# Službeni list C 209/30.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 209 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.30. lipnja 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 209

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.30. lipnja 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 523. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 22. i 23. veljače 2017. |
| 2017/C 209/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Strategiji diversifikacije nautičkog i pomorskog turizma (razmatračko mišljenje) | 1 |
| 2017/C 209/02 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Otoci u EU-u: od strukturnih nedostataka do uključivih teritorija (razmatračko mišljenje) | 9 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

523. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 22. i 23. veljače 2017.

2017/C 209/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Strategiji diversifikacije nautičkog i pomorskog turizma (razmatračko mišljenje)

1

2017/C 209/02

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Otoci u EU-u: od strukturnih nedostataka do uključivih teritorija (razmatračko mišljenje)

9

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | 523. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 22. i 23. veljače 2017. |
| 2017/C 209/03 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Svemirska strategija za Europu(COM(2016) 705 final) | 15 |
| 2017/C 209/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o okvirima za preventivno restrukturiranje, pružanju druge prilike i mjerama za povećanje učinkovitosti restrukturiranja i postupaka u pogledu nesolventnosti i razrješenja te izmjeni Direktive 2012/30/EU (COM(2016) 723 final – 2016/0359 (COD)) | 21 |
| 2017/C 209/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012 i (EU) 2015/2365 (COM(2016) 856 final – 2016/0365 (COD)) | 28 |
| 2017/C 209/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za vlastita sredstva i prihvatljivih obveza, kreditnih rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velike izloženosti, obveza izvještavanja i objavljivanja i izmjene Uredbe (EU) br. 648/2012 (COM(2016) 850 final – 2016/0360 (COD)), o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 u pogledu sposobnosti pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava (COM(2016) 851 final – 2016/0361 (COD)), o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU o sposobnosti pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive 98/26/EZ, Direktive 2002/47/EZ, Direktive 2012/30/EU, Direktive 2011/35/EU, Direktive 2005/56/EZ, Direktive 2004/25/EZ i Direktive 2007/36/EZ (COM(2016) 852 final – 2016/0362 (COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2013/36/EU u pogledu izuzetih subjekata, financijskih holdinga, mješovitih financijskih holdinga, naknada, nadzornih mjera i ovlasti te mjera za očuvanje kapitala (COM(2016) 854 final – 2016/0364 (COD)) | 36 |
| 2017/C 209/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Poziv na očitovanje – regulatorni okvir EU-a za financijske usluge (COM(2016) 855 final) | 43 |
| 2017/C 209/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1365/75 (COM(2016) 531 final – 2016/0256 (COD)), o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75 (COM(2016) 532 final – 2016/0257 (COD)) i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94 (COM(2016) 528 final – 2016/254 (COD)) | 49 |
| 2017/C 209/09 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, prezentaciji i označivanju alkoholnih pića, uporabi imena alkoholnih pića u predstavljanju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda i zaštiti zemljopisnog podrijetla alkoholnih pića(COM(2016) 750 final – 2016/0392 (COD)) | 54 |
| 2017/C 209/10 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89 te uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001(COM(2016) 745 final – 2016/0368 (COD)) | 58 |
| 2017/C 209/11 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana(JOIN(2016) 49 završna verzija) | 60 |
| 2017/C 209/12 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije(COM(2016) 721 završna verzija) | 66 |
| 2017/C 209/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet) (COM(2016) 788 final – 2016/0393 (COD)) | 71 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

523. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 22. i 23. veljače 2017.

2017/C 209/03

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Svemirska strategija za Europu(COM(2016) 705 final)

(COM(2016) 705 final)

15

2017/C 209/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o okvirima za preventivno restrukturiranje, pružanju druge prilike i mjerama za povećanje učinkovitosti restrukturiranja i postupaka u pogledu nesolventnosti i razrješenja te izmjeni Direktive 2012/30/EU (COM(2016) 723 final – 2016/0359 (COD))

(COM(2016) 723 final – 2016/0359 (COD))

21

2017/C 209/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012 i (EU) 2015/2365 (COM(2016) 856 final – 2016/0365 (COD))

(COM(2016) 856 final – 2016/0365 (COD))

28

2017/C 209/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za vlastita sredstva i prihvatljivih obveza, kreditnih rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velike izloženosti, obveza izvještavanja i objavljivanja i izmjene Uredbe (EU) br. 648/2012 (COM(2016) 850 final – 2016/0360 (COD)), o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 u pogledu sposobnosti pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava (COM(2016) 851 final – 2016/0361 (COD)), o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU o sposobnosti pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive 98/26/EZ, Direktive 2002/47/EZ, Direktive 2012/30/EU, Direktive 2011/35/EU, Direktive 2005/56/EZ, Direktive 2004/25/EZ i Direktive 2007/36/EZ (COM(2016) 852 final – 2016/0362 (COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2013/36/EU u pogledu izuzetih subjekata, financijskih holdinga, mješovitih financijskih holdinga, naknada, nadzornih mjera i ovlasti te mjera za očuvanje kapitala (COM(2016) 854 final – 2016/0364 (COD))

(COM(2016) 850 final – 2016/0360 (COD)),

(COM(2016) 851 final – 2016/0361 (COD)),

(COM(2016) 852 final – 2016/0362 (COD))

(COM(2016) 854 final – 2016/0364 (COD))

36

2017/C 209/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Poziv na očitovanje – regulatorni okvir EU-a za financijske usluge (COM(2016) 855 final)

(COM(2016) 855 final)

43

2017/C 209/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1365/75 (COM(2016) 531 final – 2016/0256 (COD)), o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75 (COM(2016) 532 final – 2016/0257 (COD)) i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94 (COM(2016) 528 final – 2016/254 (COD))

(COM(2016) 531 final – 2016/0256 (COD)),

(COM(2016) 532 final – 2016/0257 (COD))

(COM(2016) 528 final – 2016/254 (COD))

49

2017/C 209/09

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, prezentaciji i označivanju alkoholnih pića, uporabi imena alkoholnih pića u predstavljanju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda i zaštiti zemljopisnog podrijetla alkoholnih pića(COM(2016) 750 final – 2016/0392 (COD))

(COM(2016) 750 final – 2016/0392 (COD))

54

2017/C 209/10

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89 te uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001(COM(2016) 745 final – 2016/0368 (COD))

(COM(2016) 745 final – 2016/0368 (COD))

58

2017/C 209/11

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana(JOIN(2016) 49 završna verzija)

(JOIN(2016) 49 završna verzija)

60

2017/C 209/12

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije(COM(2016) 721 završna verzija)

(COM(2016) 721 završna verzija)

66

2017/C 209/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet) (COM(2016) 788 final – 2016/0393 (COD))

(COM(2016) 788 final – 2016/0393 (COD))

71

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

523. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 22. i 23. veljače 2017.

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Strategiji diversifikacije nautičkog i pomorskog turizma

(razmatračko mišljenje)

(2017/C 209/01)

| Izvjestitelj: | Tony ZAHRA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Tony ZAHRA

| Zahtjev za savjetovanje: | malteško predsjedništvo Vijeća, 19.9.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 30.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 179/0/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

malteško predsjedništvo Vijeća, 19.9.2016.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

30.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

179/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | S obzirom na ograničenja kao što su udaljenost, nepristupačnost i izoliranost, EGSO smatra da je potrebno pronaći povoljan fiskalni režim za otoke, uzimajući u obzir posebne napore koji su uloženi u pogledu ulaganja, zadržavanja i otvaranja radnih mjesta te prilagođavanja radnog vremena poduzeća, a sve s ciljem ublažavanja učinaka sezonskih oscilacija. |
| --- | --- |

1.1.

S obzirom na ograničenja kao što su udaljenost, nepristupačnost i izoliranost, EGSO smatra da je potrebno pronaći povoljan fiskalni režim za otoke, uzimajući u obzir posebne napore koji su uloženi u pogledu ulaganja, zadržavanja i otvaranja radnih mjesta te prilagođavanja radnog vremena poduzeća, a sve s ciljem ublažavanja učinaka sezonskih oscilacija.

| 1.2. | Unatoč snažnoj otpornosti i brzom oporavku turizma u vrijeme krize, Odbor smatra da je važno analizirati i osvrnuti se na predvidive izazove i prilike u nautičkom i pomorskom turizmu, a posebno na Sredozemlju, s obzirom na njegovu veliku važnost i znatan doprinos europskom gospodarstvu. U postupku procjene potrebno je na odgovarajući način razmotriti usporedivost s konkurentskim odredištima. Pametnije zakonodavstvo i politike, kao i smanjenje birokracije za MSP-ove, od presudne su važnosti. |
| --- | --- |

1.2.

Unatoč snažnoj otpornosti i brzom oporavku turizma u vrijeme krize, Odbor smatra da je važno analizirati i osvrnuti se na predvidive izazove i prilike u nautičkom i pomorskom turizmu, a posebno na Sredozemlju, s obzirom na njegovu veliku važnost i znatan doprinos europskom gospodarstvu. U postupku procjene potrebno je na odgovarajući način razmotriti usporedivost s konkurentskim odredištima. Pametnije zakonodavstvo i politike, kao i smanjenje birokracije za MSP-ove, od presudne su važnosti.

| 1.3. | U regiji je nužno uspostaviti i promicati više putova s više odredišta, uz pružanje potpore za zajedničke/regionalne promotivne mjere među državama članicama. EGSO predlaže da države članice donesu snažne marketinške strategije za diversifikaciju i prilagodbu preferencijama i sklonostima potrošača koje se stalno razvijaju. Međutim, u postupku je potrebno ocijeniti i nejednakosti u pogledu isplativosti za građane koje mogu postojati za turističke usluge koje se nude u tom sektoru. |
| --- | --- |

1.3.

U regiji je nužno uspostaviti i promicati više putova s više odredišta, uz pružanje potpore za zajedničke/regionalne promotivne mjere među državama članicama. EGSO predlaže da države članice donesu snažne marketinške strategije za diversifikaciju i prilagodbu preferencijama i sklonostima potrošača koje se stalno razvijaju. Međutim, u postupku je potrebno ocijeniti i nejednakosti u pogledu isplativosti za građane koje mogu postojati za turističke usluge koje se nude u tom sektoru.

| 1.4. | S obzirom na visoku razinu ovisnosti nautičkog i priobalnog turizma o morskim ekosustavima, važno je da mediteranske zemlje ojačaju regionalnu suradnju kako bi ih zaštitile. U tom se kontekstu Odbor zalaže za udruženje skupine država članica zapadnog Sredozemlja i trećih zemalja kako bi se zajednički riješilo pitanje „plavog rasta” (1) te plave i zelene infrastrukture radi obnove narušenih ekosustava. |
| --- | --- |

1.4.

S obzirom na visoku razinu ovisnosti nautičkog i priobalnog turizma o morskim ekosustavima, važno je da mediteranske zemlje ojačaju regionalnu suradnju kako bi ih zaštitile. U tom se kontekstu Odbor zalaže za udruženje skupine država članica zapadnog Sredozemlja i trećih zemalja kako bi se zajednički riješilo pitanje „plavog rasta” (1) te plave i zelene infrastrukture radi obnove narušenih ekosustava.

| 1.5. | Izgradnja i melioracija na moru u plitkom kontinentalnom pojasu nepovratno uništavaju podvodna staništa. Sredozemni kontinentalni pojas je ograničen i te je morske zone potrebno zaštititi od toga. Trebalo bi također razmotriti potrebu za kompenzacijskim mjerama i stvaranjem fiskalnih rezervi u slučaju takvih događaja. |
| --- | --- |

1.5.

Izgradnja i melioracija na moru u plitkom kontinentalnom pojasu nepovratno uništavaju podvodna staništa. Sredozemni kontinentalni pojas je ograničen i te je morske zone potrebno zaštititi od toga. Trebalo bi također razmotriti potrebu za kompenzacijskim mjerama i stvaranjem fiskalnih rezervi u slučaju takvih događaja.

| 1.6. | Razvoj nautičkog i pomorskog turizma mora se temeljiti na načelima dugoročnog održivog razvoja. To zahtijeva razvijanje operativnog i mjerljivog alata. EGSO preporučuje da se razvije usklađen održivi mehanizam pokazatelja za taj sektor, posebno za otočne države i regije koje uvelike ovise o priobalnim aktivnostima. „Europski sustav pokazatelja za turizam” koji je razvila Europska komisija mogao bi biti izvrsna platforma za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

1.6.

Razvoj nautičkog i pomorskog turizma mora se temeljiti na načelima dugoročnog održivog razvoja. To zahtijeva razvijanje operativnog i mjerljivog alata. EGSO preporučuje da se razvije usklađen održivi mehanizam pokazatelja za taj sektor, posebno za otočne države i regije koje uvelike ovise o priobalnim aktivnostima. „Europski sustav pokazatelja za turizam” koji je razvila Europska komisija mogao bi biti izvrsna platforma za postizanje tog cilja.

| 1.7. | Razvoj mehanizma za održive pokazatelje također zahtijeva prikupljanje preciznih gospodarskih podataka. Turizam je vrlo složeno industrijsko područje koje uključuje niz raznih odnosa između brojnih različitih dionika. U tu svrhu mogli bi se razviti instrumenti za prikupljanje relativnih gospodarskih podataka ekstrapolacijom iz modela satelitskog računa. |
| --- | --- |

1.7.

Razvoj mehanizma za održive pokazatelje također zahtijeva prikupljanje preciznih gospodarskih podataka. Turizam je vrlo složeno industrijsko područje koje uključuje niz raznih odnosa između brojnih različitih dionika. U tu svrhu mogli bi se razviti instrumenti za prikupljanje relativnih gospodarskih podataka ekstrapolacijom iz modela satelitskog računa.

| 1.8. | Učinak klimatskih promjena na morski okoliš poziva na dijalog o inovativnim rješenjima. Potrebno je odrediti najvažnije posebne mjere za osjetljiva područja. Odbor skreće pozornost na nedavnu Komunikaciju Komisije o međunarodnom upravljanju oceanima i paketu od 14 mjera sadržanih u njoj (2). Sedmi program djelovanja EU-a za okoliš za razdoblje do 2020. i ciljevi prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja usredotočeni su na sektore infrastrukture kao što su energija i promet te na posebne aspekte povezane s priobalnim i pomorskim turizmom. Osim toga, Europska investicijska banka osigurat će MSP-ovima sredstva za ulaganje u turizam i/ili u konvergencijske regije. |
| --- | --- |

1.8.

Učinak klimatskih promjena na morski okoliš poziva na dijalog o inovativnim rješenjima. Potrebno je odrediti najvažnije posebne mjere za osjetljiva područja. Odbor skreće pozornost na nedavnu Komunikaciju Komisije o međunarodnom upravljanju oceanima i paketu od 14 mjera sadržanih u njoj (2). Sedmi program djelovanja EU-a za okoliš za razdoblje do 2020. i ciljevi prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja usredotočeni su na sektore infrastrukture kao što su energija i promet te na posebne aspekte povezane s priobalnim i pomorskim turizmom. Osim toga, Europska investicijska banka osigurat će MSP-ovima sredstva za ulaganje u turizam i/ili u konvergencijske regije.

| 1.9. | Gospodarenje otpadom vrlo je značajno pitanje u nautičkom i pomorskom turizmu, pri čemu je sam turizam značajan proizvođač otpada. Svjetski fond za zaštitu prirode (WWF) procjenjuje da je više od 80 % onečišćenja mora posljedica aktivnosti na kopnu. Problem dodatno pogoršava onečišćivanje mora smećem. To zahtijeva uvođenje inovativnih mjera koje mogu ublažiti probleme povezane s otpadom, uz koordinirano i djelotvorno provođenje propisa. Odbor poziva na usklađenu provedbu međunarodnih konvencija u cilju promicanja izgradnje kapaciteta u trećim zemljama. |
| --- | --- |

1.9.

Gospodarenje otpadom vrlo je značajno pitanje u nautičkom i pomorskom turizmu, pri čemu je sam turizam značajan proizvođač otpada. Svjetski fond za zaštitu prirode (WWF) procjenjuje da je više od 80 % onečišćenja mora posljedica aktivnosti na kopnu. Problem dodatno pogoršava onečišćivanje mora smećem. To zahtijeva uvođenje inovativnih mjera koje mogu ublažiti probleme povezane s otpadom, uz koordinirano i djelotvorno provođenje propisa. Odbor poziva na usklađenu provedbu međunarodnih konvencija u cilju promicanja izgradnje kapaciteta u trećim zemljama.

| 1.10. | U pogledu izgleda za rast u tom sektoru, cijeli lanac gospodarenja otpadom (od prikupljanja do odlaganja) predstavlja velik izazov, posebno na ograničenim područjima kao što su otoci. EGSO u tom kontekstu također preporučuje da se uspostavi „koalicija za prirodnu baštinu” koja bi uključivala otoke i priobalna područja i ključne sudionike u pitanjima okoliša kao što su zaklade i međunarodne organizacije kako bi europski otoci i priobalna područja preuzeli vodeće uloge u području globalnih mjera za čist okoliš koje potiču integrirani pristupi turizmu. |
| --- | --- |

1.10.

U pogledu izgleda za rast u tom sektoru, cijeli lanac gospodarenja otpadom (od prikupljanja do odlaganja) predstavlja velik izazov, posebno na ograničenim područjima kao što su otoci. EGSO u tom kontekstu također preporučuje da se uspostavi „koalicija za prirodnu baštinu” koja bi uključivala otoke i priobalna područja i ključne sudionike u pitanjima okoliša kao što su zaklade i međunarodne organizacije kako bi europski otoci i priobalna područja preuzeli vodeće uloge u području globalnih mjera za čist okoliš koje potiču integrirani pristupi turizmu.

| 1.11. | Ulaganje u ljude preduvjet je održivog i konkurentnog rasta. Međutim, taj sektor ne privlači dovoljno kvalificiranog osoblja, uglavnom zbog toga što nije dovoljno privlačan u smislu napredovanja u karijeri i dugoročnog zapošljavanja. Odbor preporučuje da se osmisli poseban strateški plan djelovanja namijenjen privlačenju i zadržavanju stalnog priljeva kvalificiranih radnika zainteresiranih za dugoročnu zaposlenost u tom sektoru. Plan djelovanja mora donijeti konkretne prijedloge temeljene na znanstvenom i praktičnom pristupu kako bi se povećala privlačnost industrije. |
| --- | --- |

1.11.

Ulaganje u ljude preduvjet je održivog i konkurentnog rasta. Međutim, taj sektor ne privlači dovoljno kvalificiranog osoblja, uglavnom zbog toga što nije dovoljno privlačan u smislu napredovanja u karijeri i dugoročnog zapošljavanja. Odbor preporučuje da se osmisli poseban strateški plan djelovanja namijenjen privlačenju i zadržavanju stalnog priljeva kvalificiranih radnika zainteresiranih za dugoročnu zaposlenost u tom sektoru. Plan djelovanja mora donijeti konkretne prijedloge temeljene na znanstvenom i praktičnom pristupu kako bi se povećala privlačnost industrije.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Malteško predsjedništvo zatražilo je od EGSO-a da objavi razmatračko mišljenje „Strategije diversifikacije nautičkog i pomorskog turizma” u širem kontekstu inovativnih strategija za razvoj konkurentnijeg okružja u Europi, uz poseban naglasak na područje Sredozemlja. |
| --- | --- |

2.1.

Malteško predsjedništvo zatražilo je od EGSO-a da objavi razmatračko mišljenje „Strategije diversifikacije nautičkog i pomorskog turizma” u širem kontekstu inovativnih strategija za razvoj konkurentnijeg okružja u Europi, uz poseban naglasak na područje Sredozemlja.

| 2.2. | Turizam je moćna globalna industrija s velikim potencijalom zapošljavanja i gospodarskog razvoja, kako je prepoznato u članku 195. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U 2014. doprinos turističkog sektora iznosio je više od 1,6 bilijuna EUR, što je gotovo 10 % ukupnog BDP-a EU-a, a njegovi izravni, neizravni i izazvani učinci osigurali su 25 milijuna radnih mjesta u EU-u (3). Pomorski podsektor turizma prepoznat je kao jedno od područja koje će imati prioritet tijekom malteškog predsjedavanja EU-om. Razvoj odgovarajućih turističkih proizvoda i pomorskih usluga mogao bi doprinijeti potencijalu rasta na priobalnim i otočnim područjima EU-a. Stoga je potrebno identificirati sadašnje trendove i predviđanja kako bi se stekla jasnija slika mogućnosti za inovacije koje se pružaju u skladu s posebnom prirodom nautičkog i pomorskog turizma. |
| --- | --- |

2.2.

Turizam je moćna globalna industrija s velikim potencijalom zapošljavanja i gospodarskog razvoja, kako je prepoznato u članku 195. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U 2014. doprinos turističkog sektora iznosio je više od 1,6 bilijuna EUR, što je gotovo 10 % ukupnog BDP-a EU-a, a njegovi izravni, neizravni i izazvani učinci osigurali su 25 milijuna radnih mjesta u EU-u (3). Pomorski podsektor turizma prepoznat je kao jedno od područja koje će imati prioritet tijekom malteškog predsjedavanja EU-om. Razvoj odgovarajućih turističkih proizvoda i pomorskih usluga mogao bi doprinijeti potencijalu rasta na priobalnim i otočnim područjima EU-a. Stoga je potrebno identificirati sadašnje trendove i predviđanja kako bi se stekla jasnija slika mogućnosti za inovacije koje se pružaju u skladu s posebnom prirodom nautičkog i pomorskog turizma.

| 2.3. | Nautički i pomorski turizam najvažniji je podsektor turizma i najveća pomorska djelatnost u Europi. U njemu je zaposleno gotovo 3,2 milijuna ljudi, koji stvaraju ukupno 183 milijarde EUR bruto dodane vrijednosti (4) te ima potencijal za stvaranje radnih mjesta i održivi „plavi rast”. Želi li se Europa promicati kao vodeće svjetsko nautičko odredište, njezina otočna i priobalna turistička infrastruktura korisnicima mora ponuditi odgovarajuće i inovativne usluge, uključujući pristupačnost, uz istodobno osiguranje održivog razvoja lokalnih zajednica. Tom sektoru pripada i „unutarnji” nautički turizam koji je prisutan u brojnim državama članicama na jezerima, rijekama itd. i koji bi također trebalo uzimati u obzir u postupku preispitivanja. On također uključuje veliku industriju brodogradnje koja obuhvaća izgradnju brodova za zabavu i razonodu i brodova za kružna putovanja u kojoj Europa ima istaknutu ulogu na razini svjetskog gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3.

Nautički i pomorski turizam najvažniji je podsektor turizma i najveća pomorska djelatnost u Europi. U njemu je zaposleno gotovo 3,2 milijuna ljudi, koji stvaraju ukupno 183 milijarde EUR bruto dodane vrijednosti (4) te ima potencijal za stvaranje radnih mjesta i održivi „plavi rast”. Želi li se Europa promicati kao vodeće svjetsko nautičko odredište, njezina otočna i priobalna turistička infrastruktura korisnicima mora ponuditi odgovarajuće i inovativne usluge, uključujući pristupačnost, uz istodobno osiguranje održivog razvoja lokalnih zajednica. Tom sektoru pripada i „unutarnji” nautički turizam koji je prisutan u brojnim državama članicama na jezerima, rijekama itd. i koji bi također trebalo uzimati u obzir u postupku preispitivanja. On također uključuje veliku industriju brodogradnje koja obuhvaća izgradnju brodova za zabavu i razonodu i brodova za kružna putovanja u kojoj Europa ima istaknutu ulogu na razini svjetskog gospodarstva.

3.   Prijedlozi EGSO-a za nove paradigme u politici turizma

| 3.1. | Odbor je tijekom godina usvojio mišljenja o politici turizma općenito, ali i posebno u odnosu na otočni i priobalni turizam. Predlaže razvoj programa cjeloživotnog učenja posebno namijenjenih osoblju na otocima zaposlenom u sektoru turizma i uspostavu međuregionalne škole koja bi se nalazila na strateški pozicioniranom otoku i to na osnovi koncepta sličnog programu „Erasmus za studente i radnike u sektoru turizma”. |
| --- | --- |

3.1.

Odbor je tijekom godina usvojio mišljenja o politici turizma općenito, ali i posebno u odnosu na otočni i priobalni turizam. Predlaže razvoj programa cjeloživotnog učenja posebno namijenjenih osoblju na otocima zaposlenom u sektoru turizma i uspostavu međuregionalne škole koja bi se nalazila na strateški pozicioniranom otoku i to na osnovi koncepta sličnog programu „Erasmus za studente i radnike u sektoru turizma”.

| 3.2. | EGSO smatra da je EU-ova definicija otoka neodgovarajuća i da bi je trebalo revidirati kako bi se u obzir uzele nove prilike, odnosno proširena Europska unija koja obuhvaća otočne države članice. U cilju promicanja Europe kao ključnog svjetskog turističkog odredišta, također preporučuje da se razvije makroregionalna suradnja (npr. strategija za jadransku i jonsku regiju, strategija za Baltik i strategija za Podunavlje) kako bi se riješili problemi kao što je pristupačnost. To zahtijeva uspostavu visokokvalitetnog teritorijalnog kontinuiteta iz smjera otoka prema kontinentu. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO smatra da je EU-ova definicija otoka neodgovarajuća i da bi je trebalo revidirati kako bi se u obzir uzele nove prilike, odnosno proširena Europska unija koja obuhvaća otočne države članice. U cilju promicanja Europe kao ključnog svjetskog turističkog odredišta, također preporučuje da se razvije makroregionalna suradnja (npr. strategija za jadransku i jonsku regiju, strategija za Baltik i strategija za Podunavlje) kako bi se riješili problemi kao što je pristupačnost. To zahtijeva uspostavu visokokvalitetnog teritorijalnog kontinuiteta iz smjera otoka prema kontinentu.

| 3.3. | Klimatske promjene zahtijevaju poduzimanje odlučnih mjera prilagodbe radi osiguranja klimatske otpornosti otoka u svim područjima njihovih gospodarstava. EGSO je preporučio da se uvede „test za ispitivanje promjena na otocima” koji bi se bavio pitanjima kao što su energija i prijevoz (infrastruktura i pristupačnost), porast razine mora, narušavanje bioraznolikosti i druga važna pitanja. |
| --- | --- |

3.3.

Klimatske promjene zahtijevaju poduzimanje odlučnih mjera prilagodbe radi osiguranja klimatske otpornosti otoka u svim područjima njihovih gospodarstava. EGSO je preporučio da se uvede „test za ispitivanje promjena na otocima” koji bi se bavio pitanjima kao što su energija i prijevoz (infrastruktura i pristupačnost), porast razine mora, narušavanje bioraznolikosti i druga važna pitanja.

| 3.4. | Otočna gospodarstva postala su previše ovisna o uglavnom sezonskom turizmu i stoga je potrebna diversifikacija. Odbor je naglasio da bi se zauzimanjem stava prema kojem je plavo gospodarstvo neiscrpan izvor neiskorištenih resursa i stalnim pozivanjem na plavi rast kao rješenje svih problema europskog gospodarstva mogla povećati mnogobrojna opterećenja već prisutna u europskim priobalnim područjima i morima. Dugoročna održivost stoga mora ostati sveobuhvatno načelo pri izradi i provedbi mjera. |
| --- | --- |

3.4.

Otočna gospodarstva postala su previše ovisna o uglavnom sezonskom turizmu i stoga je potrebna diversifikacija. Odbor je naglasio da bi se zauzimanjem stava prema kojem je plavo gospodarstvo neiscrpan izvor neiskorištenih resursa i stalnim pozivanjem na plavi rast kao rješenje svih problema europskog gospodarstva mogla povećati mnogobrojna opterećenja već prisutna u europskim priobalnim područjima i morima. Dugoročna održivost stoga mora ostati sveobuhvatno načelo pri izradi i provedbi mjera.

| 3.5. | U Komunikaciji Komisije „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” donesenoj u 2014. (5) razmatraju se postojeći nedostaci u upravljanju te se pruža okvir za suradnju između javnih tijela i javno-privatnih partnerstava, uključujući putem teritorijalnog povezivanja i integriranih strategija. U kontekstu specifičnosti svakog morskog bazena, u komunikaciji se predlaže 14 konkretnih mjera koje se odnose na poslovna ulaganja, izrazitu sezonsku narav, diversifikaciju proizvoda i inovacije, povezivost, pristupačnost, poboljšanu infrastrukturu, razvoj vještina i zaštitu morskog okoliša. Provedba akcijskog plana je u tijeku (6). |
| --- | --- |

3.5.

U Komunikaciji Komisije „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” donesenoj u 2014. (5) razmatraju se postojeći nedostaci u upravljanju te se pruža okvir za suradnju između javnih tijela i javno-privatnih partnerstava, uključujući putem teritorijalnog povezivanja i integriranih strategija. U kontekstu specifičnosti svakog morskog bazena, u komunikaciji se predlaže 14 konkretnih mjera koje se odnose na poslovna ulaganja, izrazitu sezonsku narav, diversifikaciju proizvoda i inovacije, povezivost, pristupačnost, poboljšanu infrastrukturu, razvoj vještina i zaštitu morskog okoliša. Provedba akcijskog plana je u tijeku (6).

4.   Prijedlozi EGSO-a za strategije diversifikacije nautičkog i pomorskog turizma

4.1.   
  Međusektorski pristup pitanju okoliša

| 4.1.1. | Mnogo je toga učinjeno tijekom godina kako bi se privuklo pozornost visokopozicioniranih donositelja odluka i dionika na povezanost oceana i klime. Posljedica toga su uključivanje oceana u Pariški sporazum iz 2015. i posebno Izvješće o oceanima Međuvladinog panela za klimatske promjene (IPCC). U okviru tih napora poziva se na davanje podrške provedbi Pariškog sporazuma, uključujući jačanje tehničkih sposobnosti država članica da razviju tehnološke programe za budućnost niskih razina emisija.
  Na pomorski promet otpada oko 2,5 % globalnih emisija stakleničkih plinova. Iako EU poziva na zauzimanje globalnog pristupa smanjenju emisija stakleničkih plinova izazvanih međunarodnim pomorskim prometom, predviđa se da će se emisije izazvane pomorskim prometom znatno povećati do 2050. Prema Drugoj studiji stakleničkih plinova Međunarodne pomorske organizacije (IMO) potrošnja energije brodova i njihove emisije CO2 mogle bi se smanjiti za do 75 % primjenom operativnih mjera i provedbom postojećih tehnologija. Mnoge su od tih mjera isplative i pružaju neto koristi zbog povrata operativnih ili investicijskih troškova u obliku smanjenih troškova za gorivo. Takva smanjenja mogu se ostvariti uvođenjem novih inovativnih tehnologija. |
| --- | --- |

4.1.1.

Mnogo je toga učinjeno tijekom godina kako bi se privuklo pozornost visokopozicioniranih donositelja odluka i dionika na povezanost oceana i klime. Posljedica toga su uključivanje oceana u Pariški sporazum iz 2015. i posebno Izvješće o oceanima Međuvladinog panela za klimatske promjene (IPCC). U okviru tih napora poziva se na davanje podrške provedbi Pariškog sporazuma, uključujući jačanje tehničkih sposobnosti država članica da razviju tehnološke programe za budućnost niskih razina emisija.

Na pomorski promet otpada oko 2,5 % globalnih emisija stakleničkih plinova. Iako EU poziva na zauzimanje globalnog pristupa smanjenju emisija stakleničkih plinova izazvanih međunarodnim pomorskim prometom, predviđa se da će se emisije izazvane pomorskim prometom znatno povećati do 2050. Prema Drugoj studiji stakleničkih plinova Međunarodne pomorske organizacije (IMO) potrošnja energije brodova i njihove emisije CO2 mogle bi se smanjiti za do 75 % primjenom operativnih mjera i provedbom postojećih tehnologija. Mnoge su od tih mjera isplative i pružaju neto koristi zbog povrata operativnih ili investicijskih troškova u obliku smanjenih troškova za gorivo. Takva smanjenja mogu se ostvariti uvođenjem novih inovativnih tehnologija.

| 4.1.2. | Sredozemlje je jedna od najvažnijih regija na svijetu zbog svoje izuzetne biološke raznolikosti, no istodobno je i osjetljivija na klimatske promjene od drugih regija. Priobalni turizam velikih razmjera jedan je od glavnih razloga ekološkog gubitka u regiji. Međutim, Sredozemlje također ima visoku prirodnu vrijednost koja ga čini presudnim za očuvanje biološke raznolikosti. U tom je pogledu nužna regionalna suradnja radi zaštite morskih ekosustava. Program Europske unije za financiranje LIFE+ podržava ciljeve Strategije EU-a za biološku raznolikost i otvara mogućnosti za financiranje inovativnih projekata u području priobalnog i pomorskog turizma. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sredozemlje je jedna od najvažnijih regija na svijetu zbog svoje izuzetne biološke raznolikosti, no istodobno je i osjetljivija na klimatske promjene od drugih regija. Priobalni turizam velikih razmjera jedan je od glavnih razloga ekološkog gubitka u regiji. Međutim, Sredozemlje također ima visoku prirodnu vrijednost koja ga čini presudnim za očuvanje biološke raznolikosti. U tom je pogledu nužna regionalna suradnja radi zaštite morskih ekosustava. Program Europske unije za financiranje LIFE+ podržava ciljeve Strategije EU-a za biološku raznolikost i otvara mogućnosti za financiranje inovativnih projekata u području priobalnog i pomorskog turizma.

| 4.1.3. | Gospodarenje otpadom pitanje je od velike važnosti u tom sektoru, posebno na otocima na kojima su djelatnosti izrazito sezonske prirode. Za većinu otoka moglo bi biti teško nositi se s velikim brojem posjetitelja u jeku sezone, što zahtijeva velika ulaganja u osiguravanje odgovarajućih postrojenja za obradu otpadnih voda ili otpada. Zaključak Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD) osigurava globalno priznati okvir za borbu protiv opasnosti kojima je izložena prirodna baština, što uključuje razne mjere, od mjera za borbu protiv onečišćivanja mora smećem i mikroplastikom do mjera za održivo smanjenje i ukidanje plastičnih vrećica za jednokratnu upotrebu. |
| --- | --- |

4.1.3.

Gospodarenje otpadom pitanje je od velike važnosti u tom sektoru, posebno na otocima na kojima su djelatnosti izrazito sezonske prirode. Za većinu otoka moglo bi biti teško nositi se s velikim brojem posjetitelja u jeku sezone, što zahtijeva velika ulaganja u osiguravanje odgovarajućih postrojenja za obradu otpadnih voda ili otpada. Zaključak Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD) osigurava globalno priznati okvir za borbu protiv opasnosti kojima je izložena prirodna baština, što uključuje razne mjere, od mjera za borbu protiv onečišćivanja mora smećem i mikroplastikom do mjera za održivo smanjenje i ukidanje plastičnih vrećica za jednokratnu upotrebu.

| 4.1.4. | U raznim studijama i izvješćima se ističe da, gledano s aspekta europskog priobalnog turizma, „zeleni pristup” ima smisla. EU mora potaknuti države članice da povećaju svoje napore koji se odnose na prilagodbu praksi zelenog turizma i uvedu zelene programe koji ublažavaju učinke klimatskih promjena. To bi trebalo podržati kroz promidžbu ekoturizma kao dodatnog segmenta nautičkog turizma. |
| --- | --- |

4.1.4.

U raznim studijama i izvješćima se ističe da, gledano s aspekta europskog priobalnog turizma, „zeleni pristup” ima smisla. EU mora potaknuti države članice da povećaju svoje napore koji se odnose na prilagodbu praksi zelenog turizma i uvedu zelene programe koji ublažavaju učinke klimatskih promjena. To bi trebalo podržati kroz promidžbu ekoturizma kao dodatnog segmenta nautičkog turizma.

| 4.1.5. | Upravo je zbog tih izazova važno da razvoj nautičkog i pomorskog turizma prati načela održivog razvoja. Međutim, održivost se mora temeljiti na operativnom i mjerljivom modelu kojim bi se uspostavio sustav pokazatelja radi praćenja i evidentiranja aktivnosti i razvoja u pomorskom turizmu, posebno u otočnim državama i regijama. Odredišta također trebaju razmotriti utvrđivanje granica turističkog opterećenja koje će, ako se premaše, dovesti do niza problema koji će negativno utjecati na ovaj sektor i njegovu dugoročnu održivost. Te su granice, konkretno, sljedeće:






  — | pogoršanje i gubitak ekoloških resursa; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

Upravo je zbog tih izazova važno da razvoj nautičkog i pomorskog turizma prati načela održivog razvoja. Međutim, održivost se mora temeljiti na operativnom i mjerljivom modelu kojim bi se uspostavio sustav pokazatelja radi praćenja i evidentiranja aktivnosti i razvoja u pomorskom turizmu, posebno u otočnim državama i regijama. Odredišta također trebaju razmotriti utvrđivanje granica turističkog opterećenja koje će, ako se premaše, dovesti do niza problema koji će negativno utjecati na ovaj sektor i njegovu dugoročnu održivost. Te su granice, konkretno, sljedeće:

—

pogoršanje i gubitak ekoloških resursa;

| — | pritisci na okoliš i fizičku infrastrukturu; |
| --- | --- |

—

pritisci na okoliš i fizičku infrastrukturu;

| — | sukob između turista i lokalnog stanovništva koji bi doveo do smanjenog gostoprimstva lokalnog stanovništva; |
| --- | --- |

—

sukob između turista i lokalnog stanovništva koji bi doveo do smanjenog gostoprimstva lokalnog stanovništva;

| — | nezadovoljstvo gostiju. |
| --- | --- |

—

nezadovoljstvo gostiju.

| 4.1.6. | „Europski sustav pokazatelja za turizam”, koji je Europska komisija razvila 2013., a revidirala 2016. (7), dobrovoljni je alat za upravljanje putem kojeg se utvrđuje skup temeljnih pokazatelja koji odredištima mogu pomoći u praćenju i mjerenju njihove održive turističke uspješnosti. |
| --- | --- |

4.1.6.

„Europski sustav pokazatelja za turizam”, koji je Europska komisija razvila 2013., a revidirala 2016. (7), dobrovoljni je alat za upravljanje putem kojeg se utvrđuje skup temeljnih pokazatelja koji odredištima mogu pomoći u praćenju i mjerenju njihove održive turističke uspješnosti.

| 4.1.7. | U tom pogledu Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) može poslužiti kao najvrjedniji izvor, pružajući informacije, statističke podatke i savjete koji su od ključne važnosti u procesu uspostave načela održivosti. |
| --- | --- |

4.1.7.

U tom pogledu Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) može poslužiti kao najvrjedniji izvor, pružajući informacije, statističke podatke i savjete koji su od ključne važnosti u procesu uspostave načela održivosti.

| 4.1.8. | Također bi trebalo uputiti na mišljenje EGSO-a „Pametni otoci”, posebno u odnosu na usvajanje najboljih praksi. |
| --- | --- |

4.1.8.

Također bi trebalo uputiti na mišljenje EGSO-a „Pametni otoci”, posebno u odnosu na usvajanje najboljih praksi.

| 4.1.9. | Projekt „Praćenje europskih operacija za morske ekosustave” pod okriljem mjera ERA-LEARN 2020. (mjera potpore – CSA) koje financira Obzor 2020., može služiti kao još jedan vrijedan izvor potreban za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

4.1.9.

Projekt „Praćenje europskih operacija za morske ekosustave” pod okriljem mjera ERA-LEARN 2020. (mjera potpore – CSA) koje financira Obzor 2020., može služiti kao još jedan vrijedan izvor potreban za postizanje tog cilja.

| 4.1.10. | Mnoge organizacije i institucije doprinijele su procesu zaštite okoliša, kao što su Svjetski fond za zaštitu prirode (WWF), Platforma za oceane i klimu, Konferencija perifernih primorskih regija Europe (CPMR), Greenpeace i razna tijela UN-a, koje su surađivale s raznim tijelima EU-a i kroz pojačanu suradnju s vladama, javnim i privatnim dionicima. Želimo li biti uspješni, ovaj proces mora biti kontinuiran. |
| --- | --- |

4.1.10.

Mnoge organizacije i institucije doprinijele su procesu zaštite okoliša, kao što su Svjetski fond za zaštitu prirode (WWF), Platforma za oceane i klimu, Konferencija perifernih primorskih regija Europe (CPMR), Greenpeace i razna tijela UN-a, koje su surađivale s raznim tijelima EU-a i kroz pojačanu suradnju s vladama, javnim i privatnim dionicima. Želimo li biti uspješni, ovaj proces mora biti kontinuiran.

| 4.1.11. | Zdravi morski ekosustavi i očuvana priobalna/otočna područja na brojne načine pridonose održivom razvoju i stvaranju radnih mjesta. Turizam i poljoprivreda, ribarstvo, akvakultura i šumarstvo ključni su sektori sa značajnim učinkom na uključivanje biološke raznolikosti i od značajne važnosti za nju. Održiva proizvodnja hrane i sigurnost hrane također su povezana pitanja koja zahtijevaju posebnu pozornost. Sektorske politike koje pridonose očuvanju biološke raznolikosti moraju se razvijati unutar integriranog okvira. U pogledu pitanja morskih ekosustava, EGSO skreće pozornost na Direktivu o prostornom planiranju morskog područja (MSP) (8) i Konvenciju iz Barcelone iz 1995. (9). |
| --- | --- |

4.1.11.

Zdravi morski ekosustavi i očuvana priobalna/otočna područja na brojne načine pridonose održivom razvoju i stvaranju radnih mjesta. Turizam i poljoprivreda, ribarstvo, akvakultura i šumarstvo ključni su sektori sa značajnim učinkom na uključivanje biološke raznolikosti i od značajne važnosti za nju. Održiva proizvodnja hrane i sigurnost hrane također su povezana pitanja koja zahtijevaju posebnu pozornost. Sektorske politike koje pridonose očuvanju biološke raznolikosti moraju se razvijati unutar integriranog okvira. U pogledu pitanja morskih ekosustava, EGSO skreće pozornost na Direktivu o prostornom planiranju morskog područja (MSP) (8) i Konvenciju iz Barcelone iz 1995. (9).

| 4.1.12. | Onečišćenje mora često je posljedica neobrađenih otpadnih voda i poljoprivrede, no prijetnje morskim ekosustavima također uključuju komercijalni prelov, istjecanje nafte i drugih opasnih tvari kao i uvođenje nezavičajnih vrsta. Loše upravljanje balastnim vodama također može imati značajan učinak na okoliš (10). Morski ekosustavi predstavljaju važan izvor biološke raznolikosti i Europska unija poduzima brojne korake radi postizanja zdravog morskog okoliša kako bi ekosustavi bili otporniji na klimatske promjene u europskim morskim vodama do 2020. godine. Svi dionici stoga trebaju blisko surađivati. |
| --- | --- |

4.1.12.

Onečišćenje mora često je posljedica neobrađenih otpadnih voda i poljoprivrede, no prijetnje morskim ekosustavima također uključuju komercijalni prelov, istjecanje nafte i drugih opasnih tvari kao i uvođenje nezavičajnih vrsta. Loše upravljanje balastnim vodama također može imati značajan učinak na okoliš (10). Morski ekosustavi predstavljaju važan izvor biološke raznolikosti i Europska unija poduzima brojne korake radi postizanja zdravog morskog okoliša kako bi ekosustavi bili otporniji na klimatske promjene u europskim morskim vodama do 2020. godine. Svi dionici stoga trebaju blisko surađivati.

| 4.1.13. | U tom je kontekstu odabir instrumenata provedbe od strateške važnosti kako bi se osiguralo da svi gospodarski sektori imaju koristi od novih prilika koje omogućuju zdravi ekosustavi. U isto su vrijeme transparentnost, odgovarajuće savjetovanje i odgovornost presudni za svrstavanje turizma u okvir općeg koncepta dobrog upravljanja. Kako je navedeno u Konvenciji o biološkoj raznolikosti (CBD) (11), učinkovitost resursa i kružno gospodarstvo preduvjeti su za postizanje napretka i održivosti u ovom području. |
| --- | --- |

4.1.13.

U tom je kontekstu odabir instrumenata provedbe od strateške važnosti kako bi se osiguralo da svi gospodarski sektori imaju koristi od novih prilika koje omogućuju zdravi ekosustavi. U isto su vrijeme transparentnost, odgovarajuće savjetovanje i odgovornost presudni za svrstavanje turizma u okvir općeg koncepta dobrog upravljanja. Kako je navedeno u Konvenciji o biološkoj raznolikosti (CBD) (11), učinkovitost resursa i kružno gospodarstvo preduvjeti su za postizanje napretka i održivosti u ovom području.

| 4.1.14. | Potrebno je razviti politike za podizanje svijesti radi poboljšanja sukladnosti, koristeći se poticajima za čiste aktivnosti nautičkog i pomorskog turizma (uključujući povezane industrije kao što su rekreacijska plovidba, ribarstvo, opskrba hranom itd.). U tom je kontekstu potrebno razviti opsežne međusektorske programe osposobljavanja radi postizanja složenih održivih ciljeva, a mreža odgovarajućih turističkih područja omogućila bi razmjenu podataka i dobrih praksi. |
| --- | --- |

4.1.14.

Potrebno je razviti politike za podizanje svijesti radi poboljšanja sukladnosti, koristeći se poticajima za čiste aktivnosti nautičkog i pomorskog turizma (uključujući povezane industrije kao što su rekreacijska plovidba, ribarstvo, opskrba hranom itd.). U tom je kontekstu potrebno razviti opsežne međusektorske programe osposobljavanja radi postizanja složenih održivih ciljeva, a mreža odgovarajućih turističkih područja omogućila bi razmjenu podataka i dobrih praksi.

| 4.1.15. | Europa mora iskoristiti svoje prirodne resurse i promicati svoje vrhunske lokalitete, na kojima su priroda i prostorno planiranje u priobalnim i pomorskim područjima u skladu. Budući da priobalna područja imaju veliku stratešku važnost u pogledu ekoloških, gospodarskih i socijalnih aspekata, rješenje problema na tim područjima mora se iznaći u okviru integrirane politike održivog razvoja, u kojoj posebno važno mjesto zauzimaju prostorno planiranje, ravnoteža između iskorištavanja obnovljivih izvora energije i ostalih obalnih djelatnosti te ispunjavanje urbanističkih propisa (12). Potrebno je osigurati da države na najbolji mogući način provode Direktivu o prostornom planiranju morskog područja. Budući da navedena Direktiva ne obuhvaća priobalna područja, korisno je ponovno se pozvati na Konvenciju iz Barcelone koja sadrži protokol o upravljanju obalnim područjem. |
| --- | --- |

4.1.15.

Europa mora iskoristiti svoje prirodne resurse i promicati svoje vrhunske lokalitete, na kojima su priroda i prostorno planiranje u priobalnim i pomorskim područjima u skladu. Budući da priobalna područja imaju veliku stratešku važnost u pogledu ekoloških, gospodarskih i socijalnih aspekata, rješenje problema na tim područjima mora se iznaći u okviru integrirane politike održivog razvoja, u kojoj posebno važno mjesto zauzimaju prostorno planiranje, ravnoteža između iskorištavanja obnovljivih izvora energije i ostalih obalnih djelatnosti te ispunjavanje urbanističkih propisa (12). Potrebno je osigurati da države na najbolji mogući način provode Direktivu o prostornom planiranju morskog područja. Budući da navedena Direktiva ne obuhvaća priobalna područja, korisno je ponovno se pozvati na Konvenciju iz Barcelone koja sadrži protokol o upravljanju obalnim područjem.

| 4.2. | Dugoročne prednosti integriranog, međusektorskog pristupa |
| --- | --- |

4.2.

4.2.1.   Usklađivanje zakonskih uvjeta

| 4.2.1.1. | Potrebno je ispravno ocijeniti trenutačno stanje nakon 18. siječnja 2016., do kada države članice EU-a moraju izmijeniti nacionalno zakonodavstvo i prenijeti Direktivu 94/25/EZ o rekreacijskim plovilima, kako je izmijenjena Direktivom 2003/44/EZ. Navedena je Direktiva donesena radi promicanja održivog razvoja sektora i smanjenja broja nesreća na moru u kojima sudjeluju plovila uvođenjem standardnih uvjeta u pogledu sigurnosti korisnika, emisija ispušnih plinova i buke. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Potrebno je ispravno ocijeniti trenutačno stanje nakon 18. siječnja 2016., do kada države članice EU-a moraju izmijeniti nacionalno zakonodavstvo i prenijeti Direktivu 94/25/EZ o rekreacijskim plovilima, kako je izmijenjena Direktivom 2003/44/EZ. Navedena je Direktiva donesena radi promicanja održivog razvoja sektora i smanjenja broja nesreća na moru u kojima sudjeluju plovila uvođenjem standardnih uvjeta u pogledu sigurnosti korisnika, emisija ispušnih plinova i buke.

| 4.2.1.2. | Svrha ovog europskog pravnog okvira jest uklanjanje nejednakosti među državama članicama koje prijete sprečavanju kretanja unutar EU-a. Ovaj obvezni postupak usklađivanja doveo je do nastanka brojnih izazova koje je potrebno hitno utvrditi i analizirati jer uvjeti na razini Europske unije očito još uvijek nisu ujednačeni. Prisutan je manjak koordinacije i ujednačenosti što je vidljivo iz različitih nacionalnih programa za osposobljavanje zapovjednika plovila (13). Ne bude li se prijelaznim postupkom prenošenja upravljalo učinkovito i uspješno, navedeni bi postupak mogao biti kontraproduktivan i potencijalno utjecati na konkurentnost industrije rekreacijske plovidbe, uz posljedice koje su protivne ciljevima utvrđenima u odnosu na nautički i pomorski turizam. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Svrha ovog europskog pravnog okvira jest uklanjanje nejednakosti među državama članicama koje prijete sprečavanju kretanja unutar EU-a. Ovaj obvezni postupak usklađivanja doveo je do nastanka brojnih izazova koje je potrebno hitno utvrditi i analizirati jer uvjeti na razini Europske unije očito još uvijek nisu ujednačeni. Prisutan je manjak koordinacije i ujednačenosti što je vidljivo iz različitih nacionalnih programa za osposobljavanje zapovjednika plovila (13). Ne bude li se prijelaznim postupkom prenošenja upravljalo učinkovito i uspješno, navedeni bi postupak mogao biti kontraproduktivan i potencijalno utjecati na konkurentnost industrije rekreacijske plovidbe, uz posljedice koje su protivne ciljevima utvrđenima u odnosu na nautički i pomorski turizam.

4.2.2.   Konkurentnost

| 4.2.2.1. | Proteklih su godina razni podsektori ove industrije bili predmet promjenjive potražnje i fluktuacija u široj turističkoj industriji na koju je utjecala i gospodarska klima u matičnim zemljama. Posljedice nedavnih terorističkih napada u Europi te naknadno jačanje drugih terorističkih prijetnji nesumnjivo će utjecati na turizam. Međutim, turizam se tijekom godina pokazao veoma otpornim, čak i u razdobljima najvećih izazova, kao što je vidljivo iz brzog oporavka nakon gospodarske krize 2008. – 2009. i narednih višestrukih kriza. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Proteklih su godina razni podsektori ove industrije bili predmet promjenjive potražnje i fluktuacija u široj turističkoj industriji na koju je utjecala i gospodarska klima u matičnim zemljama. Posljedice nedavnih terorističkih napada u Europi te naknadno jačanje drugih terorističkih prijetnji nesumnjivo će utjecati na turizam. Međutim, turizam se tijekom godina pokazao veoma otpornim, čak i u razdobljima najvećih izazova, kao što je vidljivo iz brzog oporavka nakon gospodarske krize 2008. – 2009. i narednih višestrukih kriza.

| 4.2.2.2. | Visokokvalitetni turistički proizvodi i usluge postaju sve važniji i mi moramo biti inovativni, a ulaganja zajamčena. Moramo razmotriti diversifikaciju i poboljšanje proizvoda u cijelom vrijednosnom lancu. To je smjer koji može znatno unaprijediti nautički i pomorski turizam te privlačnost potencijalnih odredišta. To će nam također omogućiti da se prilagodimo promjenjivim obrascima ponašanja potrošača i demografskim promjenama koje utječu na obrasce putovanja. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Visokokvalitetni turistički proizvodi i usluge postaju sve važniji i mi moramo biti inovativni, a ulaganja zajamčena. Moramo razmotriti diversifikaciju i poboljšanje proizvoda u cijelom vrijednosnom lancu. To je smjer koji može znatno unaprijediti nautički i pomorski turizam te privlačnost potencijalnih odredišta. To će nam također omogućiti da se prilagodimo promjenjivim obrascima ponašanja potrošača i demografskim promjenama koje utječu na obrasce putovanja.

| 4.2.2.3. | Klijenti postaju sve pustolovniji i sve su više spremni sudjelovati u novim načinima i iskustvima putovanja. Nedavni poziv Komisije na podnošenje ponuda u vrijednosti od 1,5 milijun EUR za stvaranje nautičkih putova kojima će se promicati nautički turizam korak je u pravom smjeru. Ta će inicijativa pomoći u promidžbi povezanosti s drugim gospodarskim sektorima i u privlačenju posjetitelja s posebnim interesima kao što su gastronomija, kultura i slobodne aktivnosti. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Klijenti postaju sve pustolovniji i sve su više spremni sudjelovati u novim načinima i iskustvima putovanja. Nedavni poziv Komisije na podnošenje ponuda u vrijednosti od 1,5 milijun EUR za stvaranje nautičkih putova kojima će se promicati nautički turizam korak je u pravom smjeru. Ta će inicijativa pomoći u promidžbi povezanosti s drugim gospodarskim sektorima i u privlačenju posjetitelja s posebnim interesima kao što su gastronomija, kultura i slobodne aktivnosti.

| 4.2.2.4. | Komisija u okviru svojih nadležnosti provodi mjere za pružanje potpore konkurentnosti i održivosti sektora turizma koje također mogu pogodovati razvoju nautičkog i pomorskog turizma. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Komisija u okviru svojih nadležnosti provodi mjere za pružanje potpore konkurentnosti i održivosti sektora turizma koje također mogu pogodovati razvoju nautičkog i pomorskog turizma.

| 4.2.2.5. | Jedna od takvih mjera je program COSME u okviru kojeg je u prethodnih šest godina pružena potpora razvoju i promidžbi transnacionalnih tematskih turističkih proizvoda u područjima kao što su pomorski turizam, kulturni turizam, gastronomija, sport i pružanje usluga za održavanje dobrog zdravlja (14). Inicijativa EDEN također daje vidljivost netradicionalnim odredištima koja su pokazala izvrsnost u razvoju održivog turizma (15). Program iz 2010. bio je usmjeren na priobalna odredišta te odredišta uz rijeke i jezera, promičući inovativne pristupe za njihovu ponudu turizma uz vode. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Jedna od takvih mjera je program COSME u okviru kojeg je u prethodnih šest godina pružena potpora razvoju i promidžbi transnacionalnih tematskih turističkih proizvoda u područjima kao što su pomorski turizam, kulturni turizam, gastronomija, sport i pružanje usluga za održavanje dobrog zdravlja (14). Inicijativa EDEN također daje vidljivost netradicionalnim odredištima koja su pokazala izvrsnost u razvoju održivog turizma (15). Program iz 2010. bio je usmjeren na priobalna odredišta te odredišta uz rijeke i jezera, promičući inovativne pristupe za njihovu ponudu turizma uz vode.

| 4.2.2.6. | Regije također mogu iskoristiti europske strukturne i investicijske fondove (16) za potrebe ulaganja u modernizaciju priobalnih područja, marina i luka te očuvanja prirodne i kulturne baštine u priobalnim područjima ako doprinose bitnim tematskim ciljevima i ako su dio teritorijalne strategije. Komisija je također objavila vodič (17) koji pruža sveobuhvatan pregled mogućnosti financiranja za sektor turizma putem sredstava EU-a. Dionici priobalnog i pomorskog turizma mogu podnijeti zahtjev za odgovarajuće fondove u okviru tih različitih programa. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Regije također mogu iskoristiti europske strukturne i investicijske fondove (16) za potrebe ulaganja u modernizaciju priobalnih područja, marina i luka te očuvanja prirodne i kulturne baštine u priobalnim područjima ako doprinose bitnim tematskim ciljevima i ako su dio teritorijalne strategije. Komisija je također objavila vodič (17) koji pruža sveobuhvatan pregled mogućnosti financiranja za sektor turizma putem sredstava EU-a. Dionici priobalnog i pomorskog turizma mogu podnijeti zahtjev za odgovarajuće fondove u okviru tih različitih programa.

| 4.2.2.7. | Povezanost i promidžba tih usluga mogu se postići povezivanjem u klastere proizvoda i usluga koji mogu unaprijediti iskustvo gostiju u klastere, odnosno uputiti ih na opsežan izbor preferiranih proizvoda i usluga posebno namijenjenih upravo njima. Koncept povezivanja u klastere postaje sve popularniji u turizmu, uključujući ponudu specijaliziranih turističkih proizvoda i usluga. Ciljano oglašavanje omogućuje korištenje svih sredstava, posebno digitalnih metoda, radi izravnog stupanja u kontakt sa svim potencijalnim gostima, u cilju stvaranja izravne povezanosti potencijalnih gostiju i odredišta. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Povezanost i promidžba tih usluga mogu se postići povezivanjem u klastere proizvoda i usluga koji mogu unaprijediti iskustvo gostiju u klastere, odnosno uputiti ih na opsežan izbor preferiranih proizvoda i usluga posebno namijenjenih upravo njima. Koncept povezivanja u klastere postaje sve popularniji u turizmu, uključujući ponudu specijaliziranih turističkih proizvoda i usluga. Ciljano oglašavanje omogućuje korištenje svih sredstava, posebno digitalnih metoda, radi izravnog stupanja u kontakt sa svim potencijalnim gostima, u cilju stvaranja izravne povezanosti potencijalnih gostiju i odredišta.

