en sökande, och före den egentliga
  omfördelningen
  , ska Italien och Grekland skriftligen meddela vederbörande om
  omfördelningsbeslutet
  . I beslutet ska
  omfördelningsmedlemsstaten
  anges.

4.   Efter beslutet om
  omplacering
  av en sökande, och före den egentliga
  omplaceringen
  , ska Italien och Grekland
  , med bistånd av Easo och andra aktörer såsom sambandsmän, om sådana finns, ge vederbörande omfattade information om omplaceringsmedlemsstaten på ett språk som den sökande förstår eller rimligen kan förväntas förstå eller, om den sökandes önskemål inte har beaktats, om skälen till detta. Italien och Grekland ska även
  skriftligen meddela vederbörande om
  omplaceringsbeslutet
  . I beslutet ska
  omplaceringsmedlemsstaten
  anges.

Ändring 37

Förslag till beslut

Artikel 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Inledande handläggning av ansökningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

Inledande handläggning av ansökningarna.

| b) | Inledande handläggning av ansökningarna
  , inbegripet identifiering av utsatthet och önskemål, i syfte att identifiera potentiella sökande för omplacering och kontrollera de sökande, bland annat ett otvetydigt fastställande av deras identitet, upptagande av fingeravtryck och registrering av ansökningar om internationellt skydd
  . |
| --- | --- |

b)

Inledande handläggning av ansökningarna
  , inbegripet identifiering av utsatthet och önskemål, i syfte att identifiera potentiella sökande för omplacering och kontrollera de sökande, bland annat ett otvetydigt fastställande av deras identitet, upptagande av fingeravtryck och registrering av ansökningar om internationellt skydd
  .

Ändring 38

Förslag till beslut

Artikel 7 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Genomförandet av överföringen av de sökande till
  omfördelningsmedlemsstaten
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

Genomförandet av överföringen av de sökande till
  omfördelningsmedlemsstaten
  .

| d) | Genomförandet av överföringen av de sökande till
  omplaceringsmedlemsstaten
  .
  Kostnaderna för överföring till omplaceringsmedlemsstaten bör inte bli ytterligare en börda för Grekland och Italien. |
| --- | --- |

d)

Genomförandet av överföringen av de sökande till
  omplaceringsmedlemsstaten
  .
  Kostnaderna för överföring till omplaceringsmedlemsstaten bör inte bli ytterligare en börda för Grekland och Italien.

Ändring 39

Förslag till beslut

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om Italien eller Grekland inte fullgör den skyldighet som avses i punkt 1, får kommissionen besluta att tillfälligt upphäva detta beslut med avseende på den medlemsstaten under en period av högst tre månader. Kommissionen får en gång fatta beslut om att förlänga upphävandet med ytterligare högst tre månader. | 2.   Om Italien eller Grekland inte fullgör den skyldighet som avses i punkt 1, får kommissionen
  , efter att ha gett den berörda medlemsstaten möjlighet att redovisa sin uppfattning,
  besluta att tillfälligt upphäva detta beslut med avseende på den medlemsstaten under en period av högst tre månader. Kommissionen får en gång fatta beslut om att förlänga upphävandet med ytterligare högst tre månader. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Om Italien eller Grekland inte fullgör den skyldighet som avses i punkt 1, får kommissionen besluta att tillfälligt upphäva detta beslut med avseende på den medlemsstaten under en period av högst tre månader. Kommissionen får en gång fatta beslut om att förlänga upphävandet med ytterligare högst tre månader.

2.   Om Italien eller Grekland inte fullgör den skyldighet som avses i punkt 1, får kommissionen
  , efter att ha gett den berörda medlemsstaten möjlighet att redovisa sin uppfattning,
  besluta att tillfälligt upphäva detta beslut med avseende på den medlemsstaten under en period av högst tre månader. Kommissionen får en gång fatta beslut om att förlänga upphävandet med ytterligare högst tre månader.

Ändring 40

Förslag till beslut

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I händelse av en nödsituation med en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till en
  omfördelningsmedlemsstat
  får rådet, på förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får, om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut. | I händelse av en nödsituation med en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till en
  omplaceringsmedlemsstat
  får rådet, på förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får
  dessutom
  , om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut. |

Kommissionens förslag

Ändring

I händelse av en nödsituation med en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till en
  omfördelningsmedlemsstat
  får rådet, på förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får, om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut.