4.2.3.   Potencijal stvaranja radnih mjesta u nautičkom i pomorskom turizmu

Ulaganje u ljude preduvjet je održivog i konkurentnog rasta. Postizanje tog cilja zahtijeva strateško upravljanje promjenama u smislu stvaranja prilika za razvoj vještina, suradnje unutar industrije te posvećenosti i vodstva od strane odgovarajućih dionika. To je proces koji zahtijeva uspostavu suradnje među ključnim dionicima kroz socijalni i građanski dijalog u cilju uspostave zajedničke strategije za rješavanje izazova na koje nailazi većina država članica EU-a. To može poslužiti i kao osnova za stvaranje novih prilika za zapošljavanje, osobito za mlade, za jamčenje dugoročne održivosti sektora te za zaštitu prava pomoraca u pogledu njihovih uvjeta zaposlenja na moru i pogodnosti od sustava poboljšane usklađenosti.

| 4.2.3.1. | EGSO je u svojem mišljenju o rastu i radnim mjestima u obalnom i pomorskom turizmu (18) ukazao na važnost predloženog koraka da se provede istraživanje o potrebi za osposobljavanjem i uspostavi odjeljak za „plava radna mjesta” na portalu EURES. Međutim, također je ključno da Komisija to naširoko javno objavljuje i da u državama članicama podiže razinu svijesti o potrebi za prihvaćanjem ishoda istraživanja u njihovim nacionalnim politikama osposobljavanja. Osposobljavanje bi trebalo biti namijenjeno zaposlenicima i poslodavcima, ali i turističkim institucijama. U osposobljavanje je potrebno uključiti veću osviještenost u pogledu važnosti turizma, europske baštine i okoliša. To je potrebno uključiti u obvezno obrazovanje kako bi se mladi obrazovali u tom području već od rane dobi. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

EGSO je u svojem mišljenju o rastu i radnim mjestima u obalnom i pomorskom turizmu (18) ukazao na važnost predloženog koraka da se provede istraživanje o potrebi za osposobljavanjem i uspostavi odjeljak za „plava radna mjesta” na portalu EURES. Međutim, također je ključno da Komisija to naširoko javno objavljuje i da u državama članicama podiže razinu svijesti o potrebi za prihvaćanjem ishoda istraživanja u njihovim nacionalnim politikama osposobljavanja. Osposobljavanje bi trebalo biti namijenjeno zaposlenicima i poslodavcima, ali i turističkim institucijama. U osposobljavanje je potrebno uključiti veću osviještenost u pogledu važnosti turizma, europske baštine i okoliša. To je potrebno uključiti u obvezno obrazovanje kako bi se mladi obrazovali u tom području već od rane dobi.

| 4.2.3.2. | Komisija je pokrenula brojne inicijative za razvoj vještina u turizmu, kao što je „Novi program vještina”, koje će također pogodovati plavim radnim mjestima (19). Taj važan dokument o politikama sadržava „plan za sektorsku suradnju u području vještina” u kojem je turizam prepoznat kao jedan od šest pilot-sektora za provedbu posebnih mjera temeljenih na pristupu u kojem industrija ima vodeću ulogu. S time u vezi, krajem siječnja 2017. objavljen je poziv za podnošenje prijedloga u okviru programa Erasmus+ s proračunom od 4 milijuna EUR. Programskim sredstvima pružit će se potpora uspostavi platforme ključnih sektorskih dionika (uključujući industriju i obrazovne ustanove) koji će predložiti mjere i preporuke za sljedećih pet odnosno deset godina. U okviru platforme analizirat će se glavna kretanja i potrebe za vještinama u sektoru, razviti konkretne mjere u cilju zadovoljavanja kratkoročnih i srednjoročnih potreba za vještinama, revidirati profili zanimanja, ažurirati novi nastavni planovi, promicati privlačnost sektora i poticati mobilnost studenata i tražitelja zaposlenja. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Komisija je pokrenula brojne inicijative za razvoj vještina u turizmu, kao što je „Novi program vještina”, koje će također pogodovati plavim radnim mjestima (19). Taj važan dokument o politikama sadržava „plan za sektorsku suradnju u području vještina” u kojem je turizam prepoznat kao jedan od šest pilot-sektora za provedbu posebnih mjera temeljenih na pristupu u kojem industrija ima vodeću ulogu. S time u vezi, krajem siječnja 2017. objavljen je poziv za podnošenje prijedloga u okviru programa Erasmus+ s proračunom od 4 milijuna EUR. Programskim sredstvima pružit će se potpora uspostavi platforme ključnih sektorskih dionika (uključujući industriju i obrazovne ustanove) koji će predložiti mjere i preporuke za sljedećih pet odnosno deset godina. U okviru platforme analizirat će se glavna kretanja i potrebe za vještinama u sektoru, razviti konkretne mjere u cilju zadovoljavanja kratkoročnih i srednjoročnih potreba za vještinama, revidirati profili zanimanja, ažurirati novi nastavni planovi, promicati privlačnost sektora i poticati mobilnost studenata i tražitelja zaposlenja.

| 4.2.3.3. | U ožujku 2017., u okviru programa COSME objavit će se i poziv na natječaj s proračunom od 800 000 EUR radi potpore mjerama promicanja imidža karijere u turizmu. Mjere će uključivati kampanje za podizanje svijesti o postojećim inicijativama i alatima za razvoj vještina u turizmu te o imidžu karijere u turizmu, osiguravanjem pratećih materijala i organiziranjem intervjua te internetskih seminara u kojima se predstavljaju pozitivni aspekti karijere u turizmu (tj. aspekti koji ukazuju na međunarodnu prirodu, popularnost i dinamičnost turizma). Mjere će biti namijenjene poduzećima koja se bave turizmom (uključujući MSP-ove) i novoosnovanim poduzećima, kao i studentima i tražiteljima zaposlenja. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

U ožujku 2017., u okviru programa COSME objavit će se i poziv na natječaj s proračunom od 800 000 EUR radi potpore mjerama promicanja imidža karijere u turizmu. Mjere će uključivati kampanje za podizanje svijesti o postojećim inicijativama i alatima za razvoj vještina u turizmu te o imidžu karijere u turizmu, osiguravanjem pratećih materijala i organiziranjem intervjua te internetskih seminara u kojima se predstavljaju pozitivni aspekti karijere u turizmu (tj. aspekti koji ukazuju na međunarodnu prirodu, popularnost i dinamičnost turizma). Mjere će biti namijenjene poduzećima koja se bave turizmom (uključujući MSP-ove) i novoosnovanim poduzećima, kao i studentima i tražiteljima zaposlenja.

4.2.4.   Statistički gospodarski podaci

| 4.2.4.1 | Industrija nautičkog i pomorskog turizma izrazito je složena i uključuje niz raznih odnosa između brojnih različitih dionika. Razne gospodarske aktivnosti koje zajedno čine ovu industriju međusobno se znatno razlikuju. Statistički podaci koji se odnose na pomorski i priobalni turizam u državama članicama nisu uvijek lako dostupni i način njihovog prikupljanja može se razlikovati među zemljama. Rezultat toga mogli bi biti nedosljedni podaci, a time i brojke koje ne daju precizne rezultate. S obzirom na važnost tog sektora za europsko gospodarstvo, dosljedni i precizni podaci apsolutno su neophodni. To će također pomoći svima u sektoru da u potpunosti shvate i utvrde dinamiku nautičke industrije i kako ona utječe na gospodarsku učinkovitost EU-a. Metodologija satelitskih računa turizma (20) sektoru može osigurati potreban alat. Gospodarski podaci koji se izvode putem tog sustava mogu se objediniti s drugim važnim prikupljenim podacima, što zajedno može činiti „mehanizam za održive pokazatelje”. Brojne države članice već su upoznate s tim alatom, što će olakšati proces. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Industrija nautičkog i pomorskog turizma izrazito je složena i uključuje niz raznih odnosa između brojnih različitih dionika. Razne gospodarske aktivnosti koje zajedno čine ovu industriju međusobno se znatno razlikuju. Statistički podaci koji se odnose na pomorski i priobalni turizam u državama članicama nisu uvijek lako dostupni i način njihovog prikupljanja može se razlikovati među zemljama. Rezultat toga mogli bi biti nedosljedni podaci, a time i brojke koje ne daju precizne rezultate. S obzirom na važnost tog sektora za europsko gospodarstvo, dosljedni i precizni podaci apsolutno su neophodni. To će također pomoći svima u sektoru da u potpunosti shvate i utvrde dinamiku nautičke industrije i kako ona utječe na gospodarsku učinkovitost EU-a. Metodologija satelitskih računa turizma (20) sektoru može osigurati potreban alat. Gospodarski podaci koji se izvode putem tog sustava mogu se objediniti s drugim važnim prikupljenim podacima, što zajedno može činiti „mehanizam za održive pokazatelje”. Brojne države članice već su upoznate s tim alatom, što će olakšati proces.

Bruxelles, 30. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Komunikacija EU-a – Plavi rast, COM(2012) 494 final.

1

(2)  JOIN(2016) 49 final i https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/ocean-governance_en.

2

(3)  Svjetsko vijeće za putovanja i turizam (WTTC), Gospodarski učinak putovanja i turizma, 2015., EU.

3

(4)  Studija Europske komisije za potporu mjerama politike za pomorski i obalni turizam na razini EU-a, 2013.

4

https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/docs/body/study-maritime-and-coastal-tourism_en.pdf.

(5)  COM(2014) 86 final.

5

(6)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/coastal_tourism_en

6

(7)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators_hr

7

(8)  Direktiva 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014., također vidjeti https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/maritime_spatial_planning_en

8

(9)  http://ec.europa.eu/environment/marine/international-cooperation/regional-sea-conventions/barcelona-convention/index_en.htm.

9

(10)  Trenutačno ne postoji zakon EU-a koji se izravno odnosi na balastne vode, iako se u Uredbi (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta prepoznaje da je Konvencija o upravljanju balastnim vodama jedna od mogućih mjera upravljanja za dotične invazivne vrste.

10

(11)  Dokument Vijeća 13398/16 (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13398-2016-INIT/hr/pdf).

11

(12)  SL C 451, 16.12.2014., str. 64.

12

(13)  Vidjeti također SL C 389, 21.10.2016., str. 93.

13

(14)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/transnational-products_en

14

(15)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/eden/about/themes_en

15

(16)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_tourism.pdf

16

(17)  http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8496

17

(18)  SL C 451, 16.12.2014., str. 64.

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1223&langId=hr

19

(20)  Satelitski račun turizma (TSA) koji je razvio UNWTO standardni je statistički okvir i glavi alat za ekonomsko mjerenje turizma. Preporučeni metodološki okvir 2008. (također poznat kao TSA: RMF 2008.) pruža ažurirani zajednički konceptualni okvir za izradu TSA-a.

20

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/9

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora „Otoci u EU-u: od strukturnih nedostataka do uključivih teritorija”

(razmatračko mišljenje)

(2017/C 209/02)

| Izvjestitelj: | Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Stefano MALLIA

| Zahtjev za savjetovanje: | razmatračko mišljenje (malteško predsjedništvo), 16.9.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 163/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

razmatračko mišljenje (malteško predsjedništvo), 16.9.2016.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

163/1/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EU treba uložiti veće napore u prepoznavanje jedinstvenih izazova s kojima se otoci suočavaju. Takvi se izazovi ne mogu riješiti isključivo kohezijskom politikom. |
| --- | --- |

1.1.

EU treba uložiti veće napore u prepoznavanje jedinstvenih izazova s kojima se otoci suočavaju. Takvi se izazovi ne mogu riješiti isključivo kohezijskom politikom.

| 1.2. | Otoci su izloženi brojnim strukturnim nedostacima koji često dovode do teških uvjeta poslovanja. EGSO je duboko uvjeren da ključna područja politika kao što su jedinstveno tržište, politika tržišnog natjecanja, prometna politika, politika ruralnog razvoja i ribarstvena politika, kao i inicijative i programe EU-a kojima se podupiru obrazovanje, osposobljavanje te politike za mlade i sport, treba primijeniti s više fleksibilnosti u pogledu otočnih gospodarstava. |
| --- | --- |

1.2.

Otoci su izloženi brojnim strukturnim nedostacima koji često dovode do teških uvjeta poslovanja. EGSO je duboko uvjeren da ključna područja politika kao što su jedinstveno tržište, politika tržišnog natjecanja, prometna politika, politika ruralnog razvoja i ribarstvena politika, kao i inicijative i programe EU-a kojima se podupiru obrazovanje, osposobljavanje te politike za mlade i sport, treba primijeniti s više fleksibilnosti u pogledu otočnih gospodarstava.

| 1.3. | EGSO smatra da je potrebno preispitati kriterije koje Eurostat upotrebljava pri definiranju otočnih područja i upotrebljavati prikladnije kriterije (vidjeti točke 2.4. – 2.6.). |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da je potrebno preispitati kriterije koje Eurostat upotrebljava pri definiranju otočnih područja i upotrebljavati prikladnije kriterije (vidjeti točke 2.4. – 2.6.).

| 1.4. | Osobama s invaliditetom i općenito svim osobama s teškoćama potrebno je pružiti posebnu pozornost jer su one češće od ostalih izložene utjecajima problema s kojima se otoci suočavaju. |
| --- | --- |

1.4.

Osobama s invaliditetom i općenito svim osobama s teškoćama potrebno je pružiti posebnu pozornost jer su one češće od ostalih izložene utjecajima problema s kojima se otoci suočavaju.

| 1.5. | EGSO smatra da je od ključne važnosti da se svi napori koji se poduzimaju kako bi se pomoglo otocima ponajprije usmjere na omogućavanje pristupa javnim uslugama, promicanje održivog rasta te poticanje pune zaposlenosti, konkurentnosti i kohezije na europskim otocima. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO smatra da je od ključne važnosti da se svi napori koji se poduzimaju kako bi se pomoglo otocima ponajprije usmjere na omogućavanje pristupa javnim uslugama, promicanje održivog rasta te poticanje pune zaposlenosti, konkurentnosti i kohezije na europskim otocima.

| 1.6. | Otoci i otočna područja često pružaju jedinstvenu priliku za primjenu rješenja zasnovanih na čistoj energiji. EGSO podržava sve napore Europske komisije u ovom pogledu, posebice potpuni prelazak na rješenja zasnovana na čistoj energiji. |
| --- | --- |

1.6.

Otoci i otočna područja često pružaju jedinstvenu priliku za primjenu rješenja zasnovanih na čistoj energiji. EGSO podržava sve napore Europske komisije u ovom pogledu, posebice potpuni prelazak na rješenja zasnovana na čistoj energiji.

| 1.7. | EGSO podržava poziv Europskog parlamenta Komisiji da provede dubinsku studiju o dodatnim troškovima kojima su izloženi europski otoci. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO podržava poziv Europskog parlamenta Komisiji da provede dubinsku studiju o dodatnim troškovima kojima su izloženi europski otoci.

| 1.8. | EGSO poziva Komisiju i Vijeće da sva otočna područja ili otočne države članice smatraju područjima koja u okviru kohezijske politike za razdoblje nakon 2020. godine imaju pravo na financiranje infrastrukture. S obzirom na to, sva sredstva za razdoblje 2014. – 2020. namijenjena ublažavanju specifičnih ograničenja kojima su izloženi otoci moraju podlijegati ex post ocjeni učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO poziva Komisiju i Vijeće da sva otočna područja ili otočne države članice smatraju područjima koja u okviru kohezijske politike za razdoblje nakon 2020. godine imaju pravo na financiranje infrastrukture. S obzirom na to, sva sredstva za razdoblje 2014. – 2020. namijenjena ublažavanju specifičnih ograničenja kojima su izloženi otoci moraju podlijegati ex post ocjeni učinkovitosti.

| 1.9. | EGSO poziva Komisiju da donese prikladniji zakonodavni okvir u vezi s primjenom državnih potpora u otočnim područjima i isključivo otočnim državama članicama. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO poziva Komisiju da donese prikladniji zakonodavni okvir u vezi s primjenom državnih potpora u otočnim područjima i isključivo otočnim državama članicama.

| 1.10. | EGSO poziva Komisiju da pojača koordinaciju putem Međusektorske skupine za teritorijalni razvoj i razvoj gradova te da ocjenu teritorijalnog učinka upotrijebi kao instrument za reviziju ključnog zakonodavstva kako bi utvrdila gdje se mogu ugraditi odredbe o inzularnosti. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO poziva Komisiju da pojača koordinaciju putem Međusektorske skupine za teritorijalni razvoj i razvoj gradova te da ocjenu teritorijalnog učinka upotrijebi kao instrument za reviziju ključnog zakonodavstva kako bi utvrdila gdje se mogu ugraditi odredbe o inzularnosti.

2.   Inzularnost i Europa: opći pregled

Područje primjene

| 2.1. | Na otocima u Europi živi više od 21 milijun ljudi. Oni čine otprilike 4 % ukupnog stanovništva 28 država članica EU-a. Kad bismo zbrojili sve stanovništvo svih otoka u EU-u (s izuzetkom otočnih država – Velike Britanije, Irske, Cipra i Malte) dobili bismo 11. državu Europe po broju stanovnika (1). Potrebno je hitno usvojiti integrirani okvir politike za rješavanje pitanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije s kojima se suočavaju europski otoci. |
| --- | --- |

2.1.

Na otocima u Europi živi više od 21 milijun ljudi. Oni čine otprilike 4 % ukupnog stanovništva 28 država članica EU-a. Kad bismo zbrojili sve stanovništvo svih otoka u EU-u (s izuzetkom otočnih država – Velike Britanije, Irske, Cipra i Malte) dobili bismo 11. državu Europe po broju stanovnika (1). Potrebno je hitno usvojiti integrirani okvir politike za rješavanje pitanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije s kojima se suočavaju europski otoci.

| 2.2. | EU treba prepoznati jedinstvene izazove s kojima se otoci suočavaju. U tom smislu treba poduzeti korake na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se maksimalno povećao potencijal otoka u EU-u. |
| --- | --- |

2.2.

EU treba prepoznati jedinstvene izazove s kojima se otoci suočavaju. U tom smislu treba poduzeti korake na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se maksimalno povećao potencijal otoka u EU-u.

| 2.3. | Cilj je ovog mišljenja ponovno pokrenuti raspravu na razini EU-a o vrednovanju inzularnosti u europskim politikama, pri čemu se treba usmjeriti na kohezijsku politiku u razdoblju nakon 2020. i poticati pristup odozdo prema gore koji se temelji na konkretnijem sudjelovanju civilnog društva i socijalnih partnera u postupku donošenja odluka kako bi se osmislile politike i programi zasnovani na stvarnim potrebama ljudi. Partnerstvo i višerazinsko upravljanje predviđeno Uredbom o zajedničkim odredbama (2) mora se nastaviti jačati u razdoblju nakon 2020. |
| --- | --- |

2.3.

Cilj je ovog mišljenja ponovno pokrenuti raspravu na razini EU-a o vrednovanju inzularnosti u europskim politikama, pri čemu se treba usmjeriti na kohezijsku politiku u razdoblju nakon 2020. i poticati pristup odozdo prema gore koji se temelji na konkretnijem sudjelovanju civilnog društva i socijalnih partnera u postupku donošenja odluka kako bi se osmislile politike i programi zasnovani na stvarnim potrebama ljudi. Partnerstvo i višerazinsko upravljanje predviđeno Uredbom o zajedničkim odredbama (2) mora se nastaviti jačati u razdoblju nakon 2020.

| 2.3.1. | Cilj je ovog mišljenja također predstaviti niz odgovarajućih preporuka politika koje će sadržavati koncept „uključivih otoka” i time u praksi provesti načela „učinkovitosti” i „pravednosti” kao stupova za poticanje konkurentnosti i socijalne kohezije svih otoka u Europi:






  — | „Učinkovitost” – omogućiti svim otocima da se u potpunosti razviju, |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

Cilj je ovog mišljenja također predstaviti niz odgovarajućih preporuka politika koje će sadržavati koncept „uključivih otoka” i time u praksi provesti načela „učinkovitosti” i „pravednosti” kao stupova za poticanje konkurentnosti i socijalne kohezije svih otoka u Europi:

—

„Učinkovitost” – omogućiti svim otocima da se u potpunosti razviju,

| — | „Pravednost” – omogućiti svim građanima pristup mogućnostima i uslugama bez obzira na teritorijalni kontekst u kojem žive. |
| --- | --- |

—

„Pravednost” – omogućiti svim građanima pristup mogućnostima i uslugama bez obzira na teritorijalni kontekst u kojem žive.

Definicija otoka i inzularnosti

| 2.4. | Prema definiciji Eurostata (3), otokom se smatra svako područje koje ispunjava sljedećih pet kriterija: 1) ima površinu od najmanje jednog četvornog kilometra; 2) nalazi se više od jednog kilometra od kopna; 3) na njemu trajno prebiva barem 50 osoba; 4) nema čvrstu vezu s kopnom; 5) na njemu se ne nalazi glavni grad države članice EU-a. |
| --- | --- |

2.4.

Prema definiciji Eurostata (3), otokom se smatra svako područje koje ispunjava sljedećih pet kriterija: 1) ima površinu od najmanje jednog četvornog kilometra; 2) nalazi se više od jednog kilometra od kopna; 3) na njemu trajno prebiva barem 50 osoba; 4) nema čvrstu vezu s kopnom; 5) na njemu se ne nalazi glavni grad države članice EU-a.

| 2.5. | Europski otoci mogu se svrstati i prema geografskim aspektima, klasifikaciji NUTS (statistička nomenklatura teritorijalnih jedinica) i veličini. |
| --- | --- |

2.5.

Europski otoci mogu se svrstati i prema geografskim aspektima, klasifikaciji NUTS (statistička nomenklatura teritorijalnih jedinica) i veličini.

| 2.6. | Inzularnost se određuje prema trima kriterijima: 1) maloj površini, 2) udaljenosti i 3) ranjivosti (4). |
| --- | --- |

2.6.

Inzularnost se određuje prema trima kriterijima: 1) maloj površini, 2) udaljenosti i 3) ranjivosti (4).

| 2.7. | Pristup EU-a otocima dobio je na značaju priključenjem dviju malih otočnih država, Cipra i Malte, državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

2.7.

Pristup EU-a otocima dobio je na značaju priključenjem dviju malih otočnih država, Cipra i Malte, državama članicama EU-a.

| 2.7.1. | Tijekom 2008. u Zelenoj knjizi o teritorijalnoj koheziji (5) predložena je definicija teritorijalne kohezije kao „načina pretvaranja raznolikosti u sredstvo koje pridonosi održivom razvoju čitave Europske unije”. Iz ove se perspektive inzularnost može smatrati sredstvom i izvorom potencijalnog razvoja. |
| --- | --- |

2.7.1.

Tijekom 2008. u Zelenoj knjizi o teritorijalnoj koheziji (5) predložena je definicija teritorijalne kohezije kao „načina pretvaranja raznolikosti u sredstvo koje pridonosi održivom razvoju čitave Europske unije”. Iz ove se perspektive inzularnost može smatrati sredstvom i izvorom potencijalnog razvoja.

| 2.8. | „Kohezijska politika EU-a za razdoblje 2014. – 2020.” pruža temelj za prilagođavanje programa EU-a potrebama područja u nepovoljnom položaju kao što su otoci, posebno u pogledu ključnih teritorijalnih izazova utvrđenih u „Zajedničkom strateškom okviru”. Novi instrumenti podrške strategijama integriranog teritorijalnog razvoja uvedeni za razdoblje 2014. – 2020., kao što su integrirano teritorijalno ulaganje i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice, moraju se u okviru priprema za kohezijsku politiku nakon 2020. ponovo analizirati iz otočne perspektive. |
| --- | --- |

2.8.

„Kohezijska politika EU-a za razdoblje 2014. – 2020.” pruža temelj za prilagođavanje programa EU-a potrebama područja u nepovoljnom položaju kao što su otoci, posebno u pogledu ključnih teritorijalnih izazova utvrđenih u „Zajedničkom strateškom okviru”. Novi instrumenti podrške strategijama integriranog teritorijalnog razvoja uvedeni za razdoblje 2014. – 2020., kao što su integrirano teritorijalno ulaganje i lokalni razvoj pod vodstvom zajednice, moraju se u okviru priprema za kohezijsku politiku nakon 2020. ponovo analizirati iz otočne perspektive.

| 2.9. | Uzimajući u obzir Mišljenje EGSO-a „Specifični problemi s kojima se susreću otoci” i „Pametni otoci” (6) te nakon preispitivanja strategije Europa 2020 (7). sredinom provedbenog razdoblja jasno je da, kad se radi o otocima, fondovi kohezijske politike nisu bili onoliko uspješni koliko se očekivalo. Očito je da je potrebno ponovno sagledati situaciju. |
| --- | --- |

2.9.

Uzimajući u obzir Mišljenje EGSO-a „Specifični problemi s kojima se susreću otoci” i „Pametni otoci” (6) te nakon preispitivanja strategije Europa 2020 (7). sredinom provedbenog razdoblja jasno je da, kad se radi o otocima, fondovi kohezijske politike nisu bili onoliko uspješni koliko se očekivalo. Očito je da je potrebno ponovno sagledati situaciju.

| 2.10. | U siječnju 2016. Europski parlament je Rezolucijom o posebnoj situaciji otoka (8) postavio temelj za preispitivanje postojećih politika EU-a. |
| --- | --- |

2.10.

U siječnju 2016. Europski parlament je Rezolucijom o posebnoj situaciji otoka (8) postavio temelj za preispitivanje postojećih politika EU-a.

3.   Glavni problemi europskih otoka

| 3.1. | Prema zaključcima studije ESPON-a „Euroislands” (9), prije analize problema s kojima se europski otoci suočavaju korisno je dati kratak opis „prednosti i slabosti” i „mogućnosti i opasnosti” kako bi se izazovi s kojima će se otoci suočiti tijekom sljedećih godina bolje stavili u odgovarajući kontekst. |
| --- | --- |

3.1.

Prema zaključcima studije ESPON-a „Euroislands” (9), prije analize problema s kojima se europski otoci suočavaju korisno je dati kratak opis „prednosti i slabosti” i „mogućnosti i opasnosti” kako bi se izazovi s kojima će se otoci suočiti tijekom sljedećih godina bolje stavili u odgovarajući kontekst.

| 3.1.1. | Kad je riječ o „prednostima”, kvaliteta života, visoka gustoća prirodnog i kulturnog kapitala i snažni kulturni identitet predstavljaju značajne poluge koje je potrebno upotrijebiti za stvaranje novog bogatstva i radnih mjesta na otocima. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kad je riječ o „prednostima”, kvaliteta života, visoka gustoća prirodnog i kulturnog kapitala i snažni kulturni identitet predstavljaju značajne poluge koje je potrebno upotrijebiti za stvaranje novog bogatstva i radnih mjesta na otocima.

| 3.1.2. | U pogledu „slabosti”, inzularnost izravno i trajno utječe na neke od najvažnijih parametara privlačnosti otoka, kao što su pristupačnost, usluge od javnog interesa, privatne usluge i mreže, ekonomija razmjera i ustroj tržišta. |
| --- | --- |

3.1.2.

U pogledu „slabosti”, inzularnost izravno i trajno utječe na neke od najvažnijih parametara privlačnosti otoka, kao što su pristupačnost, usluge od javnog interesa, privatne usluge i mreže, ekonomija razmjera i ustroj tržišta.

| 3.1.3. | „Mogućnosti” se odnose na zahtjeve u pogledu kvalitete života, kvalitetne i sigurne hrane, turizma od posebnog interesa i stambenih usluge. Ove je čimbenike potrebno iskoristiti i pretvoriti u prednosti u cilju suočavanja s glavnim nepovoljnim uvjetima inzularnosti u pogledu veličine, udaljenosti i ranjivosti. |
| --- | --- |

3.1.3.

„Mogućnosti” se odnose na zahtjeve u pogledu kvalitete života, kvalitetne i sigurne hrane, turizma od posebnog interesa i stambenih usluge. Ove je čimbenike potrebno iskoristiti i pretvoriti u prednosti u cilju suočavanja s glavnim nepovoljnim uvjetima inzularnosti u pogledu veličine, udaljenosti i ranjivosti.

| 3.1.4. | „Opasnosti” se utvrđuju s obzirom na klimatske promjene, globalizaciju, gospodarske krize, rastuće cijene energije, nestašice vode, degradaciju tla i izumiranje ribljeg fonda. |
| --- | --- |

3.1.4.

„Opasnosti” se utvrđuju s obzirom na klimatske promjene, globalizaciju, gospodarske krize, rastuće cijene energije, nestašice vode, degradaciju tla i izumiranje ribljeg fonda.

| 3.2. | Iako problemi s kojima se suočavaju europski otoci dovode do vrlo različitih posljedica ovisno o posebnim čimbenicima (10), mogu se svrstati u tri glavne skupine: 1. otočno gospodarstvo, 2. socijalna jednakost i 3. očuvanje okoliša. |
| --- | --- |

3.2.

Iako problemi s kojima se suočavaju europski otoci dovode do vrlo različitih posljedica ovisno o posebnim čimbenicima (10), mogu se svrstati u tri glavne skupine: 1. otočno gospodarstvo, 2. socijalna jednakost i 3. očuvanje okoliša.

| 3.3. | Otočna gospodarstva – prosječni BDP po stanovniku na otocima niži je od prosjeka 28 država članica EU-a (11). Općenito je proces gospodarske konvergencije sporiji nego u ostalim područjima EU-a. Na mnogim otocima razinu BDP-a i zapošljavanja održavaju turizam i veliki javni sektor, što upućuje na nisku konkurentnost gospodarstva. |
| --- | --- |

3.3.

Otočna gospodarstva – prosječni BDP po stanovniku na otocima niži je od prosjeka 28 država članica EU-a (11). Općenito je proces gospodarske konvergencije sporiji nego u ostalim područjima EU-a. Na mnogim otocima razinu BDP-a i zapošljavanja održavaju turizam i veliki javni sektor, što upućuje na nisku konkurentnost gospodarstva.

| 3.3.1. | Visoki troškovi prijevoza i nepostojanje veza s drugim područjima predstavljaju velik problem za otočna područja. Takav problem treba prepoznati i pristupiti mu na fleksibilan način koji će otočnim gospodarstvima omogućiti da se održe i napreduju. Iako pravni okvir Uredbe (EEZ) br. 3577/92 državama članicama dozvoljava organiziranje javnih usluga radi osiguravanja redovne povezanosti s otočnim područjima, potrebno je ispitati stvarni učinak te mjere. |
| --- | --- |

3.3.1.

Visoki troškovi prijevoza i nepostojanje veza s drugim područjima predstavljaju velik problem za otočna područja. Takav problem treba prepoznati i pristupiti mu na fleksibilan način koji će otočnim gospodarstvima omogućiti da se održe i napreduju. Iako pravni okvir Uredbe (EEZ) br. 3577/92 državama članicama dozvoljava organiziranje javnih usluga radi osiguravanja redovne povezanosti s otočnim područjima, potrebno je ispitati stvarni učinak te mjere.

| 3.3.2. | Još jedan aspekt koji nepovoljno utječe na konkurentnost pojedinih otočnih gospodarstava su „monokulturna gospodarstva”. To znači da se određena otočna gospodarstva specijaliziraju za samo jedan ili nekoliko gospodarskih sektora (npr. turizam) ili su im gospodarske djelatnosti ograničene zbog nedovoljne veličine. |
| --- | --- |

3.3.2.

Još jedan aspekt koji nepovoljno utječe na konkurentnost pojedinih otočnih gospodarstava su „monokulturna gospodarstva”. To znači da se određena otočna gospodarstva specijaliziraju za samo jedan ili nekoliko gospodarskih sektora (npr. turizam) ili su im gospodarske djelatnosti ograničene zbog nedovoljne veličine.

| 3.3.3. | EGSO podržava poziv Europskog parlamenta da Komisija pokrene dubinsku studiju/analizu o dodatnim troškovima kojima su europski otoci izloženi u pogledu sustava za prijevoz ljudi i roba, opskrbe energijom i pristupa tržištima, posebice u slučaju malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

3.3.3.

EGSO podržava poziv Europskog parlamenta da Komisija pokrene dubinsku studiju/analizu o dodatnim troškovima kojima su europski otoci izloženi u pogledu sustava za prijevoz ljudi i roba, opskrbe energijom i pristupa tržištima, posebice u slučaju malih i srednjih poduzeća.

| 3.4. | Socijalna jednakost – u prošlom se desetljeću socijalna jednakost na europskim otocima temeljito izmijenjena zbog niza unutarnjih i vanjskih čimbenika kao što su prijevoz, gospodarske promjene, promjene u načinu života, kulturama i težnjama. Gospodarska kriza imala je nepovoljan učinak na čimbenike socijalne jednakosti. |
| --- | --- |

3.4.

Socijalna jednakost – u prošlom se desetljeću socijalna jednakost na europskim otocima temeljito izmijenjena zbog niza unutarnjih i vanjskih čimbenika kao što su prijevoz, gospodarske promjene, promjene u načinu života, kulturama i težnjama. Gospodarska kriza imala je nepovoljan učinak na čimbenike socijalne jednakosti.

| 3.4.1. | Demografski pad utječe na najnerazvijenije otoke koji se češće suočavaju sa sve starijim stanovništvom. |
| --- | --- |

3.4.1.

Demografski pad utječe na najnerazvijenije otoke koji se češće suočavaju sa sve starijim stanovništvom.

| 3.4.2. | U nekim je otočnim sustavima (npr. sredozemnim otocima) migracija izbjeglica utjecala na standarde socijalne jednakosti. Velik broj migranata nedavno je stigao na otočna područja te su katkad brojniji od lokalnog stanovništva, koje im ne može osigurati potrebnu podršku i pomoć. EGSO poziva Komisiju da nastavi jačati sinergije između Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF) i Europskih strukturnih i investicijskih fondova (fondovi ESI) te potiče države članice i regije na uporabu fondova ESI za podršku učinkovitim integracijskim politikama koje obuhvaćaju obrazovanje, zapošljavanje, stanovanje i nediskriminaciju. |
| --- | --- |

3.4.2.

U nekim je otočnim sustavima (npr. sredozemnim otocima) migracija izbjeglica utjecala na standarde socijalne jednakosti. Velik broj migranata nedavno je stigao na otočna područja te su katkad brojniji od lokalnog stanovništva, koje im ne može osigurati potrebnu podršku i pomoć. EGSO poziva Komisiju da nastavi jačati sinergije između Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF) i Europskih strukturnih i investicijskih fondova (fondovi ESI) te potiče države članice i regije na uporabu fondova ESI za podršku učinkovitim integracijskim politikama koje obuhvaćaju obrazovanje, zapošljavanje, stanovanje i nediskriminaciju.

| 3.4.3. | U okviru europskih inicijativa i programa kojima se podupiru politike obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta, kao što je Erasmus+, trebalo bi se voditi računa o izoliranom položaju otoka, kao i o djelomice prisutnom nedostatku stručnosti i znanja kako bi se osiguralo primjereno financiranje i funkcioniranje međunarodnih razmjena i interakcija. |
| --- | --- |

3.4.3.

U okviru europskih inicijativa i programa kojima se podupiru politike obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta, kao što je Erasmus+, trebalo bi se voditi računa o izoliranom položaju otoka, kao i o djelomice prisutnom nedostatku stručnosti i znanja kako bi se osiguralo primjereno financiranje i funkcioniranje međunarodnih razmjena i interakcija.

| 3.4.4. | Osobe s invaliditetom i, općenitije govoreći, sve osobe koje se nalaze u nepovoljnom položaju, više su od ostalih ljudi izložene posljedicama gore spomenutih problema. Sve politike EU-a trebale bi se ugledati na pozitivan primjer kohezijske politike koja od konačnih korisnika zahtijeva da projekte financirane iz fondova ESI učine dostupnima osobama u nepovoljnom položaju. |
| --- | --- |

3.4.4.

Osobe s invaliditetom i, općenitije govoreći, sve osobe koje se nalaze u nepovoljnom položaju, više su od ostalih ljudi izložene posljedicama gore spomenutih problema. Sve politike EU-a trebale bi se ugledati na pozitivan primjer kohezijske politike koja od konačnih korisnika zahtijeva da projekte financirane iz fondova ESI učine dostupnima osobama u nepovoljnom položaju.

| 3.5. | Očuvanje okoliša – europski otoci često se nalaze na područjima koja se smatraju jedinstvenima zbog svoje biološke raznolikosti. |
| --- | --- |

3.5.

Očuvanje okoliša – europski otoci često se nalaze na područjima koja se smatraju jedinstvenima zbog svoje biološke raznolikosti.

| 3.5.1. | Jedan od razloga za to visoka je fragmentacija staništa. Mnogi se otoci smatraju osobito bogatima u pogledu kopnene i morske biološke raznolikosti. To se općenito odražava u činjenici da većina otoka ima zaštićena područja. |
| --- | --- |

3.5.1.

Jedan od razloga za to visoka je fragmentacija staništa. Mnogi se otoci smatraju osobito bogatima u pogledu kopnene i morske biološke raznolikosti. To se općenito odražava u činjenici da većina otoka ima zaštićena područja.

| 3.5.2. | Europski otoci imaju jedinstvene prirodne značajke, ali njihovi su ekosustavi krhki i vrlo podložni ljudskim i drugim vanjskim pritiscima. Osim toga, katkad su suočeni s ograničenim obradivim površinama, sušom, porastom razine mora i erozijom zemljišta. |
| --- | --- |

3.5.2.

Europski otoci imaju jedinstvene prirodne značajke, ali njihovi su ekosustavi krhki i vrlo podložni ljudskim i drugim vanjskim pritiscima. Osim toga, katkad su suočeni s ograničenim obradivim površinama, sušom, porastom razine mora i erozijom zemljišta.

| 3.5.3. | Svi otoci suočeni su s više ili manje ozbiljnim problemima u pogledu onečišćenja mora (uzrokovanog uglavnom djelatnostima izvan otoka), osobito s opasnostima onečišćenja plastikom, koje je učestalo u našim oceanima, kao i u pogledu dezertifikacije i pogoršanja stanja krajolika, oskudice svježe vode, ovisnosti o fosilnim gorivima, gospodarenja otpadom i otpadnim vodama. |
| --- | --- |

3.5.3.

Svi otoci suočeni su s više ili manje ozbiljnim problemima u pogledu onečišćenja mora (uzrokovanog uglavnom djelatnostima izvan otoka), osobito s opasnostima onečišćenja plastikom, koje je učestalo u našim oceanima, kao i u pogledu dezertifikacije i pogoršanja stanja krajolika, oskudice svježe vode, ovisnosti o fosilnim gorivima, gospodarenja otpadom i otpadnim vodama.

4.   Prema „uključivim otocima”: put prema promjeni

| 4.1. | Put prema promjeni tih izazova podrazumijeva usklađivanje i poboljšanje ravnoteže između gospodarske, ekološke i socijalne održivosti primjenom cjelovitog pristupa u cilju provedbe načela „kvalitetnih otoka”, „zelenih otoka” i „otoka jednakih mogućnosti”. |
| --- | --- |

4.1.

Put prema promjeni tih izazova podrazumijeva usklađivanje i poboljšanje ravnoteže između gospodarske, ekološke i socijalne održivosti primjenom cjelovitog pristupa u cilju provedbe načela „kvalitetnih otoka”, „zelenih otoka” i „otoka jednakih mogućnosti”.

„Kvalitetni otoci” – poboljšanje konkurentnosti, napretka i kohezije europskih otoka

| 4.2. | EGSO smatra da je od ključne važnosti promicati održivi razvoj gospodarstva, okoliša i društva i poticati punu zaposlenost, inovacije, konkurentnost i koheziju europskih otoka jačanjem i diversifikacijom određenih gospodarskih djelatnosti u cilju poticanja uzajamne solidarnosti ne samo među otocima, već i između otoka i kopna. |
| --- | --- |

4.2.

EGSO smatra da je od ključne važnosti promicati održivi razvoj gospodarstva, okoliša i društva i poticati punu zaposlenost, inovacije, konkurentnost i koheziju europskih otoka jačanjem i diversifikacijom određenih gospodarskih djelatnosti u cilju poticanja uzajamne solidarnosti ne samo među otocima, već i između otoka i kopna.

| 4.2.1. | Unatoč maloj površini i inzularnosti, otočni proizvodi koji se temelje na lokalnim resursima i znanjima mogu biti konkurentni. Nova znanja, inovacije i kvalificirana radna snaga preduvjet su za uspjeh takve strategije koja mora biti specijalizirana. |
| --- | --- |

4.2.1.

Unatoč maloj površini i inzularnosti, otočni proizvodi koji se temelje na lokalnim resursima i znanjima mogu biti konkurentni. Nova znanja, inovacije i kvalificirana radna snaga preduvjet su za uspjeh takve strategije koja mora biti specijalizirana.

| 4.3. | EGSO je duboko uvjeren da ključna područja politika kao što su jedinstveno tržište, politika tržišnog natjecanja, prometna politika, politika ruralnog razvoja i ribarstvena politika treba na otočna gospodarstva primijeniti s više fleksibilnosti. Za postizanje željenih ciljeva nije se dovoljno osloniti samo na kohezijske politike. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO je duboko uvjeren da ključna područja politika kao što su jedinstveno tržište, politika tržišnog natjecanja, prometna politika, politika ruralnog razvoja i ribarstvena politika treba na otočna gospodarstva primijeniti s više fleksibilnosti. Za postizanje željenih ciljeva nije se dovoljno osloniti samo na kohezijske politike.

| 4.3.1. | S obzirom na gore navedena područja politika, jedan od prioriteta koje treba uzeti u obzir pri poticanju „kvalitetnih otoka” odnosi se na korištenje „otvorenih i društvenih inovacija” u svrhu stvaranja novih radnih mjesta i poduzeća, čime otoci postaju privlačniji za život. |
| --- | --- |

4.3.1.

S obzirom na gore navedena područja politika, jedan od prioriteta koje treba uzeti u obzir pri poticanju „kvalitetnih otoka” odnosi se na korištenje „otvorenih i društvenih inovacija” u svrhu stvaranja novih radnih mjesta i poduzeća, čime otoci postaju privlačniji za život.

„Zeleni otoci” – osiguranje održivosti na europskim otocima

| 4.4. | Od temeljne je važnosti da se države članice kroz upotrebu fondova ESI jače angažiraju na održivom upravljanju okolišem i njegovoj zaštiti, kao i na povećanju teritorijalnog kapitala otoka. Također je važno provesti strategije za smanjivanje uporabe resursa kao što su voda, zemljište i energija te za recikliranje otpada koji proizvode poduzeća i lokalno stanovništvo. |
| --- | --- |

4.4.

Od temeljne je važnosti da se države članice kroz upotrebu fondova ESI jače angažiraju na održivom upravljanju okolišem i njegovoj zaštiti, kao i na povećanju teritorijalnog kapitala otoka. Također je važno provesti strategije za smanjivanje uporabe resursa kao što su voda, zemljište i energija te za recikliranje otpada koji proizvode poduzeća i lokalno stanovništvo.

| 4.5. | EGSO smatra da je kružno gospodarstvo prioritet za europske otoke. Razvoj modela kružnog gospodarstva za europske otoke pomoći će otočnim gospodarstvima da se zaštite od rizika opskrbe resursima i nestabilnih cijena robe. |
| --- | --- |

4.5.

EGSO smatra da je kružno gospodarstvo prioritet za europske otoke. Razvoj modela kružnog gospodarstva za europske otoke pomoći će otočnim gospodarstvima da se zaštite od rizika opskrbe resursima i nestabilnih cijena robe.

| 4.6. | Otoci i otočna područja često pružaju jedinstvenu priliku za primjenu rješenja zasnovanih na čistoj energiji. Europska komisija to je prepoznala i obećala podržati razvoj i usvajanje najboljih raspoloživih tehnologija na otocima i otočnim područjima EU-a, uključujući razmjenu dobrih praksi u pogledu financiranja i pravnih i regulatornih režima (12). EGSO potiče Komisiju da se u to upusti zajedno s državama članicama i otočnim tijelima vlasti te joj nudi punu potporu u provedbi sveobuhvatnog pravnog okvira za pomoć europskim otocima da u cijelosti prijeđu na rješenja zasnovana na čistoj energiji. |
| --- | --- |

4.6.

Otoci i otočna područja često pružaju jedinstvenu priliku za primjenu rješenja zasnovanih na čistoj energiji. Europska komisija to je prepoznala i obećala podržati razvoj i usvajanje najboljih raspoloživih tehnologija na otocima i otočnim područjima EU-a, uključujući razmjenu dobrih praksi u pogledu financiranja i pravnih i regulatornih režima (12). EGSO potiče Komisiju da se u to upusti zajedno s državama članicama i otočnim tijelima vlasti te joj nudi punu potporu u provedbi sveobuhvatnog pravnog okvira za pomoć europskim otocima da u cijelosti prijeđu na rješenja zasnovana na čistoj energiji.

„Otoci jednakih mogućnosti” – garancija pristupačnosti i povezivosti za sve stanovnike

| 4.7. | EGSO podržava promociju teritorijalnog razvoja na temelju jednakog pristupa svih otočnih građana uslugama od općeg interesa, suradnje između otočnih i kopnenih sustava, bolje dostupnosti usluga, održive mobilnosti te unapređenje načina prijevoza i komunikacijske infrastrukture. |
| --- | --- |

4.7.

EGSO podržava promociju teritorijalnog razvoja na temelju jednakog pristupa svih otočnih građana uslugama od općeg interesa, suradnje između otočnih i kopnenih sustava, bolje dostupnosti usluga, održive mobilnosti te unapređenje načina prijevoza i komunikacijske infrastrukture.

| 4.8. | Od temeljne je važnosti promicati prekvalifikaciju i postupke cjeloživotnog učenja koji u najvećoj mjeri upotrebljavaju lokalno raspoložive ljudske resurse, osiguravaju jednake uvjete i mogućnosti za osobe s invaliditetom i potiču aktivno starenje kao lokalni strateški resurs. Također je bitno poticati mlade ljude koji žive na otocima da se više uključuju u programe EU-a namijenjene promicanju mobilnosti te da pohađaju obuke i tečajeva za stjecanje kvalifikacija kao što je Erasmus plus. |
| --- | --- |

4.8.

Od temeljne je važnosti promicati prekvalifikaciju i postupke cjeloživotnog učenja koji u najvećoj mjeri upotrebljavaju lokalno raspoložive ljudske resurse, osiguravaju jednake uvjete i mogućnosti za osobe s invaliditetom i potiču aktivno starenje kao lokalni strateški resurs. Također je bitno poticati mlade ljude koji žive na otocima da se više uključuju u programe EU-a namijenjene promicanju mobilnosti te da pohađaju obuke i tečajeva za stjecanje kvalifikacija kao što je Erasmus plus.

| 4.9. | Izazovi s kojima će se otoci EU-a zasigurno suočiti idućih godina zahtijevat će, osim snažne političke podrške, veće sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera u postupku osmišljavanja nove strategije za otoke, kao i poduzetnički sustav osnažen mjerama čiji je cilj povećati konkurentnost malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

4.9.

Izazovi s kojima će se otoci EU-a zasigurno suočiti idućih godina zahtijevat će, osim snažne političke podrške, veće sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera u postupku osmišljavanja nove strategije za otoke, kao i poduzetnički sustav osnažen mjerama čiji je cilj povećati konkurentnost malih i srednjih poduzeća.

| 4.9.1. | Zato javni i privatni gospodarski dionici, socijalni partneri i razni elementi organiziranog civilnog društva moraju putem ad hoc programa obuke, organizacijske podrške i tehničke pomoći steći znanja i vještine o EU-ovim politikama, programima i mogućnostima financiranja. |
| --- | --- |

4.9.1.

Zato javni i privatni gospodarski dionici, socijalni partneri i razni elementi organiziranog civilnog društva moraju putem ad hoc programa obuke, organizacijske podrške i tehničke pomoći steći znanja i vještine o EU-ovim politikama, programima i mogućnostima financiranja.

| 4.10. | EGSO ističe da je digitalni kapacitet ključno sredstvo za kompenziranje problema povezanosti europskih otoka. Potrebno je više ulagati u informacijsku i komunikacijsku infrastrukturu i tehnologiju kako bi se osigurala dovoljna dostupnost javnih usluga i zadovoljile potrebe svih onih koji žive u otočnim područjima. |
| --- | --- |

4.10.

EGSO ističe da je digitalni kapacitet ključno sredstvo za kompenziranje problema povezanosti europskih otoka. Potrebno je više ulagati u informacijsku i komunikacijsku infrastrukturu i tehnologiju kako bi se osigurala dovoljna dostupnost javnih usluga i zadovoljile potrebe svih onih koji žive u otočnim područjima.

5.   Posebne napomene i prijedlozi

| 5.1. | EGSO smatra da je potrebno preispitati prikladnost kriterija koje Eurostat upotrebljava za definiranje otoka. |
| --- | --- |

5.1.

EGSO smatra da je potrebno preispitati prikladnost kriterija koje Eurostat upotrebljava za definiranje otoka.

| 5.2. | EGSO pozdravlja to što je zajednički strateški okvir za razdoblje 2014. – 2020. (13) od država članica zahtijevao da vode računa o geografskim i demografskim obilježjima i poduzimaju korake za rješavanje specifičnih teritorijalnih izazova svake pojedine regije kako bi oslobodile njihov razvojni potencijal i time im pomogle da na najučinkovitiji način ostvare pametan, održiv i uključiv rast. Za postizanje konkretnijih rezultata na ovom području mora se uložiti veći napor. |
| --- | --- |

5.2.

EGSO pozdravlja to što je zajednički strateški okvir za razdoblje 2014. – 2020. (13) od država članica zahtijevao da vode računa o geografskim i demografskim obilježjima i poduzimaju korake za rješavanje specifičnih teritorijalnih izazova svake pojedine regije kako bi oslobodile njihov razvojni potencijal i time im pomogle da na najučinkovitiji način ostvare pametan, održiv i uključiv rast. Za postizanje konkretnijih rezultata na ovom području mora se uložiti veći napor.

| 5.3. | Glavni izazov u pružanju potpore konkurentnosti i koheziji europskih otoka sastoji se od povećanja njihove privlačnosti. Prema zaključcima studije „Euroislands” (14), u planiranju razvoja prema pametnom, održivom i uključivom rastu europskih otoka potrebno je uzeti u obzir dva glavna čimbenika: privlačnost za život i privlačnost za poslovanje. |
| --- | --- |

5.3.

Glavni izazov u pružanju potpore konkurentnosti i koheziji europskih otoka sastoji se od povećanja njihove privlačnosti. Prema zaključcima studije „Euroislands” (14), u planiranju razvoja prema pametnom, održivom i uključivom rastu europskih otoka potrebno je uzeti u obzir dva glavna čimbenika: privlačnost za život i privlačnost za poslovanje.

| 5.4. | Uzevši u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta o „posebnoj situaciji otoka” i Rezoluciju Konferencije perifernih pomorskih regija (CRPM), EGSO utvrđuje put prema povećanju privlačnosti na sljedeći način:






  — | sva otočna područja ili isključivo otočne države članice smatrati manje razvijenim regijama u kohezijskoj politici za razdoblje nakon 2020. godine, |
| --- | --- | --- |

5.4.

Uzevši u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta o „posebnoj situaciji otoka” i Rezoluciju Konferencije perifernih pomorskih regija (CRPM), EGSO utvrđuje put prema povećanju privlačnosti na sljedeći način:

—

sva otočna područja ili isključivo otočne države članice smatrati manje razvijenim regijama u kohezijskoj politici za razdoblje nakon 2020. godine,

| — | definirati nove, prikladnije kriterije za „državnu potporu”, |
| --- | --- |

—

definirati nove, prikladnije kriterije za „državnu potporu”,

| — | pokrenuti odjel za otoke u Glavnoj upravi za regionalnu i urbanu politiku, uz poseban program za otoke, |
| --- | --- |

—

pokrenuti odjel za otoke u Glavnoj upravi za regionalnu i urbanu politiku, uz poseban program za otoke,

| — | po potrebi ugraditi odredbe o inzularnosti u sve ključne zakonodavne akte EU-a. |
| --- | --- |

—

po potrebi ugraditi odredbe o inzularnosti u sve ključne zakonodavne akte EU-a.

| 5.5. | EGSO podržava OR-ov poziv da se u okviru kohezijske politike i drugih politika EU-a osigura intenzivnija i ciljanija podrška revitalizaciji lučkih gradova i područja, uključujući otoke, i da se istodobno iskoriste mogućnosti koje pružaju Teritorijalni program, Program za gradove, Povelja iz Leipziga i Amsterdamski pakt (15). |
| --- | --- |

5.5.

EGSO podržava OR-ov poziv da se u okviru kohezijske politike i drugih politika EU-a osigura intenzivnija i ciljanija podrška revitalizaciji lučkih gradova i područja, uključujući otoke, i da se istodobno iskoriste mogućnosti koje pružaju Teritorijalni program, Program za gradove, Povelja iz Leipziga i Amsterdamski pakt (15).

| 5.6. | Većina sredstava iz kohezijske politike usmjerena je na manje razvije regije. Klasifikacija područja u kohezijskoj politici u velikoj se mjeri temelji na regionalnom BDP-u, a to je manjkav pokazatelj iz više razloga. |
| --- | --- |

5.6.

Većina sredstava iz kohezijske politike usmjerena je na manje razvije regije. Klasifikacija područja u kohezijskoj politici u velikoj se mjeri temelji na regionalnom BDP-u, a to je manjkav pokazatelj iz više razloga.

| 5.6.1. | Uzevši u obzir zaključke EGSO-a o reviziji strategije Europa 2020. u sredini programskog razdoblja, potrebno je istražiti mogućnost upotrebe dodatnih pokazatelja kojima bi se u metodologiji dodjele sredstava iz strukturnih fondova nadopunio BDP. To bi trebalo dovesti do pojačanog financiranja otočnih područja. EGSO poziva Komisiju da razvije ostale pokazatelje osim BDP-a koji uzimaju u obzir gospodarsku, socijalnu i ekološku ranjivost otoka. |
| --- | --- |

5.6.1.

Uzevši u obzir zaključke EGSO-a o reviziji strategije Europa 2020. u sredini programskog razdoblja, potrebno je istražiti mogućnost upotrebe dodatnih pokazatelja kojima bi se u metodologiji dodjele sredstava iz strukturnih fondova nadopunio BDP. To bi trebalo dovesti do pojačanog financiranja otočnih područja. EGSO poziva Komisiju da razvije ostale pokazatelje osim BDP-a koji uzimaju u obzir gospodarsku, socijalnu i ekološku ranjivost otoka.

| 5.6.2. | S obzirom na pristup „izvan okvira BDP-a”, europski otoci mogli bi biti svrstani u „slabije razvijena područja”. U tom bi slučaju svi europski otoci mogli koristiti sredstva kohezijske politike za uspostavu i provedbu strateške infrastrukture, a iznos potpora koje se isplaćuju poduzećima za povećanje konkurentnosti i kohezije tih područja također bi se mogao povećati i prilagoditi razini njihove privlačnosti. |
| --- | --- |

5.6.2.

S obzirom na pristup „izvan okvira BDP-a”, europski otoci mogli bi biti svrstani u „slabije razvijena područja”. U tom bi slučaju svi europski otoci mogli koristiti sredstva kohezijske politike za uspostavu i provedbu strateške infrastrukture, a iznos potpora koje se isplaćuju poduzećima za povećanje konkurentnosti i kohezije tih područja također bi se mogao povećati i prilagoditi razini njihove privlačnosti.

| 5.6.3. | Komisija bi trebala proučiti koja je dodana vrijednost programa inovativnih mjera za otoke i nastojati utvrditi i isprobati inovativna rješenja za održivi razvoj otoka za razdoblje nakon 2020. godine. |
| --- | --- |

5.6.3.

Komisija bi trebala proučiti koja je dodana vrijednost programa inovativnih mjera za otoke i nastojati utvrditi i isprobati inovativna rješenja za održivi razvoj otoka za razdoblje nakon 2020. godine.

| 5.6.4. | S obzirom na geomorfološka i gospodarska obilježja nekih europskih otoka (obalna područja, unutrašnjost i planinska područja) može se zauzeti inovativni pristup koji potiče komplementarnost među fondovima ESI i sinergiju među strategijama u cilju podrške plavom rastu i ruralnom razvoju. |
| --- | --- |

5.6.4.

S obzirom na geomorfološka i gospodarska obilježja nekih europskih otoka (obalna područja, unutrašnjost i planinska područja) može se zauzeti inovativni pristup koji potiče komplementarnost među fondovima ESI i sinergiju među strategijama u cilju podrške plavom rastu i ruralnom razvoju.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  https://europeansmallislands.com/2017/02/11/the-11th-nation/

1

(2)  Članak 5. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013.

2

(3)  Portrait of Islands (Slika otokâ), Europska komisija, Eurostat, 1994.

3

Portrait of Islands

(4)  Insularity and economic development: a survey (Inzularnost i gospodarski razvoj: istraživanje), Manuela Deidda, CRENOS, 2014.

4

Insularity and economic development: a survey

(5)  Europska komisija, COM(2008) 616 final – Bruxelles, 6. listopada 2008.

5

(6)  SL C 181, 21.6.2012., str. 7., SL C 268, 14.8.2015., str. 8.,

6

http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.ten-opinions&itemCode=40697

(7)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Provjera napretka strategije Europa 2020.”(
  SL C 12, 15.1.2015., str. 105.).

7

(

(8)  Europski parlament – Strasbourg 4. veljače 2016.

8

(9)  The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy (Razvoj otoka – europski otoci i europska kohezijska politika) (EUROISLANDS), europski program ESPON 2013.

9

The Development of the Islands – European Islands and Cohesion Policy

(10)  Geografski položaj, blizina ili udaljenost od kopna ili gospodarskih središta, klima, privlačnost za turiste, broj stanovnika, izgledi za poljoprivredu i ribarstvo ili ukupna razina razvoja.

10

(11)  Statistika Eurostata – podaci iz ožujka 2016.

11

(12)  Komunikacija „Čista energija za sve Europljane”.

12

(13)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. (CPR), članak 10. i Prilog I.

13

(14)  Razvoj otoka – europski otoci i kohezijska politika* (EUROISLANDS)- Program ESPON 2013.

14

(15)  http://cor.europa.eu/en/activities/opinions/Pages/opinions-and-resolutions.aspx

15

---

III Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

523. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 22. i 23. veljače 2017.

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/15

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Svemirska strategija za Europu”

(COM(2016) 705 final)

(2017/C 209/03)

| Izvjestitelj: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 26.10.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 30.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 199/02/03 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 26.10.2016.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

30.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

199/02/03

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Komunikaciju Europske komisije „Svemirska strategija za Europu” i podupire predložene smjernice. U smjernicama je iznesen niz novih elemenata, primjerice otvaranje prema civilnom društvu, usredotočenost na mala i srednja poduzeća (MSP-ove), poticaj za istraživanja i razvoj te potreba za osiguravanjem dostatnih financijskih tokova u svemirskim aktivnostima, pored ostalog mobilizacijom privatnog kapitala. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja Komunikaciju Europske komisije „Svemirska strategija za Europu” i podupire predložene smjernice. U smjernicama je iznesen niz novih elemenata, primjerice otvaranje prema civilnom društvu, usredotočenost na mala i srednja poduzeća (MSP-ove), poticaj za istraživanja i razvoj te potreba za osiguravanjem dostatnih financijskih tokova u svemirskim aktivnostima, pored ostalog mobilizacijom privatnog kapitala.

| 1.2. | Odbor potiče Komisiju da nastavi s takvim djelovanjem i svoje napore usmjeri prema još ambicioznijim ciljevima. Prvi dio Komunikacije naslovljen je „Povećavanje koristi svemira za društvo i gospodarstvo EU-a” i obuhvaća mnoge preporuke Odbora iz njegova projekta „Svemir i društvo”. |
| --- | --- |

1.2.

Odbor potiče Komisiju da nastavi s takvim djelovanjem i svoje napore usmjeri prema još ambicioznijim ciljevima. Prvi dio Komunikacije naslovljen je „Povećavanje koristi svemira za društvo i gospodarstvo EU-a” i obuhvaća mnoge preporuke Odbora iz njegova projekta „Svemir i društvo”.

| 1.3. | EGSO je svjestan dvojne naravi svemirskih kapaciteta, ali ponavlja svoju snažnu potporu svemirskoj politici usmjerenoj na civilne potrebe (mir i suradnju), prepoznajući važnost uporabe sustava za praćenje svemira za potrebe javne sigurnosti i zaštite. Ta dvojna namjena predstavlja jedan od ključnih čimbenika uspjeha integriranih i usklađenih politika u svrhu zaštite dobrobiti europskih građana. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO je svjestan dvojne naravi svemirskih kapaciteta, ali ponavlja svoju snažnu potporu svemirskoj politici usmjerenoj na civilne potrebe (mir i suradnju), prepoznajući važnost uporabe sustava za praćenje svemira za potrebe javne sigurnosti i zaštite. Ta dvojna namjena predstavlja jedan od ključnih čimbenika uspjeha integriranih i usklađenih politika u svrhu zaštite dobrobiti europskih građana.

| 1.4. | S obzirom na odlične rezultate u smislu preciznosti i pouzdanosti, ESGO se nada da će Komisija izraditi uredbu kojom će uporaba sustava Galileo kao sustava za geopozicioniranje u Europi postati prioritetna, odnosno u nekim slučajevima preferencijalna. |
| --- | --- |

1.4.

S obzirom na odlične rezultate u smislu preciznosti i pouzdanosti, ESGO se nada da će Komisija izraditi uredbu kojom će uporaba sustava Galileo kao sustava za geopozicioniranje u Europi postati prioritetna, odnosno u nekim slučajevima preferencijalna.

| 1.5. | Ulaganja predviđena za predstojeće godine dostatna su za programe Copernicus i Galileo, no potrebno ih je zajamčiti. Sljedeće će se godine pokrenuti rasprava o novom višegodišnjem financijskom okviru Unije; Odbor se nada dodjeli dodatnih sredstava u svrhu odgovora na nove izazove koje predstavljaju klimatske promjene, sigurnost i zaštita od vanjskih prijetnji. Program Obzor 2020. i strukturni fondovi mogli bi se upotrebljavati u svrhu podupiranja aktivnosti razvoja svemirskog sektora. |
| --- | --- |

1.5.

Ulaganja predviđena za predstojeće godine dostatna su za programe Copernicus i Galileo, no potrebno ih je zajamčiti. Sljedeće će se godine pokrenuti rasprava o novom višegodišnjem financijskom okviru Unije; Odbor se nada dodjeli dodatnih sredstava u svrhu odgovora na nove izazove koje predstavljaju klimatske promjene, sigurnost i zaštita od vanjskih prijetnji. Program Obzor 2020. i strukturni fondovi mogli bi se upotrebljavati u svrhu podupiranja aktivnosti razvoja svemirskog sektora.

| 1.6. | EGSO traži da Europska komisija zajedno s Europskom investicijskom bankom pronađe nove mogućnosti financiranja kako bi se pozornost privatnih ulagača usmjerila na svemirski sektor. U tu bi svrhu Komisija mogla dati doprinos organiziranjem sastanaka koji bi se održavali na razini dotičnih država članica, a na kojima bi banke, institucijski ulagači i poduzeća mogli razmatrati nove oblike ulaganja, uključujući i svemirske klastere. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO traži da Europska komisija zajedno s Europskom investicijskom bankom pronađe nove mogućnosti financiranja kako bi se pozornost privatnih ulagača usmjerila na svemirski sektor. U tu bi svrhu Komisija mogla dati doprinos organiziranjem sastanaka koji bi se održavali na razini dotičnih država članica, a na kojima bi banke, institucijski ulagači i poduzeća mogli razmatrati nove oblike ulaganja, uključujući i svemirske klastere.

| 1.7. | EGSO smatra da se dugoročni uspjeh Strategije EU-a za svemir može osigurati isključivo aktivnim sudjelovanjem svih država članica. To se može postići konkretnim i ciljanim mjerama za izgradnju kapaciteta usmjerenih na pružanje pomoći, i to posebice državama članicama koje su počele graditi svemirske kapacitete i razvijati interes za to područje. Takve se mjere, primjerice, mogu provoditi obukom, podizanjem javne svijesti, savjetovanjima (i onima tehničke naravi i onima usmjerenima na korisnike), demonstracijskim projektima, regionalnim inicijativama, sinergijama između država s naprednim svemirskim kapacitetima i onima gdje su ti kapaciteti tek u nastajanju te drugim mjerama prilagođenima radi zadovoljavanja potreba država članica. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO smatra da se dugoročni uspjeh Strategije EU-a za svemir može osigurati isključivo aktivnim sudjelovanjem svih država članica. To se može postići konkretnim i ciljanim mjerama za izgradnju kapaciteta usmjerenih na pružanje pomoći, i to posebice državama članicama koje su počele graditi svemirske kapacitete i razvijati interes za to područje. Takve se mjere, primjerice, mogu provoditi obukom, podizanjem javne svijesti, savjetovanjima (i onima tehničke naravi i onima usmjerenima na korisnike), demonstracijskim projektima, regionalnim inicijativama, sinergijama između država s naprednim svemirskim kapacitetima i onima gdje su ti kapaciteti tek u nastajanju te drugim mjerama prilagođenima radi zadovoljavanja potreba država članica.

| 1.8. | Od najveće su važnosti obrazovanje i podizanje javne svijesti o koristima informacija i podataka prikupljenih tijekom svemirskih aktivnosti. Osim toga, važno bi bilo i uključivanje svemirskih aktivnosti u nastavne planove škola, sveučilišta i ustanova za dodatno obrazovanje. |
| --- | --- |

1.8.

Od najveće su važnosti obrazovanje i podizanje javne svijesti o koristima informacija i podataka prikupljenih tijekom svemirskih aktivnosti. Osim toga, važno bi bilo i uključivanje svemirskih aktivnosti u nastavne planove škola, sveučilišta i ustanova za dodatno obrazovanje.

| 1.9. | Osposobljavanje tehničara i inženjera od presudne je važnosti za budućnost europske industrije. Jačanje europskog tržišta rada, unapređenje infrastrukture za vježbe i ispitivanja, centara izvrsnosti i ustanova za cjeloživotno učenje te stalno podizanje razine znanja i vještina uključujući znanost o svemiru moraju biti temelji europske svemirske strategije. |
| --- | --- |

1.9.

Osposobljavanje tehničara i inženjera od presudne je važnosti za budućnost europske industrije. Jačanje europskog tržišta rada, unapređenje infrastrukture za vježbe i ispitivanja, centara izvrsnosti i ustanova za cjeloživotno učenje te stalno podizanje razine znanja i vještina uključujući znanost o svemiru moraju biti temelji europske svemirske strategije.

| 1.10. | Odbor u tom pogledu traži od Komisije da ispita izvedivost stvaranja jedinstvenog portala na kojemu bi bile prikazane sve aktivnosti raznih organizacija i agencija. Portal bi trebao biti dostupan svim zainteresiranim članovima javnosti i operaterima, isticati koristi svih tekućih aktivnosti te naglašavati potencijalne prilike u području svemirskog gospodarstva dostupne posebno MSP-ovima. |
| --- | --- |

1.10.

Odbor u tom pogledu traži od Komisije da ispita izvedivost stvaranja jedinstvenog portala na kojemu bi bile prikazane sve aktivnosti raznih organizacija i agencija. Portal bi trebao biti dostupan svim zainteresiranim članovima javnosti i operaterima, isticati koristi svih tekućih aktivnosti te naglašavati potencijalne prilike u području svemirskog gospodarstva dostupne posebno MSP-ovima.

| 1.11. | U najnovijem mišljenju o Europskoj inicijativi o računalstvu u oblaku (1) Odbor je ukazao na kritične čimbenike „koji Europi onemogućuju da iskoristi potencijal podataka, posebice u pogledu nedostatka interoperabilnosti, rascjepkanosti struktura i njihove zatvorenosti prema drugim doprinosima i razmjenama”. Isti problemi očito postoje i u zemaljskoj infrastrukturi europskog svemirskog programa i potrebno ih je što prije riješiti. |
| --- | --- |

1.11.

U najnovijem mišljenju o Europskoj inicijativi o računalstvu u oblaku (1) Odbor je ukazao na kritične čimbenike „koji Europi onemogućuju da iskoristi potencijal podataka, posebice u pogledu nedostatka interoperabilnosti, rascjepkanosti struktura i njihove zatvorenosti prema drugim doprinosima i razmjenama”. Isti problemi očito postoje i u zemaljskoj infrastrukturi europskog svemirskog programa i potrebno ih je što prije riješiti.

| 1.12. | Europa ima odličnu infrastrukturu za lansiranje satelita, uključujući novu generaciju lansirnih sustava kao što su Ariane i Vega koja ostvaruje znatne uštede, djelomično zahvaljujući povećanoj suradnji među državama članicama. Razvoj ponovno upotrebljivih letjelica nosača dovest će do znatnog smanjenja troškova i omogućiti da pristup svemirskim aktivnostima dobiju one zemlje koje nemaju sredstva za osiguravanje učinkovite infrastrukture u svemiru. |
| --- | --- |

1.12.

Europa ima odličnu infrastrukturu za lansiranje satelita, uključujući novu generaciju lansirnih sustava kao što su Ariane i Vega koja ostvaruje znatne uštede, djelomično zahvaljujući povećanoj suradnji među državama članicama. Razvoj ponovno upotrebljivih letjelica nosača dovest će do znatnog smanjenja troškova i omogućiti da pristup svemirskim aktivnostima dobiju one zemlje koje nemaju sredstva za osiguravanje učinkovite infrastrukture u svemiru.

| 1.13. | Postoji sve veći interes za uporabom malih satelita za komunikaciju i sustava za praćenje. Čak i unutar tržišta motrenja Zemlje očekuje se znatan rast tržišta malih satelita zbog novih aplikacija. Stoga će biti važno da se EU usredotoči na razvijanje minisatelita i nanosatelita u svrhu iskorištavanja prednosti tog tržišta. Istodobno, oni će predstavljati priliku ne samo za manje države članice, već i za privatne operatere. EGSO naglašava, međutim, da će takav porast manje skupih satelita za praćenje površine Zemlje dovesti do stvaranje ogromne količine podataka. Zaštita privatnog života svakog građanina i korisnika treba biti prioritet te biti zajamčena uz pomoć mjera osvješćivanja i strogih propisa (2). |
| --- | --- |

1.13.

Postoji sve veći interes za uporabom malih satelita za komunikaciju i sustava za praćenje. Čak i unutar tržišta motrenja Zemlje očekuje se znatan rast tržišta malih satelita zbog novih aplikacija. Stoga će biti važno da se EU usredotoči na razvijanje minisatelita i nanosatelita u svrhu iskorištavanja prednosti tog tržišta. Istodobno, oni će predstavljati priliku ne samo za manje države članice, već i za privatne operatere. EGSO naglašava, međutim, da će takav porast manje skupih satelita za praćenje površine Zemlje dovesti do stvaranje ogromne količine podataka. Zaštita privatnog života svakog građanina i korisnika treba biti prioritet te biti zajamčena uz pomoć mjera osvješćivanja i strogih propisa (2).

| 1.14. | Zajamčeni pristup svemirskoj infrastrukturi i sigurnost infrastrukture među glavnim su prioritetima koje će Komisija morati razmotriti. Suradnja s drugim zemljama od presudne je važnosti kako bi se izbjegli navala na najpovoljnije orbite i manjak interesa za rješavanje pitanja svemirskog otpada. Stoga je potrebno pojačati diplomatske aktivnosti povezane s upravljanjem svemirom. EGSO istodobno preporučuje EU-u da potiče inovacije na području čišćenja otpada u svemiru. |
| --- | --- |

1.14.

Zajamčeni pristup svemirskoj infrastrukturi i sigurnost infrastrukture među glavnim su prioritetima koje će Komisija morati razmotriti. Suradnja s drugim zemljama od presudne je važnosti kako bi se izbjegli navala na najpovoljnije orbite i manjak interesa za rješavanje pitanja svemirskog otpada. Stoga je potrebno pojačati diplomatske aktivnosti povezane s upravljanjem svemirom. EGSO istodobno preporučuje EU-u da potiče inovacije na području čišćenja otpada u svemiru.

| 1.15. | Na nedavnim sastancima na globalnoj razini (3) također je istaknuta važnost takve suradnje. Na njima su utvrđena četiri stupa: gospodarstvo, društvo, dostupnost i diplomacija. Ta su pitanja uvijek bila u središtu pozornosti Odbora koji je preuzeo inicijativu isticanja njihove važnosti u kontekstu gospodarstva i društva. |
| --- | --- |

1.15.

Na nedavnim sastancima na globalnoj razini (3) također je istaknuta važnost takve suradnje. Na njima su utvrđena četiri stupa: gospodarstvo, društvo, dostupnost i diplomacija. Ta su pitanja uvijek bila u središtu pozornosti Odbora koji je preuzeo inicijativu isticanja njihove važnosti u kontekstu gospodarstva i društva.

| 1.16. | Stoga je potreban novi pristup uporabi podataka kako bi se MSP-ovima olakšala njihova dostupnost, kako bi se građane i MSP-ove upoznalo s njihovom mogućnošću da bez ikakve diskriminacije pristupe informacijskim kanalima velikih podataka, kako bi se unaprijedila zaštita od kibernetičkih napada te kako bi se stalno razvijale nove primjene uz pomoć ciljanih inicijativa temeljenih na kreativnosti naših istraživača, sveučilišta i poduzeća. EGSO ističe da, u skladu s Aarhuškom konvencijom, korištenje velikih podataka za zaštitu okoliša treba biti omogućeno po pristupačnim cijenama. |
| --- | --- |

1.16.

Stoga je potreban novi pristup uporabi podataka kako bi se MSP-ovima olakšala njihova dostupnost, kako bi se građane i MSP-ove upoznalo s njihovom mogućnošću da bez ikakve diskriminacije pristupe informacijskim kanalima velikih podataka, kako bi se unaprijedila zaštita od kibernetičkih napada te kako bi se stalno razvijale nove primjene uz pomoć ciljanih inicijativa temeljenih na kreativnosti naših istraživača, sveučilišta i poduzeća. EGSO ističe da, u skladu s Aarhuškom konvencijom, korištenje velikih podataka za zaštitu okoliša treba biti omogućeno po pristupačnim cijenama.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | EU trenutačno ima drugi najveći proračun za svemir u svijetu i predstavlja najvećeg institucionalnog klijenta usluga lansiranja u Europi. Posjeduje sustave svjetske klase: Copernicus za promatranje Zemlje te EGNOS i Galileo za satelitsku navigaciju i geopozicioniranje. Od 2014. do 2020. samo će EU uložiti više od 12 milijardi EUR u svemirske aktivnosti. |
| --- | --- |

2.1.

EU trenutačno ima drugi najveći proračun za svemir u svijetu i predstavlja najvećeg institucionalnog klijenta usluga lansiranja u Europi. Posjeduje sustave svjetske klase: Copernicus za promatranje Zemlje te EGNOS i Galileo za satelitsku navigaciju i geopozicioniranje. Od 2014. do 2020. samo će EU uložiti više od 12 milijardi EUR u svemirske aktivnosti.

| 2.2. | Svemirske tehnologije postale su neophodan dio svakodnevnih života europskih građana. Štoviše, rješenja temeljena na svemiru donose koristi u čitavom nizu područja, uključujući upravljanje u slučaju katastrofa, poljoprivredu, promet, energetsku infrastrukturu i globalne izazove. Svemirske tehnologije, podaci i usluge mogu poduprijeti brojne politike i ključne političke prioritete EU-a. Svemir je i strateški važan za Europu; jača ulogu Europe kao globalnog čimbenika te je važan za njezinu sigurnost i obranu, a također može pomoći u stvaranju novih radnih mjesta te poticanju rasta i ulaganja. Europa ima uspješnu industriju proizvodnje satelita, koja obuhvaća otprilike 33 % otvorenih svjetskih tržišta, kao i dinamičan sektor nizvodnih usluga (eng. downstream) s velikim broj MSP-ova. Vrijednost europskog svemirskog gospodarstva 2014. godine bila je procijenjena na 46 – 54 milijarde EUR, što predstavlja oko 21 % vrijednosti globalnog svemirskog sektora. |
| --- | --- |

2.2.

Svemirske tehnologije postale su neophodan dio svakodnevnih života europskih građana. Štoviše, rješenja temeljena na svemiru donose koristi u čitavom nizu područja, uključujući upravljanje u slučaju katastrofa, poljoprivredu, promet, energetsku infrastrukturu i globalne izazove. Svemirske tehnologije, podaci i usluge mogu poduprijeti brojne politike i ključne političke prioritete EU-a. Svemir je i strateški važan za Europu; jača ulogu Europe kao globalnog čimbenika te je važan za njezinu sigurnost i obranu, a također može pomoći u stvaranju novih radnih mjesta te poticanju rasta i ulaganja. Europa ima uspješnu industriju proizvodnje satelita, koja obuhvaća otprilike 33 % otvorenih svjetskih tržišta, kao i dinamičan sektor nizvodnih usluga (eng. downstream) s velikim broj MSP-ova. Vrijednost europskog svemirskog gospodarstva 2014. godine bila je procijenjena na 46 – 54 milijarde EUR, što predstavlja oko 21 % vrijednosti globalnog svemirskog sektora.

| 2.3. | Na temelju članka 189. Ugovora (UFEU) Komisija predlaže novu Svemirsku strategiju za Europu usmjerenu na četiri strateška cilja:






  A. | Povećavanje koristi svemira za društvo i gospodarstvo EU-a






  a) | poticanjem uporabe svemirskih usluga i podataka te |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.

Na temelju članka 189. Ugovora (UFEU) Komisija predlaže novu Svemirsku strategiju za Europu usmjerenu na četiri strateška cilja:

A.

Povećavanje koristi svemira za društvo i gospodarstvo EU-a

a)

poticanjem uporabe svemirskih usluga i podataka te

| b) | unapređenjem svemirskih programa EU-a i ispunjavanjem potreba novih korisnika. |
| --- | --- |

b)

unapređenjem svemirskih programa EU-a i ispunjavanjem potreba novih korisnika.

| B. | Poticanje globalno konkurentnog i inovativnog europskog svemirskog sektora






  a) | podupiranjem istraživanja i inovacija te razvoja vještina te |
| --- | --- | --- |

B.

Poticanje globalno konkurentnog i inovativnog europskog svemirskog sektora

a)

podupiranjem istraživanja i inovacija te razvoja vještina te

| b) | poticanjem poduzetništva i novih poslovnih prilika. |
| --- | --- |

b)

poticanjem poduzetništva i novih poslovnih prilika.

| C. | Osnaživanje autonomije Europe pri pristupu i upotrebi svemira u sigurnoj okolini






  a) | zadržavanjem autonomnog europskog pristupa svemiru |
| --- | --- | --- |

C.

Osnaživanje autonomije Europe pri pristupu i upotrebi svemira u sigurnoj okolini

a)

zadržavanjem autonomnog europskog pristupa svemiru

| b) | osiguravanjem pristupa radiofrekvencijskom spektru |
| --- | --- |

b)

osiguravanjem pristupa radiofrekvencijskom spektru

| c) | osiguravanjem zaštite i otpornosti kritične europske svemirske infrastrukture te |
| --- | --- |

c)

osiguravanjem zaštite i otpornosti kritične europske svemirske infrastrukture te

| d) | jačanjem sinergija između civilnih i sigurnosnih svemirskih aktivnosti. |
| --- | --- |

d)

jačanjem sinergija između civilnih i sigurnosnih svemirskih aktivnosti.

| D. | Jačanje uloge Europe kao globalnog čimbenika i promicanje međunarodne suradnje. |
| --- | --- |

D.

Jačanje uloge Europe kao globalnog čimbenika i promicanje međunarodne suradnje.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO oduvijek vrlo aktivno podupire Komisiju i dionike u pitanjima povezanima sa svemirom. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO oduvijek vrlo aktivno podupire Komisiju i dionike u pitanjima povezanima sa svemirom.

| 3.2. | EGSO je postavio niz prioriteta u svojim mišljenjima o svemiru:






  — | uvođenje proaktivnih politika za MSP-ove i potpore za zapošljavanje, |
| --- | --- | --- |

3.2.

EGSO je postavio niz prioriteta u svojim mišljenjima o svemiru:

—

uvođenje proaktivnih politika za MSP-ove i potpore za zapošljavanje,

| — | uključivanje država članica koje su počele graditi svemirske kapacitete i razvijati interes za svemirske aktivnosti, |
| --- | --- |

—

uključivanje država članica koje su počele graditi svemirske kapacitete i razvijati interes za svemirske aktivnosti,

| — | znatno poboljšanje upravljanja na europskoj razini, |
| --- | --- |

—

znatno poboljšanje upravljanja na europskoj razini,

| — | uključivanje civilnog društva u postupak utvrđivanja strateških izbora, |
| --- | --- |

—

uključivanje civilnog društva u postupak utvrđivanja strateških izbora,

| — | ulaganje u sektor i isticanje uloge financijskih i investicijskih fondova, |
| --- | --- |

—

ulaganje u sektor i isticanje uloge financijskih i investicijskih fondova,

| — | podupiranje aktivnosti istraživanja i razvoja te promicanje studijskih programa na svim razinama u području svemirske industrije i tehnologije, |
| --- | --- |

—

podupiranje aktivnosti istraživanja i razvoja te promicanje studijskih programa na svim razinama u području svemirske industrije i tehnologije,

| — | razvoj suradnje u području svemira među europskim, nacionalnim i regionalnim vlastima, poduzećima i krajnjim korisnicima. |
| --- | --- |

—

razvoj suradnje u području svemira među europskim, nacionalnim i regionalnim vlastima, poduzećima i krajnjim korisnicima.

4.   Posebne napomene

4.1.   
  Svemirska strategija i VFO

   (4)

  : financijski aspekti

| 4.1.1. | Ambiciozna strategija zahtijeva ambiciozan proračun. Prema tvrdnjama Komisije, proračun za svemir EU-a drugi je najveći na svijetu. On je kombinacija proračuna Europske unije, zasebnih proračuna za svemir država članica i proračuna Europske svemirske agencije (ESA). Proračun Sjedinjenih Američkih Država skoro je četiri puta veći od proračuna EU-a. Veoma je teško procijeniti stvarne izdatke Rusije i Kine u području svemira s obzirom na to da nisu javno dostupni svi podaci koji se odnose na njihove svemirske aktivnosti. S druge strane, uspoređuju li se proračuni za svemir kao postotak BDP-a, Europa je tek na šestom mjestu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ambiciozna strategija zahtijeva ambiciozan proračun. Prema tvrdnjama Komisije, proračun za svemir EU-a drugi je najveći na svijetu. On je kombinacija proračuna Europske unije, zasebnih proračuna za svemir država članica i proračuna Europske svemirske agencije (ESA). Proračun Sjedinjenih Američkih Država skoro je četiri puta veći od proračuna EU-a. Veoma je teško procijeniti stvarne izdatke Rusije i Kine u području svemira s obzirom na to da nisu javno dostupni svi podaci koji se odnose na njihove svemirske aktivnosti. S druge strane, uspoređuju li se proračuni za svemir kao postotak BDP-a, Europa je tek na šestom mjestu.

| 4.1.2. | Ambiciozni ciljevi Europske komisije iziskuju mobilizaciju golemih ulaganja koja javni sektor jednostavno ne može priuštiti sâm. Za pružanje potpore razvoju istraživanja i novih aplikacija ključno je sudjelovanje privatnih ulagača, bankarskog sektora, investicijskih fondova i drugih financijskih dionika. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ambiciozni ciljevi Europske komisije iziskuju mobilizaciju golemih ulaganja koja javni sektor jednostavno ne može priuštiti sâm. Za pružanje potpore razvoju istraživanja i novih aplikacija ključno je sudjelovanje privatnih ulagača, bankarskog sektora, investicijskih fondova i drugih financijskih dionika.

| 4.1.3. | U Komunikaciji se niti dovoljno naglašava niti dovoljno podržava ključna uloga MSP-ova; uloga MSP-ova i osobito inovativnih novoosnovanih poduzeća trebala bi se ojačati. I dok se više pozornosti posvećuje njihovoj snazi u smislu inovacija, predložena financijska rješenja ne zadovoljavaju stvarne potrebe sektora, od kojih je jedna kroničan nedostatak financijskih sredstava. S obzirom na postojeću visoku razinu rizika, bankovni sustav nevoljko podupire inovacije. Mnogi MSP-ovi ne mogu sudjelovati u javnim pozivima na dostavu ponuda jer su pozivi često posebno sastavljeni za velike subjekte. Stoga bi trebalo dodatno poduprijeti MSP-ove uvođenjem poziva na dostavu ponuda za trgovačka društva tih veličina. Otvorenije podugovaranje izvođenja radova s većim brojem MSP-ova na velikim projektima također bi mogao biti jedan od koraka u pravom smjeru. Program Obzor 2020. i drugi programi istraživanja i razvoja imaju značajnu ulogu, a njihova bi se uporaba trebala maksimirati iz perspektive MSP-ova. |
| --- | --- |

4.1.3.

U Komunikaciji se niti dovoljno naglašava niti dovoljno podržava ključna uloga MSP-ova; uloga MSP-ova i osobito inovativnih novoosnovanih poduzeća trebala bi se ojačati. I dok se više pozornosti posvećuje njihovoj snazi u smislu inovacija, predložena financijska rješenja ne zadovoljavaju stvarne potrebe sektora, od kojih je jedna kroničan nedostatak financijskih sredstava. S obzirom na postojeću visoku razinu rizika, bankovni sustav nevoljko podupire inovacije. Mnogi MSP-ovi ne mogu sudjelovati u javnim pozivima na dostavu ponuda jer su pozivi često posebno sastavljeni za velike subjekte. Stoga bi trebalo dodatno poduprijeti MSP-ove uvođenjem poziva na dostavu ponuda za trgovačka društva tih veličina. Otvorenije podugovaranje izvođenja radova s većim brojem MSP-ova na velikim projektima također bi mogao biti jedan od koraka u pravom smjeru. Program Obzor 2020. i drugi programi istraživanja i razvoja imaju značajnu ulogu, a njihova bi se uporaba trebala maksimirati iz perspektive MSP-ova.

| 4.1.4. | EGSO je zabrinut zbog eventualnog „brexita” i njegovih posljedica na europske svemirske aktivnosti. Ujedinjena Kraljevina jedna je od vodećih država članica u području svemira. EU stoga mora razmotriti moguće načine suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom u sektoru svemira. |
| --- | --- |

4.1.4.

EGSO je zabrinut zbog eventualnog „brexita” i njegovih posljedica na europske svemirske aktivnosti. Ujedinjena Kraljevina jedna je od vodećih država članica u području svemira. EU stoga mora razmotriti moguće načine suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom u sektoru svemira.

4.2.   
  Izgradnja kapaciteta u državama članicama

| 4.2.1. | U svemirske aktivnosti nisu uključene sve države članice EU-a, a koristi svemirskih aktivnosti, nažalost, ne vide svi sektori (privatni i javni). U javnom sektoru, primjerice, svemirske aktivnosti mogu se učinkovito upotrebljavati u nizu različitih područja, uključujući ažurno teritorijalno praćenje, praćenje učinkovitosti izolacije stambenih objekata, otkrivanje nezakonitih odlagališta otpada i još mnogo toga. |
| --- | --- |

4.2.1.

U svemirske aktivnosti nisu uključene sve države članice EU-a, a koristi svemirskih aktivnosti, nažalost, ne vide svi sektori (privatni i javni). U javnom sektoru, primjerice, svemirske aktivnosti mogu se učinkovito upotrebljavati u nizu različitih područja, uključujući ažurno teritorijalno praćenje, praćenje učinkovitosti izolacije stambenih objekata, otkrivanje nezakonitih odlagališta otpada i još mnogo toga.

| 4.2.2. | U cilju osiguravanja konkurentnosti svemirskog sektora EU-a, od ključne je važnosti u te svemirske aktivnosti uključiti sve države članice s rastućim kapacitetima i interesima, zajedno s njihovim dionicima, poslovnim subjektima, istraživačima i drugim institucijama. Komisija treba predvidjeti konkretne mjere. |
| --- | --- |

4.2.2.

U cilju osiguravanja konkurentnosti svemirskog sektora EU-a, od ključne je važnosti u te svemirske aktivnosti uključiti sve države članice s rastućim kapacitetima i interesima, zajedno s njihovim dionicima, poslovnim subjektima, istraživačima i drugim institucijama. Komisija treba predvidjeti konkretne mjere.

4.3.   
  Upravljanje

| 4.3.1. | Odbor podržava činjenicu da su riješena pitanja upravljanja o kojima je nedavno nastala rasprava te koja je EGSO istaknuo u nizu svojih prethodnih mišljenja. Strategija Europske svemirske agencije (ESA) potvrđena je u sklopu Ministarskog vijeća ESA-e u prosincu 2016. (uklj. dodjeljivanje proračunskih sredstava različitim programima za razdoblje 2017. –2021.). Strategije ESA-e i EU-a više se ne razlikuju, već su komplementarne. |
| --- | --- |

4.3.1.

Odbor podržava činjenicu da su riješena pitanja upravljanja o kojima je nedavno nastala rasprava te koja je EGSO istaknuo u nizu svojih prethodnih mišljenja. Strategija Europske svemirske agencije (ESA) potvrđena je u sklopu Ministarskog vijeća ESA-e u prosincu 2016. (uklj. dodjeljivanje proračunskih sredstava različitim programima za razdoblje 2017. –2021.). Strategije ESA-e i EU-a više se ne razlikuju, već su komplementarne.

4.4.   
  Nizvodne usluge i infrastrukturni zahtjevi

| 4.4.1. | Potrebno je hitno uspostaviti centre velikih podataka u svrhu pohranjivanja, preliminarne obrade i analize pohranjivanja podataka preuzetih s Copernicusa. Mogućnost uporabe povijesnih podataka, u kombinaciji s Copernicusom, također je izuzetno važna za razvoj novih alata u tom području. |
| --- | --- |

4.4.1.

Potrebno je hitno uspostaviti centre velikih podataka u svrhu pohranjivanja, preliminarne obrade i analize pohranjivanja podataka preuzetih s Copernicusa. Mogućnost uporabe povijesnih podataka, u kombinaciji s Copernicusom, također je izuzetno važna za razvoj novih alata u tom području.

| 4.4.2. | EU se obvezao na ambiciozan sporazum COP21 i ciljeve održivog razvoja. EGSO naglašava da su satelitski sustavi za praćenje i objekti za obradu velikih podataka na terenu od ključne važnosti za uspješnu provedbu lokalnih i globalnih obveza. Očito postoji potreba za novim alatima povezanima s klimatskim promjenama, na što je EGSO pozivao u prethodnim mišljenjima, kao što je NAT/696 (5). |
| --- | --- |

4.4.2.

EU se obvezao na ambiciozan sporazum COP21 i ciljeve održivog razvoja. EGSO naglašava da su satelitski sustavi za praćenje i objekti za obradu velikih podataka na terenu od ključne važnosti za uspješnu provedbu lokalnih i globalnih obveza. Očito postoji potreba za novim alatima povezanima s klimatskim promjenama, na što je EGSO pozivao u prethodnim mišljenjima, kao što je NAT/696 (5).

| 4.4.3. | Kako je dogovoreno u okviru sporazuma COP21, LULUCF (6) ima važnu ulogu u apsorpciji trenutačnih razina CO2 u atmosferi. Šume predstavljaju spremnike ugljika, a svakodnevno precizno praćenje stanja šuma može spriječiti nezakonito rušenje stabala i potaknuti aktivno upravljanje šumama, uključujući sadnju većeg broja stabala koja brzo rastu te rano otkrivanje i sprečavanje šumskih požara. Sadašnji prijedlozi EU-a, kojima se dopušta poravnanje emisija CO2 u sektorima kao što su industrija ili promet pomoću spremnika ugljika temeljenih na šumama ili putem rasta šuma, stavljaju znatno veći naglasak na gospodarska, socijalna i ekološka pitanja. Prijedlozi jasno naglašavaju hitnu potrebu za alatima praćenja zasnovanima na programu Copernicus. Ti su alati u međunarodnom kontekstu od presudne važnosti jer se mogu upotrebljavati za precizno praćenje stvarne razine napretka u ublažavanju i apsorpciji u različitim državama diljem svijeta. |
| --- | --- |

4.4.3.

Kako je dogovoreno u okviru sporazuma COP21, LULUCF (6) ima važnu ulogu u apsorpciji trenutačnih razina CO2 u atmosferi. Šume predstavljaju spremnike ugljika, a svakodnevno precizno praćenje stanja šuma može spriječiti nezakonito rušenje stabala i potaknuti aktivno upravljanje šumama, uključujući sadnju većeg broja stabala koja brzo rastu te rano otkrivanje i sprečavanje šumskih požara. Sadašnji prijedlozi EU-a, kojima se dopušta poravnanje emisija CO2 u sektorima kao što su industrija ili promet pomoću spremnika ugljika temeljenih na šumama ili putem rasta šuma, stavljaju znatno veći naglasak na gospodarska, socijalna i ekološka pitanja. Prijedlozi jasno naglašavaju hitnu potrebu za alatima praćenja zasnovanima na programu Copernicus. Ti su alati u međunarodnom kontekstu od presudne važnosti jer se mogu upotrebljavati za precizno praćenje stvarne razine napretka u ublažavanju i apsorpciji u različitim državama diljem svijeta.

| 4.4.4. | EGSO potvrđuje da su satelitski sustavi za praćenje i podatkovni centri izuzetno važni za održivu proizvodnju hrane u budućnosti. Posebno valja istaknuti značajne koristi za preciznu poljoprivredu, posebno zato što Galileo i GNSS mogu ostvariti uštedu fosilnih goriva. Nadalje, softver koji koristi slike s Copernicusa u različitim spektrima može točno utvrditi područja na poljima na kojima su razine vlage ili hranjivih tvari nedostatne ili prekomjerne, omogućujući tako prilagodbu količine vode i hranjivih tvari, što dovodi do uštede slatke vode i smanjenja uporabe gnojiva i pesticida na najmanju mjeru. Time se znatno povećava održivost poljoprivrednih sustava, promiču rano otkrivanje i sprečavanje bolesti bilja, predviđaju budući prinosi te jamče značajne gospodarske koristi i izuzetno pozitivan društveni i ekološki učinak. |
| --- | --- |

4.4.4.

EGSO potvrđuje da su satelitski sustavi za praćenje i podatkovni centri izuzetno važni za održivu proizvodnju hrane u budućnosti. Posebno valja istaknuti značajne koristi za preciznu poljoprivredu, posebno zato što Galileo i GNSS mogu ostvariti uštedu fosilnih goriva. Nadalje, softver koji koristi slike s Copernicusa u različitim spektrima može točno utvrditi područja na poljima na kojima su razine vlage ili hranjivih tvari nedostatne ili prekomjerne, omogućujući tako prilagodbu količine vode i hranjivih tvari, što dovodi do uštede slatke vode i smanjenja uporabe gnojiva i pesticida na najmanju mjeru. Time se znatno povećava održivost poljoprivrednih sustava, promiču rano otkrivanje i sprečavanje bolesti bilja, predviđaju budući prinosi te jamče značajne gospodarske koristi i izuzetno pozitivan društveni i ekološki učinak.

| 4.4.5. | Potrebno je dodatno razvijati preciznu meteorologiju u cilju omogućavanja ranog otkrivanja i sprečavanja ekstremnih vremenskih uvjeta ili pripremljenosti na ekstremne vremenske uvjete, čime bi se mogli smanjiti gubitci hrane na poljoprivrednim gospodarstvima i zaštiti ljudi od opasnosti za njihovo zdravlje i imovinu. |
| --- | --- |

4.4.5.

Potrebno je dodatno razvijati preciznu meteorologiju u cilju omogućavanja ranog otkrivanja i sprečavanja ekstremnih vremenskih uvjeta ili pripremljenosti na ekstremne vremenske uvjete, čime bi se mogli smanjiti gubitci hrane na poljoprivrednim gospodarstvima i zaštiti ljudi od opasnosti za njihovo zdravlje i imovinu.

4.5.   
  Informacije, obrazovanje i razina svijesti

| 4.5.1. | EGSO je 2014. pokrenuo projekt „Svemir i društvo” čiji su partneri istaknuli potrebu za daljnjim napretkom pomoću uključivanja čitavog društva u raspravu o važnosti uloge Europe u svemirskom sektoru. Europsko civilno društvo mora biti propisno informirano ako želimo shvatiti njegova očekivanja i potrebe. |
| --- | --- |

4.5.1.

EGSO je 2014. pokrenuo projekt „Svemir i društvo” čiji su partneri istaknuli potrebu za daljnjim napretkom pomoću uključivanja čitavog društva u raspravu o važnosti uloge Europe u svemirskom sektoru. Europsko civilno društvo mora biti propisno informirano ako želimo shvatiti njegova očekivanja i potrebe.

| 4.5.2. | U komunikaciji Komisije ni u kojem se obliku ne upućuje na ovaj strateški izazov, iako je u 2016. godini održano javno savjetovanje o Svemirskoj strategiji za Europu. Rasprava o svemirskim politikama tradicionalno je ograničena na glavne dionike i jednostavno se zanemaruje činjenica da ako želimo razviti potrošačko tržište, potrošači moraju biti upoznati s prednostima i prilikama tehnologije te ih moraju biti svjesni. |
| --- | --- |

4.5.2.

U komunikaciji Komisije ni u kojem se obliku ne upućuje na ovaj strateški izazov, iako je u 2016. godini održano javno savjetovanje o Svemirskoj strategiji za Europu. Rasprava o svemirskim politikama tradicionalno je ograničena na glavne dionike i jednostavno se zanemaruje činjenica da ako želimo razviti potrošačko tržište, potrošači moraju biti upoznati s prednostima i prilikama tehnologije te ih moraju biti svjesni.

| 4.5.3. | Svaki veliki akter ima pojedinačnu komunikacijsku strategiju, no ne postoje zajednička vizija ili strateški plan koje bi se moglo predstaviti široj javnosti. EGSO smatra da se strategije ne mogu ostvariti bez uključivanja (javnih ili privatnih) dionika iz civilnog društva u plan djelovanja. |
| --- | --- |

4.5.3.

Svaki veliki akter ima pojedinačnu komunikacijsku strategiju, no ne postoje zajednička vizija ili strateški plan koje bi se moglo predstaviti široj javnosti. EGSO smatra da se strategije ne mogu ostvariti bez uključivanja (javnih ili privatnih) dionika iz civilnog društva u plan djelovanja.

| 4.5.4. | Potrebno je organizirati sastanke za krajnje korisnike na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Također bi trebalo organizirati informativne kampanje uz aktivno sudjelovanje tijela lokalnih vlasti. |
| --- | --- |

4.5.4.

Potrebno je organizirati sastanke za krajnje korisnike na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Također bi trebalo organizirati informativne kampanje uz aktivno sudjelovanje tijela lokalnih vlasti.

| 4.5.5. | EGSO poziva Komisiju i glavne partnere da otvore portal za svemir i društvo u suradnji s javnim i privatnim organizacijama i poduzetnicima. Pružanje informacija i podizanje razine svijesti trebali bi biti glavni prioriteti nove svemirske politike, čiji će konačni cilj biti rješavanje stvarnih potreba javnosti. |
| --- | --- |

4.5.5.

EGSO poziva Komisiju i glavne partnere da otvore portal za svemir i društvo u suradnji s javnim i privatnim organizacijama i poduzetnicima. Pružanje informacija i podizanje razine svijesti trebali bi biti glavni prioriteti nove svemirske politike, čiji će konačni cilj biti rješavanje stvarnih potreba javnosti.

Bruxelles, 30. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  SL C 487, 28.12.2016., str. 86. (točka 3.5).

1

(2)  Vidjeti mišljenje EGSO-a (SL C 125, 21.4.2017., str. 51.).

2

(3)  Forum na visokoj razini „Svemir kao pokretač socioekonomskog održivog razvoja” (Space as a driver for socio-economic sustainable development). Dubai, 24. studenog 2016.

3

Space as a driver for socio-economic sustainable development

(4)  Višegodišnji financijski okvir (VFO).

4

(5)  Mišljenje EGSO-a – Raspodjela tereta do 2030. te korištenje zemljišta, prenamjena korištenja zemljišta i šumarstvo (LULUCF) (SL C 75, 10.3.2017., str. 103.).

5

(6)  Korištenje zemljišta, prenamjena korištenja zemljišta i šumarstvo (LULUCF).

6

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/21

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o okvirima za preventivno restrukturiranje, pružanju druge prilike i mjerama za povećanje učinkovitosti restrukturiranja i postupaka u pogledu nesolventnosti i razrješenja te izmjeni Direktive 2012/30/EU

(COM(2016) 723 final – 2016/0359 (COD))

(2017/C 209/04)

| Izvjestitelj: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Franca SALIS-MADINIER |

Izvjestitelj:

Antonello PEZZINI

Suizvjestiteljica:

Franca SALIS-MADINIER

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 16.1.2017.
  Europsko vijeće, 25.1.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 9.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 220/2/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 16.1.2017.

Europsko vijeće, 25.1.2017.

Pravni temelj:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

9.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

220/2/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO podupire Prijedlog direktive o preventivnom restrukturiranju i pružanju druge prilike te stoga predstavlja prijedloge organiziranog civilnog društva kojima je cilj dopuniti taj sadržaj. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO podupire Prijedlog direktive o preventivnom restrukturiranju i pružanju druge prilike te stoga predstavlja prijedloge organiziranog civilnog društva kojima je cilj dopuniti taj sadržaj.

| 1.2. | Imajući na umu sadržaj i potrebu za dopunjavanjem odredbi o unutarnjem tržištu, EGSO se zalaže da Prijedlog izađe u obliku uredbe i da se bez straha nastavi s najvećim mogućim usklađivanjem postojećih sustava. |
| --- | --- |

1.2.

Imajući na umu sadržaj i potrebu za dopunjavanjem odredbi o unutarnjem tržištu, EGSO se zalaže da Prijedlog izađe u obliku uredbe i da se bez straha nastavi s najvećim mogućim usklađivanjem postojećih sustava.

| 1.3. | EGSO ustraje na tome da se obveza uprave poduzeća da unaprijed i za vrijeme pregovora obavještava zaposlenike i savjetuje se s njima formalno uredi direktivom. Konkretno, tijekom ranog restrukturiranja potrebno je posvetiti više pozornosti interesima radnika, dok se tijekom stečajnog postupka treba izričito pozivati na članak 5. stavak 2. Direktive 2001/23/EZ kako bi se u tom kontekstu zaštitila prava radnika. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO ustraje na tome da se obveza uprave poduzeća da unaprijed i za vrijeme pregovora obavještava zaposlenike i savjetuje se s njima formalno uredi direktivom. Konkretno, tijekom ranog restrukturiranja potrebno je posvetiti više pozornosti interesima radnika, dok se tijekom stečajnog postupka treba izričito pozivati na članak 5. stavak 2. Direktive 2001/23/EZ kako bi se u tom kontekstu zaštitila prava radnika.

| 1.4. | EGSO poziva Komisiju da u direktivu uključi obvezu „predviđanja” nesolventnosti kao temeljno načelo, i to sastavljanjem „kodeksa dobrog ponašanja”. Stoga EGSO predlaže da se u direktivu na prikladan način uključi načelo „društvenog upozoravanja” (eng. social warning). |
| --- | --- |

1.4.

EGSO poziva Komisiju da u direktivu uključi obvezu „predviđanja” nesolventnosti kao temeljno načelo, i to sastavljanjem „kodeksa dobrog ponašanja”. Stoga EGSO predlaže da se u direktivu na prikladan način uključi načelo „društvenog upozoravanja” (eng. social warning).

| 1.5. | EGSO preporučuje da se u slučaju nesolventnosti u direktivu uključi vodeće načelo osiguravanja položaja povlaštenih vjerovnika svim zaposlenicima u svim državama članicama. Nadalje, EGSO predlaže osnivanje nacionalnog fonda za zajedničko osiguranje rizika koji bi zajamčio isplaćivanje plaća radnicima u svim državama članicama, ako takav fond ne postoji. Taj fond, koji postoji u nekim državama članicama, mogli bi financirati poslodavci putem namjenskih doprinosa. Države članice mogle bi sudjelovati u upravljanju tim fondom i biti jamci. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO preporučuje da se u slučaju nesolventnosti u direktivu uključi vodeće načelo osiguravanja položaja povlaštenih vjerovnika svim zaposlenicima u svim državama članicama. Nadalje, EGSO predlaže osnivanje nacionalnog fonda za zajedničko osiguranje rizika koji bi zajamčio isplaćivanje plaća radnicima u svim državama članicama, ako takav fond ne postoji. Taj fond, koji postoji u nekim državama članicama, mogli bi financirati poslodavci putem namjenskih doprinosa. Države članice mogle bi sudjelovati u upravljanju tim fondom i biti jamci.

| 1.6. | EGSO preporučuje Komisiji da brzo utvrdi pravila i rokove za pravodobno utvrđivanje teškoća poduzeća. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO preporučuje Komisiji da brzo utvrdi pravila i rokove za pravodobno utvrđivanje teškoća poduzeća.

| 1.7. | Osim članova sudstva, profesionalci i stručnjaci koji su pozvani na djelovanje moraju proći odgovarajuće zajedničko osposobljavanje i imati bogato iskustvo koje će im omogućiti da djeluju u dosad nedovoljno istraženim područjima. |
| --- | --- |

1.7.

Osim članova sudstva, profesionalci i stručnjaci koji su pozvani na djelovanje moraju proći odgovarajuće zajedničko osposobljavanje i imati bogato iskustvo koje će im omogućiti da djeluju u dosad nedovoljno istraženim područjima.

| 1.8. | Potrebno je provjeriti kriterije pouzdanosti poduzetnika u pogledu poštenog profesionalnog ponašanja koje se može dokazati odgovarajućim potvrdama koje izdaju nadležna tijela. Takvi dokazi opravdavaju pružanje druge prilike. |
| --- | --- |

1.8.

Potrebno je provjeriti kriterije pouzdanosti poduzetnika u pogledu poštenog profesionalnog ponašanja koje se može dokazati odgovarajućim potvrdama koje izdaju nadležna tijela. Takvi dokazi opravdavaju pružanje druge prilike.

| 1.9. | EGSO apelira na to da se direktivom odredi da direktor koji zlouporabi stečajni postupak da bi uskratio prava radnicima postupa nezakonito te da se direktoru koji postupa na taj način onemogući pristup odgodi provođenja ovrhe (moratoriju) ili pružanju druge prilike. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO apelira na to da se direktivom odredi da direktor koji zlouporabi stečajni postupak da bi uskratio prava radnicima postupa nezakonito te da se direktoru koji postupa na taj način onemogući pristup odgodi provođenja ovrhe (moratoriju) ili pružanju druge prilike.

| 1.10. | EGSO pozdravlja ograničenu ulogu sudova koji interveniraju samo ako je to potrebno. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO pozdravlja ograničenu ulogu sudova koji interveniraju samo ako je to potrebno.

| 1.11. | EGSO ističe društvenu vrijednost poduzeća i napore da se njihovo djelovanje održi uz jednostavne, povoljne i pravovremene postupke. To je u skladu s vrijednostima iz Ugovora o Europskoj uniji (članak 3.). i uz poštovanje dobre vjere poduzetnika. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO ističe društvenu vrijednost poduzeća i napore da se njihovo djelovanje održi uz jednostavne, povoljne i pravovremene postupke. To je u skladu s vrijednostima iz Ugovora o Europskoj uniji (članak 3.). i uz poštovanje dobre vjere poduzetnika.