I händelse av en nödsituation med en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till en
  omplaceringsmedlemsstat
  får rådet, på förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, besluta om provisoriska åtgärder till förmån för den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 78.3 i fördraget. Sådana åtgärder får
  dessutom
  , om så är lämpligt, inbegripa ett tillfälligt upphävande av de förpliktelser för den medlemsstaten som föreskrivs i detta beslut.

Ändring 41

Förslag till beslut

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Var tredje månad ska Italien och Grekland rapportera till rådet och kommissionen om genomförandet av detta beslut och
  av
  de färdplaner som avses i artikel 8. | Var tredje månad ska Italien och Grekland rapportera till rådet och kommissionen om genomförandet av
  och den korrekta användningen av de medel som tas emot inom ramen för
  detta beslut och
  om
  de färdplaner som avses i artikel 8. |

Kommissionens förslag

Ändring

Var tredje månad ska Italien och Grekland rapportera till rådet och kommissionen om genomförandet av detta beslut och
  av
  de färdplaner som avses i artikel 8.

Var tredje månad ska Italien och Grekland rapportera till rådet och kommissionen om genomförandet av
  och den korrekta användningen av de medel som tas emot inom ramen för
  detta beslut och
  om
  de färdplaner som avses i artikel 8.

Ändring 42

Förslag till beslut

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a




  Utvärdering




  Senast i juli 2016 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en halvtidsutvärdering av tillämpningen av detta beslut och om så är lämpligt föreslå de nödvändiga rekommendationerna för en permanent mekanism för omplacering, bland annat mot bakgrund av den aviserade kontrollen av Dublinsystemets ändamålsenlighet.




  Senast ...

   (*1)

  ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en slutlig utvärderingsrapport om tillämpningen av detta beslut.




  Medlemsstaterna ska i god tid lämna in all information till kommissionen som behövs för utarbetandet av den rapporten. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 11a

Utvärdering

Senast i juli 2016 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en halvtidsutvärdering av tillämpningen av detta beslut och om så är lämpligt föreslå de nödvändiga rekommendationerna för en permanent mekanism för omplacering, bland annat mot bakgrund av den aviserade kontrollen av Dublinsystemets ändamålsenlighet.

Senast ...

   (*1)

  ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en slutlig utvärderingsrapport om tillämpningen av detta beslut.

Medlemsstaterna ska i god tid lämna in all information till kommissionen som behövs för utarbetandet av den rapporten.

Ändring 43

Förslag till beslut

Bilaga IIa (ny)

Kommissionens förslag

Ändring

Bilaga IIa

Omplaceringsförfarandet

Förfarande enligt kommissionens förslag: ytterligare etapper i förfarandet som införs av Europaparlamentet är understrukna

| | 1 – | Inledande handläggning av personer som söker internationellt skydd |
| --- | --- | --- |

1 –

| — | Identifiering av personer för vilka en annan medlemsstat är (eller borde vara) ansvarig enligt Dublinförordningen. |
| --- | --- |

—

Identifiering av personer för vilka en annan medlemsstat är (eller borde vara) ansvarig enligt Dublinförordningen.

→ Dublinöverföringar

| — | Identifiering av utsatta sökande. |
| --- | --- |

—

Identifiering av utsatta sökande.

| — | Identifiering av nära anhöriga för gemensam omplacering. |
| --- | --- |

—

Identifiering av nära anhöriga för gemensam omplacering.

| — | Identifiering av sökandes önskemål om vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Identifiering av sökandes önskemål om vissa medlemsstater.

↓

| 2 – | Val av sökande för omplacering |
| --- | --- |

2 –

| — | Italien/Grekland bestämmer vilka sökande som ska omplaceras. |
| --- | --- |

—

Italien/Grekland bestämmer vilka sökande som ska omplaceras.

| — | De informerar medlemsstaterna om hur många platser som behövs samt om de sökandes önskemål. |
| --- | --- |

—

De informerar medlemsstaterna om hur många platser som behövs samt om de sökandes önskemål.

↓

| 3 – | Medlemsstaternas medverkan |
| --- | --- |

3 –

| — | Medlemsstaterna informerar Italien/Grekland om antalet tillgängliga omplaceringsplatser. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna informerar Italien/Grekland om antalet tillgängliga omplaceringsplatser.

| — | Sambandsmännen kan genomföra intervjuer med sökande som uttryckt önskemål om deras medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Sambandsmännen kan genomföra intervjuer med sökande som uttryckt önskemål om deras medlemsstat.

| — | Medlemsstaterna anger sina önskemål om sökande. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna anger sina önskemål om sökande.