2.   Pravila za nesolventnost poduzeća u EU-u

| 2.1. | Europski parlament i Vijeće Europske unije 20. svibnja 2015. donijeli su Uredbu (EU) 2015/848 – „Uredba” se odnosi na stečajne postupke u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

2.1.

Europski parlament i Vijeće Europske unije 20. svibnja 2015. donijeli su Uredbu (EU) 2015/848 – „Uredba” se odnosi na stečajne postupke u različitim državama članicama.

| 2.2. | Novim se zakonodavstvom pozdravlja nova osjetljivost u pogledu ciljeva stečajnog prava po kojem se kolektivni stečajni postupci više ne razmatraju samo u okviru likvidacije, već se smatraju instrumentima kojima se jamči očuvanje organiziranih resursa poduzeća te prava zaposlenika na rad, čime se osigurava opstanak poduzeća ako je to potrebno. |
| --- | --- |

2.2.

Novim se zakonodavstvom pozdravlja nova osjetljivost u pogledu ciljeva stečajnog prava po kojem se kolektivni stečajni postupci više ne razmatraju samo u okviru likvidacije, već se smatraju instrumentima kojima se jamči očuvanje organiziranih resursa poduzeća te prava zaposlenika na rad, čime se osigurava opstanak poduzeća ako je to potrebno.

| 2.3. | U državama članicama u kojima postupci restrukturiranja poduzeća imaju prednost pred postupcima likvidacije stopa povrata kredita je 83 % u odnosu na 57 % (1). |
| --- | --- |

2.3.

U državama članicama u kojima postupci restrukturiranja poduzeća imaju prednost pred postupcima likvidacije stopa povrata kredita je 83 % u odnosu na 57 % (1).

| 2.3.1. | Nadalje, u različitim državama članicama trajanje postupaka je različito (2), od nekoliko mjeseci do više godina. |
| --- | --- |

2.3.1.

Nadalje, u različitim državama članicama trajanje postupaka je različito (2), od nekoliko mjeseci do više godina.

| 2.3.2. | Osim toga, postoje neusklađenosti u postupcima restrukturiranja prije proglašavanja nesolventnosti. |
| --- | --- |

2.3.2.

Osim toga, postoje neusklađenosti u postupcima restrukturiranja prije proglašavanja nesolventnosti.

| 2.3.3. | Nedavne studije (3) pokazale su nepotpunu prikladnost europskog zakonodavstva u pogledu kolektivnih stečajnih postupaka i velike razlike u zakonodavstvima država članica, čime se stvaraju prepreke kretanju ulaganja na jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

2.3.3.

Nedavne studije (3) pokazale su nepotpunu prikladnost europskog zakonodavstva u pogledu kolektivnih stečajnih postupaka i velike razlike u zakonodavstvima država članica, čime se stvaraju prepreke kretanju ulaganja na jedinstvenom tržištu.

| 2.4. | Budući da je stopa „propadanja poduzeća” oko 50 % (4) u prvih pet godina, iz perspektive poduzetnika cilj je moći iskoristiti moratorij u trenucima kada se kriza ne može izbjeći te nakon toga naći rješenje za dugove u roku od najviše tri godine, čime se uklanja stigma stečaja i pruža druga prilika poštenom poduzetniku. |
| --- | --- |

2.4.

Budući da je stopa „propadanja poduzeća” oko 50 % (4) u prvih pet godina, iz perspektive poduzetnika cilj je moći iskoristiti moratorij u trenucima kada se kriza ne može izbjeći te nakon toga naći rješenje za dugove u roku od najviše tri godine, čime se uklanja stigma stečaja i pruža druga prilika poštenom poduzetniku.

| 2.5. | Značajne inovacije u pogledu stvaranja jedinstvenog europskog pravnog područja donosi sustav međusobnog elektroničkog povezivanja tzv. „stečajnih registara” koji je do lipnja 2019. potrebno uspostaviti u svakoj državi članici te omogućiti besplatan pristup putem europskog portala za e-pravosuđe. |
| --- | --- |

2.5.

Značajne inovacije u pogledu stvaranja jedinstvenog europskog pravnog područja donosi sustav međusobnog elektroničkog povezivanja tzv. „stečajnih registara” koji je do lipnja 2019. potrebno uspostaviti u svakoj državi članici te omogućiti besplatan pristup putem europskog portala za e-pravosuđe.

| 2.6. | Prema tvrdnjama Komisije, svake godine 200 000 poduzeća u Europi propadne; radi se o 1,7 milijuna izgubljenih radnih mjesta. Navedena bi se situacija mogla izbjeći kad bi postojali učinkovitiji postupci u području nesolventnosti i restrukturiranja. |
| --- | --- |

2.6.

Prema tvrdnjama Komisije, svake godine 200 000 poduzeća u Europi propadne; radi se o 1,7 milijuna izgubljenih radnih mjesta. Navedena bi se situacija mogla izbjeći kad bi postojali učinkovitiji postupci u području nesolventnosti i restrukturiranja.

| 2.7. | Ocjena provedbe preporuke (EZ) iz 2014. u pogledu restrukturiranja i pružanja druge prilike pokazala je da su odredbe i dalje neusklađene i neučinkovite ili u nekim zemljama nepostojeće, iako je provedena reforma u području nesolventnosti. Akcijskim planom za uniju tržišta kapitala iz 2015. godine najavljena je zakonodavna inicijativa o nesolventnosti poduzeća, uključujući rano restrukturiranje i drugu priliku. |
| --- | --- |

2.7.

Ocjena provedbe preporuke (EZ) iz 2014. u pogledu restrukturiranja i pružanja druge prilike pokazala je da su odredbe i dalje neusklađene i neučinkovite ili u nekim zemljama nepostojeće, iako je provedena reforma u području nesolventnosti. Akcijskim planom za uniju tržišta kapitala iz 2015. godine najavljena je zakonodavna inicijativa o nesolventnosti poduzeća, uključujući rano restrukturiranje i drugu priliku.

| 2.8. | Inicijativu Komisije potrebno je sagledati i u svjetlu raznih preporuka koje navodimo kako bismo naglasili, među ostalim, da:






  — | neujednačenosti u nacionalnim zakonodavstvima u pogledu nesolventnosti mogu dovesti do neopravdanih konkurentnih prednosti; |
| --- | --- | --- |

2.8.

Inicijativu Komisije potrebno je sagledati i u svjetlu raznih preporuka koje navodimo kako bismo naglasili, među ostalim, da:

—

neujednačenosti u nacionalnim zakonodavstvima u pogledu nesolventnosti mogu dovesti do neopravdanih konkurentnih prednosti;

| — | postoji potreba za razmatranjem pitanja pravila za nesolventnost sa stajališta radnog zakonodavstva jer različite definicije „rada” i „plaćenog zaposlenja” mogu ugroziti prava radnika unutar EU-a u slučaju nesolventnosti; |
| --- | --- |

—

postoji potreba za razmatranjem pitanja pravila za nesolventnost sa stajališta radnog zakonodavstva jer različite definicije „rada” i „plaćenog zaposlenja” mogu ugroziti prava radnika unutar EU-a u slučaju nesolventnosti;

| — | nedovoljna usklađenost u pogledu klasifikacije vjerovnika može smanjiti predvidljivost ishoda sudskih postupaka; |
| --- | --- |

—

nedovoljna usklađenost u pogledu klasifikacije vjerovnika može smanjiti predvidljivost ishoda sudskih postupaka;

| — | eventualni vjerovnici ili jedan vjerovnik ne bi smjeli moći zloupotrebljavati ili iskorištavati stečajne postupke; |
| --- | --- |

—

eventualni vjerovnici ili jedan vjerovnik ne bi smjeli moći zloupotrebljavati ili iskorištavati stečajne postupke;

| — | postoji potreba za donošenjem mjera za sprječavanje traženja povoljnijih pravnih položaja („forum shopping”). |
| --- | --- |

—

postoji potreba za donošenjem mjera za sprječavanje traženja povoljnijih pravnih položaja („forum shopping”).

3.   Prijedlozi Komisije

| 3.1. | Prijedlog Komisije koji se temelji na člancima 53. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije usredotočen je na tri glavna elementa:






  — | zajednička načela uporabe okvira za rano restrukturiranje koja će pomoći poduzećima da nastave sa svojim djelatnostima i očuvaju radna mjesta; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Prijedlog Komisije koji se temelji na člancima 53. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije usredotočen je na tri glavna elementa:

—

zajednička načela uporabe okvira za rano restrukturiranje koja će pomoći poduzećima da nastave sa svojim djelatnostima i očuvaju radna mjesta;

| — | pravila koja poduzetnicima omogućuju da unutar razdoblja od tri godine iskoriste mogućnost druge prilike nakon otpisa dugova; |
| --- | --- |

—

pravila koja poduzetnicima omogućuju da unutar razdoblja od tri godine iskoriste mogućnost druge prilike nakon otpisa dugova;

| — | mjere kojima će države članice povećati učinkovitost stečajnih postupaka, restrukturiranja i otpisa što dovodi do smanjenja trajanja i prekomjernih troškova postupka, eliminiranja pravnih nesigurnosti za vjerovnike i ulagače i većih stopa povrata nepodmirenih dugova. |
| --- | --- |

—

mjere kojima će države članice povećati učinkovitost stečajnih postupaka, restrukturiranja i otpisa što dovodi do smanjenja trajanja i prekomjernih troškova postupka, eliminiranja pravnih nesigurnosti za vjerovnike i ulagače i većih stopa povrata nepodmirenih dugova.

| 3.2. | Nove odredbe navode neka od temeljnih načela kojima se omogućuje da „okviri” u području nesolventnosti i restrukturiranja budu dosljedni i učinkoviti u cijelom EU-u:






  — | poduzeća u financijskim teškoćama, posebice mala i srednja poduzeća imat će pristup sustavima za rano upozoravanje kako bi se utvrdilo pogoršanje stanja poslovanja i zajamčilo rano restrukturiranje; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Nove odredbe navode neka od temeljnih načela kojima se omogućuje da „okviri” u području nesolventnosti i restrukturiranja budu dosljedni i učinkoviti u cijelom EU-u:

—

poduzeća u financijskim teškoćama, posebice mala i srednja poduzeća imat će pristup sustavima za rano upozoravanje kako bi se utvrdilo pogoršanje stanja poslovanja i zajamčilo rano restrukturiranje;

| — | fleksibilni „okviri” za preventivno restrukturiranje trebaju olakšati sudske postupke u pogledu trajanja, troškova i složenosti; |
| --- | --- |

—

fleksibilni „okviri” za preventivno restrukturiranje trebaju olakšati sudske postupke u pogledu trajanja, troškova i složenosti;

| — | dodatni rok za dužnika u trajanju od najviše četiri mjeseca prije provedbe mjera ovrhe u cilju olakšavanja pregovora koji bi doveli do učinkovitog restrukturiranja; |
| --- | --- |

—

dodatni rok za dužnika u trajanju od najviše četiri mjeseca prije provedbe mjera ovrhe u cilju olakšavanja pregovora koji bi doveli do učinkovitog restrukturiranja;

| — | nepostojanje mogućnosti da vjerovnici i manjinski dioničari blokiraju planove restrukturiranja ako se ne slažu s njima, uz potpunu zaštitu njihovih legitimnih interesa; |
| --- | --- |

—

nepostojanje mogućnosti da vjerovnici i manjinski dioničari blokiraju planove restrukturiranja ako se ne slažu s njima, uz potpunu zaštitu njihovih legitimnih interesa;

| — | zaštita novog i privremenog financiranja kako bi se povećale mogućnosti učinkovitog restrukturiranja; |
| --- | --- |

—

zaštita novog i privremenog financiranja kako bi se povećale mogućnosti učinkovitog restrukturiranja;

| — | puna zaštita prava na rad tijekom postupaka preventivnog restrukturiranja u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a u pogledu radnika; |
| --- | --- |

—

puna zaštita prava na rad tijekom postupaka preventivnog restrukturiranja u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a u pogledu radnika;

| — | osposobljavanje i usklađena specijalizacija stečajnih upravitelja i sudaca u EU-u; |
| --- | --- |

—

osposobljavanje i usklađena specijalizacija stečajnih upravitelja i sudaca u EU-u;

| — | puna dostupnost i uporaba novih informacijskih tehnologija za provedbe, obavijesti i komunikaciju putem interneta kako bi se zajamčila bolja učinkovitost i kraće trajanje stečajnog postupka, restrukturiranja i pružanja druge prilike. |
| --- | --- |

—

puna dostupnost i uporaba novih informacijskih tehnologija za provedbe, obavijesti i komunikaciju putem interneta kako bi se zajamčila bolja učinkovitost i kraće trajanje stečajnog postupka, restrukturiranja i pružanja druge prilike.

| 3.3. | Prijedlog nove direktive obuhvaća aspekte „trajnog poslovanja” u kojem poduzetnik zadržava kontrolu nad vlastitim poslovanjem, odnosno automatsku obustavu (automatic stay), tj. razdoblje od četiri mjeseca u kojem vjerovnici ne smiju poduzimati pojedinačne radnje za povrat kredita. |
| --- | --- |

3.3.

Prijedlog nove direktive obuhvaća aspekte „trajnog poslovanja” u kojem poduzetnik zadržava kontrolu nad vlastitim poslovanjem, odnosno automatsku obustavu (automatic stay), tj. razdoblje od četiri mjeseca u kojem vjerovnici ne smiju poduzimati pojedinačne radnje za povrat kredita.

4.   Posebne napomene u pogledu teksta Komisije

4.1.   
  Glava I.: Razrješenje od duga

| 4.1.1. | U pogledu neobvezne primjene predloženog sustava za postupke otpisa dugova za potrošače, EGSO, vodeći se svojim brojnim već usvojenim mišljenjima o toj temi, snažno se protivi toj mogućnosti koja je u suprotnosti s njegovim zahtjevima u pogledu prijeke potrebe za posebnim sustavom za prezaduženost potrošača. |
| --- | --- |

4.1.1.

U pogledu neobvezne primjene predloženog sustava za postupke otpisa dugova za potrošače, EGSO, vodeći se svojim brojnim već usvojenim mišljenjima o toj temi, snažno se protivi toj mogućnosti koja je u suprotnosti s njegovim zahtjevima u pogledu prijeke potrebe za posebnim sustavom za prezaduženost potrošača.

4.2.   
  Glava II.: Predviđanje i sustavi upozoravanja

| 4.2.1. | EGSO smatra da bi bilo korisno jasnije odrediti opseg i područje primjene direktive (vrsta poduzeća, broj zaposlenika), s posebnim naglaskom na MSP-ove i njihov utjecaj na lokalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.2.1.

EGSO smatra da bi bilo korisno jasnije odrediti opseg i područje primjene direktive (vrsta poduzeća, broj zaposlenika), s posebnim naglaskom na MSP-ove i njihov utjecaj na lokalno gospodarstvo.

| 4.2.2. | Postoji široki konsenzus u pogledu potrebe za pomaganjem poduzećima da pravodobno provedu restrukturiranje te tako sačuvaju radna mjesta i zadrže svoju vrijednost te za podržavanjem poštenih poduzetnika. |
| --- | --- |

4.2.2.

Postoji široki konsenzus u pogledu potrebe za pomaganjem poduzećima da pravodobno provedu restrukturiranje te tako sačuvaju radna mjesta i zadrže svoju vrijednost te za podržavanjem poštenih poduzetnika.

| 4.2.3. | Bilo bi korisno i prikladno odrediti kriterije prema kojima bi se upravitelji smatrali „poštenima”. Direktivom je potrebno utvrditi i formalizirati te objektivne kriterije. Naposljetku, ne smije se zanemariti pojava uporabe taktičkih stečajnih postupaka u cilju izbjegavanja pravnih obveza kojima se radnicima uskraćuju prava. Uporabu ovakvih praksi, za one koji im pribjegavaju, potrebno je suzbiti uskraćivanjem moratorija i pružanja druge prilike. |
| --- | --- |

4.2.3.

Bilo bi korisno i prikladno odrediti kriterije prema kojima bi se upravitelji smatrali „poštenima”. Direktivom je potrebno utvrditi i formalizirati te objektivne kriterije. Naposljetku, ne smije se zanemariti pojava uporabe taktičkih stečajnih postupaka u cilju izbjegavanja pravnih obveza kojima se radnicima uskraćuju prava. Uporabu ovakvih praksi, za one koji im pribjegavaju, potrebno je suzbiti uskraćivanjem moratorija i pružanja druge prilike.

| 4.2.4. | Svi se koraci provode uz stalno sudjelovanje zaposlenika i sindikata putem učinkovitog savjetovanja i pravodobnog informiranja. Predstavnici zaposlenika i sindikata trebaju imati pravo predlagati alternativna rješenja u cilju zaštite zaposlenja i pravo na stručnu pomoć. |
| --- | --- |

4.2.4.

Svi se koraci provode uz stalno sudjelovanje zaposlenika i sindikata putem učinkovitog savjetovanja i pravodobnog informiranja. Predstavnici zaposlenika i sindikata trebaju imati pravo predlagati alternativna rješenja u cilju zaštite zaposlenja i pravo na stručnu pomoć.

| 4.2.5. | Nakon što se utvrde zajednički ključni elementi okvira za preventivno restrukturiranje, potrebno je poštovati zajednički, usklađeni protokol na razini Unije. |
| --- | --- |

4.2.5.

Nakon što se utvrde zajednički ključni elementi okvira za preventivno restrukturiranje, potrebno je poštovati zajednički, usklađeni protokol na razini Unije.

| 4.2.6. | EGSO predlaže da se u svim državama članicama donesu postupci za osnivanje nacionalnih fondova za zajedničko osiguranje rizika koji će zajamčiti isplaćivanje plaća zaposlenicima. Taj fond mogli bi financirati poslodavci putem namjenskih doprinosa. Države članice mogle bi sudjelovati u upravljanju tim fondom i biti jamci (5). |
| --- | --- |

4.2.6.

EGSO predlaže da se u svim državama članicama donesu postupci za osnivanje nacionalnih fondova za zajedničko osiguranje rizika koji će zajamčiti isplaćivanje plaća zaposlenicima. Taj fond mogli bi financirati poslodavci putem namjenskih doprinosa. Države članice mogle bi sudjelovati u upravljanju tim fondom i biti jamci (5).

| 4.2.7. | U cilju zaštite radnih mjesta i izbjegavanja otkaza potrebno je podržati „društveno upozoravanje”, odnosno obvezu poduzeća da sve uključene strane dovoljno unaprijed obavijesti i upozori o teškoćama poduzeća. Taj mehanizam, koji treba usvojiti na prikladan način u odnosu na svaki pojedinačni slučaj, bit će koristan pokus kako bi se jasno utvrdilo je li ponašanje poduzetnika pošteno i društveno odgovorno. |
| --- | --- |

4.2.7.

U cilju zaštite radnih mjesta i izbjegavanja otkaza potrebno je podržati „društveno upozoravanje”, odnosno obvezu poduzeća da sve uključene strane dovoljno unaprijed obavijesti i upozori o teškoćama poduzeća. Taj mehanizam, koji treba usvojiti na prikladan način u odnosu na svaki pojedinačni slučaj, bit će koristan pokus kako bi se jasno utvrdilo je li ponašanje poduzetnika pošteno i društveno odgovorno.

| 4.2.7.1. | Potrebno je poticati kulturu razmjene s predstavnicima radnika i sindikalnim organizacijama, kao i s drugim organizacijama koje predstavljaju civilno društvo ili s drugim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

4.2.7.1.

Potrebno je poticati kulturu razmjene s predstavnicima radnika i sindikalnim organizacijama, kao i s drugim organizacijama koje predstavljaju civilno društvo ili s drugim zainteresiranim stranama.

| 4.2.8. | Cilj treba biti smanjenje uplitanja sudskih ili upravnih tijela koja se prečesto pozivaju da u ranoj fazi riješe probleme nesolventnosti na drastičan način. |
| --- | --- |

4.2.8.

Cilj treba biti smanjenje uplitanja sudskih ili upravnih tijela koja se prečesto pozivaju da u ranoj fazi riješe probleme nesolventnosti na drastičan način.

| 4.2.9. | Potrebno je na nacionalnoj i europskoj razini provesti načelo relevantnog informiranja i savjetovanja (ERV Direktiva 2009/38/EZ) s predstavnicima radnika i priznati im prava i zaštitu u pokretanju upozoravanja jer su oni često prvi koji znaju za probleme u poduzeću (eng. whistleblower as means of prevention, „zviždanje u svrhu prevencije”). |
| --- | --- |

4.2.9.

Potrebno je na nacionalnoj i europskoj razini provesti načelo relevantnog informiranja i savjetovanja (ERV Direktiva 2009/38/EZ) s predstavnicima radnika i priznati im prava i zaštitu u pokretanju upozoravanja jer su oni često prvi koji znaju za probleme u poduzeću (eng. whistleblower as means of prevention, „zviždanje u svrhu prevencije”).

| 4.2.10. | Detaljnije objašnjenje nalazi se u članku 3. stavku 3. Posebno bi trebalo utvrditi parametre na temelju kojih se poduzeća može isključiti iz sustava upozoravanja (broj zaposlenih, obujam prometa itd.). |
| --- | --- |

4.2.10.

Detaljnije objašnjenje nalazi se u članku 3. stavku 3. Posebno bi trebalo utvrditi parametre na temelju kojih se poduzeća može isključiti iz sustava upozoravanja (broj zaposlenih, obujam prometa itd.).

4.3   
  Glava III.: Okviri za preventivno restrukturiranje

| 4.3.1. | Ostvariti opći povoljni i proaktivni okvir koji se temelji na usklađivanju iskustava i postupaka. |
| --- | --- |

4.3.1.

Ostvariti opći povoljni i proaktivni okvir koji se temelji na usklađivanju iskustava i postupaka.

| 4.3.2. | U cilju provedbe sadržaja iz članka 114. Ugovora o funkcioniranju EU-a, odnosno uspostave unutarnjeg tržišta, Komisija treba putem delegiranih akata osigurati usklađivanje stečajnih postupaka koji su trenutačno različiti u državama članicama. |
| --- | --- |

4.3.2.

U cilju provedbe sadržaja iz članka 114. Ugovora o funkcioniranju EU-a, odnosno uspostave unutarnjeg tržišta, Komisija treba putem delegiranih akata osigurati usklađivanje stečajnih postupaka koji su trenutačno različiti u državama članicama.

| 4.3.3. | Na isti način predlažu se i usklađuju na razini Unije odgovarajući predstečajni postupci u kojima se vodi računa o razlozima koji onemogućuju normalni tok novca što je ponekad povezano sa zakašnjelim isplatama (6). |
| --- | --- |

4.3.3.

Na isti način predlažu se i usklađuju na razini Unije odgovarajući predstečajni postupci u kojima se vodi računa o razlozima koji onemogućuju normalni tok novca što je ponekad povezano sa zakašnjelim isplatama (6).

| 4.3.4. | Potrebno je donijeti odredbe o dobrom ponašanju za one koji donose odredbe i one koji koriste usluge i odrediti rokove za plaćanje usluga. |
| --- | --- |

4.3.4.

Potrebno je donijeti odredbe o dobrom ponašanju za one koji donose odredbe i one koji koriste usluge i odrediti rokove za plaćanje usluga.

| 4.3.5. | U ostalim se slučajevima radi o razlozima političke prirode koji ne ovise o sposobnostima poduzetnika. |
| --- | --- |

4.3.5.

U ostalim se slučajevima radi o razlozima političke prirode koji ne ovise o sposobnostima poduzetnika.

| 4.3.6. | Zaštita novog i privremenog financiranja mora se zajamčiti putem zajedničkih odredbi i postupanja koje će biti usklađeno u različitim zemljama i zaštititi legitimna stajališta manjinskih sudionika. |
| --- | --- |

4.3.6.

Zaštita novog i privremenog financiranja mora se zajamčiti putem zajedničkih odredbi i postupanja koje će biti usklađeno u različitim zemljama i zaštititi legitimna stajališta manjinskih sudionika.

| 4.3.7. | Neke regionalne uprave u europskim zemljama već su osnovale „zajednička tijela” (7) koja mogu brzo intervenirati u cilju podržavanja poduzeća u teškoćama (8) kada za tim nastane potreba. |
| --- | --- |

4.3.7.

Neke regionalne uprave u europskim zemljama već su osnovale „zajednička tijela” (7) koja mogu brzo intervenirati u cilju podržavanja poduzeća u teškoćama (8) kada za tim nastane potreba.

| 4.3.8. | Potrebno je provesti studiju o tim „organizacijama” i izvući korisne pouke iz najvažnijih iskustava. |
| --- | --- |

4.3.8.

Potrebno je provesti studiju o tim „organizacijama” i izvući korisne pouke iz najvažnijih iskustava.

| 4.3.9. | Uspostavljanje „zajedničkih tijela” sa snažnim vještinama, jasnim vizijama predviđanja i snažnom društvenom svrhom moglo bi pomoći da se popune nedostaci predviđanja i strateških inovacija koji su oslabili poslovni svijet kao cjelinu i koji pridonose gospodarskoj krizi u različitim oblicima u Europi od 2008. |
| --- | --- |

4.3.9.

Uspostavljanje „zajedničkih tijela” sa snažnim vještinama, jasnim vizijama predviđanja i snažnom društvenom svrhom moglo bi pomoći da se popune nedostaci predviđanja i strateških inovacija koji su oslabili poslovni svijet kao cjelinu i koji pridonose gospodarskoj krizi u različitim oblicima u Europi od 2008.

| 4.3.10. | Instrumenti za rano restrukturiranje i „drugu priliku” pogodnost su za poduzetnike koji poštuju odredbe o upozoravanju i predviđanju i koji traže pristup tim instrumentima, a u cilju im je stvaranje preduvjeta za uključivanje vjerovnika (ponajprije radnika i sindikata). |
| --- | --- |

4.3.10.

Instrumenti za rano restrukturiranje i „drugu priliku” pogodnost su za poduzetnike koji poštuju odredbe o upozoravanju i predviđanju i koji traže pristup tim instrumentima, a u cilju im je stvaranje preduvjeta za uključivanje vjerovnika (ponajprije radnika i sindikata).

| 4.3.10.1 | . Stoga je od ključne važnosti da poduzetnik koji je zatražio pristup tim pogodnostima odmah svojim predstavnicima (zaposlenicima, sindikatima, općenito vjerovnicima, tijelima osnovanima za rješavanje krize) omogući uvid u sve svoje račune (bilance stanja i njihove priloge, bankovne dokumente, sredstva osiguranja, stanje na skladištu itd.) te omogući svaki oblik kontrole nad svojim djelatnostima. |
| --- | --- |

4.3.10.1

. Stoga je od ključne važnosti da poduzetnik koji je zatražio pristup tim pogodnostima odmah svojim predstavnicima (zaposlenicima, sindikatima, općenito vjerovnicima, tijelima osnovanima za rješavanje krize) omogući uvid u sve svoje račune (bilance stanja i njihove priloge, bankovne dokumente, sredstva osiguranja, stanje na skladištu itd.) te omogući svaki oblik kontrole nad svojim djelatnostima.

| 4.3.10.2 | . Time bi se pridonijelo poštovanju načela transparentnosti i omogućila učinkovita uporaba temeljnih instituta na koja se predložena direktiva poziva i koja su njezin temelj. |
| --- | --- |

4.3.10.2

. Time bi se pridonijelo poštovanju načela transparentnosti i omogućila učinkovita uporaba temeljnih instituta na koja se predložena direktiva poziva i koja su njezin temelj.

| 4.3.10.3 | . Izravan pristup dokumentaciji poduzeća mogao bi omogućiti:






  — | da svi uključeni subjekti razumiju stvarno gospodarsko stanje poduzeća kako bi što je prije moguće utvrdili odgovarajuće mjere za rješavanje krize; |
| --- | --- | --- |

4.3.10.3

. Izravan pristup dokumentaciji poduzeća mogao bi omogućiti:

—

da svi uključeni subjekti razumiju stvarno gospodarsko stanje poduzeća kako bi što je prije moguće utvrdili odgovarajuće mjere za rješavanje krize;

| — | pružanje odgovarajuće informacije vjerovnicima (radnicima i ostalima, čak i putem vlastitih stručnjaka) za sudjelovanje u pregovorima za odobrenje plana i/ili prijedloga alternativnih mjera i izražavanje mišljenja ili informiranog stajališta o sastavnim dijelovima plana restrukturiranja (članak 8.); |
| --- | --- |

—

pružanje odgovarajuće informacije vjerovnicima (radnicima i ostalima, čak i putem vlastitih stručnjaka) za sudjelovanje u pregovorima za odobrenje plana i/ili prijedloga alternativnih mjera i izražavanje mišljenja ili informiranog stajališta o sastavnim dijelovima plana restrukturiranja (članak 8.);

| — | pružanje odgovarajuće informacije stručnjacima (članak 17. stavak 3.) kao i sudskim i drugim stručnjacima (članak 13.) u slučajevima kada se od njih traži da ocijene plan restrukturiranja; |
| --- | --- |

—

pružanje odgovarajuće informacije stručnjacima (članak 17. stavak 3.) kao i sudskim i drugim stručnjacima (članak 13.) u slučajevima kada se od njih traži da ocijene plan restrukturiranja;

| — | točniju ocjenu poštenja poduzetnika (članak 22. stavak 1.) ako se iz pregleda dokumentacije može zaključiti da je poduzetnik u dugovima (u dobroj ili lošoj vjeri) te jesu li postupci provedeni odmah nakon prvih znakova krize u poduzeću. |
| --- | --- |

—

točniju ocjenu poštenja poduzetnika (članak 22. stavak 1.) ako se iz pregleda dokumentacije može zaključiti da je poduzetnik u dugovima (u dobroj ili lošoj vjeri) te jesu li postupci provedeni odmah nakon prvih znakova krize u poduzeću.

| 4.3.11. | Procjena utjecaja restrukturiranja treba uključivati učinak na zaposlenje, s obzirom na to da se odgovarajuće mjere za zaštitu zaposlenja te mjere za osposobljavanje i razvoj vještina radnika mogu poduzeti ako se pravodobno primijeti potreba. |
| --- | --- |

4.3.11.

Procjena utjecaja restrukturiranja treba uključivati učinak na zaposlenje, s obzirom na to da se odgovarajuće mjere za zaštitu zaposlenja te mjere za osposobljavanje i razvoj vještina radnika mogu poduzeti ako se pravodobno primijeti potreba.

| 4.3.12 | . U članku 18. u poglavlju 5.: upraviteljima treba zabraniti da smanjuju imovinu poduzeća ispod razine potrebne za pokriće dospjelih obveza prema zaposlenicima. |
| --- | --- |

4.3.12

. U članku 18. u poglavlju 5.: upraviteljima treba zabraniti da smanjuju imovinu poduzeća ispod razine potrebne za pokriće dospjelih obveza prema zaposlenicima.

4.4.   
  Glava IV.: Pristup razrješenju od duga (druga prilika)

| 4.4.1. | U svojem mišljenju o stečajnim postupcima iz 2013., a isto vrijedi i za ovo mišljenje, EGSO ističe, među ostalim:






  — | da pogodnost „druge prilike” mora biti omogućena poduzetnicima koji su usvojili pouke iz grešaka i u stanju su ponovno pokrenuti poslovanje na temelju novog poduzetničkog projekta; |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

U svojem mišljenju o stečajnim postupcima iz 2013., a isto vrijedi i za ovo mišljenje, EGSO ističe, među ostalim:

—

da pogodnost „druge prilike” mora biti omogućena poduzetnicima koji su usvojili pouke iz grešaka i u stanju su ponovno pokrenuti poslovanje na temelju novog poduzetničkog projekta;

| — | da zaposlenici moraju imati bolju zaštitu priznavanjem položaja „povlaštenog vjerovnika” u svim državama članicama; |
| --- | --- |

—

da zaposlenici moraju imati bolju zaštitu priznavanjem položaja „povlaštenog vjerovnika” u svim državama članicama;

| — | da sustavno pribjegavanje sudskim postupcima nije najbolje rješenje te je pozvao Komisiju da razmotri mogućnost osnivanja novih tijela; |
| --- | --- |

—

da sustavno pribjegavanje sudskim postupcima nije najbolje rješenje te je pozvao Komisiju da razmotri mogućnost osnivanja novih tijela;

| — | da je zakonska obveza država članica da unaprijede odredbe o oglašavanju osnivanjem elektroničkog registra relevantnih sudskih odluka. |
| --- | --- |

—

da je zakonska obveza država članica da unaprijede odredbe o oglašavanju osnivanjem elektroničkog registra relevantnih sudskih odluka.

| 4.4.2. | Odredbe o pružanju druge prilike koju poduzetnici mogu iskoristiti nakon prvog neuspjeha moraju biti jasne i usklađene u zemljama EU-a, kako je navedeno u članku 114. u pogledu jedinstvenog tržišta te ih moraju podržavati zaposlenici koji nisu pretrpjeli štetu i prijevaru zbog prvog neuspjeha poduzetnika. |
| --- | --- |

4.4.2.

Odredbe o pružanju druge prilike koju poduzetnici mogu iskoristiti nakon prvog neuspjeha moraju biti jasne i usklađene u zemljama EU-a, kako je navedeno u članku 114. u pogledu jedinstvenog tržišta te ih moraju podržavati zaposlenici koji nisu pretrpjeli štetu i prijevaru zbog prvog neuspjeha poduzetnika.

| 4.4.3. | Stečajni upravitelji često su pribjegavali drastičnim mjerama zbog krutosti postupaka u mnogim državama članicama. |
| --- | --- |

4.4.3.

Stečajni upravitelji često su pribjegavali drastičnim mjerama zbog krutosti postupaka u mnogim državama članicama.

| 4.4.4. | Potrebno je poduzeti mjere u svim državama članicama EU-a koje će na usklađen i otvoren način promijeniti staru ulogu stečajnih upravitelja u novu ulogu „upravitelja za razvoj zaposlenja” putem široke i dubinske kulturne i tehničke pripreme uz pomoć informacijske tehnologije koju predviđa „europski portal za e-pravosuđe” i podupire Uredba (EU) 2015/848. |
| --- | --- |

4.4.4.

Potrebno je poduzeti mjere u svim državama članicama EU-a koje će na usklađen i otvoren način promijeniti staru ulogu stečajnih upravitelja u novu ulogu „upravitelja za razvoj zaposlenja” putem široke i dubinske kulturne i tehničke pripreme uz pomoć informacijske tehnologije koju predviđa „europski portal za e-pravosuđe” i podupire Uredba (EU) 2015/848.

| 4.4.5. | Pozdravlja se predloženo pojednostavljenje za pristup drugoj prilici. U tom kontekstu važno je da prezaduženi poduzetnik može ostvariti oslobađanje od obveze plaćanja dugovanja nakon isteka određenog roka, bez potrebe ponovnog upućivanja zahtjeva sudskom ili upravnom tijelu (članak 20. stavak 2.). |
| --- | --- |

4.4.5.

Pozdravlja se predloženo pojednostavljenje za pristup drugoj prilici. U tom kontekstu važno je da prezaduženi poduzetnik može ostvariti oslobađanje od obveze plaćanja dugovanja nakon isteka određenog roka, bez potrebe ponovnog upućivanja zahtjeva sudskom ili upravnom tijelu (članak 20. stavak 2.).

4.5.   
  Glava V.: Mjere za povećanje učinkovitosti postupaka

| 4.5.1. | Bilo bi korisno da početno i daljnje osposobljavanje „sudaca i osoblja nadležnih tijela uprave koji se bave restrukturiranjem, nesolventnosti i drugom prilikom” provodi Komisija izravno (također putem agencija). |
| --- | --- |

4.5.1.

Bilo bi korisno da početno i daljnje osposobljavanje „sudaca i osoblja nadležnih tijela uprave koji se bave restrukturiranjem, nesolventnosti i drugom prilikom” provodi Komisija izravno (također putem agencija).

| 4.5.2. | Potrebno je uskladiti zahtjeve za stručnjake koji djeluju unutar EU-a: potrebno je predvidjeti minimalne standarde za takve djelatnike, čije se osposobljavanje i stručne kvalifikacije registriraju u smislu odgovornosti i stručnog etičkog kodeksa. |
| --- | --- |

4.5.2.

Potrebno je uskladiti zahtjeve za stručnjake koji djeluju unutar EU-a: potrebno je predvidjeti minimalne standarde za takve djelatnike, čije se osposobljavanje i stručne kvalifikacije registriraju u smislu odgovornosti i stručnog etičkog kodeksa.

| 4.5.3. | Potrebni su sljedeći instrumenti: unutarnji nadzor, računovodstvene prakse, prakse izvještavanja i kontrole za omogućavanje i poticanje učinkovitosti postupaka. |
| --- | --- |

4.5.3.

Potrebni su sljedeći instrumenti: unutarnji nadzor, računovodstvene prakse, prakse izvještavanja i kontrole za omogućavanje i poticanje učinkovitosti postupaka.

4.6.   
  Glava VI.: Nadzor postupaka

| 4.6.1. | Kako je ponovljeno u točki 4.3.10.1, jedino pravodobni i potpuni pristup dokumentaciji poduzeća može zajamčiti istinitost i cjelovitost podataka koje treba prikupiti kako bi praćenje postupaka bilo učinkovito (članak 29.). |
| --- | --- |

4.6.1.

Kako je ponovljeno u točki 4.3.10.1, jedino pravodobni i potpuni pristup dokumentaciji poduzeća može zajamčiti istinitost i cjelovitost podataka koje treba prikupiti kako bi praćenje postupaka bilo učinkovito (članak 29.).

| 4.6.2. | Zahtjev za jasnom i cjelovitom dokumentacijom potrebno je ponoviti u provedbenom aktu u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

4.6.2.

Zahtjev za jasnom i cjelovitom dokumentacijom potrebno je ponoviti u provedbenom aktu u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Indeks poslovanja Svjetske banke za 2016.

1

(2)  Vidjeti: SWD(2016) 357 final.

2

(3)  https://webcast.ec.europa.eu/insolvency-conference; http://ec.europa.eu/justice/civil/files/insolvency/impact_assessment_en.pdf

3

COM(2015) 468 final, 30.9.2015. (nesolventnost na str. 24. – 25.); SWD(2015) 183 final, 30.9.2015. (nesolventnost na str. 73. – 78.) i dr.

(4)  Prema istraživanju Flash Eurobarometer 354 (2012.) koje je, među ostalim, pokazalo da 43 % Europljana ne pokreće vlastito poslovanje iz straha od neuspjeha.

4

(5)  Prijedlog koji je još 1764. iznio Cesare Beccaria u svom djelu „O zločinima i kaznama”.

5

(6)  Prema studijama koje je proveo Forum iz Avignona, zakašnjele isplate pridonose propadanju poduzeća za barem 30 %.

6

(7)  Osnovali su ih službenici iz regionalnih uprava i predstavnici kreditnih i društvenih institucija.

7

(8)  Vidjeti: npr. 1. „Nadzorno tijelo za potporu poduzećima u teškoćama” koje je osnovala autonomna pokrajina Sicilija u ožujku 2016. – autonomna pokrajina Sicilija, Odjel za proizvodne djelatnosti.

8

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/28

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana i o izmjeni uredbi (EU) br. 1095/2010, (EU) br. 648/2012 i (EU) 2015/2365

(COM(2016) 856 final – 2016/0365 (COD))

(2017/C 209/05)

| Izvjestitelj: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Zahtjev za mišljenje: | Vijeće Europske unije, 7.2.2017.
  Europski parlament, 13.2.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 226/2/2 |

Zahtjev za mišljenje:

Vijeće Europske unije, 7.2.2017.

Europski parlament, 13.2.2017.

Pravni temelj:

članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

226/2/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja predloženi „okvir za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana” (1) kojim se nastoji postići napredak u cilju konačnog i usklađenog postupka oporavka i sanacije za poravnanje posredstvom središnjih drugih ugovornih strana (CCP) u EU-u te podupire i njegove ciljeve i njegov pristup. |
| --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja predloženi „okvir za oporavak i sanaciju središnjih drugih ugovornih strana” (1) kojim se nastoji postići napredak u cilju konačnog i usklađenog postupka oporavka i sanacije za poravnanje posredstvom središnjih drugih ugovornih strana (CCP) u EU-u te podupire i njegove ciljeve i njegov pristup.

| 1.2. | EGSO naglašava da je izuzetno važno provesti postojeću odluku skupine G20 za globalno upravljanje CCP-ovima kao i posebne preporuke Stalnog odbora nadzornog tijela za regulatornu suradnju Odbora za financijsku stabilnost (FSB SRC), upravljačke skupine FSB-a za sanaciju (FSB ReSG), Odbora za platne i tržišne infrastrukture (CPMI), Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) i Bazelskog odbora za nadzor banaka (BCBS) u usklađeno i obvezujuće zakonodavstvo uz osiguravanje pouzdanih i sigurnih jednakih uvjeta na globalnoj razini. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO naglašava da je izuzetno važno provesti postojeću odluku skupine G20 za globalno upravljanje CCP-ovima kao i posebne preporuke Stalnog odbora nadzornog tijela za regulatornu suradnju Odbora za financijsku stabilnost (FSB SRC), upravljačke skupine FSB-a za sanaciju (FSB ReSG), Odbora za platne i tržišne infrastrukture (CPMI), Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) i Bazelskog odbora za nadzor banaka (BCBS) u usklađeno i obvezujuće zakonodavstvo uz osiguravanje pouzdanih i sigurnih jednakih uvjeta na globalnoj razini.

| 1.3. | EGSO bi stoga pozdravio fleksibilnost koja bi omogućila da se predložena uredba prilagodi budućem razvoju međunarodnog konsenzusa o regulaciji CCP-ova, tj. preporukama Odbora za financijsku stabilnost (FSB) (2). |
| --- | --- |

1.3.

EGSO bi stoga pozdravio fleksibilnost koja bi omogućila da se predložena uredba prilagodi budućem razvoju međunarodnog konsenzusa o regulaciji CCP-ova, tj. preporukama Odbora za financijsku stabilnost (FSB) (2).

| 1.4. | Prema stajalištu EGSO-a, pretvorba postojećeg sustava pojedinačnih rješenja u pogledu CCP-ova, koji se temelji na međunarodnim preporukama i nacionalnim nadzornim tijelima, u regulatorni sustav za konačni oporavak i sanaciju koji je jasan, usklađen, stabilan i sveobuhvatan, kao i razmjeran te otporan na promjene u budućnosti u kontekstu drugih zakonodavnih propisa kao što je Direktiva o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), od ključne je važnosti. |
| --- | --- |

1.4.

Prema stajalištu EGSO-a, pretvorba postojećeg sustava pojedinačnih rješenja u pogledu CCP-ova, koji se temelji na međunarodnim preporukama i nacionalnim nadzornim tijelima, u regulatorni sustav za konačni oporavak i sanaciju koji je jasan, usklađen, stabilan i sveobuhvatan, kao i razmjeran te otporan na promjene u budućnosti u kontekstu drugih zakonodavnih propisa kao što je Direktiva o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), od ključne je važnosti.

| 1.4.1. | U tom kontekstu, EGSO smatra da bi uvođenje jedinstvenog nadzornog tijela i jedinstvenog sanacijskog tijela za CCP-ove olakšalo tim tijelima objedinjavanje stručnih znanja i podataka i osiguravanje da CCP-ovi provode novu uredbu na standardiziran način diljem Europe, otklanjajući postojeće raznolike među nacionalnim nadzornim tijelima s ponešto različitim nadzornim kriterijima i alatima. |
| --- | --- |

1.4.1.

U tom kontekstu, EGSO smatra da bi uvođenje jedinstvenog nadzornog tijela i jedinstvenog sanacijskog tijela za CCP-ove olakšalo tim tijelima objedinjavanje stručnih znanja i podataka i osiguravanje da CCP-ovi provode novu uredbu na standardiziran način diljem Europe, otklanjajući postojeće raznolike među nacionalnim nadzornim tijelima s ponešto različitim nadzornim kriterijima i alatima.

| 1.5. | S obzirom na ključnu ulogu Europske središnje banke (ESB) u jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM) za bankovni sektor, njezine postojeće nadležnosti u pogledu jamčenja učinkovitih i pouzdanih sustava poravnanja, plaćanja i namire (3), kao i na njezinu ulogu u osiguravanju pristupa CCP-ovima novcu središnje banke, EGSO izričito preporučuje da se razmotri mogućnost korištenja ili proširivanja nadležnosti Europske središnje banke kako bi ona bila i središnje europsko nadzorno tijelo za CCP-ove u okviru SSM-a kao i središnje sanacijsko tijelo pod okriljem ESB-a/Eurosustava. |
| --- | --- |

1.5.

S obzirom na ključnu ulogu Europske središnje banke (ESB) u jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM) za bankovni sektor, njezine postojeće nadležnosti u pogledu jamčenja učinkovitih i pouzdanih sustava poravnanja, plaćanja i namire (3), kao i na njezinu ulogu u osiguravanju pristupa CCP-ovima novcu središnje banke, EGSO izričito preporučuje da se razmotri mogućnost korištenja ili proširivanja nadležnosti Europske središnje banke kako bi ona bila i središnje europsko nadzorno tijelo za CCP-ove u okviru SSM-a kao i središnje sanacijsko tijelo pod okriljem ESB-a/Eurosustava.

| 1.6. | EGSO smatra da bi za nadzorna tijela na tom području trebalo propisati dodatne alate za praćenje kako bi se omogućila sveobuhvatna slika pozicije rizika pojedinačnih članova sustava poravnanja u više CCP-ova (uključujući CCP-ove u trećim zemljama) i CCP-ova na više tržišta čime bi se modelirao potencijalni domino učinak na pozicije u svim CCP-ovima. Nadzorna tijela ili, po mogućnosti, središnje nadzorno tijelo, trebaju imati ovlasti za provedbu vlastitih, sveobuhvatnih testiranja otpornosti na stres i razumjeti poziciju rizika i imovinu za ublažavanje rizika relevantnih CCP-ova na tromjesečnoj, mjesečnoj ili dnevnoj osnovi, ovisno o situaciji, uz godišnje testiranje otpornosti CCP-ova na stres koje provodi EMSA u okviru Uredbe o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR). |
| --- | --- |

1.6.

EGSO smatra da bi za nadzorna tijela na tom području trebalo propisati dodatne alate za praćenje kako bi se omogućila sveobuhvatna slika pozicije rizika pojedinačnih članova sustava poravnanja u više CCP-ova (uključujući CCP-ove u trećim zemljama) i CCP-ova na više tržišta čime bi se modelirao potencijalni domino učinak na pozicije u svim CCP-ovima. Nadzorna tijela ili, po mogućnosti, središnje nadzorno tijelo, trebaju imati ovlasti za provedbu vlastitih, sveobuhvatnih testiranja otpornosti na stres i razumjeti poziciju rizika i imovinu za ublažavanje rizika relevantnih CCP-ova na tromjesečnoj, mjesečnoj ili dnevnoj osnovi, ovisno o situaciji, uz godišnje testiranje otpornosti CCP-ova na stres koje provodi EMSA u okviru Uredbe o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR).

| 1.7. | Iako EGSO polazi od toga da će se dogoditi prirodan slijed u kojem će prvo doći do sanacije jednog ili više pojedinačnih članova sustava poravnanja u okviru BRRD-a, a potom – ako to bude potrebno – do oporavka i sanacije jednog ili više CCP-ova, treba pojasniti da postoje situacije u kojima prednost treba dati oporavku jednog ili više CCP-ova, a ne oporavku jedne ili više banaka koje su glavni članovi sustava poravnanja tih CCP-ova. |
| --- | --- |

1.7.

Iako EGSO polazi od toga da će se dogoditi prirodan slijed u kojem će prvo doći do sanacije jednog ili više pojedinačnih članova sustava poravnanja u okviru BRRD-a, a potom – ako to bude potrebno – do oporavka i sanacije jednog ili više CCP-ova, treba pojasniti da postoje situacije u kojima prednost treba dati oporavku jednog ili više CCP-ova, a ne oporavku jedne ili više banaka koje su glavni članovi sustava poravnanja tih CCP-ova.

| 1.8. | EGSO zahtijeva da se u planovima oporavka CCP-ova odrede alati i mjere koji će se razmatrati za ponovno usklađivanje knjige trgovanja CCP-ovima, budući da se u Prijedlogu ne utvrđuje koje bi konkretne opcije planovi oporavka trebali sadržavati ili isključivati. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO zahtijeva da se u planovima oporavka CCP-ova odrede alati i mjere koji će se razmatrati za ponovno usklađivanje knjige trgovanja CCP-ovima, budući da se u Prijedlogu ne utvrđuje koje bi konkretne opcije planovi oporavka trebali sadržavati ili isključivati.

| 1.9. | Prema mišljenju Odbora, veću pozornost potrebno je obratiti na mogući utjecaj na nefinancijske druge ugovorne strane (NFC) i odvojenu imovinu klijenata, odnosno neizravnih članova sustava poravnanja u slučaju primjene alata za raspodjelu pozicija i gubitaka, tj. u slučaju raskida ugovora i smanjenja vrijednosti svih dobitaka koje CCP treba isplatiti članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze. U istom smislu, Odbor pozdravlja činjenicu da trenutačni prijedlog ne uključuje „korektivni faktor za inicijalni iznos nadoknade”, jer to ne bi bio odgovarajući instrument oporavka i sanacije, ni „korektivni faktor za dobitke od varijacijskog iznosa nadoknade” jer se moraju očekivati zaštićene pozicije. |
| --- | --- |

1.9.

Prema mišljenju Odbora, veću pozornost potrebno je obratiti na mogući utjecaj na nefinancijske druge ugovorne strane (NFC) i odvojenu imovinu klijenata, odnosno neizravnih članova sustava poravnanja u slučaju primjene alata za raspodjelu pozicija i gubitaka, tj. u slučaju raskida ugovora i smanjenja vrijednosti svih dobitaka koje CCP treba isplatiti članovima sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze. U istom smislu, Odbor pozdravlja činjenicu da trenutačni prijedlog ne uključuje „korektivni faktor za inicijalni iznos nadoknade”, jer to ne bi bio odgovarajući instrument oporavka i sanacije, ni „korektivni faktor za dobitke od varijacijskog iznosa nadoknade” jer se moraju očekivati zaštićene pozicije.

| 1.10. | Prema mišljenju EGSO-a, iz predloženog zakonodavstva trebalo bi ukloniti bilo kakvo izričito spominjanje mogućnosti spašavanja CCP-ova novcem poreznih obveznika, a posebno je isključiti u slučaju CCP-ova trećih zemalja. Mogućnost izvanredne javne potpore trebaju predlagati odgovarajuća tijela kad to smatraju prikladnim čime će se zajamčiti da ta potpora ostane izvanredna. Trenutačno uključena mogućnost izvanredne javne potpore može u određenim uvjetima dovesti do situacije moralnog rizika. To bi također doprinijelo tome da provedba jedinstvenog nadzornog tijela i jedinstvenog sanacijskog tijela bude politički prihvatljivija iz nacionalne perspektive. |
| --- | --- |

1.10.

Prema mišljenju EGSO-a, iz predloženog zakonodavstva trebalo bi ukloniti bilo kakvo izričito spominjanje mogućnosti spašavanja CCP-ova novcem poreznih obveznika, a posebno je isključiti u slučaju CCP-ova trećih zemalja. Mogućnost izvanredne javne potpore trebaju predlagati odgovarajuća tijela kad to smatraju prikladnim čime će se zajamčiti da ta potpora ostane izvanredna. Trenutačno uključena mogućnost izvanredne javne potpore može u određenim uvjetima dovesti do situacije moralnog rizika. To bi također doprinijelo tome da provedba jedinstvenog nadzornog tijela i jedinstvenog sanacijskog tijela bude politički prihvatljivija iz nacionalne perspektive.

| 1.10.1. | U tom kontekstu, EGSO zahtijeva da se ubuduće i od CCP-ova koji su, u skladu s Uredbom o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR) (4) i odlukom o „istovrijednosti”, odobreni kao organizacije za poravnanje trećih zemalja (CCP-ovi trećih zemalja) traži da se pridržavaju istih ili sličnih obvezujućih standarda. |
| --- | --- |

1.10.1.

U tom kontekstu, EGSO zahtijeva da se ubuduće i od CCP-ova koji su, u skladu s Uredbom o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR) (4) i odlukom o „istovrijednosti”, odobreni kao organizacije za poravnanje trećih zemalja (CCP-ovi trećih zemalja) traži da se pridržavaju istih ili sličnih obvezujućih standarda.

| 1.11. | EGSO predlaže da bi sanacijska tijela trebala vrlo strogo izvršavati ovlasti da raskinu određene ili sve ugovore u pogledu usluga poravnanja određenog CCP-a u slučaju kada CCP podupire promptna tržišta i provodi poravnanje novčanih proizvoda. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO predlaže da bi sanacijska tijela trebala vrlo strogo izvršavati ovlasti da raskinu određene ili sve ugovore u pogledu usluga poravnanja određenog CCP-a u slučaju kada CCP podupire promptna tržišta i provodi poravnanje novčanih proizvoda.

| 1.12. | EGSO smatra da suspenziju obveze poravnanja u sanaciji jednog CCP-a treba primijeniti uzimajući u obzir mogući učinak na druge CCP-ove kojima je odobreno pružanje usluga poravnanja za istu kategoriju imovine. |
| --- | --- |

1.12.

EGSO smatra da suspenziju obveze poravnanja u sanaciji jednog CCP-a treba primijeniti uzimajući u obzir mogući učinak na druge CCP-ove kojima je odobreno pružanje usluga poravnanja za istu kategoriju imovine.

2.   Kontekst

| 2.1. | Sukladno i Direktivi o oporavku i sanaciji banaka (BRRD) Europske unije i Dodd-Frankovom zakonu SAD-a, od sistemski važnih banaka zahtijeva se da imaju uspostavljen sustav „izjava o postupcima u slučaju nesposobnosti donošenja odluke” (eng. living wills) kako bi se u slučaju krize omogućila uredna likvidacija s ograničenim prelijevanjem na šira financijska tržišta. Uz obvezno središnje poravnanje nakon donošenja Uredbe EMIR i Dodd-Frankova zakona, CCP-ovi postaju sve važniji za ukupnu sigurnost i pouzdanost financijskog sustava. Stoga je, uz jamčenje otpornosti CCP-ova, potrebno planiranje stabilnog oporavka i sanacije kako bi se zajamčilo da veće oslanjanje na središnje poravnanje ne dovede do stvaranja nove kategorije subjekta koji je prevelik da bi propao (eng. too big to fail). |
| --- | --- |

2.1.

Sukladno i Direktivi o oporavku i sanaciji banaka (BRRD) Europske unije i Dodd-Frankovom zakonu SAD-a, od sistemski važnih banaka zahtijeva se da imaju uspostavljen sustav „izjava o postupcima u slučaju nesposobnosti donošenja odluke” (eng. living wills) kako bi se u slučaju krize omogućila uredna likvidacija s ograničenim prelijevanjem na šira financijska tržišta. Uz obvezno središnje poravnanje nakon donošenja Uredbe EMIR i Dodd-Frankova zakona, CCP-ovi postaju sve važniji za ukupnu sigurnost i pouzdanost financijskog sustava. Stoga je, uz jamčenje otpornosti CCP-ova, potrebno planiranje stabilnog oporavka i sanacije kako bi se zajamčilo da veće oslanjanje na središnje poravnanje ne dovede do stvaranja nove kategorije subjekta koji je prevelik da bi propao (eng. too big to fail).

| 2.1.1. | Iako statistički nije vjerojatno da može doći do propasti CCP-a zbog njegovog specifičnog poslovnog modela i usredotočenosti na upravljanje rizikom, to bi zbog njegove središnje uloge na tržištu kao sistemski važne financijske institucije (SIFI) moglo uzrokovati široko prelijevanje u financijskom sustavu stvaranjem domino učinka na članove sustava poravnanja i tržišta koje podupire. Takav je slučaj malo vjerojatan, no imao bi značajan učinak. |
| --- | --- |

2.1.1.

Iako statistički nije vjerojatno da može doći do propasti CCP-a zbog njegovog specifičnog poslovnog modela i usredotočenosti na upravljanje rizikom, to bi zbog njegove središnje uloge na tržištu kao sistemski važne financijske institucije (SIFI) moglo uzrokovati široko prelijevanje u financijskom sustavu stvaranjem domino učinka na članove sustava poravnanja i tržišta koje podupire. Takav je slučaj malo vjerojatan, no imao bi značajan učinak.

| 2.2. | CCP-ovi imaju ključnu ulogu u financijskom sustavu jer upravljaju složenom mrežom odnosa rizika drugih ugovornih strana. U suštini, oni to čine tako što i.) posreduju između strana u ugovorima kojima se trguje na jednom ili više financijskih tržišta (uređenih ili OTC tržišta) i ii.) štite sebe od neispunjavanja obveza svojih korisnika prikupljanjem odgovarajućih iznosa nadoknade i kolaterala i od kupca i od prodavatelja te provode mehanizme raspodjele gubitka (takozvani redoslijedi pokrića nepodmirenih obveza koji se primjenjuju u iznimnim slučajevima kada se pokaže da su pojedinačni iznosi nadoknade nedostatni) (5). |
| --- | --- |

2.2.

CCP-ovi imaju ključnu ulogu u financijskom sustavu jer upravljaju složenom mrežom odnosa rizika drugih ugovornih strana. U suštini, oni to čine tako što i.) posreduju između strana u ugovorima kojima se trguje na jednom ili više financijskih tržišta (uređenih ili OTC tržišta) i ii.) štite sebe od neispunjavanja obveza svojih korisnika prikupljanjem odgovarajućih iznosa nadoknade i kolaterala i od kupca i od prodavatelja te provode mehanizme raspodjele gubitka (takozvani redoslijedi pokrića nepodmirenih obveza koji se primjenjuju u iznimnim slučajevima kada se pokaže da su pojedinačni iznosi nadoknade nedostatni) (5).

| 2.3. | Sudionik u CCP-u posluje sa smanjenim rizikom u usporedbi s bilateralnim sustavom poravnanja te ima koristi od multilateralnog netiranja, odgovarajuće kolateralizacije i raspodjele gubitaka. Neto obveze sudionika CCP-ova (duge i kratke pozicije) za pojedinačne proizvode određuju jedinstvenu multilateralnu bilancu po proizvodu/sudioniku, neovisno o identitetu druge ugovorne strane prije obnavljanja. Ako su proizvodi znatno korelirani, CCP-ovi mogu utvrditi nadoknade sudionika za proizvode (portfeljni iznosi nadoknada) omogućujući im prijeboj rizika držanjem pozicija u koreliranim proizvodima. |
| --- | --- |

2.3.

Sudionik u CCP-u posluje sa smanjenim rizikom u usporedbi s bilateralnim sustavom poravnanja te ima koristi od multilateralnog netiranja, odgovarajuće kolateralizacije i raspodjele gubitaka. Neto obveze sudionika CCP-ova (duge i kratke pozicije) za pojedinačne proizvode određuju jedinstvenu multilateralnu bilancu po proizvodu/sudioniku, neovisno o identitetu druge ugovorne strane prije obnavljanja. Ako su proizvodi znatno korelirani, CCP-ovi mogu utvrditi nadoknade sudionika za proizvode (portfeljni iznosi nadoknada) omogućujući im prijeboj rizika držanjem pozicija u koreliranim proizvodima.

| 2.4. | Kako bi se pogodnosti od CCP-ova u potpunosti ostvarile, oni moraju 1) učinkovito upravljati svojim rizikom i raspolagati odgovarajućim financijskim sredstvima i 2) podlijegati strogom regulatornom nadzoru i nadzornim zahtjevima. Prvo, CCP-ovi moraju biti dostatno otporni u smislu da im njihova financijska sredstva (uključujući zahtjeve u pogledu nadoknada, unaprijed financirane jamstvene fondove i sredstva likvidnosti) omogućuju vrlo veliku vjerojatnost odupiranja neuspjesima članova sustava poravnanja i drugim stresnim događajima. Drugo, CCP-ovi moraju imati planove oporavka koji im omogućuju raspodjelu viška gubitaka i stvaranje dodatne likvidnosti bez prekomjernog opterećivanja članova sustava poravnanja i drugih financijskih institucija, od kojih su mnoge vjerojatno sistemski važne same po sebi. Konačno, moraju postojati uspostavljeni vjerodostojni planovi za sanaciju CCP-ova. |
| --- | --- |

2.4.

Kako bi se pogodnosti od CCP-ova u potpunosti ostvarile, oni moraju 1) učinkovito upravljati svojim rizikom i raspolagati odgovarajućim financijskim sredstvima i 2) podlijegati strogom regulatornom nadzoru i nadzornim zahtjevima. Prvo, CCP-ovi moraju biti dostatno otporni u smislu da im njihova financijska sredstva (uključujući zahtjeve u pogledu nadoknada, unaprijed financirane jamstvene fondove i sredstva likvidnosti) omogućuju vrlo veliku vjerojatnost odupiranja neuspjesima članova sustava poravnanja i drugim stresnim događajima. Drugo, CCP-ovi moraju imati planove oporavka koji im omogućuju raspodjelu viška gubitaka i stvaranje dodatne likvidnosti bez prekomjernog opterećivanja članova sustava poravnanja i drugih financijskih institucija, od kojih su mnoge vjerojatno sistemski važne same po sebi. Konačno, moraju postojati uspostavljeni vjerodostojni planovi za sanaciju CCP-ova.

| 2.5. | Čelnici skupine G20 u 2009. obvezali su se osigurati da se poravnanje svih ugovora o standardiziranim OTC izvedenicama vrši posredstvom CCP-ova. Povećana upotreba središnjeg poravnanja izvedenica ima za cilj povećati financijsku stabilnosti i to:






  — | povećanjem višestranog netiranja, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Čelnici skupine G20 u 2009. obvezali su se osigurati da se poravnanje svih ugovora o standardiziranim OTC izvedenicama vrši posredstvom CCP-ova. Povećana upotreba središnjeg poravnanja izvedenica ima za cilj povećati financijsku stabilnosti i to:

—

povećanjem višestranog netiranja,

| — | zahtijevanjem od sudionika na tržištu izvedenica da naknadno prilagode iznose varijacijskog i inicijalnog iznosa nadoknade, |
| --- | --- |

—

zahtijevanjem od sudionika na tržištu izvedenica da naknadno prilagode iznose varijacijskog i inicijalnog iznosa nadoknade,

| — | pomaganjem u upravljanju u slučaju neispunjavanja obveza velikih sudionika na tržištu izvedenica, |
| --- | --- |

—

pomaganjem u upravljanju u slučaju neispunjavanja obveza velikih sudionika na tržištu izvedenica,

| — | povećanjem transparentnosti tržišta izvedenica i pomaganjem u pojednostavljivanju transakcijskih mreža (6). |
| --- | --- |

—

povećanjem transparentnosti tržišta izvedenica i pomaganjem u pojednostavljivanju transakcijskih mreža (6).

| 2.6. | Na međunarodnoj razini, Odbor za platne tržišne infrastrukture (CPMI), Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) i Odbor za financijsku stabilnost (FSB) već su 2014. godine objavili smjernice o oporavku i sanaciji infrastruktura financijskih tržišta (FMI-ova), uključujući CCP-ove. Štoviše, oporavak i sanacija CCP-ova važni su prioriteti u tekućim međunarodnim planovima rada utvrđenima 2015. |
| --- | --- |

2.6.

Na međunarodnoj razini, Odbor za platne tržišne infrastrukture (CPMI), Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (IOSCO) i Odbor za financijsku stabilnost (FSB) već su 2014. godine objavili smjernice o oporavku i sanaciji infrastruktura financijskih tržišta (FMI-ova), uključujući CCP-ove. Štoviše, oporavak i sanacija CCP-ova važni su prioriteti u tekućim međunarodnim planovima rada utvrđenima 2015.

| 2.7. | Na razini EU-a Europska komisija objavila je, na temelju navedenog rada koji je proveden na međunarodnoj razini, prijedlog (7) zakonodavnog režima za sanaciju i oporavak središnjih drugih ugovornih strana kojim se bavi ovo mišljenje. |
| --- | --- |

2.7.

Na razini EU-a Europska komisija objavila je, na temelju navedenog rada koji je proveden na međunarodnoj razini, prijedlog (7) zakonodavnog režima za sanaciju i oporavak središnjih drugih ugovornih strana kojim se bavi ovo mišljenje.

3.   Primjedbe i napomene

3.1.   
  Predložena Uredba

| 3.1.1. | EGSO napominje da su regulatorni zahtjevi za CCP-ove danas veći nego prije krize. Načela za infrastrukture financijskih tržišta (PFMI) CPMI-IOSCO-a pružaju sveobuhvatan okvir za otpornost i oporavak CCP-ova. |
| --- | --- |

3.1.1.

EGSO napominje da su regulatorni zahtjevi za CCP-ove danas veći nego prije krize. Načela za infrastrukture financijskih tržišta (PFMI) CPMI-IOSCO-a pružaju sveobuhvatan okvir za otpornost i oporavak CCP-ova.

| 3.1.2. | EGSO pohvaljuje značajan rad koji su CPMI i IOSCO ostvarili u rješavanju pitanja otpornosti i oporavka CCP-ova na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

3.1.2.

EGSO pohvaljuje značajan rad koji su CPMI i IOSCO ostvarili u rješavanju pitanja otpornosti i oporavka CCP-ova na međunarodnoj razini.

| 3.1.3. | Stoga bi Odbor u predloženoj uredbi želio vidjeti mehanizam koji bi omogućio fleksibilnu prilagodbu budućem razvoju međunarodnog konsenzusa o regulaciji CCP-ova, tj. preporukama Odbora za financijsku stabilnost (FSB). |
| --- | --- |

3.1.3.

Stoga bi Odbor u predloženoj uredbi želio vidjeti mehanizam koji bi omogućio fleksibilnu prilagodbu budućem razvoju međunarodnog konsenzusa o regulaciji CCP-ova, tj. preporukama Odbora za financijsku stabilnost (FSB).

| 3.1.4. | Posljedično, Odbor podupire predloženu uredbu u kojoj su međunarodni standardi, koje CCP-ovi trenutačno ponešto drugačije provode ovisno o pravnom i regulatornom okružju, ugrađeni u jedan standardizirani skup usklađenih i heterogenih obveza u skladu s pravom EU-a. |
| --- | --- |

3.1.4.

Posljedično, Odbor podupire predloženu uredbu u kojoj su međunarodni standardi, koje CCP-ovi trenutačno ponešto drugačije provode ovisno o pravnom i regulatornom okružju, ugrađeni u jedan standardizirani skup usklađenih i heterogenih obveza u skladu s pravom EU-a.

| 3.1.5. | EGSO napominje da je važno primijeniti sveobuhvatan pristup u izmjeni drugih povezanih zakonodavnih propisa, tj. Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), i zajamčiti da se alatima za izricanje moratorija (članak 5. i članak 10. Direktive BRRD) i drugim mehanizmima nastave isključivati obveze plaćanja i isporuke prema određenim platnim sustavima, CCP-ovima, središnjim depozitorijima vrijednosnih papira i središnjim bankama kako ne bi došlo do neravnoteže u portfeljima i kolateralima koje drže CCP-ovi ili koji im se prenose. |
| --- | --- |

3.1.5.

EGSO napominje da je važno primijeniti sveobuhvatan pristup u izmjeni drugih povezanih zakonodavnih propisa, tj. Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), i zajamčiti da se alatima za izricanje moratorija (članak 5. i članak 10. Direktive BRRD) i drugim mehanizmima nastave isključivati obveze plaćanja i isporuke prema određenim platnim sustavima, CCP-ovima, središnjim depozitorijima vrijednosnih papira i središnjim bankama kako ne bi došlo do neravnoteže u portfeljima i kolateralima koje drže CCP-ovi ili koji im se prenose.

| 3.1.6. | U tom kontekstu, EGSO polazi od toga da će se dogoditi prirodan slijed i to prvenstveno u pogledu sanacije jednog ili više pojedinačnih članova sustava poravnanja u okviru BRRD-a, a potom – ako to bude potrebno – u pogledu oporavka i sanacije jednog ili više CCP-ova kojima su ti članovi sustava poravnanja glavni klijenti. Mogući su scenariji u kojima bi prednost trebalo dati oporavku jednog ili nekoliko CCP-ova, a ne oporavku jedne ili nekoliko banaka koje su glavni članovi sustava poravnanja tih CCP-ova. |
| --- | --- |

3.1.6.

U tom kontekstu, EGSO polazi od toga da će se dogoditi prirodan slijed i to prvenstveno u pogledu sanacije jednog ili više pojedinačnih članova sustava poravnanja u okviru BRRD-a, a potom – ako to bude potrebno – u pogledu oporavka i sanacije jednog ili više CCP-ova kojima su ti članovi sustava poravnanja glavni klijenti. Mogući su scenariji u kojima bi prednost trebalo dati oporavku jednog ili nekoliko CCP-ova, a ne oporavku jedne ili nekoliko banaka koje su glavni članovi sustava poravnanja tih CCP-ova.

| 3.1.6.1. | U skladu s načelima CPSS-a i IOSCO-a, zadani resursi za sistemski važne CCP-ove trebali bi u najmanju ruku biti dimenzionirani da izdrže neispunjenja obveza dvaju članova sustava poravnanja, što bi potencijalno uzrokovalo najveću ukupnu kreditnu izloženost CCP-a u ekstremnim ali mogućim uvjetima (tzv. „Cover 2”). Ako članovi sustava poravnanja koji premašuju izloženost u smislu „Cover 2” u odnosu na jedan ili više CCP-ova propadaju i obrađeni su u skladu s BRRD-om, treba uzeti u obzir implikacije za CCP-ove i druge članove sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze u svim odlukama koje se odnose na problematične opće članove sustava poravnjanja na temelje BRRD-a. |
| --- | --- |

3.1.6.1.

U skladu s načelima CPSS-a i IOSCO-a, zadani resursi za sistemski važne CCP-ove trebali bi u najmanju ruku biti dimenzionirani da izdrže neispunjenja obveza dvaju članova sustava poravnanja, što bi potencijalno uzrokovalo najveću ukupnu kreditnu izloženost CCP-a u ekstremnim ali mogućim uvjetima (tzv. „Cover 2”). Ako članovi sustava poravnanja koji premašuju izloženost u smislu „Cover 2” u odnosu na jedan ili više CCP-ova propadaju i obrađeni su u skladu s BRRD-om, treba uzeti u obzir implikacije za CCP-ove i druge članove sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze u svim odlukama koje se odnose na problematične opće članove sustava poravnjanja na temelje BRRD-a.

| 3.1.6.2. | CCP-ove eventualno treba stabilizirati i podupirati u skladu s ovim zakonodavnim prijedlogom, prije no što se postupak iz BRRD-a bude mogao primijeniti na spomenute problematične članove sustava poravnanja. Mogući su i scenariji u kojima bi članovi sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze primjenom alata utvrđenih ovom predloženom uredbom mogli dospjeti u stanje neispunjavanja obveza čime bi postali podložni BRRD-u. Međutim, ako bi to pridonijelo stabilizaciji CCP-a koji opslužuje više članova sustava poravnanja, stabilizacija CCP-a trebala bi imati prednost nad stabilizacijom pojedinačnih članova sustava poravnanja. |
| --- | --- |

3.1.6.2.

CCP-ove eventualno treba stabilizirati i podupirati u skladu s ovim zakonodavnim prijedlogom, prije no što se postupak iz BRRD-a bude mogao primijeniti na spomenute problematične članove sustava poravnanja. Mogući su i scenariji u kojima bi članovi sustava poravnanja koji ispunjavaju svoje obveze primjenom alata utvrđenih ovom predloženom uredbom mogli dospjeti u stanje neispunjavanja obveza čime bi postali podložni BRRD-u. Međutim, ako bi to pridonijelo stabilizaciji CCP-a koji opslužuje više članova sustava poravnanja, stabilizacija CCP-a trebala bi imati prednost nad stabilizacijom pojedinačnih članova sustava poravnanja.

3.2.   
  Izvanredne mjere od javnog interesa moraju biti proporcionalne i izbjegavati pribjegavanje javnim sredstvima

| 3.2.1. | Odbor ističe da je predložena uredba namijenjena za granične i iznimne tržišne situacije. Međutim, od ključne je važnosti da režim oporavka i sanacije treba omogućiti kontinuitet ključnih usluga CCP-ova bez pribjegavanja javnim sredstvima ili bilo kakvom obliku javne potpore za solventnost ili bilo kakvom drugom obliku državne financijske stabilizacije, javne potpore za vlasnički kapital ili privremenog javnog vlasništva. Trenutačno izričito uključena mogućnost izvanredne javne financijske potpore u određenim uvjetima treba biti isključena kako ne bi dovela do stvaranja situacije moralnog rizika davanjem krivog poticaja članovima sustava poravnanja da ne doprinose oporavku i sanaciji CCP-ova u ranoj fazi i da čekaju hoće li se i u kojoj mjeri pružiti izvanredna javna potpora i time svojevoljno prihvaćaju ili čak potiču prelijevanje u javnu sferu. |
| --- | --- |

3.2.1.

Odbor ističe da je predložena uredba namijenjena za granične i iznimne tržišne situacije. Međutim, od ključne je važnosti da režim oporavka i sanacije treba omogućiti kontinuitet ključnih usluga CCP-ova bez pribjegavanja javnim sredstvima ili bilo kakvom obliku javne potpore za solventnost ili bilo kakvom drugom obliku državne financijske stabilizacije, javne potpore za vlasnički kapital ili privremenog javnog vlasništva. Trenutačno izričito uključena mogućnost izvanredne javne financijske potpore u određenim uvjetima treba biti isključena kako ne bi dovela do stvaranja situacije moralnog rizika davanjem krivog poticaja članovima sustava poravnanja da ne doprinose oporavku i sanaciji CCP-ova u ranoj fazi i da čekaju hoće li se i u kojoj mjeri pružiti izvanredna javna potpora i time svojevoljno prihvaćaju ili čak potiču prelijevanje u javnu sferu.

| 3.2.2. | Budući da nije moguće točno predvidjeti određene scenarije u kojima će se primjenjivati režim oporavka i sanacije, CCP-ovi bi trebali zadržati fleksibilnost u izradi i provedbi alata za oporavak kako bi mogli razriješiti različite situacije neispunjavanja obveza. Previše propisa može dovesti do neučinkovite strogosti. Stoga bi, kao prvi korak, CCP-ovima trebalo omogućiti da razvijaju postupak upravljanja neispunjenim obvezama i s vremenom provedu svoj plan oporavka prije intervencije sanacijskih tijela, osim u slučaju kada postoje dokazi koji ukazuju na to da će plan oporavka vjerojatno biti neuspješan ili narušiti financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

3.2.2.

Budući da nije moguće točno predvidjeti određene scenarije u kojima će se primjenjivati režim oporavka i sanacije, CCP-ovi bi trebali zadržati fleksibilnost u izradi i provedbi alata za oporavak kako bi mogli razriješiti različite situacije neispunjavanja obveza. Previše propisa može dovesti do neučinkovite strogosti. Stoga bi, kao prvi korak, CCP-ovima trebalo omogućiti da razvijaju postupak upravljanja neispunjenim obvezama i s vremenom provedu svoj plan oporavka prije intervencije sanacijskih tijela, osim u slučaju kada postoje dokazi koji ukazuju na to da će plan oporavka vjerojatno biti neuspješan ili narušiti financijsku stabilnost.

3.3.   
  Različito postupanje prema nefinancijskim drugim ugovornim stranama (NFC-ovima) i odvojenim računima klijenata

| 3.3.1. | U Uredbi o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR) utvrđene su obveze i zahtjevi primjenjivi i na financijske druge ugovorne strane (FC-ove) i na nefinancijske druge ugovorne strane (NFC-ove) koje sudjeluju u ugovorima o izvedenicama. FC-ovi obuhvaćaju banke, osiguravatelje, investicijske upravitelje, mirovinske fondove, subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i alternativne investicijske fondove (AIF), dok nefinancijske korporacije (NFC-ovi) uključuju NFC+ (subjekte s tekućim 30-dnevnim bruto zamišljenim pozicijama izvedenica od najmanje 1 milijarde EUR za kreditne i vlasničke izvedenice i/ili 3 milijarde EUR za razmjene kamatnih stopa, valutnih, robnih i drugih instrumenata) i NFC-. Osim toga, postoje i subjekti iz trećih zemalja (TCE) koji mogu biti neizravno podložni EMIR-u prilikom upuštanja u transakcije s drugim ugovornim stranama iz EU-a. |
| --- | --- |

3.3.1.

U Uredbi o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR) utvrđene su obveze i zahtjevi primjenjivi i na financijske druge ugovorne strane (FC-ove) i na nefinancijske druge ugovorne strane (NFC-ove) koje sudjeluju u ugovorima o izvedenicama. FC-ovi obuhvaćaju banke, osiguravatelje, investicijske upravitelje, mirovinske fondove, subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i alternativne investicijske fondove (AIF), dok nefinancijske korporacije (NFC-ovi) uključuju NFC+ (subjekte s tekućim 30-dnevnim bruto zamišljenim pozicijama izvedenica od najmanje 1 milijarde EUR za kreditne i vlasničke izvedenice i/ili 3 milijarde EUR za razmjene kamatnih stopa, valutnih, robnih i drugih instrumenata) i NFC-. Osim toga, postoje i subjekti iz trećih zemalja (TCE) koji mogu biti neizravno podložni EMIR-u prilikom upuštanja u transakcije s drugim ugovornim stranama iz EU-a.

| 3.3.1.1. | Obveza poravnanja u skladu s EMIR-om primjenjivat će se ako je ugovor o OTC izvedenicama sklopljen između dvaju FC-ova, FC-a i NFC+-a, između dva NFC+-a, ili FC/NFC+-a i TCE-a koji bi podlijegao obvezi poravnanja kada bi imao poslovni nastan u EU-u. Izuzeća od tih uvjeta završit će tijekom 2017. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Obveza poravnanja u skladu s EMIR-om primjenjivat će se ako je ugovor o OTC izvedenicama sklopljen između dvaju FC-ova, FC-a i NFC+-a, između dva NFC+-a, ili FC/NFC+-a i TCE-a koji bi podlijegao obvezi poravnanja kada bi imao poslovni nastan u EU-u. Izuzeća od tih uvjeta završit će tijekom 2017.

| 3.3.2. | Nakon isteka svih izuzeća, uredba o oporavku i sanaciji imat će učinak na NFC-ove određene veličine kao izravne ili neizravne sudionike CCP-ova zbog obveze središnjeg poravnanja određenih kategorija ugovora o OTC izvedenicama (8). Stoga bi NFC-ovi i klijenti mirovinskih fondova mogli biti uvučeni u neplanirane obveze zbog kombinacije ove uredbe i obveze poravnanja, što bi stvorilo još užu povezanost između realnog gospodarstva/upravitelja imovinom i sistemski važnih financijskih institucija (SIFI-ja). |
| --- | --- |

3.3.2.

Nakon isteka svih izuzeća, uredba o oporavku i sanaciji imat će učinak na NFC-ove određene veličine kao izravne ili neizravne sudionike CCP-ova zbog obveze središnjeg poravnanja određenih kategorija ugovora o OTC izvedenicama (8). Stoga bi NFC-ovi i klijenti mirovinskih fondova mogli biti uvučeni u neplanirane obveze zbog kombinacije ove uredbe i obveze poravnanja, što bi stvorilo još užu povezanost između realnog gospodarstva/upravitelja imovinom i sistemski važnih financijskih institucija (SIFI-ja).

| 3.3.3. | Stoga EGSO od Komisije traži da u okviru predloženog okvira za oporavak i sanaciju razmotri drugačiji pristup za postupanje prema NFC-ovima – posebno onima koji stvaraju poduzeća koja pokrivaju fizičku izloženost u stvarnom gospodarstvu – u slučajevima kada su javna tijela prisiljena poduzeti izvanredne mjere od javnog interesa, uz moguće zaobilaženje normalnih vlasničkih prava i dodjelu gubitka određenim dionicima te, u krajnjim slučajevima, uskraćivanje isplate dobiti CCP-a NFC-ovima. |
| --- | --- |

3.3.3.

Stoga EGSO od Komisije traži da u okviru predloženog okvira za oporavak i sanaciju razmotri drugačiji pristup za postupanje prema NFC-ovima – posebno onima koji stvaraju poduzeća koja pokrivaju fizičku izloženost u stvarnom gospodarstvu – u slučajevima kada su javna tijela prisiljena poduzeti izvanredne mjere od javnog interesa, uz moguće zaobilaženje normalnih vlasničkih prava i dodjelu gubitka određenim dionicima te, u krajnjim slučajevima, uskraćivanje isplate dobiti CCP-a NFC-ovima.

| 3.3.4. | (Mirovinski) fondovi i drugi subjekti koji upravljaju novcem za male ulagatelje i ulažu u tržišta kapitala morat će izravno ili neizravno držati pozicije u CCP-ovima putem članova sustava poravnanja. Ti subjekti podliježu nacionalnom nadzoru i strogim ograničenjima za njihova ulaganja kako bi se osiguralo da krajnje korisnike ne izlože neprimjerenim rizicima. Osim toga, nacionalni regulatori ili fiducijarne obveze obvezuju ih na neizravno držanje pozicije klijenata u računima klijenata i na njihovo odvajanje. Putem Uredbe EMIR uvedena je mogućnost osobite zaštite imovine neizravnih članova sustava poravnanja uz uvođenje odvajanja i prenosivosti imovine klijenata. |
| --- | --- |

3.3.4.

(Mirovinski) fondovi i drugi subjekti koji upravljaju novcem za male ulagatelje i ulažu u tržišta kapitala morat će izravno ili neizravno držati pozicije u CCP-ovima putem članova sustava poravnanja. Ti subjekti podliježu nacionalnom nadzoru i strogim ograničenjima za njihova ulaganja kako bi se osiguralo da krajnje korisnike ne izlože neprimjerenim rizicima. Osim toga, nacionalni regulatori ili fiducijarne obveze obvezuju ih na neizravno držanje pozicije klijenata u računima klijenata i na njihovo odvajanje. Putem Uredbe EMIR uvedena je mogućnost osobite zaštite imovine neizravnih članova sustava poravnanja uz uvođenje odvajanja i prenosivosti imovine klijenata.

| 3.3.5. | S obzirom na tu opsežnu uredbu, ulagatelji u takve (mirovinske) fondove stječu dojam da nacionalno i europsko zakonodavstvo na poseban način štite njihovu imovinu. Međutim, predložena uredba omogućila bi zaobilaženje uobičajenih vlasničkih prava i dodjelu gubitka određenim dionicima, kao i uskraćivanje isplate dobiti od CCP-a, što bi imalo učinak kako na klijente tako i na odvojene račune klijenata. EGSO poziva Komisiju da zajamči da mogućnost zaobilaženja normalnih vlasničkih prava (raskid ugovora/raspodjela gubitka/uskraćivanje isplate dobitaka) ne bude primjenjiva na (odvojene) račune klijenata. |
| --- | --- |

3.3.5.

S obzirom na tu opsežnu uredbu, ulagatelji u takve (mirovinske) fondove stječu dojam da nacionalno i europsko zakonodavstvo na poseban način štite njihovu imovinu. Međutim, predložena uredba omogućila bi zaobilaženje uobičajenih vlasničkih prava i dodjelu gubitka određenim dionicima, kao i uskraćivanje isplate dobiti od CCP-a, što bi imalo učinak kako na klijente tako i na odvojene račune klijenata. EGSO poziva Komisiju da zajamči da mogućnost zaobilaženja normalnih vlasničkih prava (raskid ugovora/raspodjela gubitka/uskraćivanje isplate dobitaka) ne bude primjenjiva na (odvojene) račune klijenata.

3.4.   
  Prelazak na novi sustav i istovjetnost trećih zemalja

| 3.4.1. | EGSO potiče Komisiju da zajamči da će se prelazak na usklađeni sustav primjereno nadzirati te da će biti usklađen sa zahtjevima za CCP-ove iz trećih zemalja kako bi se izbjegla mogućnost regulatorne arbitraže i konkurentski lošijeg položaja CCP-ova iz EU-a omogućivanjem CCP-ovima iz trećih zemalja da nude usluge na manje sigurnoj osnovi i stoga uz niže troškove. |
| --- | --- |

3.4.1.

EGSO potiče Komisiju da zajamči da će se prelazak na usklađeni sustav primjereno nadzirati te da će biti usklađen sa zahtjevima za CCP-ove iz trećih zemalja kako bi se izbjegla mogućnost regulatorne arbitraže i konkurentski lošijeg položaja CCP-ova iz EU-a omogućivanjem CCP-ovima iz trećih zemalja da nude usluge na manje sigurnoj osnovi i stoga uz niže troškove.

| 3.4.2. | Za sve zemlje za koje Europska komisija planira donijeti odluku o „istovjetnosti” kao važan čimbenik treba razmotriti jasna pravila i propise o oporavku i sanaciji. Za sve zemlje za koje je Europska komisija već donijela odluku o „istovjetnosti” (9) tu je odluku potrebno preispitati u svjetlu pravila i propisa o oporavku i sanaciji u trećim zemljama kako bi se zajamčilo da su uspostavljeni istovjetni režimi za oporavak i sanaciju CCP-a za CCP-ove trećih zemalja koji nude usluge na jedinstvenom tržištu EU-a te da su odluke koje su donesene na europskim sanacijskim kolegijima provedive u pravnom okružju treće zemlje. Kao minimalni zahtjev trebalo bi zahtijevati sporazume o razmjeni informacija o sistemskom riziku s regulatornim tijelom CCP-a iz treće zemlje i nadzornim tijelom (ili više njih) i sanacijskim tijelom CCP-a unutar EU-a te sudjelovanje tih regulatornih tijela u takozvanim „skupinama za upravljanje krizama”. |
| --- | --- |

3.4.2.

Za sve zemlje za koje Europska komisija planira donijeti odluku o „istovjetnosti” kao važan čimbenik treba razmotriti jasna pravila i propise o oporavku i sanaciji. Za sve zemlje za koje je Europska komisija već donijela odluku o „istovjetnosti” (9) tu je odluku potrebno preispitati u svjetlu pravila i propisa o oporavku i sanaciji u trećim zemljama kako bi se zajamčilo da su uspostavljeni istovjetni režimi za oporavak i sanaciju CCP-a za CCP-ove trećih zemalja koji nude usluge na jedinstvenom tržištu EU-a te da su odluke koje su donesene na europskim sanacijskim kolegijima provedive u pravnom okružju treće zemlje. Kao minimalni zahtjev trebalo bi zahtijevati sporazume o razmjeni informacija o sistemskom riziku s regulatornim tijelom CCP-a iz treće zemlje i nadzornim tijelom (ili više njih) i sanacijskim tijelom CCP-a unutar EU-a te sudjelovanje tih regulatornih tijela u takozvanim „skupinama za upravljanje krizama”.

| 3.4.3. | U skladu s Uredbom EMIR, Europska komisija može zatražiti od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) da pruži tehničke savjete u pogledu istovjetnosti nekih jurisdikcija izvan EU-a koje imaju najveća tržišta izvedenicama ili CCP-ova koji su podnijeli zahtjev za priznavanje (10). |
| --- | --- |

3.4.3.

U skladu s Uredbom EMIR, Europska komisija može zatražiti od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) da pruži tehničke savjete u pogledu istovjetnosti nekih jurisdikcija izvan EU-a koje imaju najveća tržišta izvedenicama ili CCP-ova koji su podnijeli zahtjev za priznavanje (10).

| 3.4.4. | EGSO poziva ESMA-u da ubuduće ocijeni ključne točke radi uključivanja zakonodavnih propisa o oporavku i sanaciji tih trećih zemalja kako bi se zajamčili jednaki uvjeti i izbjegla regulatorna arbitraža koja bi vodila do nepotrebnih rizika za sudionike na jedinstvenom tržištu EU-a i, potencijalno, za porezne obveznike u EU-u zbog usluga koje pružaju CCP-ovi iz trećih zemalja. Ključno je postići jednake uvjete na međunarodnoj razini i ograničiti izloženost poreznih obveznika samo onim rizicima kojima se može upravljati unutar EU-a. |
| --- | --- |

3.4.4.

EGSO poziva ESMA-u da ubuduće ocijeni ključne točke radi uključivanja zakonodavnih propisa o oporavku i sanaciji tih trećih zemalja kako bi se zajamčili jednaki uvjeti i izbjegla regulatorna arbitraža koja bi vodila do nepotrebnih rizika za sudionike na jedinstvenom tržištu EU-a i, potencijalno, za porezne obveznike u EU-u zbog usluga koje pružaju CCP-ovi iz trećih zemalja. Ključno je postići jednake uvjete na međunarodnoj razini i ograničiti izloženost poreznih obveznika samo onim rizicima kojima se može upravljati unutar EU-a.

3.5.   
  Jedinstveno europsko nadzorno tijelo i jedinstveno europsko sanacijsko tijelo

| 3.5.1. | Prema stajalištu EGSO-a, EU i pojedinačne države članice trebaju ojačati sposobnost svojih nadzornih tijela u cilju razumijevanja rizika i upravljanja rizikom CCP-a na svim razinama, u smislu ljudskih, financijskih i tehničkih resursa. EGSO smatra da nadzorna tijela danas previše ovise o stručnom znanju u okviru nadnacionalnih organizacija i samih CCP-ova. Ta bi ovisnost o stručnom znanju bila osobito riskantna u slučaju kada nadzorna tijela trebaju u kratkom vremenu preuzeti kontrolu nad CCP-om suočenim s problemima, tj. u slučaju zamjene višeg rukovodstva ili odbora CCP-a ili u slučaju izvršenja sanacijskih ovlasti. |
| --- | --- |

3.5.1.

Prema stajalištu EGSO-a, EU i pojedinačne države članice trebaju ojačati sposobnost svojih nadzornih tijela u cilju razumijevanja rizika i upravljanja rizikom CCP-a na svim razinama, u smislu ljudskih, financijskih i tehničkih resursa. EGSO smatra da nadzorna tijela danas previše ovise o stručnom znanju u okviru nadnacionalnih organizacija i samih CCP-ova. Ta bi ovisnost o stručnom znanju bila osobito riskantna u slučaju kada nadzorna tijela trebaju u kratkom vremenu preuzeti kontrolu nad CCP-om suočenim s problemima, tj. u slučaju zamjene višeg rukovodstva ili odbora CCP-a ili u slučaju izvršenja sanacijskih ovlasti.

| 3.5.2. | EGSO smatra da bi jedinstveno nadzorno i sanacijsko tijelo za CCP-e omogućilo bolji položaj tim tijelima za objedinjavanje stručnih znanja i podataka i zajamčilo da CCP-i provode novu uredbu na standardiziran način diljem Europe, tako da se otkloni rizik od regulatornog odstupanja ili arbitraže. Osim toga, otklonile bi se postojeće raznolikosti u nadzoru CCP-ova. U regulaciji se danas slijedi nacionalni pristup nadzoru kako je utvrđeno u Uredbi EMIR, u okviru kojeg se uspostavljaju kolegiji oko nacionalnih regulatornih tijela za nadziranje CCP-ova. Međutim, EGSO smatra da bi, u slučaju iznimno stresnog scenarija u kojemu bi jednom ili više CCP-ova prijetila opasnost od propasti, centralizirani pristup pružio najveću moguću učinkovitost jer se odluke moraju donijeti na sveobuhvatnoj razini uz razmatranje višeg broja CCP-ova, članova sustava poravnanja itd. |
| --- | --- |

3.5.2.

EGSO smatra da bi jedinstveno nadzorno i sanacijsko tijelo za CCP-e omogućilo bolji položaj tim tijelima za objedinjavanje stručnih znanja i podataka i zajamčilo da CCP-i provode novu uredbu na standardiziran način diljem Europe, tako da se otkloni rizik od regulatornog odstupanja ili arbitraže. Osim toga, otklonile bi se postojeće raznolikosti u nadzoru CCP-ova. U regulaciji se danas slijedi nacionalni pristup nadzoru kako je utvrđeno u Uredbi EMIR, u okviru kojeg se uspostavljaju kolegiji oko nacionalnih regulatornih tijela za nadziranje CCP-ova. Međutim, EGSO smatra da bi, u slučaju iznimno stresnog scenarija u kojemu bi jednom ili više CCP-ova prijetila opasnost od propasti, centralizirani pristup pružio najveću moguću učinkovitost jer se odluke moraju donijeti na sveobuhvatnoj razini uz razmatranje višeg broja CCP-ova, članova sustava poravnanja itd.

| 3.5.2.1. | EGSO smatra da je regulacija CCP-ova odabrana 2012. u skladu s Uredbom EMIR dovela do rješenja koje je rezultiralo raznolikim nadzorom CCP-ova (11), u okviru kojeg su središnje banke, nacionalna bankovna regulatorna tijela ili tijela za nadzor burze dobili zadaću nadzirati CCP-ove u različitim zemljama. To je stajalište potvrđeno u stručnom ocjenjivanju ESMA-e u skladu s člankom 21. Uredbe EMIR pod nazivom „Nadzorne aktivnosti u pogledu zahtjeva u vezi s iznosom nadoknade i kolateralom u središnjim drugim ugovornim stranama” (eng. Supervisory activities on CCPs’ Margin and Collateral requirement) koje je objavljeno 22. prosinca 2016. i u kojem ESMA jasno navodi da je potrebno poboljšati usklađenost u pogledu nadzora među nacionalnim nadzornim tijelima. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

EGSO smatra da je regulacija CCP-ova odabrana 2012. u skladu s Uredbom EMIR dovela do rješenja koje je rezultiralo raznolikim nadzorom CCP-ova (11), u okviru kojeg su središnje banke, nacionalna bankovna regulatorna tijela ili tijela za nadzor burze dobili zadaću nadzirati CCP-ove u različitim zemljama. To je stajalište potvrđeno u stručnom ocjenjivanju ESMA-e u skladu s člankom 21. Uredbe EMIR pod nazivom „Nadzorne aktivnosti u pogledu zahtjeva u vezi s iznosom nadoknade i kolateralom u središnjim drugim ugovornim stranama” (eng. Supervisory activities on CCPs’ Margin and Collateral requirement) koje je objavljeno 22. prosinca 2016. i u kojem ESMA jasno navodi da je potrebno poboljšati usklađenost u pogledu nadzora među nacionalnim nadzornim tijelima.

| 3.5.2.2. | U izvješću su, u ograničenom opsegu, već utvrđena brojna područja u kojima se pristupi nadzoru razlikuju među nacionalnim nadzornim tijelima i ono uključuje preporuke za poboljšanje usklađenosti u nadzornim praksama. Pri svakom nacionalnom regulatornom tijelu uspostavljeni su kolegiji, čiji se sudionici za ključne CCP-ove u velikoj mjeri preklapaju, koji bi trebali istodobno djelovati u slučaju da veći broj CCP-ova zapadne u poteškoće. S obzirom na kretanja u proteklih nekoliko godina i na to da se tržišta uvrštenih i OTC izvedenica sve više koncentriraju u CCP-ovima, tijekom 2017. godine potrebno je razmotriti novi centralizirani pristup. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

U izvješću su, u ograničenom opsegu, već utvrđena brojna područja u kojima se pristupi nadzoru razlikuju među nacionalnim nadzornim tijelima i ono uključuje preporuke za poboljšanje usklađenosti u nadzornim praksama. Pri svakom nacionalnom regulatornom tijelu uspostavljeni su kolegiji, čiji se sudionici za ključne CCP-ove u velikoj mjeri preklapaju, koji bi trebali istodobno djelovati u slučaju da veći broj CCP-ova zapadne u poteškoće. S obzirom na kretanja u proteklih nekoliko godina i na to da se tržišta uvrštenih i OTC izvedenica sve više koncentriraju u CCP-ovima, tijekom 2017. godine potrebno je razmotriti novi centralizirani pristup.

| 3.5.3. | S obzirom na središnju ulogu Europske središnje banke (ESB) u jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM), EGSO predlaže da se razmotri mogućnost proširivanja njezine nadležnosti kako bi ona bila središnje europsko nadzorno tijelo za CCP-ove u okviru SSM-a. Kako bi se izbjegao unutarnji sukob interesa, sam ESB/Eurosustav trebao bi preuzeti ulogu središnjeg sanacijskog tijela. To bi bilo izvedivo ili u okviru postojećih nadležnosti ili u okviru razumnog proširenja nadležnosti. Jedna od ključnih zadaća ESB-a jest „promicanje neometanog funkcioniranja platnih sustava” (12). Većina europskih CCP-ova registrirana je kao platni sustav u cilju postizanja konačnosti namire (13). Osim toga, neki od većih CCP-ova u europodručju (tj. LCH SA i Eurex Clearing) licencirani su i regulirani kao kreditne institucije. |
| --- | --- |

3.5.3.

S obzirom na središnju ulogu Europske središnje banke (ESB) u jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM), EGSO predlaže da se razmotri mogućnost proširivanja njezine nadležnosti kako bi ona bila središnje europsko nadzorno tijelo za CCP-ove u okviru SSM-a. Kako bi se izbjegao unutarnji sukob interesa, sam ESB/Eurosustav trebao bi preuzeti ulogu središnjeg sanacijskog tijela. To bi bilo izvedivo ili u okviru postojećih nadležnosti ili u okviru razumnog proširenja nadležnosti. Jedna od ključnih zadaća ESB-a jest „promicanje neometanog funkcioniranja platnih sustava” (12). Većina europskih CCP-ova registrirana je kao platni sustav u cilju postizanja konačnosti namire (13). Osim toga, neki od većih CCP-ova u europodručju (tj. LCH SA i Eurex Clearing) licencirani su i regulirani kao kreditne institucije.

| 3.5.4. | U skladu s člankom 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, ESB može donijeti propise za jamčenje učinkovitih i

  pouzdanih sustava poravnanja

  i platnih sustava unutar Unije i s ostalim zemljama. Time je već utvrđena regulatorna uloga u pogledu pouzdanosti sustava poravnanja. Druga bi mogućnost bila uspostava novog središnjeg europskog nadzornog tijela za CCP-ove, za koju se smatra da zahtijeva mnogo vremena i da je skupa. |
| --- | --- |

3.5.4.

U skladu s člankom 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, ESB može donijeti propise za jamčenje učinkovitih i

  pouzdanih sustava poravnanja

  i platnih sustava unutar Unije i s ostalim zemljama. Time je već utvrđena regulatorna uloga u pogledu pouzdanosti sustava poravnanja. Druga bi mogućnost bila uspostava novog središnjeg europskog nadzornog tijela za CCP-ove, za koju se smatra da zahtijeva mnogo vremena i da je skupa.

| 3.5.5. | Središnje nadzorno tijelo nadležno i za banke i za CCP-ove u okviru SSM-a poštovalo bi također činjenicu da većina sistemski važnih banaka ima članstvo u brojnim CCP-ovima (npr. JPMorgan je član 70 CCP-ova diljem svijeta) (14) te da bi stoga nepodmirene obveze jednog od tih velikih članova potakle simultane aukcije za nepodmirene obveze u CCP-ovima čiji je član banka s nepodmirenim obvezama. |
| --- | --- |

3.5.5.

Središnje nadzorno tijelo nadležno i za banke i za CCP-ove u okviru SSM-a poštovalo bi također činjenicu da većina sistemski važnih banaka ima članstvo u brojnim CCP-ovima (npr. JPMorgan je član 70 CCP-ova diljem svijeta) (14) te da bi stoga nepodmirene obveze jednog od tih velikih članova potakle simultane aukcije za nepodmirene obveze u CCP-ovima čiji je član banka s nepodmirenim obvezama.

| 3.5.6. | Jedan od političkih preduvjeta za uvođenje jedinstvenog nadzornog i sanacijskog tijela iz nacionalne perspektive jest već zatraženo ukidanje bilo koje vrste spašavanja CCP-ova novcem poreznih obveznika u obliku izvanrednih javnih financijskih potpora pod određenim uvjetima. |
| --- | --- |

3.5.6.

Jedan od političkih preduvjeta za uvođenje jedinstvenog nadzornog i sanacijskog tijela iz nacionalne perspektive jest već zatraženo ukidanje bilo koje vrste spašavanja CCP-ova novcem poreznih obveznika u obliku izvanrednih javnih financijskih potpora pod određenim uvjetima.

3.6.   
  Neobavezna suspenzija obveze poravnanja u sanaciji

| 3.6.1. | Sanacijsko tijelo CCP-a ili tijelo nadležno za određenog člana sustava poravnavanja CCP-a koji je u sanaciji može zatražiti od Komisije da privremeno suspendira obvezu poravnanja utvrđenu u članku 4. stavku 1. predložene uredbe za određene kategorije OTC izvedenica ako su ispunjeni određeni uvjeti. |
| --- | --- |

3.6.1.

Sanacijsko tijelo CCP-a ili tijelo nadležno za određenog člana sustava poravnavanja CCP-a koji je u sanaciji može zatražiti od Komisije da privremeno suspendira obvezu poravnanja utvrđenu u članku 4. stavku 1. predložene uredbe za određene kategorije OTC izvedenica ako su ispunjeni određeni uvjeti.

| 3.6.2. | Međutim, teško je pojmiti kako bi posebice manji članovi sustava poravnanja u vrlo stresnim tržišnim situacijama mogli uspjeti ponovno upravljati pozicijama u bilateralnom procesu u kratkom vremenu. Osim toga, obveza poravnanja temelji se na određenim kategorijama OTC izvedenica u okviru svih CCP-ova, a ne samo jednog CCP-a. Posljedično, suspenzija obveze poravnanja može imati učinak i na druge CCP-ove, kojima je odobreno pružanje usluga poravnanja u istim proizvodima. Potrebno je osigurati da za ostale CCP-ove ukidanje obveze poravnanja bude neobavezno. Nadalje, ti CCP-ovi mogu imati uspostavljene ugovore o međusobnom kolateraliziranju za te i druge kategorije izvedenica tako da povratak na bilateralno tržište ima neplanirane lančane učinke. |
| --- | --- |

3.6.2.

Međutim, teško je pojmiti kako bi posebice manji članovi sustava poravnanja u vrlo stresnim tržišnim situacijama mogli uspjeti ponovno upravljati pozicijama u bilateralnom procesu u kratkom vremenu. Osim toga, obveza poravnanja temelji se na određenim kategorijama OTC izvedenica u okviru svih CCP-ova, a ne samo jednog CCP-a. Posljedično, suspenzija obveze poravnanja može imati učinak i na druge CCP-ove, kojima je odobreno pružanje usluga poravnanja u istim proizvodima. Potrebno je osigurati da za ostale CCP-ove ukidanje obveze poravnanja bude neobavezno. Nadalje, ti CCP-ovi mogu imati uspostavljene ugovore o međusobnom kolateraliziranju za te i druge kategorije izvedenica tako da povratak na bilateralno tržište ima neplanirane lančane učinke.

| 3.6.3. | EGSO stoga smatra da suspenzija obveze poravnanja u sanaciji predstavlja sanacijski instrument koji treba koristiti bez utjecanja na druge CCP-ove kojima je odobreno pružanje usluga poravnanja za istu kategoriju imovine. |
| --- | --- |

3.6.3.

EGSO stoga smatra da suspenzija obveze poravnanja u sanaciji predstavlja sanacijski instrument koji treba koristiti bez utjecanja na druge CCP-ove kojima je odobreno pružanje usluga poravnanja za istu kategoriju imovine.

| 3.6.4. | Konačno, zahtjev nacionalnog regulatornog tijela može potencijalno imati učinak diljem cijele Europe, što je stoga, prema mišljenju Odbora, još jedan argument za uspostavu paneuropskog, jedinstvenog nadzornog tijela za CCP-ove i jedinstvenog sanacijskog tijela. |
| --- | --- |

3.6.4.

Konačno, zahtjev nacionalnog regulatornog tijela može potencijalno imati učinak diljem cijele Europe, što je stoga, prema mišljenju Odbora, još jedan argument za uspostavu paneuropskog, jedinstvenog nadzornog tijela za CCP-ove i jedinstvenog sanacijskog tijela.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2016) 0856 final.

1

(2)  Kao dodatni primjer također vidjeti: „EBA i ESMA pozivaju na pojašnjenje zahtjeva u pogledu nadoknada između CRR-a i EMIR-a”, 18.1.2017. Svrha preporuka sadržanih u izvješću je izbjegavanje dupliciranja zahtjeva za transakcije izvedenicama, a time i povećanog regulatornog rizika i povećanih troškova praćenja za nadležna tijela.

2

(3)  Jedna od osnovnih zadaća Eurosustava jest promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava (članak 127. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 3. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke). Pravni temelj za nadležnost Eurosustava u području platnih sustava i sustava namire jest članak 127. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U skladu s člankom 22. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, „ESB i nacionalne središnje banke mogu osigurati dodatne instrumente, a ESB donijeti propise, za jamčenje učinkovitih i pouzdanih sustava poravnanja i platnih sustava unutar Unije i s ostalim zemljama”.

3

promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava

(4)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, CCP-ovima i trgovinskom repozitoriju.

4

(5)  Europski odbor za sistemske rizike, „Izvješće ESRB-a Europskoj komisiji o implikacijama ugovora o međudjelovanju središnjih drugih ugovornih strana u pogledu sistemskog rizika” (ESRB Report to the European Commission on the systemic risk implications of CCP interoperability arrangements), siječanj 2016.

5

ESRB Report to the European Commission on the systemic risk implications of CCP interoperability arrangements

(6)  Vidjeti „Radni plan CCP-a za 2015.” predsjedatelja FSB SRC-a, FSB RESG-a, BCBS-a, CPMI-a i IOSCO-a, travanj 2015.

6

(7)  COM(2016) 856 final.

7

(8)  U skladu s člancima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju.

8

(9)  Cjelovit i aktualan popis možete pronaći na:https://www.esma.europa.eu/regulation/post-trading/central-counterparties-ccps.

9

(10)  Od Komisije se očekuje da primjenjuje ESMA-ine tehničke savjete u pripremi mogućih provedbenih akata u skladu s člankom 25. stavkom 6., člankom 13. stavkom 2. i člankom 75. stavkom 1. Uredbe EMIR u pogledu istovjetnosti pravnog i nadzornog okvira trećih zemalja (zemalja koje nisu članice EU-a).

10

(11)  Popis središnjih drugih ugovornih strana i regulatornih tijela možete pronaći na: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/ccps_authorised_under_emir.pdf

11

(12)  Vidjeti članak 127. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 3. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke.

12

(13)  Popis sustava plaćanja možete pronaći na: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/designated_payment_and_securities_settlement_systems.pdf

13

(14)  Vidjeti: Financial Times, JPMorgan tells clearers to build bigger buffers, 11. rujna 2014., Sam Fleming i Philip Stafford.

14

Financial Times

JPMorgan tells clearers to build bigger buffers

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/36

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu omjera financijske poluge, omjera neto stabilnih izvora financiranja, zahtjeva za vlastita sredstva i prihvatljivih obveza, kreditnih rizika druge ugovorne strane, tržišnog rizika, izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama, izloženosti prema subjektima za zajednička ulaganja, velike izloženosti, obveza izvještavanja i objavljivanja i izmjene Uredbe (EU) br. 648/2012

(COM(2016) 850 final – 2016/0360 (COD)),

o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 u pogledu sposobnosti pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava

(COM(2016) 851 final – 2016/0361 (COD)),

o

Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/59/EU o sposobnosti pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive 98/26/EZ, Direktive 2002/47/EZ, Direktive 2012/30/EU, Direktive 2011/35/EU, Direktive 2005/56/EZ, Direktive 2004/25/EZ i Direktive 2007/36/EZ

(COM(2016) 852 final – 2016/0362 (COD))

i o

Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2013/36/EU u pogledu izuzetih subjekata, financijskih holdinga, mješovitih financijskih holdinga, naknada, nadzornih mjera i ovlasti te mjera za očuvanje kapitala

(COM(2016) 854 final – 2016/0364 (COD))

(2017/C 209/06)

| Izvjestitelj: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Daniel MAREELS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 1.2.2017.
  Vijeće Europske unije, 2.2.2017. i 20.2.2017.
  Europska komisija, 17.2.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 30.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 177/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 1.2.2017.

Vijeće Europske unije, 2.2.2017. i 20.2.2017.

Europska komisija, 17.2.2017.

Pravni temelj:

članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

30.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

177/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO toplo pozdravlja paket prijedloga Komisije te se nada da će učinkovito doprinijeti dovršetku napora povezanih s reformom financijskog sektora, koja je uslijedila nakon krize. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO toplo pozdravlja paket prijedloga Komisije te se nada da će učinkovito doprinijeti dovršetku napora povezanih s reformom financijskog sektora, koja je uslijedila nakon krize.

| 1.2. | Komisija pozdravlja temeljnu sveobuhvatnu i integriranu viziju u ovim prijedlozima koja pomiruje i ujedinjuje neke od važnih ciljeva u raznim područjima, bez odstupanja od načela. Takav pristup stvara mogućnost za napredak u nekoliko ključnih područja na putu prema održivijoj i solidarnijoj budućnosti u Europi te u dovršenju EMU-a. |
| --- | --- |

1.2.

Komisija pozdravlja temeljnu sveobuhvatnu i integriranu viziju u ovim prijedlozima koja pomiruje i ujedinjuje neke od važnih ciljeva u raznim područjima, bez odstupanja od načela. Takav pristup stvara mogućnost za napredak u nekoliko ključnih područja na putu prema održivijoj i solidarnijoj budućnosti u Europi te u dovršenju EMU-a.

| 1.3. | To se ponajprije odnosi na
  postavljanje ciljeva u području bankarstva i financija
  . Komisija smatra da različite predložene mjere nesumnjivo vode ka
  jačanju okvira za bonitetni nadzor i okvira za sanaciju
  europskih banaka. To je presudno za cilj
  smanjenja rizika u financijskom sektoru
  i
  poboljšanja otpornosti institucija
  . Od ključne su važnosti financijska stabilnost i zdrav financijski sustav koji pridonosi stabilnom i održivom gospodarskom rastu. Štoviše, usporedni bankarski sustav ne može ostati izvan redovitog bankarskog sustava i nereguliran. |
| --- | --- |

1.3.