↓

| 4 – | Omplaceringsbeslut |
| --- | --- |

4 –

| — | Italien/Grekland beslutar vilka sökande som ska omplaceras till vilken medlemsstat och beaktar därvid de sökandes och medlemsstaternas önskemål. |
| --- | --- |

—

Italien/Grekland beslutar vilka sökande som ska omplaceras till vilken medlemsstat och beaktar därvid de sökandes och medlemsstaternas önskemål.

↓

| 5 – | Information och samtycke |
| --- | --- |

5 –

| — | Sökande får omfattade information om sin omplaceringsmedlemsstat. |
| --- | --- |

—

Sökande får omfattade information om sin omplaceringsmedlemsstat.

| — | Sökande ger i princip sitt samtycke till att omplaceras till den medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Sökande ger i princip sitt samtycke till att omplaceras till den medlemsstaten.

↓

| 6 – | Överföring |
| --- | --- |

6 –

Överföring av de sökande till omplaceringsmedlemsstaten inom en månad.

---

(1bis)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

(1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (EUT L 180, 29.6.2013, s. 31).

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 av den 16 april 2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 168).

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 av den 16 april 2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 168).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96).

(1 bis)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60).

(1 ter)  
  Domstolens dom av den 6 juni 2013, MA m.fl., C-648/11, ECLI:EU:C:2013:367.

(1 bis)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (EUT L 132, 29.5.2010, s. 11).

(*1)  
  EUT: för in datum: 30 månader efter dagen för detta besluts ikraftträdande.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET

Mot bakgrund av behovet att anta omedelbara åtgärder till stöd för medlemsstater som försätts i en nödsituation med en plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer har Europaparlamentet gått med på kommissionens förslag att använda artikel 78.3 i EUF-fördraget som rättslig grund för rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland. Trots detta kan Europaparlamentet godta artikel 78.3 i EUF-fördraget som rättslig grund endast som en nödåtgärd, som ska följas av ett regelrätt lagförslag för att på ett strukturerat sätt hantera eventuella framtida nödsituationer. Parlamentet framhåller att den korrekta rättsliga grunden är artikel 78.2 i EUF-fördraget, som kräver det ordinarie lagstiftningsförfarandet för åtgärder för att fastställa vilken medlemsstat som ansvarar för prövningen av en ansökan om internationellt skydd, jämförd med artikel 80 andra meningen i EUF-fördraget i vars bestämmelser den solidaritetsprincip som uttrycks i artikel 80 första meningen förverkligas. Parlamentet understryker vidare att antagandet av beslutet inte på något som helst sätt påverkar de olika rättsliga grunder som är tillgängliga för medlagstiftaren i framtiden, särskilt med avseende på artikel 78 jämförd med artikel 80 i EUF-fördraget. Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att lägga fram ett lagförslag om ett permanent omplaceringssystem som grundas på artikel 78.2 och artikel 80 senast vid utgången av 2015, så som kommissionen tillkännagett i sin europeiska migrationsagenda. Europaparlamentet förbehåller sig rätten att utarbeta ett betänkande som avser lagstiftningsinitiativ om kommissionen inte lägger fram ett lagförslag inom angiven tid.

---

Torsdagen den 17 september 2015

| 22.9.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 316/314 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 316/314

---

P8_TA(2015)0324

Provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien, Grekland och Ungern *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande avprovisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien, Grekland och Ungern (COM(2015)0451 – C8-0271/2015 – 2015/0209(NLE))

(Samråd)

(2017/C 316/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0451), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0451),

| — | med beaktande av artikel 78.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0271/2015),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 9 september 2015 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (1),

| — | med beaktande av den exceptionella brådskande situationen och behovet att hantera situationen utan ytterligare dröjsmål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den exceptionella brådskande situationen och behovet att hantera situationen utan ytterligare dröjsmål,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 154 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 154 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet meddelar rådet att detta godkännande inte påverkar den ståndpunkt som parlamentet längre fram kommer att inta angående förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en omplaceringsmekanism vid kriser och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (COM(2015)0450). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet meddelar rådet att detta godkännande inte påverkar den ståndpunkt som parlamentet längre fram kommer att inta angående förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en omplaceringsmekanism vid kriser och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av den 26 juni 2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat (COM(2015)0450).

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0306.

---