To se ponajprije odnosi na
  postavljanje ciljeva u području bankarstva i financija
  . Komisija smatra da različite predložene mjere nesumnjivo vode ka
  jačanju okvira za bonitetni nadzor i okvira za sanaciju
  europskih banaka. To je presudno za cilj
  smanjenja rizika u financijskom sektoru
  i
  poboljšanja otpornosti institucija
  . Od ključne su važnosti financijska stabilnost i zdrav financijski sustav koji pridonosi stabilnom i održivom gospodarskom rastu. Štoviše, usporedni bankarski sustav ne može ostati izvan redovitog bankarskog sustava i nereguliran.

| 1.4. | Odbor smatra da osobito prijedlozi koji umanjuju rizike omogućuju poduzimanje
  daljnjih koraka
  , ne samo u daljnjem napretku dovršenja
  bankarske unije
  nego i u izgradnji trećeg stupa,
  Europskog sustava osiguranja depozita
  . To je utoliko bitnije s obzirom da je potpuno izgrađena bankarska unija jedan od temelja za dovršetak ekonomske i monetarne unije kojemu je potrebno težiti. Određene posebne prilagodbe prijedloga korisne su za stvaranje
  unije tržišta kapitala
  . |
| --- | --- |

1.4.

Odbor smatra da osobito prijedlozi koji umanjuju rizike omogućuju poduzimanje
  daljnjih koraka
  , ne samo u daljnjem napretku dovršenja
  bankarske unije
  nego i u izgradnji trećeg stupa,
  Europskog sustava osiguranja depozita
  . To je utoliko bitnije s obzirom da je potpuno izgrađena bankarska unija jedan od temelja za dovršetak ekonomske i monetarne unije kojemu je potrebno težiti. Određene posebne prilagodbe prijedloga korisne su za stvaranje
  unije tržišta kapitala
  .

| 1.5. | Odbor smatra da se tako stvara pozitivan doprinos daljnjoj
  obnovi povjerenja klijenata i korisnika
  u financijski sektor. Stoga se sa zadovoljstvom može utvrditi da su poduzeti koraci u pogledu pristupa „too big to fail” (engl. preveliki da bi propali) s pomoću mjera TLAC te učinkovitijim i djelotvornijim „bail-in” (engl. suodgovornost kreditora) pravilima. U svakom slučaju, i dalje je od najveće važnosti da su u slučaju krize banke ne poseže za sredstvima vlasti ili poreznih obveznika. |
| --- | --- |

1.5.

Odbor smatra da se tako stvara pozitivan doprinos daljnjoj
  obnovi povjerenja klijenata i korisnika
  u financijski sektor. Stoga se sa zadovoljstvom može utvrditi da su poduzeti koraci u pogledu pristupa „too big to fail” (engl. preveliki da bi propali) s pomoću mjera TLAC te učinkovitijim i djelotvornijim „bail-in” (engl. suodgovornost kreditora) pravilima. U svakom slučaju, i dalje je od najveće važnosti da su u slučaju krize banke ne poseže za sredstvima vlasti ili poreznih obveznika.

| 1.6. | Odbor pozdravlja važnost
  financiranja gospodarstva
  . U trenutačnom kontekstu nesigurnosti i promjena, kao i u trenutku kada je razina ulaganja niska, moraju se iskoristiti sve prilike za stvaranje
  novih i dodatnih mogućnosti
  za
  trajan i održiv gospodarski oporavak
  koji je povezan s
  rastom, većim ulaganjima i radnim mjestima
  . |
| --- | --- |

1.6.

Odbor pozdravlja važnost
  financiranja gospodarstva
  . U trenutačnom kontekstu nesigurnosti i promjena, kao i u trenutku kada je razina ulaganja niska, moraju se iskoristiti sve prilike za stvaranje
  novih i dodatnih mogućnosti
  za
  trajan i održiv gospodarski oporavak
  koji je povezan s
  rastom, većim ulaganjima i radnim mjestima
  .

| 1.7. | Banke imaju važnu ulogu kao posrednici na tržištima kapitala, a krediti banaka zasigurno će i u budućnosti biti glavni izvor financiranja kućanstava i MSP-ova. Prijedlozi zasigurno predstavljaju korak unaprijed u pogledu oblikovanja odgovarajućih uvjeta, koji bankama omogućavaju da preuzmu takvu ulogu. Međutim, postavlja se pitanje ne bi li trebalo poduzeti i daljnje korake za jačanje napora u korist MSP-ova koji čine temelj europskoga gospodarstva. Konkretnije, EGSO poziva na utvrđivanje i daljnje proširenje „pomoćnog faktora za MSP-ove” (1) koji bankama omogućava izdvajanje manje kapitala za zajmove dodijeljene MSP-ovima. Odbor se također zalaže za sličan pristup u korist sudionika socijalne ekonomije. |
| --- | --- |

1.7.

Banke imaju važnu ulogu kao posrednici na tržištima kapitala, a krediti banaka zasigurno će i u budućnosti biti glavni izvor financiranja kućanstava i MSP-ova. Prijedlozi zasigurno predstavljaju korak unaprijed u pogledu oblikovanja odgovarajućih uvjeta, koji bankama omogućavaju da preuzmu takvu ulogu. Međutim, postavlja se pitanje ne bi li trebalo poduzeti i daljnje korake za jačanje napora u korist MSP-ova koji čine temelj europskoga gospodarstva. Konkretnije, EGSO poziva na utvrđivanje i daljnje proširenje „pomoćnog faktora za MSP-ove” (1) koji bankama omogućava izdvajanje manje kapitala za zajmove dodijeljene MSP-ovima. Odbor se također zalaže za sličan pristup u korist sudionika socijalne ekonomije.

| 1.8. | Odbor također poziva da se uzme u obzir niz
  posebnosti EU-a
  na temelju, između ostaloga, načela „call for evidence” (engl. poziv na dostavu očitovanja). To se, između ostaloga, odnosi na izmjene i dopune međunarodnih ugovora koje se mogu pronaći u ovim prijedlozima u okviru globalne reforme financijskog sektora. Oni pogoduju financiranju gospodarstva. |
| --- | --- |

1.8.

Odbor također poziva da se uzme u obzir niz
  posebnosti EU-a
  na temelju, između ostaloga, načela „call for evidence” (engl. poziv na dostavu očitovanja). To se, između ostaloga, odnosi na izmjene i dopune međunarodnih ugovora koje se mogu pronaći u ovim prijedlozima u okviru globalne reforme financijskog sektora. Oni pogoduju financiranju gospodarstva.

| 1.9. | Sad kad aktualni prijedlozi, koji su nakon krize doneseni na
  međunarodnoj razini
  , čine novu, ali ne i posljednju fazu
  reforme financijskog sektora
  , za Odbor je i dalje važno da
  Europa
  ima
  vodeću ulogu
  u aktualnim i budućim međunarodnim naporima. Potrebno je utvrditi međunarodna minimalna pravila, kao i zaštititi europske vrijednosti i interese. U svakom slučaju, potrebno je što manje štetiti europskim institucijama. |
| --- | --- |

1.9.

Sad kad aktualni prijedlozi, koji su nakon krize doneseni na
  međunarodnoj razini
  , čine novu, ali ne i posljednju fazu
  reforme financijskog sektora
  , za Odbor je i dalje važno da
  Europa
  ima
  vodeću ulogu
  u aktualnim i budućim međunarodnim naporima. Potrebno je utvrditi međunarodna minimalna pravila, kao i zaštititi europske vrijednosti i interese. U svakom slučaju, potrebno je što manje štetiti europskim institucijama.

| 1.10. | Međutim, kad je riječ o utjecaju propisa na nužnu raznolikost unutar europskog financijskog sektora, Odbor smatra da se premalo pozornosti poklanja malim i jednostavnim bankama. Trenutačni prijedlozi i dalje ne vode dovoljno računa o posebnostima i mogućnostima ovog tipa institucija. To se posebno odnosi na
  načelo proporcionalnosti
  . Umjesto trenutačnog fragmentiranog i ograničenog pristupa, Odbor smatra da je potrebno zauzeti se za strukturiraniji i dalekosežniji pristup koji je u korist više institucija i više područja. Tim vrstama institucijama ne smiju se nametnuti prevelike obveze ili teret. |
| --- | --- |

1.10.

Međutim, kad je riječ o utjecaju propisa na nužnu raznolikost unutar europskog financijskog sektora, Odbor smatra da se premalo pozornosti poklanja malim i jednostavnim bankama. Trenutačni prijedlozi i dalje ne vode dovoljno računa o posebnostima i mogućnostima ovog tipa institucija. To se posebno odnosi na
  načelo proporcionalnosti
  . Umjesto trenutačnog fragmentiranog i ograničenog pristupa, Odbor smatra da je potrebno zauzeti se za strukturiraniji i dalekosežniji pristup koji je u korist više institucija i više područja. Tim vrstama institucijama ne smiju se nametnuti prevelike obveze ili teret.

| 1.11. | Također je u interesu svih dionika, zainteresiranih stranaka, regulatornih i nadzornih tijela i institucija da se teži jasnoći i pravnoj sigurnosti pri donošenju novih pravila, za koja je potrebno osigurati odgovarajuće razdoblje provedbe. Kako bi se izbjegli mogući negativni učinci financiranja gospodarstva poželjna je brza provedba zakonskih prijelaznih mjera o novim standardima IFRS (2) 9. Osim toga, sektor se mora nositi s mnogim izazovima, uključujući, između ostaloga, tehnološki i digitalni razvoj, niske kamatne stope i niz drugih problema u razdoblju nakon krize. |
| --- | --- |

1.11.

Također je u interesu svih dionika, zainteresiranih stranaka, regulatornih i nadzornih tijela i institucija da se teži jasnoći i pravnoj sigurnosti pri donošenju novih pravila, za koja je potrebno osigurati odgovarajuće razdoblje provedbe. Kako bi se izbjegli mogući negativni učinci financiranja gospodarstva poželjna je brza provedba zakonskih prijelaznih mjera o novim standardima IFRS (2) 9. Osim toga, sektor se mora nositi s mnogim izazovima, uključujući, između ostaloga, tehnološki i digitalni razvoj, niske kamatne stope i niz drugih problema u razdoblju nakon krize.

Dodatni zaključci

| 1.12. | S obzirom na jačanje okvira za bonitetni okvir, Odbor pozdravlja stavljanje naglaska na ulogu regulatornih i nadzornih tijela i mogućnosti koje su im dane. Potrebni su propisi i nadzor te svatko treba preuzeti svoju ulogu kako bi se, između ostaloga, bolje uskladili pravila i praksa te kako bi se po potrebi moglo djelovati učinkovitije i djelotvornije. |
| --- | --- |

1.12.

S obzirom na jačanje okvira za bonitetni okvir, Odbor pozdravlja stavljanje naglaska na ulogu regulatornih i nadzornih tijela i mogućnosti koje su im dane. Potrebni su propisi i nadzor te svatko treba preuzeti svoju ulogu kako bi se, između ostaloga, bolje uskladili pravila i praksa te kako bi se po potrebi moglo djelovati učinkovitije i djelotvornije.

| 1.13. | S obzirom na okvir za sanaciju, pozitivno su ocijenjeni uključivanje TLAC-a u pravila MREL-a i planirano usklađivanje nacionalnog rangiranja nesolventnosti za neosigurane dužničke instrumente. Time se usklađuju propisi i poboljšava operativna primjenjivost propisa o pokrivanju gubitka. |
| --- | --- |

1.13.

S obzirom na okvir za sanaciju, pozitivno su ocijenjeni uključivanje TLAC-a u pravila MREL-a i planirano usklađivanje nacionalnog rangiranja nesolventnosti za neosigurane dužničke instrumente. Time se usklađuju propisi i poboljšava operativna primjenjivost propisa o pokrivanju gubitka.

2.   Kontekst
   (3)

| 2.1. | Komisija je 23. studenoga 2016. godine objavila niz prijedloga u vezi s reformom propisa u području bankarstva. Cilj paketa prenošenje je tekstova sastavljenih nakon zasjedanja Bazelskog odbora za nadzor banaka i Odbora za financijsku stabilnost, uzimajući u obzir rezultate poziva na dostavu očitovanja koji je organizirala Komisija kako bi ispitala djelotvornost i učinkovitost aktualnih bankarskih propisa. |
| --- | --- |

2.1.

Komisija je 23. studenoga 2016. godine objavila niz prijedloga u vezi s reformom propisa u području bankarstva. Cilj paketa prenošenje je tekstova sastavljenih nakon zasjedanja Bazelskog odbora za nadzor banaka i Odbora za financijsku stabilnost, uzimajući u obzir rezultate poziva na dostavu očitovanja koji je organizirala Komisija kako bi ispitala djelotvornost i učinkovitost aktualnih bankarskih propisa.

| 2.2. | Ovi zakonodavni prijedlozi (4) namijenjeni su za izmjenu postojećih bankarskih propisa. Riječ je o: |
| --- | --- |

2.2.

Ovi zakonodavni prijedlozi (4) namijenjeni su za izmjenu postojećih bankarskih propisa. Riječ je o:

| 2.2.1. | Uredbi o kapitalnim zahtjevima (CRR) i Direktivi o kapitalnim zahtjevima (CRD) iz 2013. godine. Sadrži bonitetne zahtjeve za kreditne institucije (banke) i investicijska poduzeća te pravila o upravljanju i nadzoru; |
| --- | --- |

2.2.1.

Uredbi o kapitalnim zahtjevima (CRR) i Direktivi o kapitalnim zahtjevima (CRD) iz 2013. godine. Sadrži bonitetne zahtjeve za kreditne institucije (banke) i investicijska poduzeća te pravila o upravljanju i nadzoru;

| 2.2.2. | Direktivi o oporavku i sanaciji banaka i Uredbi o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu iz 2014. godine. Sadržavaju pravila za oporavak i sanaciju propadajućih institucija i predlažu uspostavljanje jedinstvenog sanacijskog mehanizma. |
| --- | --- |

2.2.2.

Direktivi o oporavku i sanaciji banaka i Uredbi o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu iz 2014. godine. Sadržavaju pravila za oporavak i sanaciju propadajućih institucija i predlažu uspostavljanje jedinstvenog sanacijskog mehanizma.

| 2.3. | Novim prijedlozima ostvarit će se nekoliko ciljeva. Između ostaloga: |
| --- | --- |

2.3.

Novim prijedlozima ostvarit će se nekoliko ciljeva. Između ostaloga:

| 2.3.1. | povećanje otpornosti institucija EU-a i jačanje financijske stabilnosti, |
| --- | --- |

2.3.1.

povećanje otpornosti institucija EU-a i jačanje financijske stabilnosti,

| 2.3.2. | poboljšanje kreditnog kapaciteta banaka radi potpore gospodarstvu Europske unije i |
| --- | --- |

2.3.2.

poboljšanje kreditnog kapaciteta banaka radi potpore gospodarstvu Europske unije i

| 2.3.3. | promicanje uloge banaka u postizanju dubljih i likvidnijih tržišta kapitala, s ciljem podržavanja uspostave unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

2.3.3.

promicanje uloge banaka u postizanju dubljih i likvidnijih tržišta kapitala, s ciljem podržavanja uspostave unije tržišta kapitala.

| 2.3.4. | Također, ovdje možemo navesti da su prijedlozi usmjereni na sofisticiraniju i sveobuhvatnu primjenu načela proporcionalnosti u korist malih i/ili jednostavnih banaka. |
| --- | --- |

2.3.4.

Također, ovdje možemo navesti da su prijedlozi usmjereni na sofisticiraniju i sveobuhvatnu primjenu načela proporcionalnosti u korist malih i/ili jednostavnih banaka.

2.4.   
  Bez ulaženja u detalje, ključne elemente

   (5) prijedloga moguće je sažeti kako slijedi:

| 2.4.1. | S obzirom na ciljeve pod točkom 2.3.1: |
| --- | --- |

2.4.1.

S obzirom na ciljeve pod točkom 2.3.1:

| 2.4.1.1. | postavljanje kapitalnih zahtjeva usmjerenih na moguće rizike, posebice u području tržišnog rizika, kreditni rizik druge ugovorne strane te izloženost prema središnjim drugim ugovornim stranama; |
| --- | --- |

2.4.1.1.

postavljanje kapitalnih zahtjeva usmjerenih na moguće rizike, posebice u području tržišnog rizika, kreditni rizik druge ugovorne strane te izloženost prema središnjim drugim ugovornim stranama;

| 2.4.1.2. | provedba metodologija kojima se točnije mogu odraziti stvarni rizici kojima su banke izložene; |
| --- | --- |

2.4.1.2.

provedba metodologija kojima se točnije mogu odraziti stvarni rizici kojima su banke izložene;

| 2.4.1.3. | uvođenje obvezujućeg „omjera financijske poluge” (LR (6)) u iznosu od minimalno 3 % kojim bi se u institucijama spriječila prekomjerna financijska poluga; |
| --- | --- |

2.4.1.3.

uvođenje obvezujućeg „omjera financijske poluge” (LR (6)) u iznosu od minimalno 3 % kojim bi se u institucijama spriječila prekomjerna financijska poluga;

| 2.4.1.4. | uvođenje obvezujućeg „omjera neto stabilnih izvora financiranja” (NFSR (7)) za rješavanje problema pretjeranog oslanjanja na velike izvore kratkoročnog financiranja i za smanjivanje rizika dugoročnog financiranja; |
| --- | --- |

2.4.1.4.

uvođenje obvezujućeg „omjera neto stabilnih izvora financiranja” (NFSR (7)) za rješavanje problema pretjeranog oslanjanja na velike izvore kratkoročnog financiranja i za smanjivanje rizika dugoročnog financiranja;

| 2.4.1.5. | zahtjev prema kojemu globalne sistemski važne institucije (8) (G-SII (9)) moraju zadržati minimalne razine kapitala i druge instrumente za pokrivanje gubitaka. Taj zahtjev, poznat kao „ukupna sposobnost pokrivanja gubitka” (TLAC (10)), ugradit će se u postojeći sustav MREL (11), koji je primjenjiv na sve banke. Stoga će EU, prema potrebi, moći bolje sanirati propadajuće globalne sistemski važne institucije, uz istodobnu zaštitu financijske stabilnosti i svođenje rizika za porezne obveznike na najmanju moguću mjeru. Nadalje, predviđeno je usklađivanje hijerarhije kreditora (eng. „creditor hierarchy”) pa će u slučaju primjene bail-in instrumenta u sanaciji banke vrijediti jednaka pravila. |
| --- | --- |

2.4.1.5.

zahtjev prema kojemu globalne sistemski važne institucije (8) (G-SII (9)) moraju zadržati minimalne razine kapitala i druge instrumente za pokrivanje gubitaka. Taj zahtjev, poznat kao „ukupna sposobnost pokrivanja gubitka” (TLAC (10)), ugradit će se u postojeći sustav MREL (11), koji je primjenjiv na sve banke. Stoga će EU, prema potrebi, moći bolje sanirati propadajuće globalne sistemski važne institucije, uz istodobnu zaštitu financijske stabilnosti i svođenje rizika za porezne obveznike na najmanju moguću mjeru. Nadalje, predviđeno je usklađivanje hijerarhije kreditora (eng. „creditor hierarchy”) pa će u slučaju primjene bail-in instrumenta u sanaciji banke vrijediti jednaka pravila.

| 2.4.2. | S obzirom na ciljeve pod točkom 2.3.2: (u određenoj mjeri i pod točkom 2.3.4) riječ je o: |
| --- | --- |

2.4.2.

S obzirom na ciljeve pod točkom 2.3.2: (u određenoj mjeri i pod točkom 2.3.4) riječ je o:

| 2.4.2.1. | poboljšanju sposobnosti banaka za davanje zajmova MSP-ovima i za financiranje infrastrukturnih projekata; |
| --- | --- |

2.4.2.1.

poboljšanju sposobnosti banaka za davanje zajmova MSP-ovima i za financiranje infrastrukturnih projekata;

| 2.4.2.2. | smanjenju administrativnog opterećenja za jednostavne, male banke povezanog s određenim pravilima u području primanja, posebice onima u pogledu odgode plaćanja i primanja primjenom instrumenata kao što su dionice; |
| --- | --- |

2.4.2.2.

smanjenju administrativnog opterećenja za jednostavne, male banke povezanog s određenim pravilima u području primanja, posebice onima u pogledu odgode plaćanja i primanja primjenom instrumenata kao što su dionice;

| 2.4.2.3. | povećanju proporcionalnosti pravila iz CRD-a/CRR-a i smanjenju opterećenja za manje i jednostavnije institucije jer se čini da neki od trenutačnih zahtjeva u pogledu objavljivanja i izvješćivanja te kompleksnih knjiga trgovanja nisu opravdani prema načelima stabilnog i sigurnog poslovanja. |
| --- | --- |

2.4.2.3.

povećanju proporcionalnosti pravila iz CRD-a/CRR-a i smanjenju opterećenja za manje i jednostavnije institucije jer se čini da neki od trenutačnih zahtjeva u pogledu objavljivanja i izvješćivanja te kompleksnih knjiga trgovanja nisu opravdani prema načelima stabilnog i sigurnog poslovanja.

| 2.4.3. | S obzirom na ciljeve pod točkom 2.3.3 teži se: |
| --- | --- |

2.4.3.

S obzirom na ciljeve pod točkom 2.3.3 teži se:

| 2.4.3.1. | izbjegavanju neproporcionalnih kapitalnih zahtjeva za pozicije u knjizi trgovanja, uključujući one povezane s aktivnostima održavanja tržišta; |
| --- | --- |

2.4.3.1.

izbjegavanju neproporcionalnih kapitalnih zahtjeva za pozicije u knjizi trgovanja, uključujući one povezane s aktivnostima održavanja tržišta;

| 2.4.3.2. | smanjenju troškova izdavanja/zadržavanja određenih instrumenata (pokrivenih obveznica, visoko kvalitetnih sekuritizacijskih instrumenata, državnih dužničkih instrumenata, izvedenih instrumenata za zaštitu od rizika); |
| --- | --- |

2.4.3.2.

smanjenju troškova izdavanja/zadržavanja određenih instrumenata (pokrivenih obveznica, visoko kvalitetnih sekuritizacijskih instrumenata, državnih dužničkih instrumenata, izvedenih instrumenata za zaštitu od rizika);

| 2.4.3.3. | izbjegavanju eventualne destimulacije tih institucija koje djeluju kao posrednici za klijente u odnosu na transakcije koje odobre CCP-ovi. |
| --- | --- |

2.4.3.3.

izbjegavanju eventualne destimulacije tih institucija koje djeluju kao posrednici za klijente u odnosu na transakcije koje odobre CCP-ovi.

3.   Primjedbe i napomene

3.1.   
  Opće napomene

| 3.1.1. | Ove bi prijedloge svakako trebalo pozdraviti. Oni su dopuna važnoj reformi financijskog sektora u razdoblju nakon krize. Istodobno uzimaju u obzir činjenicu da će banke u Europi i u budućnosti imati važnu ulogu u društvu, osobito u financiranju gospodarstva. Banke imaju važnu ulogu kao posrednici na tržištu kapitala, a bankarski krediti i dalje će ostati glavni izvor financiranja u Europi za kućanstva i poduzeća, posebno MSP-ova. Ta njihova uloga ne bi trebala biti ugrožena. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ove bi prijedloge svakako trebalo pozdraviti. Oni su dopuna važnoj reformi financijskog sektora u razdoblju nakon krize. Istodobno uzimaju u obzir činjenicu da će banke u Europi i u budućnosti imati važnu ulogu u društvu, osobito u financiranju gospodarstva. Banke imaju važnu ulogu kao posrednici na tržištu kapitala, a bankarski krediti i dalje će ostati glavni izvor financiranja u Europi za kućanstva i poduzeća, posebno MSP-ova. Ta njihova uloga ne bi trebala biti ugrožena.

| 3.1.2. | Odbor će ponajprije govoriti o sveobuhvatnoj i integriranoj viziji koja je prevladavala pri izradi ovih prijedloga te u okviru koje su uzeti u obzir različiti važni društveni ciljevi i poželjni razvoji. To je jedna od velikih zasluga nastalih u pripremi aktualnih prijedloga, bez odstupanja od načela. Jedno ne mora ići na štetu drugoga. |
| --- | --- |

3.1.2.

Odbor će ponajprije govoriti o sveobuhvatnoj i integriranoj viziji koja je prevladavala pri izradi ovih prijedloga te u okviru koje su uzeti u obzir različiti važni društveni ciljevi i poželjni razvoji. To je jedna od velikih zasluga nastalih u pripremi aktualnih prijedloga, bez odstupanja od načela. Jedno ne mora ići na štetu drugoga.

| 3.1.3. | U teškom i složenom političkom, društvenom i gospodarskom kontekstu te s nizom važnih izazova pred vratima, pomirenje i ujedinjenje niza važnih ciljeva u raznim područjima stvaraju značajan potencijal za napredak u raznim poljima na putu prema budućoj održivijoj i solidarnijoj Europi. Jedinstven pristup također pridonosi daljnjoj obnovi povjerenja. |
| --- | --- |

3.1.3.

U teškom i složenom političkom, društvenom i gospodarskom kontekstu te s nizom važnih izazova pred vratima, pomirenje i ujedinjenje niza važnih ciljeva u raznim područjima stvaraju značajan potencijal za napredak u raznim poljima na putu prema budućoj održivijoj i solidarnijoj Europi. Jedinstven pristup također pridonosi daljnjoj obnovi povjerenja.

| 3.1.4. | Odbor je također zadovoljan što se u obzir uzimaju rezultati poziva na dostavu očitovanja (12) pri čemu je to, s jedne strane, rezultiralo usklađenijim pristupom i uključivanjem svih dionika i, s druge strane, profinjenijim i nijansiranijim pristupom unutar zadanih ciljeva. |
| --- | --- |

3.1.4.

Odbor je također zadovoljan što se u obzir uzimaju rezultati poziva na dostavu očitovanja (12) pri čemu je to, s jedne strane, rezultiralo usklađenijim pristupom i uključivanjem svih dionika i, s druge strane, profinjenijim i nijansiranijim pristupom unutar zadanih ciljeva.

| 3.1.5. | Za Odbor je i dalje važno da je bankarski sustav otporan i dovoljno kapitaliziran kao preduvjet i temelj za očuvanje financijske stabilnosti. |
| --- | --- |

3.1.5.

Za Odbor je i dalje važno da je bankarski sustav otporan i dovoljno kapitaliziran kao preduvjet i temelj za očuvanje financijske stabilnosti.

| 3.1.6. | Ništa manje nisu važne mjere za potporu gospodarstva i njegovo učinkovito financiranje radi što većeg promicanja rasta i otvaranja novih radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.1.6.

Ništa manje nisu važne mjere za potporu gospodarstva i njegovo učinkovito financiranje radi što većeg promicanja rasta i otvaranja novih radnih mjesta.

| 3.1.7. | Također, ovi prijedlozi pridonose daljnjem napretku dovršenja bankarske unije jer smanjuju rizike (13), pri čemu Odbor smatra da su ključan element koji omogućuje napredak u stvaranju trećeg stupa, Europskog sustava osiguranja depozita. Bankarska unija pak predstavlja jedan od temeljnih stupova EMU-a, čijem se brzom ostvarenju treba težiti. Ovi prijedlozi pogoduju također izgradnji unije tržišta kapitala (14), što je još jedna njihova dodana vrijednost. |
| --- | --- |

3.1.7.

Također, ovi prijedlozi pridonose daljnjem napretku dovršenja bankarske unije jer smanjuju rizike (13), pri čemu Odbor smatra da su ključan element koji omogućuje napredak u stvaranju trećeg stupa, Europskog sustava osiguranja depozita. Bankarska unija pak predstavlja jedan od temeljnih stupova EMU-a, čijem se brzom ostvarenju treba težiti. Ovi prijedlozi pogoduju također izgradnji unije tržišta kapitala (14), što je još jedna njihova dodana vrijednost.

| 3.1.8. | Ovi su prijedlozi još jedan korak prema obnovi povjerenja u financijski sektor i banke, ali ne i posljednji. Odbor se nada da će i budući koraci biti motivirani istom idejom. To se osobito odnosi na pitanja o kojima se trenutačno, između ostaloga, raspravlja u pogledu dovršenja (15) okvira Basel III (16), čiji se rezultati uskoro očekuju. U svakom slučaju, potrebno je i dalje smanjivati rizik u tom sektoru, bez neproporcionalnog utjecaja na europski bankarski sustav. |
| --- | --- |

3.1.8.

Ovi su prijedlozi još jedan korak prema obnovi povjerenja u financijski sektor i banke, ali ne i posljednji. Odbor se nada da će i budući koraci biti motivirani istom idejom. To se osobito odnosi na pitanja o kojima se trenutačno, između ostaloga, raspravlja u pogledu dovršenja (15) okvira Basel III (16), čiji se rezultati uskoro očekuju. U svakom slučaju, potrebno je i dalje smanjivati rizik u tom sektoru, bez neproporcionalnog utjecaja na europski bankarski sustav.

| 3.1.9. | Osim toga, važno je imati na umu međunarodni kontekst, pogotovo nakon što se ispostavilo da su partneri koji nisu članice EU-a drugačije i/ili manje strogo tumačili neke dogovore o globalnoj reformi financijskog sektora. Sveobuhvatni program reforme dogovorene na razini skupine G20 nakon financijske krize ne smije biti ugrožen ili dovesti do pretjerane globalne nejednakosti i fragmentacije na štetu institucija osnovanih u EU-u. |
| --- | --- |

3.1.9.

Osim toga, važno je imati na umu međunarodni kontekst, pogotovo nakon što se ispostavilo da su partneri koji nisu članice EU-a drugačije i/ili manje strogo tumačili neke dogovore o globalnoj reformi financijskog sektora. Sveobuhvatni program reforme dogovorene na razini skupine G20 nakon financijske krize ne smije biti ugrožen ili dovesti do pretjerane globalne nejednakosti i fragmentacije na štetu institucija osnovanih u EU-u.

| 3.1.10. | Važno je da su ti prijedlozi dovoljno jasni i nedvosmisleni financijskom sektoru i sudionicima. Stabilan, raznolik sektor koji djeluje u jedinstvenom europskom prostoru treba se moći suočiti i s drugim izazovima, kao što su oni koji se odnose na tehnološke i digitalne razvoje, niske kamatne stope i niz drugih problema koji su nastali kao posljedica krize poput „non-performing loans” (engl. loši krediti) (17) u nekim zemljama. |
| --- | --- |

3.1.10.

Važno je da su ti prijedlozi dovoljno jasni i nedvosmisleni financijskom sektoru i sudionicima. Stabilan, raznolik sektor koji djeluje u jedinstvenom europskom prostoru treba se moći suočiti i s drugim izazovima, kao što su oni koji se odnose na tehnološke i digitalne razvoje, niske kamatne stope i niz drugih problema koji su nastali kao posljedica krize poput „non-performing loans” (engl. loši krediti) (17) u nekim zemljama.

| 3.1.11 | . Konačno, Odbor ponavlja svoje ranije stajalište da usporedni bankarski sustav ne može ostati izvan redovitog bankarskog sustava i nereguliran. Također je potrebno staviti pod kontrolu i nadzor potencijalne rizike kako bi se ojačala financijska stabilnost. Istodobno moraju vrijediti jednaka pravila za sve koji djeluju u financijskom okruženju. |
| --- | --- |

3.1.11

. Konačno, Odbor ponavlja svoje ranije stajalište da usporedni bankarski sustav ne može ostati izvan redovitog bankarskog sustava i nereguliran. Također je potrebno staviti pod kontrolu i nadzor potencijalne rizike kako bi se ojačala financijska stabilnost. Istodobno moraju vrijediti jednaka pravila za sve koji djeluju u financijskom okruženju.

3.2.   
  Okvir za bonitetni nadzor i predložene mjere

| 3.2.1. | Odbor pozdravlja rješavanje problema okvira za bonitetni nadzor, njegovo nadopunjavanje i ojačavanje raznim omjerima i drugim mjerama koje su dio aktualnih prijedloga. Oni mogu računati na odobravanje, pogotovo nakon što su uzete u obzir potrebne nijanse i, između ostaloga, nakon što se izbjeglo nepotrebno ometanje financiranja gospodarstva. |
| --- | --- |

3.2.1.

Odbor pozdravlja rješavanje problema okvira za bonitetni nadzor, njegovo nadopunjavanje i ojačavanje raznim omjerima i drugim mjerama koje su dio aktualnih prijedloga. Oni mogu računati na odobravanje, pogotovo nakon što su uzete u obzir potrebne nijanse i, između ostaloga, nakon što se izbjeglo nepotrebno ometanje financiranja gospodarstva.

| 3.2.2. | Odbor pozdravlja stavljanje većeg naglaska na ulogu regulatornih i nadzornih tijela u tom području, želeći im dati dodatne mogućnosti te postići veće i bolje usklađivanje propisa i prakse. To je važno ne samo kako bi se izbjegle prekomjerne razlike u postupanju prema bankama nego i iz perspektive proširene primjene načela proporcionalnosti. |
| --- | --- |

3.2.2.

Odbor pozdravlja stavljanje većeg naglaska na ulogu regulatornih i nadzornih tijela u tom području, želeći im dati dodatne mogućnosti te postići veće i bolje usklađivanje propisa i prakse. To je važno ne samo kako bi se izbjegle prekomjerne razlike u postupanju prema bankama nego i iz perspektive proširene primjene načela proporcionalnosti.

3.3.   
  Okvir za sanaciju

| 3.3.1. | Odbor u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima pozdravlja činjenicu da se novi prijedlozi bave problematikom „too big to fail”. Uvođenje standarda TLAC za europske G-SII-ove u okviru sustava MREL i s općenito primjenjivim (18) i individualiziranim dijelom (19) omogućuje pristup koji je istodobno usklađen i po mjeri. |
| --- | --- |

3.3.1.

Odbor u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima pozdravlja činjenicu da se novi prijedlozi bave problematikom „too big to fail”. Uvođenje standarda TLAC za europske G-SII-ove u okviru sustava MREL i s općenito primjenjivim (18) i individualiziranim dijelom (19) omogućuje pristup koji je istodobno usklađen i po mjeri.

| 3.3.2. | No tu ne bi trebalo stati. Kao što je prethodno navedeno (20), visoko na dnevnom redu u nadolazećim godinama (i dalje) mora biti usklađenost s međunarodnim ugovorima (G20) neometane primjene Basela III, Odbora za financijsku stabilnost (FSB) i sanacije banaka koje su prevelike za propast (engl. „too big to fail” banke). Cilj i dalje mora biti stabilnost i povećanje otpornosti financijskog sektora te istodobno sprečavanje stvaranja okolnosti u kojima će se u budućnosti banke spašavati javnim sredstvima. Osim toga, kako bi se olakšala primjena mehanizama sanacije, potrebno je proučiti kako se može smanjiti visoki javni dug, koji je u rukama banaka (21). To bi doprinijelo dovršenju bankarske unije (22). |
| --- | --- |

3.3.2.

No tu ne bi trebalo stati. Kao što je prethodno navedeno (20), visoko na dnevnom redu u nadolazećim godinama (i dalje) mora biti usklađenost s međunarodnim ugovorima (G20) neometane primjene Basela III, Odbora za financijsku stabilnost (FSB) i sanacije banaka koje su prevelike za propast (engl. „too big to fail” banke). Cilj i dalje mora biti stabilnost i povećanje otpornosti financijskog sektora te istodobno sprečavanje stvaranja okolnosti u kojima će se u budućnosti banke spašavati javnim sredstvima. Osim toga, kako bi se olakšala primjena mehanizama sanacije, potrebno je proučiti kako se može smanjiti visoki javni dug, koji je u rukama banaka (21). To bi doprinijelo dovršenju bankarske unije (22).

| 3.3.3 | Odbor također pozdravlja prijedlog Komisije o boljem usklađivanju rangiranja vjerovnika stvaranjem novog „asset class” (engl. klasa imovine) uz primjenu tzv. bail-in režima kako bi se osigurala jednaka pravila za različite države članice (23). |
| --- | --- |

3.3.3

Odbor također pozdravlja prijedlog Komisije o boljem usklađivanju rangiranja vjerovnika stvaranjem novog „asset class” (engl. klasa imovine) uz primjenu tzv. bail-in režima kako bi se osigurala jednaka pravila za različite države članice (23).

3.4.   
  Mjere za bolje financiranje realnog gospodarstva i posebno MSP-ova

| 3.4.1. | Naravno, vrlo je pozitivno što su različite planirane mjere ispitane s obzirom na njihov utjecaj na financiranje realnog gospodarstva. i što su poduzete sve nužne mjere za poboljšanje sposobnosti banaka za davanje zajmova. |
| --- | --- |

3.4.1.

Naravno, vrlo je pozitivno što su različite planirane mjere ispitane s obzirom na njihov utjecaj na financiranje realnog gospodarstva. i što su poduzete sve nužne mjere za poboljšanje sposobnosti banaka za davanje zajmova.

| 3.4.2. | Odbor je posebno zadovoljan jer je znatna pozornost posvećena kreditiranju MSP-ova, koji će i dalje činiti okosnicu europskog gospodarstva. Osiguravaju ulaganja i radna mjesta. |
| --- | --- |

3.4.2.

Odbor je posebno zadovoljan jer je znatna pozornost posvećena kreditiranju MSP-ova, koji će i dalje činiti okosnicu europskog gospodarstva. Osiguravaju ulaganja i radna mjesta.

| 3.4.3. | To se posebno odnosi na konsolidaciju i daljnje proširenje pomoćnog faktora za MSP-ove. Odbor poziva da se temeljito ispita može li se taj faktor i dalje primjenjivati u korist što većeg broja kredita i MSP-ova. Odbor također poziva Komisiju da poduzme dodatne napore za jačanje gospodarstva država članica koje su najviše pogođene gospodarskom krizom. |
| --- | --- |

3.4.3.

To se posebno odnosi na konsolidaciju i daljnje proširenje pomoćnog faktora za MSP-ove. Odbor poziva da se temeljito ispita može li se taj faktor i dalje primjenjivati u korist što većeg broja kredita i MSP-ova. Odbor također poziva Komisiju da poduzme dodatne napore za jačanje gospodarstva država članica koje su najviše pogođene gospodarskom krizom.

| 3.4.4. | Odbor također smatra da je potrebno poduzeti slične napore u korist socijalne ekonomije i aktera koji su aktivni na tom području. Mogao bi se stvoriti i „pomoćni faktor za socijalna poduzeća”. |
| --- | --- |

3.4.4.

Odbor također smatra da je potrebno poduzeti slične napore u korist socijalne ekonomije i aktera koji su aktivni na tom području. Mogao bi se stvoriti i „pomoćni faktor za socijalna poduzeća”.

3.5.   
  Daljnja izgradnja unije tržišta kapitala

| 3.5.1. | Iako nije njihova glavna sastavnica, Odbor govori o važnosti uloge koju daljnja izgradnja unije tržišta kapitala ima u aktualnim prijedlozima. |
| --- | --- |

3.5.1.

Iako nije njihova glavna sastavnica, Odbor govori o važnosti uloge koju daljnja izgradnja unije tržišta kapitala ima u aktualnim prijedlozima.

| 3.5.2. | U skladu s navedenim mišljenjima (24), Odbor smatra da je potrebno da odgovarajući regulatorni i nadzorni okvir ponudi tržištu kapitala prilike za razvoj i da ima u vidu slabosti, kao što je preuzimanje pretjeranog i vanjskog rizika. Novi sustav mora biti otporan na negativne učinke potencijalne nove krize. To također pretpostavlja viši stupanj konvergencije i suradnje na polju mikrobonitetnog i makrobonitetnog nadzora kako na europskoj, tako i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

3.5.2.

U skladu s navedenim mišljenjima (24), Odbor smatra da je potrebno da odgovarajući regulatorni i nadzorni okvir ponudi tržištu kapitala prilike za razvoj i da ima u vidu slabosti, kao što je preuzimanje pretjeranog i vanjskog rizika. Novi sustav mora biti otporan na negativne učinke potencijalne nove krize. To također pretpostavlja viši stupanj konvergencije i suradnje na polju mikrobonitetnog i makrobonitetnog nadzora kako na europskoj, tako i na nacionalnoj razini.

3.6.   
  Proporcionalnost i smanjenje administrativnih troškova

| 3.6.1. | Odbor ponajprije smatra da je ključno da se potvrdi važnost postojanja raznolikog bankarskog sustava (25). To nije samo radi stabilnosti, već takav sustav omogućuje da se na najbolji mogući način zadovolje potrebe i zahtjevi svih uključenih: štediša, ulagača, potrošača ili poduzetnika. |
| --- | --- |

3.6.1.

Odbor ponajprije smatra da je ključno da se potvrdi važnost postojanja raznolikog bankarskog sustava (25). To nije samo radi stabilnosti, već takav sustav omogućuje da se na najbolji mogući način zadovolje potrebe i zahtjevi svih uključenih: štediša, ulagača, potrošača ili poduzetnika.

| 3.6.2. | Odbor pozdravlja to što je načelo proporcionalnosti, za koje se prethodno utvrdilo da je najveći problem malih i jednostavnih banaka (26), dovelo do niza prijedloga u aktualnim prijedlozima. |
| --- | --- |

3.6.2.

Odbor pozdravlja to što je načelo proporcionalnosti, za koje se prethodno utvrdilo da je najveći problem malih i jednostavnih banaka (26), dovelo do niza prijedloga u aktualnim prijedlozima.

| 3.6.3. | Odbor smatra da se nedovoljno računa vodilo o stanju tih banaka. Sadašnji prijedlozi ne uzimaju dovoljno u obzir posebne značajke i mogućnosti ovog tipa institucija. |
| --- | --- |

3.6.3.

Odbor smatra da se nedovoljno računa vodilo o stanju tih banaka. Sadašnji prijedlozi ne uzimaju dovoljno u obzir posebne značajke i mogućnosti ovog tipa institucija.

| 3.6.4. | Umjesto trenutačnog fragmentiranog i ograničenog pristupa, Odbor smatra da je potrebno zauzeti se za strukturiraniji i dalekosežniji pristup načela proporcionalnosti. |
| --- | --- |

3.6.4.

Umjesto trenutačnog fragmentiranog i ograničenog pristupa, Odbor smatra da je potrebno zauzeti se za strukturiraniji i dalekosežniji pristup načela proporcionalnosti.

| 3.6.5. | Konkretnije, načelo proporcionalnosti ne bi se smjelo temeljiti samo na veličini uključenih institucija, već je potrebno u obzir uzeti i sljedeće aspekte: i) posebnosti različnih poslovnih modela, ii) različite institucionalne oblike banaka i iii) specifične ciljeve kojima teže različite financijske institucije koje djeluju na tržištu. |
| --- | --- |

3.6.5.

Konkretnije, načelo proporcionalnosti ne bi se smjelo temeljiti samo na veličini uključenih institucija, već je potrebno u obzir uzeti i sljedeće aspekte: i) posebnosti različnih poslovnih modela, ii) različite institucionalne oblike banaka i iii) specifične ciljeve kojima teže različite financijske institucije koje djeluju na tržištu.

| 3.6.6. | Tim institucijama ne smiju se nametnuti prevelike obveze ili teret. S druge strane, potrebno je više fleksibilnosti u pogledu određenih specifičnih aspekata kao što su npr. obveze izvješćivanja. Dodatne odredbe za smanjenje administrativnog opterećenja trebalo bi pažljivo razmotriti. |
| --- | --- |

3.6.6.

Tim institucijama ne smiju se nametnuti prevelike obveze ili teret. S druge strane, potrebno je više fleksibilnosti u pogledu određenih specifičnih aspekata kao što su npr. obveze izvješćivanja. Dodatne odredbe za smanjenje administrativnog opterećenja trebalo bi pažljivo razmotriti.

| 3.6.7. | Također, potrebno je provoditi ista pravila za sve takve ustanove, bez obzira na njihov pravni oblik. |
| --- | --- |

3.6.7.

Također, potrebno je provoditi ista pravila za sve takve ustanove, bez obzira na njihov pravni oblik.

| 3.6.8. | Općenito se može reći da se, u utvrđenim načelima i pod uvjetom da regulatorna i nadzorna tijela, prema potrebi, mogu brzo i učinkovito djelovati, Odbor zalaže za načelo proporcionalnosti, kako u broju institucija koje ga koriste, tako i s obzirom na područja i pitanja u kojima se primjenjuje. |
| --- | --- |

3.6.8.

Općenito se može reći da se, u utvrđenim načelima i pod uvjetom da regulatorna i nadzorna tijela, prema potrebi, mogu brzo i učinkovito djelovati, Odbor zalaže za načelo proporcionalnosti, kako u broju institucija koje ga koriste, tako i s obzirom na područja i pitanja u kojima se primjenjuje.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | S obzirom na važnost konkretne i odgovarajuće primjene predloženih mjera, financijskim je institucijama važno osigurati odgovarajuće razdoblje provedbe za primjenu novih pravila. To zahtijeva brz razvoj tehničkih i operativnih standarda Europskog nadzornog tijela za bankarstvo ili predviđeno vrijeme provedbe koje počinje teći čim ta tijela izrade sve detalje propisa. |
| --- | --- |

4.1.

S obzirom na važnost konkretne i odgovarajuće primjene predloženih mjera, financijskim je institucijama važno osigurati odgovarajuće razdoblje provedbe za primjenu novih pravila. To zahtijeva brz razvoj tehničkih i operativnih standarda Europskog nadzornog tijela za bankarstvo ili predviđeno vrijeme provedbe koje počinje teći čim ta tijela izrade sve detalje propisa.

| 4.2. | Kako bi se izbjegli i neutralizirali mogući negativni učinci novog standarda IFRS 9 (27) na financiranje realnog gospodarstva, Odbor podržava brzo uvođenje zakonskih prijelaznih mjera u vezi s ovim novim međunarodnim standardom financijskog izvještavanja. |
| --- | --- |

4.2.

Kako bi se izbjegli i neutralizirali mogući negativni učinci novog standarda IFRS 9 (27) na financiranje realnog gospodarstva, Odbor podržava brzo uvođenje zakonskih prijelaznih mjera u vezi s ovim novim međunarodnim standardom financijskog izvještavanja.

Bruxelles, 30. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  U engleskom se koristi termin „SME supporting factor”.

1

(2)  IFRS = International Financial Reporting Standards (međunarodni standardi financijskog izvještavanja)

2

(3)  Ovaj se tekst, između ostaloga, temelji na podacima (između ostaloga iz priopćenja za tisak te pitanja i odgovora) o prijedlozima koje je iznijela Komisija.

3

(4)  Vidjeti postupak 2016/0360/COD, postupak 2016/0361/COD, postupak 2016/0362/COD i postupak 2016/0364/COD.

4

(5)  To svakako nije iscrpan prikaz svih mjera.

5

(6)  Prema kratici iz engleskog jezika „leverage ratio”.

6

leverage ratio”

(7)  Prema kratici iz engleskog jezika „net stable funding ratio”.

7

net stable funding ratio

(8)  Trenutačno te korake poduzima 13 europskih bankarskih grupa.

8

(9)  Prema kratici iz engleskog jezika „global systemically important institution” (globalna sistemski važna institucija) (CRR žargonski naziv za G-SIB) (G-SIB, global systemically important banks, globalne sistemski važne banke).

9

global systemically important institution

global systemically important banks

(10)  Prema kratici iz engleskog jezika „total loss absorption capacity” (ukupna sposobnost pokrivanja gubitka).

10

total loss absorption capacity

(11)  Kratica iz engleskog jezika „minimum requirement for eligible liabilities and own funds” (minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze).

11

minimum requirement for eligible liabilities and own funds

(12)  COM(2016) 855 final

12

(13)  SL C 177, 18.5.2016., str. 21.

13

(14)  SL C 133, 14.4.2016., str. 17.

14

(15)  Ovaj skup mjera također je poznat pod nazivom Basel IV.

15

(16)  Odnose se, između ostaloga, na aktivnosti povezane s operativnim i kreditnim rizicima, kao i na interne modele banaka. Još jedno otvoreno pitanje u vezi s Baselom upostava je standarda za utvrđivanje rizika ulaganja u neku zemlju. To bi trebala biti polazna točka na međunarodnoj i europskoj razini.

16

(17)  SL C 133, 14.4.2016., str. 17.

17

(18)  Tzv. „Pillar 1 MREL requirement” (engl. uvjet za prvi stup sustava MREL).

18

Pillar 1 MREL requirement

(19)  Tzv. „Pillar 2 MREL add-on requirement” (engl. dodatni uvjet za drugi stup sustava MREL).

19

Pillar 2 MREL add-on requirement

(20)  SL C 451, 16.12.2014., str. 10.

20

(21)  Vidjeti https://ec.europa.eu/epsc/publications/five-presidents-report-series/further-risk-reduction-banking-union_en

21

(22)  SL C 271, 19.9.2013., str. 8 .

22

(23)  Vidjeti mišljenje EGSO-a ECO/429 „Reforma bankarskog sustava – Insolvencijska hijerarhija”. Još nije objavljeno.

23

(24)  SL C 133, 14.4.2016., str. 17.

24

(25)  SL C 251, 31.7.2015., str. 7.

25

(26)  SL C 251, 31.7.2015., str. 7.

26

(27)  Uredba Komisije (EU) 2016/2067 od 22. studenog 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu međunarodnog standarda financijskog izvještavanja 9 (SL L 323, 29.11.2016., str. 1.).

27

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/43

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Poziv na očitovanje – regulatorni okvir EU-a za financijske usluge

(COM(2016) 855 final)

(2017/C 209/07)

| Izvjestiteljica: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Milena ANGELOVA

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 23.11.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 226/4/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 23.11.2016.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

226/4/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja prvo uvođenje poziva za očitovanje kao inovativnog, informativnog i korisnog instrumenta za procjenu utjecaja zakonodavnih inicijativa na razini EU-a i nada se da će to postati standardna praksa u budućnosti. |
| --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja prvo uvođenje poziva za očitovanje kao inovativnog, informativnog i korisnog instrumenta za procjenu utjecaja zakonodavnih inicijativa na razini EU-a i nada se da će to postati standardna praksa u budućnosti.

| 1.2. | EGSO podržava zaključak iz poziva za očitovanje u kojemu se naglašava da se općenito ne mogu osporiti temeljna načela nedavnih financijskih reformi i da su se zahvaljujući novim pravilima povećale stabilnost i otpornost financijskog sustava. EGSO naglašava važnost regulatornog okvira EU-a za financijske usluge u bržem dovršetku unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO podržava zaključak iz poziva za očitovanje u kojemu se naglašava da se općenito ne mogu osporiti temeljna načela nedavnih financijskih reformi i da su se zahvaljujući novim pravilima povećale stabilnost i otpornost financijskog sustava. EGSO naglašava važnost regulatornog okvira EU-a za financijske usluge u bržem dovršetku unije tržišta kapitala.

| 1.3. | U pogledu proporcionalnosti EGSO pozdravlja pristup kojim se reformu stavlja u kontekst šireg cilja ujednačavanja financijske stabilnosti i ciljeva rasta. Potiče države članice da ne nameću nepotrebna opterećenja i ograničenja prilikom prenošenja pravila EU-a. Podsjeća zakonodavce na razini EU-a i na nacionalnoj razini da bi trebalo predvidjeti razumne uvjete za stupanje na snagu i primjenu novog zakonodavstva kako bi se svim dionicima omogućilo da im se prilagode. |
| --- | --- |

1.3.

U pogledu proporcionalnosti EGSO pozdravlja pristup kojim se reformu stavlja u kontekst šireg cilja ujednačavanja financijske stabilnosti i ciljeva rasta. Potiče države članice da ne nameću nepotrebna opterećenja i ograničenja prilikom prenošenja pravila EU-a. Podsjeća zakonodavce na razini EU-a i na nacionalnoj razini da bi trebalo predvidjeti razumne uvjete za stupanje na snagu i primjenu novog zakonodavstva kako bi se svim dionicima omogućilo da im se prilagode.

| 1.4. | EGSO preporučuje da, osobito u pogledu regulatornog okvira za financijske usluge, treba strogo nadzirati aspekte prenošenja koji su u nadležnosti država članica i da treba uvesti odgovarajuće provjere provedbe kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve i promicao daljnji razvoj unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO preporučuje da, osobito u pogledu regulatornog okvira za financijske usluge, treba strogo nadzirati aspekte prenošenja koji su u nadležnosti država članica i da treba uvesti odgovarajuće provjere provedbe kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve i promicao daljnji razvoj unije tržišta kapitala.

| 1.5. | EGSO se slaže da posebnu pozornost treba posvetiti bankama jer one svim građanima pružaju važne usluge od općeg interesa za širu javnost i glavni su izvor financiranja MSP-ova. U financijskom sustavu EU-a prevladavaju univerzalne banke što zakonodavcima znatno otežava posao s obzirom na to da se u tom sektoru mora pažljivo uspostavljati ravnoteža između slobode poslovanja i preuzimanja rizika te potrebe za stabilnošću. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO se slaže da posebnu pozornost treba posvetiti bankama jer one svim građanima pružaju važne usluge od općeg interesa za širu javnost i glavni su izvor financiranja MSP-ova. U financijskom sustavu EU-a prevladavaju univerzalne banke što zakonodavcima znatno otežava posao s obzirom na to da se u tom sektoru mora pažljivo uspostavljati ravnoteža između slobode poslovanja i preuzimanja rizika te potrebe za stabilnošću.

| 1.6. | EGSO stoga poziva europske donositelje odluka da ubrzaju strukturnu reformu bankarskog sektora EU-a, što uključuje i pronalazak rješenja za taj aspekt zakonodavnog prijedloga Komisije (1) zbog kojeg je došlo do zastoja u postupku suodlučivanja. EGSO podsjeća da zakonodavstvo nije uvijek najprikladniji politički odgovor i poziva Komisiju da se odluči za nezakonodavna i tržišno utemeljena rješenja kad god je to moguće. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO stoga poziva europske donositelje odluka da ubrzaju strukturnu reformu bankarskog sektora EU-a, što uključuje i pronalazak rješenja za taj aspekt zakonodavnog prijedloga Komisije (1) zbog kojeg je došlo do zastoja u postupku suodlučivanja. EGSO podsjeća da zakonodavstvo nije uvijek najprikladniji politički odgovor i poziva Komisiju da se odluči za nezakonodavna i tržišno utemeljena rješenja kad god je to moguće.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO pozdravlja napore Europske komisije u pogledu objave poziva za očitovanje prije donošenja regulatornih prijedloga u području financijskih usluga i preporučuje da to postane standardna praksa u zakonodavnom postupku. Ovo je prvi put da se primjenjuje takav pristup i EGSO smatra da bi se on trebao shvatiti kao dobra praksa koja se mora primjenjivati u budućnosti. EGSO također cijeni činjenicu da je taj pristup čvrsto podržao i Europski parlament (2). |
| --- | --- |

2.1.

EGSO pozdravlja napore Europske komisije u pogledu objave poziva za očitovanje prije donošenja regulatornih prijedloga u području financijskih usluga i preporučuje da to postane standardna praksa u zakonodavnom postupku. Ovo je prvi put da se primjenjuje takav pristup i EGSO smatra da bi se on trebao shvatiti kao dobra praksa koja se mora primjenjivati u budućnosti. EGSO također cijeni činjenicu da je taj pristup čvrsto podržao i Europski parlament (2).

| 2.2. | EGSO smatra pohvalnom činjenicu da objavom poziva za očitovanje Komisija unapređuje svoju metodologiju predlaganja zakonodavstva time što uzima u obzir cjelokupno zakonodavstvo o financijskim uslugama i procjenjuje međusobne učinke pojedinačnih propisa. Poziva Komisiju da razmisli o široj uporabi tog pristupa u budućim zakonodavnim inicijativama. Taj pristup u skladu je s programom REFIT (3) i programom „Bolja regulativa” (4). |
| --- | --- |

2.2.

EGSO smatra pohvalnom činjenicu da objavom poziva za očitovanje Komisija unapređuje svoju metodologiju predlaganja zakonodavstva time što uzima u obzir cjelokupno zakonodavstvo o financijskim uslugama i procjenjuje međusobne učinke pojedinačnih propisa. Poziva Komisiju da razmisli o široj uporabi tog pristupa u budućim zakonodavnim inicijativama. Taj pristup u skladu je s programom REFIT (3) i programom „Bolja regulativa” (4).

| 2.3. | EGSO pozdravlja napore koje je Komisija posvetila ulozi zakonodavaca u stvaranju prikladnog temelja za razvoj bankarskog sektora (i općenito financijskog sektora) kako bi on mogao obavljati svoje važne i nezamjenjive funkcije u pružanju podrške održivom gospodarskom rastu i stvaranju radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.3.

EGSO pozdravlja napore koje je Komisija posvetila ulozi zakonodavaca u stvaranju prikladnog temelja za razvoj bankarskog sektora (i općenito financijskog sektora) kako bi on mogao obavljati svoje važne i nezamjenjive funkcije u pružanju podrške održivom gospodarskom rastu i stvaranju radnih mjesta.

| 2.4. | Kako bi se učinkovito nastavio rad na temelju dosadašnjih postignuća i izbjeglo gubljenje zamaha, EGSO potiče Komisiju da provede daljnju temeljitu analizu prikupljenih primjera nedosljednosti, preklapanja i nenamjernih međusobnih učinaka različitih propisa. |
| --- | --- |

2.4.

Kako bi se učinkovito nastavio rad na temelju dosadašnjih postignuća i izbjeglo gubljenje zamaha, EGSO potiče Komisiju da provede daljnju temeljitu analizu prikupljenih primjera nedosljednosti, preklapanja i nenamjernih međusobnih učinaka različitih propisa.

| 2.5. | S obzirom na goruću potrebu za obnavljanjem i promicanjem rasta u EU-u, EGSO potiče poduzimanje svih koraka usmjerenih na postizanje bonitetnih ciljeva na način koji je pogodniji za rast. Budući da su bankovni krediti i dalje glavni izvor financiranja velike većine poduzeća u EU-u, osobito MSP-ova, glavni prioritet u pripremi novih pravila trebalo bi biti izbjegavanje otežanog protoka financija u gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.5.

S obzirom na goruću potrebu za obnavljanjem i promicanjem rasta u EU-u, EGSO potiče poduzimanje svih koraka usmjerenih na postizanje bonitetnih ciljeva na način koji je pogodniji za rast. Budući da su bankovni krediti i dalje glavni izvor financiranja velike većine poduzeća u EU-u, osobito MSP-ova, glavni prioritet u pripremi novih pravila trebalo bi biti izbjegavanje otežanog protoka financija u gospodarstvo.

| 2.6. | U pogledu proporcionalnosti EGSO pozdravlja pristup kojim se reformu stavlja u kontekst šireg cilja ujednačavanja financijske stabilnosti i ciljeva rasta. EGSO naglašava da treba uložiti napore kako bi se osiguralo da se to načelo slijedi i na razini država članica i da države članice ne nameću nepotrebna opterećenja i ograničenja prilikom prenošenja pravila EU-a. To nastojanje u skladu je s naporima koji se ulažu u uklanjanje opterećenja nastalog udvostručavanjem različitih zahtjeva i nedosljednostima u njima. Potrebu za usklađivanjem treba dovesti u ravnotežu s potrebom za prepoznavanjem različitosti, osiguravanjem proporcionalnog zakonodavstva i poticanjem odgovarajućeg korištenja diskrecijskih prava. |
| --- | --- |

2.6.

U pogledu proporcionalnosti EGSO pozdravlja pristup kojim se reformu stavlja u kontekst šireg cilja ujednačavanja financijske stabilnosti i ciljeva rasta. EGSO naglašava da treba uložiti napore kako bi se osiguralo da se to načelo slijedi i na razini država članica i da države članice ne nameću nepotrebna opterećenja i ograničenja prilikom prenošenja pravila EU-a. To nastojanje u skladu je s naporima koji se ulažu u uklanjanje opterećenja nastalog udvostručavanjem različitih zahtjeva i nedosljednostima u njima. Potrebu za usklađivanjem treba dovesti u ravnotežu s potrebom za prepoznavanjem različitosti, osiguravanjem proporcionalnog zakonodavstva i poticanjem odgovarajućeg korištenja diskrecijskih prava.

| 2.7. | EGSO poziva Komisiju da prilikom sastavljanja prijedloga direktiva uzme u obzir činjenicu da države članice različito prenose direktive. Neke od njih ih prenose previše strogo i doslovno, čime poništavaju željenu fleksibilnost direktive i često same sebi nameću strože uvjete za domaću industriju nego druge države članice. Druge, pak, primjenjuju svoje diskrecijsko pravo i ne čine mnogo u pogledu mjerodavnog zakonodavstva. Time se stvaraju nejednaki uvjeti i tako se gubi glavna svrha zakonodavstva. Stoga EGSO predlaže da se uvedu izrazito pažljivo praćenje razlika u prenošenju i odgovarajuće provjere načina provedbe zakonodavstva. |
| --- | --- |

2.7.

EGSO poziva Komisiju da prilikom sastavljanja prijedloga direktiva uzme u obzir činjenicu da države članice različito prenose direktive. Neke od njih ih prenose previše strogo i doslovno, čime poništavaju željenu fleksibilnost direktive i često same sebi nameću strože uvjete za domaću industriju nego druge države članice. Druge, pak, primjenjuju svoje diskrecijsko pravo i ne čine mnogo u pogledu mjerodavnog zakonodavstva. Time se stvaraju nejednaki uvjeti i tako se gubi glavna svrha zakonodavstva. Stoga EGSO predlaže da se uvedu izrazito pažljivo praćenje razlika u prenošenju i odgovarajuće provjere načina provedbe zakonodavstva.

| 2.8. | EGSO u načelu podržava daljnje mjere koje je Komisija predložila u svojoj Komunikaciji (5) i poziva Komisiju da odgovarajuće zakonodavne akte, kada budu spremni, podnese radi opsežnog savjetovanja s dionicima u relevantnim sektorima. |
| --- | --- |

2.8.

EGSO u načelu podržava daljnje mjere koje je Komisija predložila u svojoj Komunikaciji (5) i poziva Komisiju da odgovarajuće zakonodavne akte, kada budu spremni, podnese radi opsežnog savjetovanja s dionicima u relevantnim sektorima.

| 2.9. | U sklopu svojih daljnjih mjera Komisija bi trebala uzeti u obzir činjenicu da su u mnogim slučajevima rokovi za prenošenje u području financijskih usluga povezani s donošenjem okvirnog zakonodavstva (1. razina). No, kako bi se osigurala ispravna provedba, potrebno je također utvrditi detaljne provedbene mjere (2. razina). Posljedica toga su često prekratki rokovi za prenošenje koji su povezani sa zakonodavstvom 1. razine. Zbog toga rokovi za prenošenje trebaju biti povezani s usvajanjem konačnih detaljnih provedbenih mjera (2. razina). EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija surađuje s državama članicama u pripremi Plana prenošenja i htio bi pozorno pratiti njegov razvoj. |
| --- | --- |

2.9.

U sklopu svojih daljnjih mjera Komisija bi trebala uzeti u obzir činjenicu da su u mnogim slučajevima rokovi za prenošenje u području financijskih usluga povezani s donošenjem okvirnog zakonodavstva (1. razina). No, kako bi se osigurala ispravna provedba, potrebno je također utvrditi detaljne provedbene mjere (2. razina). Posljedica toga su često prekratki rokovi za prenošenje koji su povezani sa zakonodavstvom 1. razine. Zbog toga rokovi za prenošenje trebaju biti povezani s usvajanjem konačnih detaljnih provedbenih mjera (2. razina). EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija surađuje s državama članicama u pripremi Plana prenošenja i htio bi pozorno pratiti njegov razvoj.

3.   Opće napomene o daljnjim mjerama

3.1.   
  Uklanjanje nepotrebnih regulatornih ograničenja za financiranje gospodarstva

| 3.1.1. | EGSO pozdravlja predložene prilagodbe u ključnim područjima Uredbe o kapitalnim zahtjevima (paket CRR2) čiji je cilj zaštita kapaciteta banaka da financiraju gospodarstvo (6). |
| --- | --- |

3.1.1.

EGSO pozdravlja predložene prilagodbe u ključnim područjima Uredbe o kapitalnim zahtjevima (paket CRR2) čiji je cilj zaštita kapaciteta banaka da financiraju gospodarstvo (6).

| 3.1.1.1. | EGSO smatra da je ideja o prilagodbi omjera financijske poluge vrlo prikladna za odražavanje raznolikosti u financijskom sektoru EU-a i zaštitu pristupa sustavima poravnanja i financiranju javnog razvoja. |
| --- | --- |

3.1.1.1.

EGSO smatra da je ideja o prilagodbi omjera financijske poluge vrlo prikladna za odražavanje raznolikosti u financijskom sektoru EU-a i zaštitu pristupa sustavima poravnanja i financiranju javnog razvoja.

| 3.1.1.2. | EGSO pozdravlja prijedlog o postupnom uvođenju i usavršavanju omjera neto stabilnih izvora financiranja kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje trgovačkih financijskih aktivnosti EU-a, tržišta izvedenica i tržišta repo ugovora. |
| --- | --- |

3.1.1.2.

EGSO pozdravlja prijedlog o postupnom uvođenju i usavršavanju omjera neto stabilnih izvora financiranja kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje trgovačkih financijskih aktivnosti EU-a, tržišta izvedenica i tržišta repo ugovora.

| 3.1.2. | MSP-ovi diljem Europe i dalje smatraju bankovni kredit svojim glavnim izvorom financiranja (7). EGSO cijeni namjeru Komisije da proširi primjenu pomoćnog faktora za MSP-ove na kredite koji su veći od 1,5 milijuna EUR (8). Istodobno poziva Komisiju da stavi poseban naglasak na procjenu dostatnosti financiranja iz banaka i da poduzme korake za učinkovitiji utjecaj na financiranje iz banaka kako bi se njime mogle zadovoljiti posebne potrebe MSP-ova ovisno o njihovim različitim profilima rizičnosti, stupnju razvoja, lokaciji industrije itd. EGSO također predlaže da Komisija razmotri mogućnost primjene pomoćnog faktora za MSP-ove na moguća povećanja kapitalnih zahtjeva u slučaju protucikličkih ili sistemskih rizika jer bi u protivnom kreditiranje MSP-ova moglo biti ograničeno. |
| --- | --- |

3.1.2.

MSP-ovi diljem Europe i dalje smatraju bankovni kredit svojim glavnim izvorom financiranja (7). EGSO cijeni namjeru Komisije da proširi primjenu pomoćnog faktora za MSP-ove na kredite koji su veći od 1,5 milijuna EUR (8). Istodobno poziva Komisiju da stavi poseban naglasak na procjenu dostatnosti financiranja iz banaka i da poduzme korake za učinkovitiji utjecaj na financiranje iz banaka kako bi se njime mogle zadovoljiti posebne potrebe MSP-ova ovisno o njihovim različitim profilima rizičnosti, stupnju razvoja, lokaciji industrije itd. EGSO također predlaže da Komisija razmotri mogućnost primjene pomoćnog faktora za MSP-ove na moguća povećanja kapitalnih zahtjeva u slučaju protucikličkih ili sistemskih rizika jer bi u protivnom kreditiranje MSP-ova moglo biti ograničeno.

| 3.1.3. | EGSO bi pozdravio znatno smanjenje pristranosti zaduživanja radi povećanja otpornosti gospodarstva i raspodjele kapitala, što bi vlasnički kapital učinilo privlačnijim za izdavatelje i ulagače. |
| --- | --- |

3.1.3.

EGSO bi pozdravio znatno smanjenje pristranosti zaduživanja radi povećanja otpornosti gospodarstva i raspodjele kapitala, što bi vlasnički kapital učinilo privlačnijim za izdavatelje i ulagače.

| 3.1.4. | U cilju stvaranja unije tržišta kapitala (9) EGSO naglašava da trgovačka društva trebaju imati pristup različitim vrstama tržišta diljem EU-a ovisno o veličini, opsegu djelatnosti i posebnim značajkama. |
| --- | --- |

3.1.4.

U cilju stvaranja unije tržišta kapitala (9) EGSO naglašava da trgovačka društva trebaju imati pristup različitim vrstama tržišta diljem EU-a ovisno o veličini, opsegu djelatnosti i posebnim značajkama.

| 3.1.5. | Regulatorni okvir EU-a za financijske usluge značajna je prilika za bolje rješavanje potrebe za većom raznolikosti izbora za ulagače i potrošače i stvaranje okružja koje će poticati inovacije u financijskim proizvodima. |
| --- | --- |

3.1.5.

Regulatorni okvir EU-a za financijske usluge značajna je prilika za bolje rješavanje potrebe za većom raznolikosti izbora za ulagače i potrošače i stvaranje okružja koje će poticati inovacije u financijskim proizvodima.

3.2.   
  Povećanje proporcionalnosti pravila bez ugrožavanja bonitetnih ciljeva

| 3.2.1 | EGSO naglašava da je potrebno postupno nastaviti s uspostavljanjem bankovne unije i napominje da je u tom pogledu potrebna cjelovita i pravodobna provedba zakonodavstva. |
| --- | --- |

3.2.1

EGSO naglašava da je potrebno postupno nastaviti s uspostavljanjem bankovne unije i napominje da je u tom pogledu potrebna cjelovita i pravodobna provedba zakonodavstva.

| 3.2.2. | EGSO poziva Komisiju da nastavi sa svojim naporima za dovršetak uredbe o strukturnoj reformi banaka. Odbor naglašava da je potrebno pojednostaviti sadržaj i učestalost zahtjeva za izvješćivanje i ispitati koji su podaci doista potrebni, uskladiti obrasce i uvesti pojednostavljenja te osigurati izuzeća za MSP-ove kad god je to moguće. |
| --- | --- |

3.2.2.

EGSO poziva Komisiju da nastavi sa svojim naporima za dovršetak uredbe o strukturnoj reformi banaka. Odbor naglašava da je potrebno pojednostaviti sadržaj i učestalost zahtjeva za izvješćivanje i ispitati koji su podaci doista potrebni, uskladiti obrasce i uvesti pojednostavljenja te osigurati izuzeća za MSP-ove kad god je to moguće.

| 3.2.3. | EGSO poziva Komisiju da pri reviziji EMIR-a (Uredba o infrastrukturi europskog tržišta) ispita učinak koji bi smanjenje kvalitete kolaterala prihvaćenih od središnjih drugih ugovornih strana (CPP) moglo imati na njihovu otpornost te da razmotri bi li određeni sudionici na tržištu, poput mirovinskih fondova, mogli biti trajno izuzeti iz središnjeg poravnanja u slučaju da njihovo sudjelovanje dovede do smanjenja stabilnosti ukupnog financijskog sustava zbog prihvaćanja alternativnih negotovinskih kolaterala. |
| --- | --- |

3.2.3.

EGSO poziva Komisiju da pri reviziji EMIR-a (Uredba o infrastrukturi europskog tržišta) ispita učinak koji bi smanjenje kvalitete kolaterala prihvaćenih od središnjih drugih ugovornih strana (CPP) moglo imati na njihovu otpornost te da razmotri bi li određeni sudionici na tržištu, poput mirovinskih fondova, mogli biti trajno izuzeti iz središnjeg poravnanja u slučaju da njihovo sudjelovanje dovede do smanjenja stabilnosti ukupnog financijskog sustava zbog prihvaćanja alternativnih negotovinskih kolaterala.

| 3.2.4. | U skladu s načelom proporcionalnosti EGSO predlaže sljedeće:






  — | umjesto da im se samo prorijedi obvezno izvješćivanje, male banke i druge male financijske institucije trebalo bi općenito izuzeti iz određenih zahtjeva za izvješćivanje do određene granice. U protivnom bi troškovi malih institucija za regulatorno usklađivanje mogli stvoriti poremećaje na tržištu koji idu u korist određenim vrstama organizacije i velikim poduzećima, |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

U skladu s načelom proporcionalnosti EGSO predlaže sljedeće:

—

umjesto da im se samo prorijedi obvezno izvješćivanje, male banke i druge male financijske institucije trebalo bi općenito izuzeti iz određenih zahtjeva za izvješćivanje do određene granice. U protivnom bi troškovi malih institucija za regulatorno usklađivanje mogli stvoriti poremećaje na tržištu koji idu u korist određenim vrstama organizacije i velikim poduzećima,

| — | malim bankama i, općenito, malim financijskim institucijama ne bi se trebala nametati prekomjerna administrativna opterećenja sve dok se pridržavaju određenih standarda. Ispunjavanje tih standarda trebalo bi se strogo nadzirati jer će u protivnom doći do gubitka povjerenja. |
| --- | --- |

—

malim bankama i, općenito, malim financijskim institucijama ne bi se trebala nametati prekomjerna administrativna opterećenja sve dok se pridržavaju određenih standarda. Ispunjavanje tih standarda trebalo bi se strogo nadzirati jer će u protivnom doći do gubitka povjerenja.

3.3.   
  Smanjenje nepotrebnih regulatornih opterećenja

| 3.3.1. | EGSO čvrsto vjeruje da bi uspješan dovršetak unije tržišta kapitala trebao omogućiti trgovačkim društvima iz EU-a svih veličina, u svim sektorima i stupnjevima razvoja da pristupe tržištu kapitala u EU-u na jednostavan, izravan i povoljan način. EGSO se nada da će se uz Direktivu o prospektu donijeti i djelotvoran zakonodavni akt 2. razine kojim bi se promicalo uvrštavanje na burzu, osobito MSP-ova, i stvorio pogodniji sustav za prikupljanje sredstava. |
| --- | --- |

3.3.1.

EGSO čvrsto vjeruje da bi uspješan dovršetak unije tržišta kapitala trebao omogućiti trgovačkim društvima iz EU-a svih veličina, u svim sektorima i stupnjevima razvoja da pristupe tržištu kapitala u EU-u na jednostavan, izravan i povoljan način. EGSO se nada da će se uz Direktivu o prospektu donijeti i djelotvoran zakonodavni akt 2. razine kojim bi se promicalo uvrštavanje na burzu, osobito MSP-ova, i stvorio pogodniji sustav za prikupljanje sredstava.

| 3.3.2. | Iako priznaje da su nacionalna nadzorna tijela upućenija u značajke lokalnog tržišta, EGSO upozorava da to ne bi trebala biti izlika za prekomjernu regulativu i da zahtjevi na nacionalnoj razini ne bi trebali biti stroži od zakonodavnih odredbi EU-a. |
| --- | --- |

3.3.2.

Iako priznaje da su nacionalna nadzorna tijela upućenija u značajke lokalnog tržišta, EGSO upozorava da to ne bi trebala biti izlika za prekomjernu regulativu i da zahtjevi na nacionalnoj razini ne bi trebali biti stroži od zakonodavnih odredbi EU-a.

| 3.3.3. | EGSO je zabrinut zbog sve veće složenosti zakonodavstva koja se odražava u činjenici da su propisi i nadzor sve brojniji, detaljniji i da postoje na više razina i s obzirom na zahtjeve na svim razinama, tj. međunarodnoj razini, razini EU-a i nacionalnoj razini. Priznaje, dakako, da su financijska tržišta vrlo složena zbog čega je potrebno složenije zakonodavstvo, no upozorava da bi se to moglo negativno odraziti na ulaganja. EGSO smatra da zakonodavstvo nije uvijek najprikladniji politički odgovor i poziva Komisiju da se odluči za nezakonodavna i tržišno utemeljena rješenja kad god je to moguće. |
| --- | --- |

3.3.3.

EGSO je zabrinut zbog sve veće složenosti zakonodavstva koja se odražava u činjenici da su propisi i nadzor sve brojniji, detaljniji i da postoje na više razina i s obzirom na zahtjeve na svim razinama, tj. međunarodnoj razini, razini EU-a i nacionalnoj razini. Priznaje, dakako, da su financijska tržišta vrlo složena zbog čega je potrebno složenije zakonodavstvo, no upozorava da bi se to moglo negativno odraziti na ulaganja. EGSO smatra da zakonodavstvo nije uvijek najprikladniji politički odgovor i poziva Komisiju da se odluči za nezakonodavna i tržišno utemeljena rješenja kad god je to moguće.

3.4.   
  Veća dosljednost i usmjerenost regulatornog okvira na budućnost

| 3.4.1. | EGSO bi pozdravio pristup zakonodavstvu temeljen na riziku pri čemu bi se ista pravila primjenjivala na isti rizik. U tom pogledu ukazuje na prednosti diversifikacije imovine, kako u smislu kategorije imovine tako i u smislu izvora imovine, kako bi se omogućila bolja diversifikacija rizika i odgovorilo na potrebe ulagača. |
| --- | --- |

3.4.1.

EGSO bi pozdravio pristup zakonodavstvu temeljen na riziku pri čemu bi se ista pravila primjenjivala na isti rizik. U tom pogledu ukazuje na prednosti diversifikacije imovine, kako u smislu kategorije imovine tako i u smislu izvora imovine, kako bi se omogućila bolja diversifikacija rizika i odgovorilo na potrebe ulagača.

| 3.4.2. | EGSO naglašava da je na razini EU-a potrebna brza provedba inicijativa kojima se promiče opsežnije i bolje financijsko obrazovanje (10) u kojem bi se trebale uzeti u obzir posebne potrebe svake države članice. Potrebno je staviti poseban naglasak na MSP-ove, uključujući na mogućnosti boljeg iskorištavanja prilika koje se nude na tržištima kapitala. |
| --- | --- |

3.4.2.

EGSO naglašava da je na razini EU-a potrebna brza provedba inicijativa kojima se promiče opsežnije i bolje financijsko obrazovanje (10) u kojem bi se trebale uzeti u obzir posebne potrebe svake države članice. Potrebno je staviti poseban naglasak na MSP-ove, uključujući na mogućnosti boljeg iskorištavanja prilika koje se nude na tržištima kapitala.

| 3.4.3. | Posrednici, osobito poslovna udruženja, imaju važnu ulogu u usmjeravanju sredstava prema realnom gospodarstvu, kao i prema dobro razvijenim lokalnim ekosustavima. |
| --- | --- |

3.4.3.

Posrednici, osobito poslovna udruženja, imaju važnu ulogu u usmjeravanju sredstava prema realnom gospodarstvu, kao i prema dobro razvijenim lokalnim ekosustavima.

| 3.4.4. | U skladu sa zaključcima iz prethodnog mišljenja (11), EGSO naglašava da je raspon savjetovanja o maloprodajnim financijskim uslugama bio preširok i predlaže da se primijeni usredotočeniji pristup za očekivani Akcijski plan o maloprodajnim financijskim uslugama kako bi se osigurali opipljiviji rezultati. EGSO također smatra da bi se u pripremi tog Akcijskog plana trebalo iznimno usredotočiti na zaštitu potrošača. |
| --- | --- |

3.4.4.

U skladu sa zaključcima iz prethodnog mišljenja (11), EGSO naglašava da je raspon savjetovanja o maloprodajnim financijskim uslugama bio preširok i predlaže da se primijeni usredotočeniji pristup za očekivani Akcijski plan o maloprodajnim financijskim uslugama kako bi se osigurali opipljiviji rezultati. EGSO također smatra da bi se u pripremi tog Akcijskog plana trebalo iznimno usredotočiti na zaštitu potrošača.

| 3.4.5. | EGSO daje svoju punu podršku prioritetu uzimanja u obzir tehnološkog razvoja prilikom izrade budućih pravila. Međutim, potiče Komisiju da u tim nastojanjima bude oprezna u pogledu prijetnji kibersigurnosti. Naglašava da bi se u integriranom pristupu uspostavljanju unije tržišta kapitala trebalo usredotočiti na razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta i na reforme koje su u tijeku u području prava trgovačkih društava i korporativnog upravljanja. |
| --- | --- |

3.4.5.

EGSO daje svoju punu podršku prioritetu uzimanja u obzir tehnološkog razvoja prilikom izrade budućih pravila. Međutim, potiče Komisiju da u tim nastojanjima bude oprezna u pogledu prijetnji kibersigurnosti. Naglašava da bi se u integriranom pristupu uspostavljanju unije tržišta kapitala trebalo usredotočiti na razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta i na reforme koje su u tijeku u području prava trgovačkih društava i korporativnog upravljanja.

| 3.4.6. | EGSO predlaže da se u daljnje mjere uključi i revizija Direktive o transparentnosti s naglaskom na obavješćivanje o većinskim udjelima. Te obavijesti razlikuju se među državama članicama, a ponekad i među uvrštenim trgovačkim društvima. To nepotrebno opterećuje ulagače, a trebalo bi se izbjeći potpunim usklađivanjem jer predstavlja prepreku razvoju unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

3.4.6.

EGSO predlaže da se u daljnje mjere uključi i revizija Direktive o transparentnosti s naglaskom na obavješćivanje o većinskim udjelima. Te obavijesti razlikuju se među državama članicama, a ponekad i među uvrštenim trgovačkim društvima. To nepotrebno opterećuje ulagače, a trebalo bi se izbjeći potpunim usklađivanjem jer predstavlja prepreku razvoju unije tržišta kapitala.

| 3.4.7. | Prekogranična ulaganja općenito su otežana zbog činjenice da ulagači moraju uzeti u obzir 28 različitih regulatornih sustava prilikom ulaganja u uvrštena trgovačka društva sa sjedištem u jednoj od 28 država članica. Razrađene uredbe umjesto direktiva bile bi važan korak prema stvaranju unije tržišta kapitala. Uredbe bi trebalo dopunjavati europskim nadzorom i provedbom. |
| --- | --- |

3.4.7.

Prekogranična ulaganja općenito su otežana zbog činjenice da ulagači moraju uzeti u obzir 28 različitih regulatornih sustava prilikom ulaganja u uvrštena trgovačka društva sa sjedištem u jednoj od 28 država članica. Razrađene uredbe umjesto direktiva bile bi važan korak prema stvaranju unije tržišta kapitala. Uredbe bi trebalo dopunjavati europskim nadzorom i provedbom.

4.   Daljnji koraci

| 4.1. | EGSO potiče potpuno uključivanje država članica izvan europodručja u bankovnu uniju. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO potiče potpuno uključivanje država članica izvan europodručja u bankovnu uniju.

| 4.2. | U skladu sa zaključcima iz prethodnog mišljenja, (12) EGSO naglašava da bi se revizija Direktive o prospektu trebala usmjeriti na smanjivanje troškova i pojednostavljivanje postupaka za MSP-ove i istodobno na postizanje prave ravnoteže u pogledu zaštite ulagača. EGSO naglašava da procjena učinka te analiza troškova i koristi trebaju uključivati temeljite ocjene učinka mjera 2. razine koje čine znatan dio financijskog regulatornog okvira EU-a. |
| --- | --- |

4.2.

U skladu sa zaključcima iz prethodnog mišljenja, (12) EGSO naglašava da bi se revizija Direktive o prospektu trebala usmjeriti na smanjivanje troškova i pojednostavljivanje postupaka za MSP-ove i istodobno na postizanje prave ravnoteže u pogledu zaštite ulagača. EGSO naglašava da procjena učinka te analiza troškova i koristi trebaju uključivati temeljite ocjene učinka mjera 2. razine koje čine znatan dio financijskog regulatornog okvira EU-a.

| 4.3. | EGSO poziva Komisiju i nadležna nadzorna tijela da se pozabave pitanjem međudjelovanja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i bonitetnih zahtjeva te da preispitaju utjecaj poreznog računovodstva na vlastiti kapital. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO poziva Komisiju i nadležna nadzorna tijela da se pozabave pitanjem međudjelovanja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i bonitetnih zahtjeva te da preispitaju utjecaj poreznog računovodstva na vlastiti kapital.

| 4.4. | Istodobno, EGSO bi htio Komisiji skrenuti pozornost na činjenicu da su promjene u regulativi ponekad toliko česte da stvaraju zbrku, čime se institucijama i pojedincima znatno otežavaju ili čak onemogućuju pokušaji da ih se pridržavaju. Za prilagodbu postupaka i obrazaca potrebno je odgovarajuće vrijeme, pa bi Komisija trebala pričekati da prođe određeno vrijeme prije uvođenja novih promjena. |
| --- | --- |

4.4.

Istodobno, EGSO bi htio Komisiji skrenuti pozornost na činjenicu da su promjene u regulativi ponekad toliko česte da stvaraju zbrku, čime se institucijama i pojedincima znatno otežavaju ili čak onemogućuju pokušaji da ih se pridržavaju. Za prilagodbu postupaka i obrazaca potrebno je odgovarajuće vrijeme, pa bi Komisija trebala pričekati da prođe određeno vrijeme prije uvođenja novih promjena.

| 4.5. | Komisija mora osigurati da se predvidi dovoljno vremena za ispravnu provedbu zakonodavstva na nacionalnoj razini čak i u slučaju savjetovanja s europskim nadzornim tijelima tijekom postupka izrade zakonodavstva druge razine. U protivnom se rokovi za provedbu moraju produžiti (kao što je slučaj s upakiranim investicijskim proizvodima za male ulagatelje i investicijskim osigurateljnim proizvodima – PRIIP-ovima) ili, u najgorem slučaju, poduzeća i njihovi zaposlenici neće imati dovoljno vremena za upoznavanje s novim zakonodavstvom prije nego što ga se budu morali početi pridržavati. |
| --- | --- |

4.5.

Komisija mora osigurati da se predvidi dovoljno vremena za ispravnu provedbu zakonodavstva na nacionalnoj razini čak i u slučaju savjetovanja s europskim nadzornim tijelima tijekom postupka izrade zakonodavstva druge razine. U protivnom se rokovi za provedbu moraju produžiti (kao što je slučaj s upakiranim investicijskim proizvodima za male ulagatelje i investicijskim osigurateljnim proizvodima – PRIIP-ovima) ili, u najgorem slučaju, poduzeća i njihovi zaposlenici neće imati dovoljno vremena za upoznavanje s novim zakonodavstvom prije nego što ga se budu morali početi pridržavati.

| 4.6. | EGSO čvrsto vjeruje da je uz regulatorne napore potrebna i promjena kulture i ponašanja u financijskom sektoru te u tu svrhu poziva sve dionike da neprekidno ulažu napore u postizanje bolje sukladnosti, fleksibilnijeg i transparentnijeg upravljanja i dugoročnije usmjerenosti na sve sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

4.6.

EGSO čvrsto vjeruje da je uz regulatorne napore potrebna i promjena kulture i ponašanja u financijskom sektoru te u tu svrhu poziva sve dionike da neprekidno ulažu napore u postizanje bolje sukladnosti, fleksibilnijeg i transparentnijeg upravljanja i dugoročnije usmjerenosti na sve sudionike na tržištu.

| 4.7. | EGSO poziva na promicanje dodatnih pružatelja usluga kreditnog rejtinga radi povećanja konkurentnosti na visoko koncentriranom tržištu. To bi doprinijelo smanjivanju prekomjernih troškova s kojima se suočavaju MSP-ovi prilikom pribavljanja vanjskog kreditnog rejtinga. EGSO također poziva Komisiju na daljnje razmatranje načina za dodjeljivanje rejtinga MSP-ovima na usporediv i povoljan način. |
| --- | --- |

4.7.

EGSO poziva na promicanje dodatnih pružatelja usluga kreditnog rejtinga radi povećanja konkurentnosti na visoko koncentriranom tržištu. To bi doprinijelo smanjivanju prekomjernih troškova s kojima se suočavaju MSP-ovi prilikom pribavljanja vanjskog kreditnog rejtinga. EGSO također poziva Komisiju na daljnje razmatranje načina za dodjeljivanje rejtinga MSP-ovima na usporediv i povoljan način.

| 4.8. | Kako bi se osigurala brza i učinkovita provedba, i to u skladu s prioritetima navedenima u programu rada Komisije za 2017. (13), EGSO preporučuje da se poduzmu koraci kojima se jamči potpuna predanost država članica pridržavanju rokova za prenošenje direktiva i osiguravanju da ti koraci budu u potpunosti provedeni. |
| --- | --- |

4.8.

Kako bi se osigurala brza i učinkovita provedba, i to u skladu s prioritetima navedenima u programu rada Komisije za 2017. (13), EGSO preporučuje da se poduzmu koraci kojima se jamči potpuna predanost država članica pridržavanju rokova za prenošenje direktiva i osiguravanju da ti koraci budu u potpunosti provedeni.

| 4.9. | U skladu s inicijativom za bolju regulativu, EGSO poziva Komisiju da olakša rano uključivanje svih relevantnih dionika, uključujući stručne skupine i savjetodavna tijela, kako bi se osiguralo uravnoteženo sudjelovanje u savjetovanjima u kojima se odražava raznolikost dionika. |
| --- | --- |

4.9.

U skladu s inicijativom za bolju regulativu, EGSO poziva Komisiju da olakša rano uključivanje svih relevantnih dionika, uključujući stručne skupine i savjetodavna tijela, kako bi se osiguralo uravnoteženo sudjelovanje u savjetovanjima u kojima se odražava raznolikost dionika.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o strukturnim mjerama kojima se poboljšava otpornost kreditnih institucija EU-a (COM(2014) 43 final).

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2016-0006&language=HR.

2

(3)  http://ec.europa.eu/info/law-making-process/evaluating-and-improving-existing-laws/refit-making-eu-law-simpler-and-less_hr.

3

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a (COM(2015) 215 final).

4

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a

(5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Poziv na očitovanje – regulatorni okvir EU-a za financijske usluge (COM(2016) 855 final).

5

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Poziv na očitovanje – regulatorni okvir EU-a za financijske usluge

(6)  COM(2016) 850 final.

6

(7)  Informativno izvješće EGSO-a Pristup financiranju za MSP-ove i srednje kapitalizirana poduzeća za razdoblje 2014. – 2020.: prilike i izazovi.

7

Pristup financiranju za MSP-ove i srednje kapitalizirana poduzeća za razdoblje 2014. – 2020.: prilike i izazovi

(8)  Uredba o kapitalnim zahtjevima (CRR), članak 501. (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

8

(9)  SL C 383, 17.11.2015., str. 64.

9

(10)  SL C 318, 29.10.2011., str. 24.

10

(11)  SL C 264, 20.7.2016., str. 35.

11

(12)  SL C 177, 18.5.2016., str. 9.

12

(13)  COM(2016) 710 final.

13

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/49

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1365/75

(COM(2016) 531 final – 2016/0256 (COD)),

o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja (Cedefop) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75

(COM(2016) 532 final – 2016/0257 (COD))

i o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94

(COM(2016) 528 final – 2016/254 (COD))

(2017/C 209/08)

| Izvjestiteljica: | Christa SCHWENG (AT-I) |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Giulia BARBUCCI (IT-II) |

Izvjestiteljica:

Christa SCHWENG (AT-I)

Suizvjestiteljica:

Giulia BARBUCCI (IT-II)

| Savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 8.9.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 30.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 168/0/0 |

Savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 8.9.2016.

Pravni temelj:

članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

30.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

168/0/0

1.   Zaključci

| 1.1. | EGSO prima na znanje prijedlog za reviziju uredbi o osnivanju triju agencija: Cedefop, EUROFOUND i EU-OSHA. Odbor srdačno pozdravlja činjenicu da će se zadržati uravnotežena, tripartitna struktura upravnog odbora, suprotno prijedlozima iznesenim u zajedničkom pristupu. Tripartitnost predstavlja uključiv pristup kojim se poštuje važnost uloge socijalnih partnera u traženju zajedničkih rješenja. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO prima na znanje prijedlog za reviziju uredbi o osnivanju triju agencija: Cedefop, EUROFOUND i EU-OSHA. Odbor srdačno pozdravlja činjenicu da će se zadržati uravnotežena, tripartitna struktura upravnog odbora, suprotno prijedlozima iznesenim u zajedničkom pristupu. Tripartitnost predstavlja uključiv pristup kojim se poštuje važnost uloge socijalnih partnera u traženju zajedničkih rješenja.

| 1.2. | Opće ciljeve triju agencija potrebno je definirati na ujednačen i cjelovitiji način kako bi se „pružila potpora potrebama svih institucija i tijela EU-a, država članica i socijalnih partnera”. |
| --- | --- |

1.2.

Opće ciljeve triju agencija potrebno je definirati na ujednačen i cjelovitiji način kako bi se „pružila potpora potrebama svih institucija i tijela EU-a, država članica i socijalnih partnera”.

| 1.3. | EGSO se zalaže za to da ovlasti koje se odnose na imenovanje osoblja i promjene unutarnjih struktura navedenih agencija i dalje treba imati direktor. Isključivo u iznimnim okolnostima, kada direktor nije u mogućnosti izvršiti zadaće tijela nadležnog za imenovanje, odbor odlučuje o prenošenju te ovlasti na drugog člana rukovodećeg osoblja. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO se zalaže za to da ovlasti koje se odnose na imenovanje osoblja i promjene unutarnjih struktura navedenih agencija i dalje treba imati direktor. Isključivo u iznimnim okolnostima, kada direktor nije u mogućnosti izvršiti zadaće tijela nadležnog za imenovanje, odbor odlučuje o prenošenju te ovlasti na drugog člana rukovodećeg osoblja.

| 1.4. | EGSO se protivi smanjenju broja članova izvršnog odbora jer će se time interesnu skupinu koja trenutačno obnaša funkciju predsjednika dovesti u nepovoljan položaj s obzirom na to da više neće imati glasnogovornika u izvršnom odboru. Pored toga, širi krug predstavnika u izvršnom odboru omogućuje informiranije rasprave. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO se protivi smanjenju broja članova izvršnog odbora jer će se time interesnu skupinu koja trenutačno obnaša funkciju predsjednika dovesti u nepovoljan položaj s obzirom na to da više neće imati glasnogovornika u izvršnom odboru. Pored toga, širi krug predstavnika u izvršnom odboru omogućuje informiranije rasprave.

| 1.5. | EGSO pozdravlja standardizirani pristup imenovanju izvršnog direktora koji je sličan pristupu agencije EU-OSHA. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO pozdravlja standardizirani pristup imenovanju izvršnog direktora koji je sličan pristupu agencije EU-OSHA.

| 1.6. | EGSO je uvjeren da se mjesto zamjenika direktora pokazalo korisnim i to mjesto trebalo bi se, tamo gdje postoji, zadržati. Budući da postojeće različite prakse dobro funkcioniraju, Odbor zahtijeva određenu razinu fleksibilnosti u pogledu triju agencija. Konačnu odluku o mjestu zamjenika direktora trebalo prepustiti upravnom odboru. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO je uvjeren da se mjesto zamjenika direktora pokazalo korisnim i to mjesto trebalo bi se, tamo gdje postoji, zadržati. Budući da postojeće različite prakse dobro funkcioniraju, Odbor zahtijeva određenu razinu fleksibilnosti u pogledu triju agencija. Konačnu odluku o mjestu zamjenika direktora trebalo prepustiti upravnom odboru.

| 1.7. | EGSO smatra da je za uspostavu kontakata i suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama potrebno samo odobrenje upravnog odbora u kojem Komisija ima predstavnika. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO smatra da je za uspostavu kontakata i suradnje s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama potrebno samo odobrenje upravnog odbora u kojem Komisija ima predstavnika.

2.   Pozadina

| 2.1. | Uredbe o osnivanju triju agencija (Eurofound, Cedefop i EU-OSHA) putem tih predloženih uredbi bit će usklađene na temelju zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama. Ovaj su pristup 2012. godine usvojili Europski parlament, Vijeće Europske unije i Europska komisija, a njegova je svrha da služi kao temelj za određenu razinu standardizacije u dosljednosti, učinkovitosti, odgovornosti i transparentnosti europskih agencija. Na temelju zajedničkog pristupa agencije „pridonose provedbi važnih politika Unije te time pomažu svim institucijama, osobito Komisiji, da se usredotoče na temeljne zadaće donošenja politike. Agencije također imaju ulogu u podupiranju postupka donošenja odluka objedinjavanjem tehničkog ili stručnog znanja dostupnog na europskoj i nacionalnoj razini te time pomažu u poboljšanju suradnje država članica i EU-a u važnim političkim područjima.” Za razliku od ostalih agencija EU-a, tri predmetne agencije dijele tradiciju tripartitnog upravljanja, pri čemu su predstavnici vlada, radnika i poslodavaca iz svake države članice uključeni u upravljanje agencijama na institucijskoj razini. Tako snažnim učvršćivanjem rada agencija u stvarnost država članica osigurava se aktualna i politička važnost njihova rada. Trenutačna zadaća usklađivanja uredbi o osnivanju triju agencija pruža mogućnost utvrđivanja i isticanja specifičnih mehanizama tripartitnog upravljanja koji su tijekom vremena razvijeni u svakoj agenciji te osiguravanja nastavka uspostavljene dobre prakse. |
| --- | --- |

2.1.

Uredbe o osnivanju triju agencija (Eurofound, Cedefop i EU-OSHA) putem tih predloženih uredbi bit će usklađene na temelju zajedničkog pristupa decentraliziranim agencijama. Ovaj su pristup 2012. godine usvojili Europski parlament, Vijeće Europske unije i Europska komisija, a njegova je svrha da služi kao temelj za određenu razinu standardizacije u dosljednosti, učinkovitosti, odgovornosti i transparentnosti europskih agencija. Na temelju zajedničkog pristupa agencije „pridonose provedbi važnih politika Unije te time pomažu svim institucijama, osobito Komisiji, da se usredotoče na temeljne zadaće donošenja politike. Agencije također imaju ulogu u podupiranju postupka donošenja odluka objedinjavanjem tehničkog ili stručnog znanja dostupnog na europskoj i nacionalnoj razini te time pomažu u poboljšanju suradnje država članica i EU-a u važnim političkim područjima.” Za razliku od ostalih agencija EU-a, tri predmetne agencije dijele tradiciju tripartitnog upravljanja, pri čemu su predstavnici vlada, radnika i poslodavaca iz svake države članice uključeni u upravljanje agencijama na institucijskoj razini. Tako snažnim učvršćivanjem rada agencija u stvarnost država članica osigurava se aktualna i politička važnost njihova rada. Trenutačna zadaća usklađivanja uredbi o osnivanju triju agencija pruža mogućnost utvrđivanja i isticanja specifičnih mehanizama tripartitnog upravljanja koji su tijekom vremena razvijeni u svakoj agenciji te osiguravanja nastavka uspostavljene dobre prakse.

| 2.2. | Objavi ovog zajedničkog pristupa prethodi evaluacija svih europskih agencija. |
| --- | --- |

2.2.

Objavi ovog zajedničkog pristupa prethodi evaluacija svih europskih agencija.

3.   Kratki sadržaj nacrta prijedloga

| 3.1. | Članak 235. UEEZ-a (sadašnji članak 305. UFEU-a) predstavljao je pravni temelj za sve tri agencije koji je bilo potrebno ažurirati zbog presude Suda Europske unije. Eurofound i EU-OSHA utemeljeni su na članku 153. stavku 2. točki (a) UFEU-a, a Cedefop na članku 166. stavku 4., članku 165. stavku 4. i članku 149. |
| --- | --- |

3.1.

Članak 235. UEEZ-a (sadašnji članak 305. UFEU-a) predstavljao je pravni temelj za sve tri agencije koji je bilo potrebno ažurirati zbog presude Suda Europske unije. Eurofound i EU-OSHA utemeljeni su na članku 153. stavku 2. točki (a) UFEU-a, a Cedefop na članku 166. stavku 4., članku 165. stavku 4. i članku 149.

| 3.2. | Promjenom uredbi nijednoj od triju agencija nisu dodijeljene nove zadaće, ali su zadaće sviju agencija prilagođene trenutačnim okolnostima, a zastarjela su načela ažurirana. |
| --- | --- |

3.2.

Promjenom uredbi nijednoj od triju agencija nisu dodijeljene nove zadaće, ali su zadaće sviju agencija prilagođene trenutačnim okolnostima, a zastarjela su načela ažurirana.

3.3.   
  Horizontalne odredbe

| 3.3.1. | Zajedničko obilježje triju agencija jest činjenica da upravni odbor ne obuhvaća samo predstavnike svih država članica i Europske komisije, već i 28 predstavnika nacionalnih organizacija poslodavaca i zaposlenika. Tripartitnost predstavlja uključiv pristup kojim se poštuje važnost uloge socijalnih partnera u traženju zajedničkih rješenja. Zajedničkim pristupom propisano je da je potrebno drastično smanjiti broj predstavnika organizacija poslodavaca i zaposlenika. To je dovelo do nepovjerenja europskih i nacionalnih organizacija socijalnih partnera te je zadržana izvorna struktura. |
| --- | --- |

3.3.1.

Zajedničko obilježje triju agencija jest činjenica da upravni odbor ne obuhvaća samo predstavnike svih država članica i Europske komisije, već i 28 predstavnika nacionalnih organizacija poslodavaca i zaposlenika. Tripartitnost predstavlja uključiv pristup kojim se poštuje važnost uloge socijalnih partnera u traženju zajedničkih rješenja. Zajedničkim pristupom propisano je da je potrebno drastično smanjiti broj predstavnika organizacija poslodavaca i zaposlenika. To je dovelo do nepovjerenja europskih i nacionalnih organizacija socijalnih partnera te je zadržana izvorna struktura.

| 3.3.2. | Članove upravnog odbora imenuje Vijeće na razdoblje od četiri godine. Osim stručnosti u odgovarajućim područjima rada agencija, članovi također trebaju posjedovati odgovarajuće sposobnosti u području upravljanja, administracije i proračuna. Predstavnike poslodavaca i zaposlenika imenuje Vijeće na temelju prijedloga najboljih europskih organizacija poslodavaca i zaposlenika. Dodatnim kriterijem za agenciju EU-OSHA dosad je bilo predviđeno da oni moraju biti članovi ili predstavnici Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu. |
| --- | --- |

3.3.2.

Članove upravnog odbora imenuje Vijeće na razdoblje od četiri godine. Osim stručnosti u odgovarajućim područjima rada agencija, članovi također trebaju posjedovati odgovarajuće sposobnosti u području upravljanja, administracije i proračuna. Predstavnike poslodavaca i zaposlenika imenuje Vijeće na temelju prijedloga najboljih europskih organizacija poslodavaca i zaposlenika. Dodatnim kriterijem za agenciju EU-OSHA dosad je bilo predviđeno da oni moraju biti članovi ili predstavnici Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu.

| 3.3.3. | Zadaće upravnog odbora obuhvaćaju sljedeće: donošenje programskog dokumenta, proračun, godišnje izvješće o aktivnostima, financijska pravila, strategiju borbe protiv prijevare, pravila o sprečavanju i upravljanju sukobom interesa, poslovnik, komunikacijske i promidžbene planove, ovlasti koje se odnose na imenovanje osoblja, izvršnog direktora i računovodstvenog službenika, praćenje izvješća i evaluacija OLAF-a, donošenje odluka o unutarnjoj strukturi odgovarajuće agencije i radnih dogovora s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

3.3.3.

Zadaće upravnog odbora obuhvaćaju sljedeće: donošenje programskog dokumenta, proračun, godišnje izvješće o aktivnostima, financijska pravila, strategiju borbe protiv prijevare, pravila o sprečavanju i upravljanju sukobom interesa, poslovnik, komunikacijske i promidžbene planove, ovlasti koje se odnose na imenovanje osoblja, izvršnog direktora i računovodstvenog službenika, praćenje izvješća i evaluacija OLAF-a, donošenje odluka o unutarnjoj strukturi odgovarajuće agencije i radnih dogovora s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.

| 3.3.4. | U tijeku je usklađivanje vremenskih razdoblja predviđenih za donošenje i prijenos godišnjih i višegodišnjih programskih dokumenata. |
| --- | --- |

3.3.4.

U tijeku je usklađivanje vremenskih razdoblja predviđenih za donošenje i prijenos godišnjih i višegodišnjih programskih dokumenata.

| 3.3.5. | Predsjednik upravnog odbora i tri potpredsjednika imenuju se među predstavnicima vlade, interesnih skupina poslodavaca i radnika te Komisije. Biraju se na temelju dvotrećinske većine na razdoblje od dvije godine (dosad su se u agenciji EU-OSHA imenovali na razdoblje od godine dana). Upravni odbor sastaje se jedanput godišnje i donosi odluke običnom većinom. |
| --- | --- |

3.3.5.

Predsjednik upravnog odbora i tri potpredsjednika imenuju se među predstavnicima vlade, interesnih skupina poslodavaca i radnika te Komisije. Biraju se na temelju dvotrećinske većine na razdoblje od dvije godine (dosad su se u agenciji EU-OSHA imenovali na razdoblje od godine dana). Upravni odbor sastaje se jedanput godišnje i donosi odluke običnom većinom.

| 3.3.6. | Izvršni odbor (prijašnje predsjedništvo) sastoji se od predsjednika upravnog odbora, triju potpredsjednika, koordinatora skupine i jednog predstavnika Komisije. U slučaju agencija Eurofound i EU-OSHA to znači smanjenje broja članova jer je dosad odbor mogao imati 11 članova. |
| --- | --- |

3.3.6.

Izvršni odbor (prijašnje predsjedništvo) sastoji se od predsjednika upravnog odbora, triju potpredsjednika, koordinatora skupine i jednog predstavnika Komisije. U slučaju agencija Eurofound i EU-OSHA to znači smanjenje broja članova jer je dosad odbor mogao imati 11 članova.

| 3.3.7. | Dosadašnja zadaća izvršnog odbora bilo je praćenje provedbe odluka upravnog odbora, ali novom će mu uredbom biti dodijeljene sveobuhvatnije ovlasti: priprema odluka koje usvaja upravni odbor i praćenje daljnjeg postupanja OLAF-a zajedno s upravnim odborom, kao i savjetovanje i podupiranje direktora u provedbi odluka upravnog odbora. U hitnim slučajevima izvršni odbori triju agencija mogu donijeti privremene odluke u ime upravnog odbora u vezi s pitanjima upravljanja, uključujući pitanja tijela nadležnog za imenovanje i pitanja proračuna. |
| --- | --- |

3.3.7.

Dosadašnja zadaća izvršnog odbora bilo je praćenje provedbe odluka upravnog odbora, ali novom će mu uredbom biti dodijeljene sveobuhvatnije ovlasti: priprema odluka koje usvaja upravni odbor i praćenje daljnjeg postupanja OLAF-a zajedno s upravnim odborom, kao i savjetovanje i podupiranje direktora u provedbi odluka upravnog odbora. U hitnim slučajevima izvršni odbori triju agencija mogu donijeti privremene odluke u ime upravnog odbora u vezi s pitanjima upravljanja, uključujući pitanja tijela nadležnog za imenovanje i pitanja proračuna.

| 3.3.8. | Zadaće direktora u predloženoj su uredbi mnogo preciznije utvrđene u odnosu na prijašnje uredbe. Novost je i odluka o tome je li potrebno osnovati jedan ili više lokalnih ureda u jednoj ili više država članica kako bi se osiguralo učinkovitije izvršenje zadaća agencije. Ta odluka zahtijeva prethodnu suglasnost Komisije, upravnog odbora i dotične države članice. |
| --- | --- |

3.3.8.

Zadaće direktora u predloženoj su uredbi mnogo preciznije utvrđene u odnosu na prijašnje uredbe. Novost je i odluka o tome je li potrebno osnovati jedan ili više lokalnih ureda u jednoj ili više država članica kako bi se osiguralo učinkovitije izvršenje zadaća agencije. Ta odluka zahtijeva prethodnu suglasnost Komisije, upravnog odbora i dotične države članice.

| 3.3.9. | Upravni odbor dvotrećinskom većinom imenuje direktora na razdoblje od pet godina na temelju popisa kandidata koje predlaže Komisija. Mandat direktora može se obnoviti jednom, na temelju procjene njegova rada. Postupak imenovanja usklađen je s postupkom koji se primjenjuje u agenciji EU-OSHA. Cedefop i Eurofound imaju zamjenike direktora. |
| --- | --- |

3.3.9.

Upravni odbor dvotrećinskom većinom imenuje direktora na razdoblje od pet godina na temelju popisa kandidata koje predlaže Komisija. Mandat direktora može se obnoviti jednom, na temelju procjene njegova rada. Postupak imenovanja usklađen je s postupkom koji se primjenjuje u agenciji EU-OSHA. Cedefop i Eurofound imaju zamjenike direktora.

| 3.3.10. | Predloženim se uredbama također usklađuju financijske odredbe, programske odredbe i postojeće odredbe o izvješćivanju koje se odnose na Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 o okvirnoj financijskoj uredbi za agencije. |
| --- | --- |

3.3.10.

Predloženim se uredbama također usklađuju financijske odredbe, programske odredbe i postojeće odredbe o izvješćivanju koje se odnose na Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1271/2013 o okvirnoj financijskoj uredbi za agencije.

| 3.3.11. | Svaki prijedlog uredbe također sadrži nove standardne odredbe o pravnom statusu, sporazumu o sjedištu, uređivanju pitanja jezika, transparentnosti, borbi protiv prijevare, sigurnosnim pravilima o povjerljivim podacima, odgovornosti, evaluaciji i suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. |
| --- | --- |

3.3.11.

Svaki prijedlog uredbe također sadrži nove standardne odredbe o pravnom statusu, sporazumu o sjedištu, uređivanju pitanja jezika, transparentnosti, borbi protiv prijevare, sigurnosnim pravilima o povjerljivim podacima, odgovornosti, evaluaciji i suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.

4.   Opće napomene

| 4.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) zalaže se za postizanje zajedničkih standarda za sve tri tripartitne agencije uzimajući u obzir razvijene postojeće najbolje prakse. Pravila i obilježja upravljanja trebaju biti što sličnija, ali je potrebno poštovati specifičnu prirodu svake agencije. Ključne značajke tripartitne strukture upravljanja trebale bi biti iste za sve tri agencije, a načini provedbe što sličniji, dok pitanja kao što su specifični ciljevi, zadaće i potporne/savjetodavne strukture trebaju biti posebno definirana za svaku agenciju. |
| --- | --- |

4.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) zalaže se za postizanje zajedničkih standarda za sve tri tripartitne agencije uzimajući u obzir razvijene postojeće najbolje prakse. Pravila i obilježja upravljanja trebaju biti što sličnija, ali je potrebno poštovati specifičnu prirodu svake agencije. Ključne značajke tripartitne strukture upravljanja trebale bi biti iste za sve tri agencije, a načini provedbe što sličniji, dok pitanja kao što su specifični ciljevi, zadaće i potporne/savjetodavne strukture trebaju biti posebno definirana za svaku agenciju.

| 4.2. | Opće ciljeve triju agencija potrebno je definirati na ujednačeni i cjelovitiji način kako bi se „pružila potpora potrebama svih institucija i tijela EU-a, država članica i socijalnih partnera”. |
| --- | --- |

4.2.

Opće ciljeve triju agencija potrebno je definirati na ujednačeni i cjelovitiji način kako bi se „pružila potpora potrebama svih institucija i tijela EU-a, država članica i socijalnih partnera”.

| 4.3. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) srdačno pozdravlja činjenicu da će se zadržati uravnotežena, tripartitna struktura upravnog odbora, suprotno prijedlozima iznesenim u izvornim prijedlozima za zajednički pristup. Sve tri agencije imaju vlastite odgovornosti u područjima koja su usko povezana sa svijetom rada. Iz tog je razloga, ali i kako bi se osiguralo da rad agencija na odgovarajući način odražava stvarnosti poslodavaca i zaposlenika, stručnost predstavnika poslodavaca i zaposlenika neophodna, kao i brojna različita iskustva u državama članicama Unije. Izravnom uključenosti ovih skupina u upravni odbor osigurava se bolja suradnja i osjećaj odgovornosti. Time se također osigurava da se vodi računa o potrebama poslodavaca i zaposlenika u planiranju godišnjeg i višegodišnjeg programa te da agencije uzimaju te potrebe u obzir prilikom obavljanja svojih zadaća. |
| --- | --- |

4.3.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) srdačno pozdravlja činjenicu da će se zadržati uravnotežena, tripartitna struktura upravnog odbora, suprotno prijedlozima iznesenim u izvornim prijedlozima za zajednički pristup. Sve tri agencije imaju vlastite odgovornosti u područjima koja su usko povezana sa svijetom rada. Iz tog je razloga, ali i kako bi se osiguralo da rad agencija na odgovarajući način odražava stvarnosti poslodavaca i zaposlenika, stručnost predstavnika poslodavaca i zaposlenika neophodna, kao i brojna različita iskustva u državama članicama Unije. Izravnom uključenosti ovih skupina u upravni odbor osigurava se bolja suradnja i osjećaj odgovornosti. Time se također osigurava da se vodi računa o potrebama poslodavaca i zaposlenika u planiranju godišnjeg i višegodišnjeg programa te da agencije uzimaju te potrebe u obzir prilikom obavljanja svojih zadaća.

| 4.4. | Osim stručnosti u odgovarajućim područjima rada agencija, tijekom imenovanja članova upravnog odbora također treba uzeti u obzir odgovarajuće sposobnosti u području upravljanja, administracije i proračuna. Sa stajališta EGSO-a ključni kriterij za imenovanje članova upravnog odbora i dalje treba biti činjenica da posjeduju relevantno znanje o određenom području rada agencije. Iako određeno osnovno znanje u području upravljanja, administracije i proračuna u potpunosti ima smisla, strogo tumačenje ovog uvjeta ne bi trebalo značiti da stručnjacima u području obuhvaćenom agencijom nije dopušteno sudjelovati u radu upravnog odbora. |
| --- | --- |

4.4.

Osim stručnosti u odgovarajućim područjima rada agencija, tijekom imenovanja članova upravnog odbora također treba uzeti u obzir odgovarajuće sposobnosti u području upravljanja, administracije i proračuna. Sa stajališta EGSO-a ključni kriterij za imenovanje članova upravnog odbora i dalje treba biti činjenica da posjeduju relevantno znanje o određenom području rada agencije. Iako određeno osnovno znanje u području upravljanja, administracije i proračuna u potpunosti ima smisla, strogo tumačenje ovog uvjeta ne bi trebalo značiti da stručnjacima u području obuhvaćenom agencijom nije dopušteno sudjelovati u radu upravnog odbora.

| 4.5. | Na temelju nove uredbe zadaće upravnog odbora nadilazit će tradicionalne nadzorne funkcije u vezi s proračunom i planiranjem te će odbor tako moći izvršavati i ovlasti koje se odnose na imenovanje osoblja i promijeniti unutarnje strukture dotične agencije. EGSO smatra da je to, tradicionalno gledajući, zadaća direktora te da nije usklađena s nadzornom funkcijom. Predlaže ukidanje tih ovlasti. Međutim, EGSO uviđa da, ako zbog iznimnih okolnosti direktor nije u mogućnosti izvršiti zadaće tijela nadležnog za imenovanje, tu je ovlast potrebno prenijeti na drugog člana rukovodećeg osoblja. Tu odluku donosi odbor dvotrećinskom većinom glasova. |
| --- | --- |

4.5.

Na temelju nove uredbe zadaće upravnog odbora nadilazit će tradicionalne nadzorne funkcije u vezi s proračunom i planiranjem te će odbor tako moći izvršavati i ovlasti koje se odnose na imenovanje osoblja i promijeniti unutarnje strukture dotične agencije. EGSO smatra da je to, tradicionalno gledajući, zadaća direktora te da nije usklađena s nadzornom funkcijom. Predlaže ukidanje tih ovlasti. Međutim, EGSO uviđa da, ako zbog iznimnih okolnosti direktor nije u mogućnosti izvršiti zadaće tijela nadležnog za imenovanje, tu je ovlast potrebno prenijeti na drugog člana rukovodećeg osoblja. Tu odluku donosi odbor dvotrećinskom većinom glasova.

| 4.6. | Predsjedanje upravnog odbora agencije iz Bilbaa potrebno je produžiti na dvije godine, što već vrijedi za ostale dvije agencije. Sa stajališta EGSO-a potreban je nagovještaj rotacije predsjedanja između različitih interesnih skupina koju bi provodile sve agencije. Također je potrebna odredba kojom bi se omogućilo da ista osoba može nekoliko puta obnašati funkciju predsjednika. EGSO upozorava na činjenicu da kod dvogodišnjeg predsjedanja sve interesne skupine neće imati jednaku važnost u jednom mandatu te stoga predlaže da trajanje predsjedanja upravnog odbora ostane nepromijenjeno, što je postojeća praksa u različitim agencijama. |
| --- | --- |

4.6.

Predsjedanje upravnog odbora agencije iz Bilbaa potrebno je produžiti na dvije godine, što već vrijedi za ostale dvije agencije. Sa stajališta EGSO-a potreban je nagovještaj rotacije predsjedanja između različitih interesnih skupina koju bi provodile sve agencije. Također je potrebna odredba kojom bi se omogućilo da ista osoba može nekoliko puta obnašati funkciju predsjednika. EGSO upozorava na činjenicu da kod dvogodišnjeg predsjedanja sve interesne skupine neće imati jednaku važnost u jednom mandatu te stoga predlaže da trajanje predsjedanja upravnog odbora ostane nepromijenjeno, što je postojeća praksa u različitim agencijama.

| 4.7. | Predloženo je smanjenje broja članova izvršnog odbora, no i da će odboru biti dodijeljene dodatne zadaće koje su navedene na iscrpnom popisu. Iz praktičnih razloga, a prije svega zbog toga što izvršni odbor djeluje u razdobljima između sastanaka upravnog odbora, EGSO predlaže umetanje riječi „na primjer” prije popisa zadaća kako bi se naglasilo da je popis okviran. Kao u slučaju upravnog odbora, ni izvršnom odboru ne bi trebalo dodijeliti ovlasti koje se odnose na imenovanja osoblja. EGSO pokazuje određenu razinu sumnjičavosti u pogledu smanjenja broja članova izvršnog odbora agencija Eurofound i EU-OSHA. Osobito će se u nepovoljnom položaju naći interesna skupina koja trenutačno obnaša funkciju predsjednika jer više neće imati glasnogovornika u izvršnom odboru. EGSO predlaže da svaka interesna skupina i dalje ima tri člana. |
| --- | --- |

4.7.

Predloženo je smanjenje broja članova izvršnog odbora, no i da će odboru biti dodijeljene dodatne zadaće koje su navedene na iscrpnom popisu. Iz praktičnih razloga, a prije svega zbog toga što izvršni odbor djeluje u razdobljima između sastanaka upravnog odbora, EGSO predlaže umetanje riječi „na primjer” prije popisa zadaća kako bi se naglasilo da je popis okviran. Kao u slučaju upravnog odbora, ni izvršnom odboru ne bi trebalo dodijeliti ovlasti koje se odnose na imenovanja osoblja. EGSO pokazuje određenu razinu sumnjičavosti u pogledu smanjenja broja članova izvršnog odbora agencija Eurofound i EU-OSHA. Osobito će se u nepovoljnom položaju naći interesna skupina koja trenutačno obnaša funkciju predsjednika jer više neće imati glasnogovornika u izvršnom odboru. EGSO predlaže da svaka interesna skupina i dalje ima tri člana.

| 4.8. | Tekst odlomka o vremenskom okviru programskog dokumenta dovodi u zabludu. EGSO traži da se razjasni da odbor treba usvojiti nacrt programskog dokumenta koji se sastoji od dijela koji se odnosi na višegodišnje razdoblje, godišnjeg programa rada i proračuna, uključujući ljudske resurse, te ga poslati Europskoj komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću Europske unije najkasnije do 31. siječnja. Upravni odbor do 30. studenoga treba usvojiti konačni programski dokument. |
| --- | --- |

4.8.

Tekst odlomka o vremenskom okviru programskog dokumenta dovodi u zabludu. EGSO traži da se razjasni da odbor treba usvojiti nacrt programskog dokumenta koji se sastoji od dijela koji se odnosi na višegodišnje razdoblje, godišnjeg programa rada i proračuna, uključujući ljudske resurse, te ga poslati Europskoj komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću Europske unije najkasnije do 31. siječnja. Upravni odbor do 30. studenoga treba usvojiti konačni programski dokument.

| 4.9. | EGSO pozdravlja standardizirani pristup imenovanju izvršnog direktora koji je sličan pristupu agencije EU-OSHA. Unatoč tome predlaže da promatrači iz svake interesne skupine budu prisutni u trenutku kada Komisija sastavlja popis užeg izbora kandidata. |
| --- | --- |

4.9.

EGSO pozdravlja standardizirani pristup imenovanju izvršnog direktora koji je sličan pristupu agencije EU-OSHA. Unatoč tome predlaže da promatrači iz svake interesne skupine budu prisutni u trenutku kada Komisija sastavlja popis užeg izbora kandidata.

| 4.10. | Sve tri agencije imaju urede za vezu u Bruxellesu. EGSO smatra da način rada agencija ne zahtijeva dodatne urede u državama članicama. Uredbe bi se stoga trebale pozivati na već postojeće urede u Bruxellesu, ali potrebno je ukloniti mogućnost osnivanja drugih lokalnih ureda. |
| --- | --- |

4.10.

Sve tri agencije imaju urede za vezu u Bruxellesu. EGSO smatra da način rada agencija ne zahtijeva dodatne urede u državama članicama. Uredbe bi se stoga trebale pozivati na već postojeće urede u Bruxellesu, ali potrebno je ukloniti mogućnost osnivanja drugih lokalnih ureda.

| 4.11. | U skladu sa zajedničkim pristupom, ukida se položaj zamjenika direktora u agenciji Eurofound. EGSO ukazuje na činjenicu da i Cedefop ima zamjenika direktora iako to nije predviđeno uredbom. EGSO je uvjeren da se položaj zamjenika direktora pokazao korisnim. Točnije, tim se položajem omogućuje ugrađivanje uravnoteženosti interesa poslodavca i zaposlenika u upravljanje dotičnim agencijama, čime se podupire uključenost socijalnih partnera kao dio tripartitnosti. Budući da postojeće različite prakse dobro funkcioniraju, Odbor zahtijeva određenu razinu fleksibilnosti u pogledu triju agencija. Odluku o potrebi za mjestom zamjenika direktora treba prepustiti upravnom odboru. |
| --- | --- |

4.11.

U skladu sa zajedničkim pristupom, ukida se položaj zamjenika direktora u agenciji Eurofound. EGSO ukazuje na činjenicu da i Cedefop ima zamjenika direktora iako to nije predviđeno uredbom. EGSO je uvjeren da se položaj zamjenika direktora pokazao korisnim. Točnije, tim se položajem omogućuje ugrađivanje uravnoteženosti interesa poslodavca i zaposlenika u upravljanje dotičnim agencijama, čime se podupire uključenost socijalnih partnera kao dio tripartitnosti. Budući da postojeće različite prakse dobro funkcioniraju, Odbor zahtijeva određenu razinu fleksibilnosti u pogledu triju agencija. Odluku o potrebi za mjestom zamjenika direktora treba prepustiti upravnom odboru.

| 4.12. | EGSO srdačno pozdravlja činjenicu da će se sporazumi o sjedištu sklopiti sa zemljama u kojima navedene agencije imaju sjedišta. Sve tri agencije već su potpisale sporazume o sjedištu pa će se u ovoj odredbi odraziti postojeće stanje. |
| --- | --- |

4.12.

EGSO srdačno pozdravlja činjenicu da će se sporazumi o sjedištu sklopiti sa zemljama u kojima navedene agencije imaju sjedišta. Sve tri agencije već su potpisale sporazume o sjedištu pa će se u ovoj odredbi odraziti postojeće stanje.

| 4.13. | Komisija u skladu s nacrtom uredbi provodi evaluacije, što treba činiti svakih pet godina. EGSO je uvjeren da će sudjelovanje predstavnika upravnog odbora pomoći u boljem rješavanju bilo kakvih promjena nakon evaluacije. |
| --- | --- |

4.13.

Komisija u skladu s nacrtom uredbi provodi evaluacije, što treba činiti svakih pet godina. EGSO je uvjeren da će sudjelovanje predstavnika upravnog odbora pomoći u boljem rješavanju bilo kakvih promjena nakon evaluacije.

| 4.14. | Uspostava kontakata i suradnje agencije s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama zahtijeva prethodnu suglasnost Komisije i zatim se uključuje u programski dokument. EGSO smatra da je suglasnost upravnog odbora, u kojem Komisija ima predstavnika, dovoljna te da dvostruka suglasnost nije potrebna. |
| --- | --- |

4.14.

Uspostava kontakata i suradnje agencije s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama zahtijeva prethodnu suglasnost Komisije i zatim se uključuje u programski dokument. EGSO smatra da je suglasnost upravnog odbora, u kojem Komisija ima predstavnika, dovoljna te da dvostruka suglasnost nije potrebna.

5.   Posebne napomene

5.1.   
  Eurofound

| 5.1.1. | U usporedbi s trenutačnom uredbom, izbrisano je upućivanje na srednjoročno i dugoročno istraživanje, što se može protumačiti kao odbacivanje europskih istraživanja. Iako istraživanja stvaraju velike troškove, ona su glavna obilježja Eurofounda jer pružaju jedinstvene paneuropske usporedive podatke o iznimno bogatim i raznolikim životnim i radnim uvjetima ne samo institucijama EU-a, državama članicama i socijalnim partnerima, već i velikom broju akademskih istraživača i istraživača politika. EGSO pozdravlja i podržava europska istraživanja jer ona izravno doprinose daljnjem razvoju cijelog europskog projekta. |
| --- | --- |

5.1.1.

U usporedbi s trenutačnom uredbom, izbrisano je upućivanje na srednjoročno i dugoročno istraživanje, što se može protumačiti kao odbacivanje europskih istraživanja. Iako istraživanja stvaraju velike troškove, ona su glavna obilježja Eurofounda jer pružaju jedinstvene paneuropske usporedive podatke o iznimno bogatim i raznolikim životnim i radnim uvjetima ne samo institucijama EU-a, državama članicama i socijalnim partnerima, već i velikom broju akademskih istraživača i istraživača politika. EGSO pozdravlja i podržava europska istraživanja jer ona izravno doprinose daljnjem razvoju cijelog europskog projekta.

| 5.1.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da je potrebno preciznije opisati zadaće savjetodavnih odbora, koje utvrđuje i ukida upravni odbor. |
| --- | --- |

5.1.2.

EGSO pozdravlja činjenicu da je potrebno preciznije opisati zadaće savjetodavnih odbora, koje utvrđuje i ukida upravni odbor.

5.2.   
  Cedefop

| 5.2.1. | EGSO se ne slaže s postavljenim ciljem agencije Cedefop, prema kojemu je obvezna pružati pomoć Komisiji u oblikovanju i provedbi politika o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, vještinama i kvalifikacijama. Odbor smatra da cilj Cedefopa treba biti usklađen s ciljevima drugih dviju agencija. U uredbi bi stoga trebalo razjasniti da je cilj Cedefopa, kao i tijela i institucija EU-a, podupirati države članice i socijalne partnere u oblikovanju i provedbi politika pružanjem informacija i analiza o strukovnom osposobljavanju, vještinama i kvalifikacijama. |
| --- | --- |

5.2.1.

EGSO se ne slaže s postavljenim ciljem agencije Cedefop, prema kojemu je obvezna pružati pomoć Komisiji u oblikovanju i provedbi politika o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, vještinama i kvalifikacijama. Odbor smatra da cilj Cedefopa treba biti usklađen s ciljevima drugih dviju agencija. U uredbi bi stoga trebalo razjasniti da je cilj Cedefopa, kao i tijela i institucija EU-a, podupirati države članice i socijalne partnere u oblikovanju i provedbi politika pružanjem informacija i analiza o strukovnom osposobljavanju, vještinama i kvalifikacijama.

| 5.2.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da prijedlog Komisije odražava činjenicu da je Cedefop u prošlosti preuzeo nove zadaće. Trenutačnim aktivnostima Cedefopa nije obuhvaćeno samo strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Agencija se bavi i kvalifikacijama, posebno Europskim kvalifikacijskim okvirom, analizom vještina i izradom projekcija te validacijom neformalnog i informalnog učenja. Odbor, međutim, ističe činjenicu da bi aktivnosti Cedefopa i dalje trebale biti usmjerene na strukovno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući pripravništvo i učenje kroz rad za sve (mlade i stare) kako bi se poboljšala njihova zapošljivost. |
| --- | --- |

5.2.2.

EGSO pozdravlja činjenicu da prijedlog Komisije odražava činjenicu da je Cedefop u prošlosti preuzeo nove zadaće. Trenutačnim aktivnostima Cedefopa nije obuhvaćeno samo strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Agencija se bavi i kvalifikacijama, posebno Europskim kvalifikacijskim okvirom, analizom vještina i izradom projekcija te validacijom neformalnog i informalnog učenja. Odbor, međutim, ističe činjenicu da bi aktivnosti Cedefopa i dalje trebale biti usmjerene na strukovno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući pripravništvo i učenje kroz rad za sve (mlade i stare) kako bi se poboljšala njihova zapošljivost.

5.3.   
  EU-OSHA

| 5.3.1. | U skladu s prijedlogom, jedan od ciljeva agencije EU-OSHA jest omogućiti dostupnost pravnih informacija o sigurnosti i zdravlju na radu. EGSO smatra da ova odredba zadire u djelokrug odgovornosti Komisije te joj se zbog toga protivi. |
| --- | --- |

5.3.1.

U skladu s prijedlogom, jedan od ciljeva agencije EU-OSHA jest omogućiti dostupnost pravnih informacija o sigurnosti i zdravlju na radu. EGSO smatra da ova odredba zadire u djelokrug odgovornosti Komisije te joj se zbog toga protivi.

| 5.3.2. | Srdačno pozdravlja činjenicu da u uredbi o agenciji EU-OSHA postoji izričito upućivanje na mjere podizanja svijesti i komunikacije, kao i na kampanje za zaštitu rada. Od 2000. godine agencija provodi dvogodišnje informativne kampanje i kampanje o podizanju svijesti u vezi s različitim načinima zaštite radnika te time dopire do širokog raspona publike, pružajući dobra i praktična rješenja. |
| --- | --- |

5.3.2.

Srdačno pozdravlja činjenicu da u uredbi o agenciji EU-OSHA postoji izričito upućivanje na mjere podizanja svijesti i komunikacije, kao i na kampanje za zaštitu rada. Od 2000. godine agencija provodi dvogodišnje informativne kampanje i kampanje o podizanju svijesti u vezi s različitim načinima zaštite radnika te time dopire do širokog raspona publike, pružajući dobra i praktična rješenja.

| 5.3.3. | Informacijska mreža agencije uspostavljena je istodobno s osnivanjem agencije te predstavlja ključni element u osiguravanju da su dostupne informacije činjenično točne i uistinu relevantne za događanja u praksi. Nadalje, tim se mrežama zapravo proširuje uključivi europski tripartitni pristup na nacionalnoj razini i okupljaju predstavnici vlada i socijalnih partnera na načine koji su se pokazali vrlo konstruktivnima i korisnima. Uključenost nacionalnih socijalnih partnera u ovu mrežu stoga je od ključne važnosti i trebaju je jamčiti države članice. Međutim, EGSO ne smatra da je realno da će agencija uvesti promjene nacionalne mreže koju su odabrale države članice u skladu s određenim kriterijima. U svakom slučaju, upravnom odboru treba dozvoliti davanje preporuka u pogledu članstva. |
| --- | --- |

5.3.3.

Informacijska mreža agencije uspostavljena je istodobno s osnivanjem agencije te predstavlja ključni element u osiguravanju da su dostupne informacije činjenično točne i uistinu relevantne za događanja u praksi. Nadalje, tim se mrežama zapravo proširuje uključivi europski tripartitni pristup na nacionalnoj razini i okupljaju predstavnici vlada i socijalnih partnera na načine koji su se pokazali vrlo konstruktivnima i korisnima. Uključenost nacionalnih socijalnih partnera u ovu mrežu stoga je od ključne važnosti i trebaju je jamčiti države članice. Međutim, EGSO ne smatra da je realno da će agencija uvesti promjene nacionalne mreže koju su odabrale države članice u skladu s određenim kriterijima. U svakom slučaju, upravnom odboru treba dozvoliti davanje preporuka u pogledu članstva.

Bruxelles, 30. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/54

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o definiciji, prezentaciji i označivanju alkoholnih pića, uporabi imena alkoholnih pića u predstavljanju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda i zaštiti zemljopisnog podrijetla alkoholnih pića”

(COM(2016) 750 final – 2016/0392 (COD))

(2017/C 209/09)

| Izvjestitelj: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Peter SCHMIDT

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće, 9.12.2016.
  Europski parlament, 12.12.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 43. stavak 2., članak 114. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 14.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 211/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće, 9.12.2016.

Europski parlament, 12.12.2016.

Pravni temelj:

članak 43. stavak 2., članak 114. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

14.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

211/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja inicijativu Komisije koja se odnosi na usklađivanje postojećeg pravnog okvira za jaka alkoholna pića s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i na usklađivanje zakonodavstva s novim pravnim instrumentima EU-a, posebice u vezi s informiranjem potrošača o hrani i sa sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja inicijativu Komisije koja se odnosi na usklađivanje postojećeg pravnog okvira za jaka alkoholna pića s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i na usklađivanje zakonodavstva s novim pravnim instrumentima EU-a, posebice u vezi s informiranjem potrošača o hrani i sa sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode.

| 1.2. | EGSO posebice podržava uvođenje čvršće povezanosti s poljoprivrednim sektorom. Ta je povezanost od temeljne važnosti za kvalitetu i ugled jakih alkoholnih pića proizvedenih u EU-u. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO posebice podržava uvođenje čvršće povezanosti s poljoprivrednim sektorom. Ta je povezanost od temeljne važnosti za kvalitetu i ugled jakih alkoholnih pića proizvedenih u EU-u.

| 1.3. | I dok EGSO načelno podržava prilagodbe koje su izvršene kako bi se osiguralo usklađivanje s UFEU-om i pojednostavio zakonodavni postupak, bilo bi poželjno više se usredotočiti na provedbene, a ne delegirane akte. U određenim bi područjima mogućnost odstupanja trebalo u potpunosti ukloniti. |
| --- | --- |

1.3.

I dok EGSO načelno podržava prilagodbe koje su izvršene kako bi se osiguralo usklađivanje s UFEU-om i pojednostavio zakonodavni postupak, bilo bi poželjno više se usredotočiti na provedbene, a ne delegirane akte. U određenim bi područjima mogućnost odstupanja trebalo u potpunosti ukloniti.

| 1.4. | EGSO priznaje složenost usklađivanja i pozdravlja pojašnjenje i napredak u područjima kao što su pravila povezana s označivanjem složenica, aluzija i mješavina jakih alkoholnih pića, kao i neobavezno označivanje podrijetla sirovina. Međutim, neki su drugi elementi izmijenjeni u prijedlogu, a trebalo bi ih razmotriti, kako je navedeno kasnije u ovom mišljenju. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO priznaje složenost usklađivanja i pozdravlja pojašnjenje i napredak u područjima kao što su pravila povezana s označivanjem složenica, aluzija i mješavina jakih alkoholnih pića, kao i neobavezno označivanje podrijetla sirovina. Međutim, neki su drugi elementi izmijenjeni u prijedlogu, a trebalo bi ih razmotriti, kako je navedeno kasnije u ovom mišljenju.

| 1.5. | Što se tiče oznaka zemljopisnog podrijetla, EGSO pozdravlja pojašnjenje pravila i postupaka koji se odnose na oznake zemljopisnog podrijetla i vrijednosti pripisane tradiciji i lokalnoj/teritorijalnoj proizvodnji. |
| --- | --- |

1.5.

Što se tiče oznaka zemljopisnog podrijetla, EGSO pozdravlja pojašnjenje pravila i postupaka koji se odnose na oznake zemljopisnog podrijetla i vrijednosti pripisane tradiciji i lokalnoj/teritorijalnoj proizvodnji.

| 1.6. | EGSO naglašava važnost održavanja postojeće razine zaštite za sektor jakih alkoholnih pića, kako bi se zajamčilo zadržavanje dodane vrijednosti i radnih mjesta u Europi. Važno je mjesto u kojem je proizvod destiliran i proizveden, a uvedena promjena u terminologiji ne bi trebala podrazumijevati značajnije promjene u tom sektoru. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO naglašava važnost održavanja postojeće razine zaštite za sektor jakih alkoholnih pića, kako bi se zajamčilo zadržavanje dodane vrijednosti i radnih mjesta u Europi. Važno je mjesto u kojem je proizvod destiliran i proizveden, a uvedena promjena u terminologiji ne bi trebala podrazumijevati značajnije promjene u tom sektoru.

| 1.7. | Što se tiče prezentiranja i označivanja, Odbor predlaže određena poboljšanja postojećeg prijedloga, odnosno poboljšanja koja se odnose na važnost izbjegavanja svake vrste lažnog predstavljanja ili nesporazuma povezanih s „aromama imitacije”, što bi moglo biti zavaravajuće za potrošače. |
| --- | --- |

1.7.

Što se tiče prezentiranja i označivanja, Odbor predlaže određena poboljšanja postojećeg prijedloga, odnosno poboljšanja koja se odnose na važnost izbjegavanja svake vrste lažnog predstavljanja ili nesporazuma povezanih s „aromama imitacije”, što bi moglo biti zavaravajuće za potrošače.

| 1.8. | Iako to ne ulazi u posebno područje primjene prijedloga Komisije, EGSO ponavlja svoje prethodne preporuke o potrebi za dosljednim i sveobuhvatnim pristupom politike temeljenim na izbjegavanju štetne konzumacije alkohola kao i o promicanju odgovorne konzumacije kojom se izbjegavaju zdravstveni rizici i maloljetničko opijanje – ne samo u odnosu na sektor jakih alkoholnih pića nego i šire. Informiranje, obrazovanje i podizanje razine svijesti ključni su za to i EGSO pozdravlja brojne inicijative javnog i privatnog sektora poduzete u tom kontekstu. |
| --- | --- |

1.8.

Iako to ne ulazi u posebno područje primjene prijedloga Komisije, EGSO ponavlja svoje prethodne preporuke o potrebi za dosljednim i sveobuhvatnim pristupom politike temeljenim na izbjegavanju štetne konzumacije alkohola kao i o promicanju odgovorne konzumacije kojom se izbjegavaju zdravstveni rizici i maloljetničko opijanje – ne samo u odnosu na sektor jakih alkoholnih pića nego i šire. Informiranje, obrazovanje i podizanje razine svijesti ključni su za to i EGSO pozdravlja brojne inicijative javnog i privatnog sektora poduzete u tom kontekstu.

2.   Uvod

| 2.1. | Cilj je predložene uredbe Komisije uskladiti postojeću Uredbu (EZ) br. 110/2008 (1) o jakim alkoholnim pićima s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Njome se prvenstveno odredbe koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe dijele na delegirane i provedbene akte te se uvodi poljoprivredni pravni temelj (2) kako bi se istaknula čvršća povezanost s poljoprivrednim sektorom. |
| --- | --- |

2.1.

Cilj je predložene uredbe Komisije uskladiti postojeću Uredbu (EZ) br. 110/2008 (1) o jakim alkoholnim pićima s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Njome se prvenstveno odredbe koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe dijele na delegirane i provedbene akte te se uvodi poljoprivredni pravni temelj (2) kako bi se istaknula čvršća povezanost s poljoprivrednim sektorom.

| 2.2. | Osim usklađivanja s UFEU-om, prijedlogom se uvodi samo nekoliko manjih tehničkih izmjena u cilju uklanjanja nedostataka u provedbi Uredbe (EZ) br. 110/2008 i usklađivanja zakonodavstva s novim pravnim instrumentima EU-a, posebice u vezi s informiranjem potrošača o hrani (Uredba (EU) br. 1169/2011) (3) i sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (Uredba (EU) br. 1151/2012) (4). |
| --- | --- |

2.2.

Osim usklađivanja s UFEU-om, prijedlogom se uvodi samo nekoliko manjih tehničkih izmjena u cilju uklanjanja nedostataka u provedbi Uredbe (EZ) br. 110/2008 i usklađivanja zakonodavstva s novim pravnim instrumentima EU-a, posebice u vezi s informiranjem potrošača o hrani (Uredba (EU) br. 1169/2011) (3) i sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (Uredba (EU) br. 1151/2012) (4).

| 2.3. | Prijedlogom se posebno pojašnjavaju određena pravila označivanja za složenice, aluzije i mješavine jakih alkoholnih pića čiji je cilj izbjeći probleme na unutarnjem tržištu. Također uključuje novi članak o navođenju oznake podrijetla i uvodi jasnije postupke registracije oznaka zemljopisnog podrijetla na temelju Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

2.3.

Prijedlogom se posebno pojašnjavaju određena pravila označivanja za složenice, aluzije i mješavine jakih alkoholnih pića čiji je cilj izbjeći probleme na unutarnjem tržištu. Također uključuje novi članak o navođenju oznake podrijetla i uvodi jasnije postupke registracije oznaka zemljopisnog podrijetla na temelju Uredbe (EU) br. 1151/2012.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije da se osigura pravno usklađivanje postojeće Uredbe (EZ) br. 110/2008 o jakim alkoholnim pićima s UFEU-om i uskladi zakonodavstvo s novim pravnim instrumentima EU-a. Predloženi okvir općenito pruža pojašnjenje i dosljednost u odnosu na pravila koja se odnose na sektor jakih alkoholnih pića. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO pozdravlja prijedlog Komisije da se osigura pravno usklađivanje postojeće Uredbe (EZ) br. 110/2008 o jakim alkoholnim pićima s UFEU-om i uskladi zakonodavstvo s novim pravnim instrumentima EU-a. Predloženi okvir općenito pruža pojašnjenje i dosljednost u odnosu na pravila koja se odnose na sektor jakih alkoholnih pića.

| 3.2. | EGSO prima na znanje da je Komisija održala savjetovanja s udruženjima proizvođača jakih alkoholnih pića. Sektor jakih alkoholnih pića u EU-u s inozemnom prodajom većom od 10 milijardi eura u 2015., sastavni je dio poljoprivredno-prehrambenog sektora, odnosno sektora s najvećim izvozom u Europskoj uniji. Taj sektor odgovoran je za milijun radnih mjesta u proizvodnji i prodaji u Europi i održava bliske gospodarske i socijalne odnose s poljoprivrednim sektorom. Prihod od trošarina i PDV-a od jakih alkoholnih pića godišnje donosi oko 23 milijarde eura. Međutim, konzumacija jakih alkoholnih pića pala je za 32 % između 1980. i 2014. godine. To se odrazilo u odvojenim trendovima „premiumizacije” i konzumacije manje količine, ali kvalitetnijeg pića. U razdoblju od 2000. do 2015. godine, primjerice, prodaja na mjestima konzumacije (hoteli, restorani, kafići) pala je za 8 % na 23,5 milijuna hektolitara jakih alkoholnih pića, no vrijednost se povećala za 30 %. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO prima na znanje da je Komisija održala savjetovanja s udruženjima proizvođača jakih alkoholnih pića. Sektor jakih alkoholnih pića u EU-u s inozemnom prodajom većom od 10 milijardi eura u 2015., sastavni je dio poljoprivredno-prehrambenog sektora, odnosno sektora s najvećim izvozom u Europskoj uniji. Taj sektor odgovoran je za milijun radnih mjesta u proizvodnji i prodaji u Europi i održava bliske gospodarske i socijalne odnose s poljoprivrednim sektorom. Prihod od trošarina i PDV-a od jakih alkoholnih pića godišnje donosi oko 23 milijarde eura. Međutim, konzumacija jakih alkoholnih pića pala je za 32 % između 1980. i 2014. godine. To se odrazilo u odvojenim trendovima „premiumizacije” i konzumacije manje količine, ali kvalitetnijeg pića. U razdoblju od 2000. do 2015. godine, primjerice, prodaja na mjestima konzumacije (hoteli, restorani, kafići) pala je za 8 % na 23,5 milijuna hektolitara jakih alkoholnih pića, no vrijednost se povećala za 30 %.

| 3.3. | Iako je glavni cilj prijedloga Komisije osigurati pravnu usklađenost s UFEU-om, prijedlogom se također daje prilika sektoru jakih alkoholnih pića da zadrži kvalitetne i tradicionalne prakse i da zaštiti svoj ugled na svjetskoj razini. Prijedlog posebice pruža pojašnjenje u pogledu proizvodnje svakog pića: sirovine, minimalna jakost za stavljanje na tržište, maksimalni udjel alkohola, razdoblja dozrijevanja, zahtjevi u vezi sa sladilima itd. Razlikovanje između kategorija jakih alkoholnih pića pomaže zaštiti raznih tradicija. |
| --- | --- |

3.3.

Iako je glavni cilj prijedloga Komisije osigurati pravnu usklađenost s UFEU-om, prijedlogom se također daje prilika sektoru jakih alkoholnih pića da zadrži kvalitetne i tradicionalne prakse i da zaštiti svoj ugled na svjetskoj razini. Prijedlog posebice pruža pojašnjenje u pogledu proizvodnje svakog pića: sirovine, minimalna jakost za stavljanje na tržište, maksimalni udjel alkohola, razdoblja dozrijevanja, zahtjevi u vezi sa sladilima itd. Razlikovanje između kategorija jakih alkoholnih pića pomaže zaštiti raznih tradicija.

| 3.4. | EGSO naglašava važnost uvođenja čvršće povezanosti s poljoprivrednim sektorom. Za proizvodnju jakih alkoholnih pića trebale bi biti dozvoljene samo poljoprivredne sirovine, čime bi se osigurao plasman osnovnih poljoprivrednih proizvoda. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO naglašava važnost uvođenja čvršće povezanosti s poljoprivrednim sektorom. Za proizvodnju jakih alkoholnih pića trebale bi biti dozvoljene samo poljoprivredne sirovine, čime bi se osigurao plasman osnovnih poljoprivrednih proizvoda.

| 3.5. | Prilagodbe izvršene kako bi se osiguralo usklađivanje s UFEU-om i pojednostavio zakonodavni postupak općenito su pozitivne. Međutim, bilo bi bolje više se usredotočiti na provedbene, a ne delegirane akte. U određenim bi područjima mogućnost odstupanja trebalo u potpunosti ukloniti, posebno ako to podrazumijeva velike promjene. Primjerice, Komisija traži ovlasti (članak 16. stavak 3.) za sastavljanje delegiranih akata kako bi se dozvolilo da se naziv registrirane oznake zemljopisnog podrijetla navodi na jeziku izvoznog tržišta na kojem je takva informacija obvezna, odnosno u slučaju u kojem jaka alkoholna pića ne mogu biti stavljena na tržište bez te informacije. Međutim, postojeća uredba EU-a već dopušta proizvođačima da tako postupaju, no to je uklonjeno iz teksta o usklađivanju. Potrebno je ponovno uvesti postojeću mogućnost, a u tom slučaju nema potrebe za delegiranjem ovlasti. |
| --- | --- |

3.5.

Prilagodbe izvršene kako bi se osiguralo usklađivanje s UFEU-om i pojednostavio zakonodavni postupak općenito su pozitivne. Međutim, bilo bi bolje više se usredotočiti na provedbene, a ne delegirane akte. U određenim bi područjima mogućnost odstupanja trebalo u potpunosti ukloniti, posebno ako to podrazumijeva velike promjene. Primjerice, Komisija traži ovlasti (članak 16. stavak 3.) za sastavljanje delegiranih akata kako bi se dozvolilo da se naziv registrirane oznake zemljopisnog podrijetla navodi na jeziku izvoznog tržišta na kojem je takva informacija obvezna, odnosno u slučaju u kojem jaka alkoholna pića ne mogu biti stavljena na tržište bez te informacije. Međutim, postojeća uredba EU-a već dopušta proizvođačima da tako postupaju, no to je uklonjeno iz teksta o usklađivanju. Potrebno je ponovno uvesti postojeću mogućnost, a u tom slučaju nema potrebe za delegiranjem ovlasti.

| 3.6. | Jedan od glavnih razloga zabrinutosti proizvođača jakih alkoholnih pića jest očuvati tradiciju i sustav oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića. EGSO u načelu pozdravlja pojašnjenje pravila koja se odnose na oznake zemljopisnog podrijetla jer se ona primjenjuju na jaka alkoholna pića. |
| --- | --- |

3.6.

Jedan od glavnih razloga zabrinutosti proizvođača jakih alkoholnih pića jest očuvati tradiciju i sustav oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića. EGSO u načelu pozdravlja pojašnjenje pravila koja se odnose na oznake zemljopisnog podrijetla jer se ona primjenjuju na jaka alkoholna pića.

| 3.7. | Iako to ne ulazi u posebno područje primjene prijedloga Komisije, EGSO ponavlja svoje prethodne preporuke o potrebi za dosljednim i sveobuhvatnim pristupom (5) politike temeljenim na izbjegavanju štetne konzumacije alkohola kao i o promicanju odgovorne konzumacije kojom se izbjegavaju zdravstveni rizici i maloljetničko opijanje – ne samo u odnosu na sektor jakih alkoholnih pića nego i šire. Informiranje, obrazovanje i podizanje razine svijesti ključni su za to. EGSO napominje da privatni sektor sudjeluje u mnogim inicijativama i društvenim programima diljem EU-a, pokazujući da je moguće smanjiti zlouporabu alkohola, posebice među mlađom populacijom (6). |
| --- | --- |

3.7.

Iako to ne ulazi u posebno područje primjene prijedloga Komisije, EGSO ponavlja svoje prethodne preporuke o potrebi za dosljednim i sveobuhvatnim pristupom (5) politike temeljenim na izbjegavanju štetne konzumacije alkohola kao i o promicanju odgovorne konzumacije kojom se izbjegavaju zdravstveni rizici i maloljetničko opijanje – ne samo u odnosu na sektor jakih alkoholnih pića nego i šire. Informiranje, obrazovanje i podizanje razine svijesti ključni su za to. EGSO napominje da privatni sektor sudjeluje u mnogim inicijativama i društvenim programima diljem EU-a, pokazujući da je moguće smanjiti zlouporabu alkohola, posebice među mlađom populacijom (6).

| 3.8. | Izdavanje popisa sastojaka i informacija o hranjivim vrijednostima na etiketama jakih alkoholnih pića nije uključeno u ovaj prijedlog Komisije. Međutim, EGSO ponovno ističe da potrošači imaju pravo dobiti istinite i uravnotežene informacije o alkoholnim pićima kako bi na temelju tih informacija mogli donijeti odluke o konzumiranju (7). Mikro i malim proizvođačima potrebno je pružiti potporu u primjenjivanju pravila. Odbor se raduje doprinošenju tekućoj raspravi započetoj nedavnim izvješćem (8) Komisije o toj temi. |
| --- | --- |

3.8.

Izdavanje popisa sastojaka i informacija o hranjivim vrijednostima na etiketama jakih alkoholnih pića nije uključeno u ovaj prijedlog Komisije. Međutim, EGSO ponovno ističe da potrošači imaju pravo dobiti istinite i uravnotežene informacije o alkoholnim pićima kako bi na temelju tih informacija mogli donijeti odluke o konzumiranju (7). Mikro i malim proizvođačima potrebno je pružiti potporu u primjenjivanju pravila. Odbor se raduje doprinošenju tekućoj raspravi započetoj nedavnim izvješćem (8) Komisije o toj temi.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO priznaje složenost usklađivanja i pozdravlja pojašnjenje i napredak u područjima kao što su pravila povezana s označivanjem složenica, aluzija i mješavina jakih alkoholnih pića, kao i neobavezno označivanje podrijetla sirovina. Međutim, neki su drugi elementi izmijenjeni u prijedlogu, a trebalo bi ih razmotriti, kao na primjer:






  — | Zamjenjivanje svih „i/ili” formulacija s različitim izrazima ne smije dovesti do bilo kakvog pogrešnog tumačenja i zabune. EGSO stoga predlaže uporabu uvodne izjave kako bi se naglasilo da su svi „i/ili” izrazi zamijenjeni s izrazima jednakog značenja i da Komisija nije imala namjeru mijenjati smisao odredaba Uredbe (EU) br. 110/2008; |
| --- | --- | --- |

4.1.

EGSO priznaje složenost usklađivanja i pozdravlja pojašnjenje i napredak u područjima kao što su pravila povezana s označivanjem složenica, aluzija i mješavina jakih alkoholnih pića, kao i neobavezno označivanje podrijetla sirovina. Međutim, neki su drugi elementi izmijenjeni u prijedlogu, a trebalo bi ih razmotriti, kao na primjer:

—

Zamjenjivanje svih „i/ili” formulacija s različitim izrazima ne smije dovesti do bilo kakvog pogrešnog tumačenja i zabune. EGSO stoga predlaže uporabu uvodne izjave kako bi se naglasilo da su svi „i/ili” izrazi zamijenjeni s izrazima jednakog značenja i da Komisija nije imala namjeru mijenjati smisao odredaba Uredbe (EU) br. 110/2008;

| — | Potrebno je pojasniti definiciju proizvodnog postupka i potrebu za dodavanjem aroma; |
| --- | --- |

—

Potrebno je pojasniti definiciju proizvodnog postupka i potrebu za dodavanjem aroma;

| — | Pojam „tehnička dokumentacija” zamijenjen je pojmom „specifikacija proizvoda” kako bi se uskladila pravila u četiri sektora oznake zemljopisnog podrijetla (prehrambeni proizvodi, vina, jaka alkoholna pića i aromatizirana vina). Međutim, kako bi se izbjeglo bilo kakvo pogrešno tumačenje, potrebno je dodati uvodnu izjavu kojom bi se pojasnila istovrijednost tih dvaju pojmova. |
| --- | --- |

—

Pojam „tehnička dokumentacija” zamijenjen je pojmom „specifikacija proizvoda” kako bi se uskladila pravila u četiri sektora oznake zemljopisnog podrijetla (prehrambeni proizvodi, vina, jaka alkoholna pića i aromatizirana vina). Međutim, kako bi se izbjeglo bilo kakvo pogrešno tumačenje, potrebno je dodati uvodnu izjavu kojom bi se pojasnila istovrijednost tih dvaju pojmova.

| 4.2. | U članku 8. stavku 5. prijedloga Komisije predviđeno je da se trgovački nazivi kojima je dodan izraz „okus” (ili bilo koji drugi slični izrazi) smiju upotrebljavati ako se odnose na arome koje imitiraju jako alkoholno piće ili njihovu upotrebu u proizvodnji prehrambenog proizvoda koji nije piće. Odbor smatra da bi ova odredba mogla dovesti potrošače u zabludu. |
| --- | --- |

4.2.

U članku 8. stavku 5. prijedloga Komisije predviđeno je da se trgovački nazivi kojima je dodan izraz „okus” (ili bilo koji drugi slični izrazi) smiju upotrebljavati ako se odnose na arome koje imitiraju jako alkoholno piće ili njihovu upotrebu u proizvodnji prehrambenog proizvoda koji nije piće. Odbor smatra da bi ova odredba mogla dovesti potrošače u zabludu.

| 4.3. | Kako bi se zadržala dodana vrijednost za proizvođače i zaštitio interes potrošača, EGSO naglašava važnost zadržavanja postojeće razine zaštite za sektor jakih alkoholnih pića kada se upućuje na „mjesto proizvodnje” u odnosu na „mjesto podrijetla”. Nova terminologija ne bi trebala podrazumijevati značajnije promjene u sektoru jakih alkoholnih pića, pri čemu je ključno mjesto u kojem je proizvod destiliran i proizveden. |
| --- | --- |

4.3.

Kako bi se zadržala dodana vrijednost za proizvođače i zaštitio interes potrošača, EGSO naglašava važnost zadržavanja postojeće razine zaštite za sektor jakih alkoholnih pića kada se upućuje na „mjesto proizvodnje” u odnosu na „mjesto podrijetla”. Nova terminologija ne bi trebala podrazumijevati značajnije promjene u sektoru jakih alkoholnih pića, pri čemu je ključno mjesto u kojem je proizvod destiliran i proizveden.

| 4.4. | Države članice odgovorne su za nadzor nezakonite upotrebe zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla i Komisija bi trebala biti informirana o primjeni pravila u državama članicama, čime bi se osigurao odgovarajući okvir za uklanjanje lažnih jakih alkoholnih pića s tržišta. |
| --- | --- |

4.4.

Države članice odgovorne su za nadzor nezakonite upotrebe zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla i Komisija bi trebala biti informirana o primjeni pravila u državama članicama, čime bi se osigurao odgovarajući okvir za uklanjanje lažnih jakih alkoholnih pića s tržišta.

| 4.5. | Postupak prigovora koji zainteresiranim stranama omogućuje da postignu dogovor dobrodošao je jer je taj postupak manje zahtjevan i ne utječe na rezultate. |
| --- | --- |

4.5.

Postupak prigovora koji zainteresiranim stranama omogućuje da postignu dogovor dobrodošao je jer je taj postupak manje zahtjevan i ne utječe na rezultate.

| 4.6. | Registar oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića koji zamjenjuje Prilog III. trebalo bi smatrati načinom modernizacije modela, bez posljedica na prava, obveze ili transparentnost sustava. |
| --- | --- |

4.6.

Registar oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića koji zamjenjuje Prilog III. trebalo bi smatrati načinom modernizacije modela, bez posljedica na prava, obveze ili transparentnost sustava.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

1

(2)  Ugovor o funkcioniranju Europske unije, članak 43. stavak 2.

2

(3)  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenog 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).

4

(5)  SL C 318, 23.12.2009., str. 10.

5

(6)  Vidjeti, na primjer: HBSC (Anketa o ponašanju u vezi sa zdravljem u djece školske dobi; 11, 13 i 15 godina) – sažetak ključnih nalaza posljednje studije HBSC-a objavljene u 2016.: http://spirits.eu/files/98/cp.as-095-2016-hbsc-survey-2016-key-messages-final.pdf; ESPAD (Europski projekt školskih anketa o alkoholu i drogama, 15 i 16 godina). Studija ESPAD-a upućuje na to da 86 % europskih studenata sada prijavljuje da „nisu bili pijani” u posljednjih 30 dana. To je smanjenje od 23 % u razini utjecaja opojnih sredstava (od 2003.). Učestalost povremene konzumacije velike količine pića smanjila se za 28 % od vrhunca takve konzumacije zabilježenog u 2007. (18 % u 2007. na 13 % u 2015.). Ti su pozitivni trendovi zabilježeni za oba spola, tj. za dječake i djevojčice.

6

(7)  SL C 332, 8.10.2015., str. 28.

7

(8)  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o obveznom označivanju popisa sastojaka i nutritivnoj deklaraciji alkoholnih pića, COM(2017) 58 final – 13.3.2017.

8

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/58

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1101/89 te uredaba (EZ) br. 2888/2000 i (EZ) br. 685/2001”

(COM(2016) 745 final – 2016/0368 (COD))

(2017/C 209/10)

| Izvjestitelj: | Jan SIMONS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Jan SIMONS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 12.12.2016.
  Vijeće Europske unije, 19.12.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj | članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležno povjerenstvo: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 15.3.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 228/3/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 12.12.2016.

Vijeće Europske unije, 19.12.2016.

Pravni temelj

članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležno povjerenstvo:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

15.3.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

228/3/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Nakon savjetovanja s reprezentativnim i zainteresiranim organizacijama, EGSO je zaključio da se Prijedlog uredbe Komisije o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 1101/89 (privremeni propisi o uništavanju plovila unutarnje plovidbe) i Uredaba (EZ) br. 2888/2000 (dodjela dozvola za vozila za prijevoz robe u Švicarskoj) i (EZ) br. 685/2001 (odobrenja za prijevoz robe u Bugarskoj i Rumunjskoj prije pristupanja EU-u) može podržati. |
| --- | --- |

1.1.

Nakon savjetovanja s reprezentativnim i zainteresiranim organizacijama, EGSO je zaključio da se Prijedlog uredbe Komisije o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 1101/89 (privremeni propisi o uništavanju plovila unutarnje plovidbe) i Uredaba (EZ) br. 2888/2000 (dodjela dozvola za vozila za prijevoz robe u Švicarskoj) i (EZ) br. 685/2001 (odobrenja za prijevoz robe u Bugarskoj i Rumunjskoj prije pristupanja EU-u) može podržati.

2.   Kontekst

| 2.1. | U kontekstu programa REFIT i zalaganja za bolje donošenje propisa čiji je cilj pružanje zakonodavnog okvira koji bi bio prilagođen potrebama i visokoj kvaliteti, kao što je navedeno u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva zaključenom između Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije, Europska komisija predlaže da se tri uredbe zbog svoje zastarjelosti stave izvan snage. |
| --- | --- |

2.1.

U kontekstu programa REFIT i zalaganja za bolje donošenje propisa čiji je cilj pružanje zakonodavnog okvira koji bi bio prilagođen potrebama i visokoj kvaliteti, kao što je navedeno u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva zaključenom između Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije, Europska komisija predlaže da se tri uredbe zbog svoje zastarjelosti stave izvan snage.

| 2.1.1. | Ponajprije se radi o privremenim propisima iz 1989. o uništavanju plovila unutarnje plovidbe, čiji su alati za upravljanje kapacitetom flote utvrđeni deset godina kasnije u Uredbi (EZ) br. 718/1999, a da pritom Uredba iz 1989. nije stavljena izvan snage. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ponajprije se radi o privremenim propisima iz 1989. o uništavanju plovila unutarnje plovidbe, čiji su alati za upravljanje kapacitetom flote utvrđeni deset godina kasnije u Uredbi (EZ) br. 718/1999, a da pritom Uredba iz 1989. nije stavljena izvan snage.

| 2.1.2. | Također se radi o dvije uredbe o cestovnom prometu. |
| --- | --- |

2.1.2.

Također se radi o dvije uredbe o cestovnom prometu.

| 2.1.2.1. | Prva uredba usvojena 2000. godine odnosi se na raspodjelu švicarskih kvota za vozila za prijevoz teških tereta; takva se vozila za prijevoz teških tereta Sporazumom između EU-a i Švicarske Konfederacije od 1. siječnja 2005. godine izuzimaju od kvote ili propisa o dozvolama. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Prva uredba usvojena 2000. godine odnosi se na raspodjelu švicarskih kvota za vozila za prijevoz teških tereta; takva se vozila za prijevoz teških tereta Sporazumom između EU-a i Švicarske Konfederacije od 1. siječnja 2005. godine izuzimaju od kvote ili propisa o dozvolama.

| 2.1.2.2. | Druga se uredba odnosi na raspodjelu dozvola među tadašnjim državama članicama koje su omogućile pristup tržištu cestovnog prijevoza robe u Bugarskoj i Rumunjskoj, prije njihovog pristupanja EU-u 2007. godine. Ove dozvole više ne vrijede, s obzirom da su te dvije zemlje 2007. godine pristupile Europskoj uniji. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Druga se uredba odnosi na raspodjelu dozvola među tadašnjim državama članicama koje su omogućile pristup tržištu cestovnog prijevoza robe u Bugarskoj i Rumunjskoj, prije njihovog pristupanja EU-u 2007. godine. Ove dozvole više ne vrijede, s obzirom da su te dvije zemlje 2007. godine pristupile Europskoj uniji.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO je uvijek podržavao stajalište po kojem se zakonodavni okvir mora prilagoditi potrebama i visokoj kvaliteti, no mora ostati i transparentan, jasan i jednostavan za uporabu za države članice i dionike, a posebno u sektorima unutarnje plovidbe i teretnog cestovnog prijevoza. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO je uvijek podržavao stajalište po kojem se zakonodavni okvir mora prilagoditi potrebama i visokoj kvaliteti, no mora ostati i transparentan, jasan i jednostavan za uporabu za države članice i dionike, a posebno u sektorima unutarnje plovidbe i teretnog cestovnog prijevoza.

| 3.2. | S obzirom na razloge koji su također raznoliki i opravdavaju ukidanje tih triju prijašnjih uredbi, ovakvo se postupanje po mišljenju EGSO-a jednostavno čini logičnim. |
| --- | --- |

3.2.

S obzirom na razloge koji su također raznoliki i opravdavaju ukidanje tih triju prijašnjih uredbi, ovakvo se postupanje po mišljenju EGSO-a jednostavno čini logičnim.

| 3.3. | EGSO je također primijetio da je Komisija savjetovanja sa zainteresiranim stranama i analize učinka klasificirala pod „nije primjenjivo”. Međutim, taj postupak ima čak i pozitivan učinak, a elementi navedeni u točki 3.1. kao i organizacija savjetovanja – ne mogu naštetiti, čak ako se provode za svaku sigurnost. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO je također primijetio da je Komisija savjetovanja sa zainteresiranim stranama i analize učinka klasificirala pod „nije primjenjivo”. Međutim, taj postupak ima čak i pozitivan učinak, a elementi navedeni u točki 3.1. kao i organizacija savjetovanja – ne mogu naštetiti, čak ako se provode za svaku sigurnost.

| 3.4. | EGSO se stoga savjetovao s predstavnicima relevantnih međusektorskih organizacija. Čini se da, u tom kontekstu, na prijedlog Komisije o ukidanju triju uredbi nema prigovora. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO se stoga savjetovao s predstavnicima relevantnih međusektorskih organizacija. Čini se da, u tom kontekstu, na prijedlog Komisije o ukidanju triju uredbi nema prigovora.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/60

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana”

(JOIN(2016) 49 završna verzija)

(2017/C 209/11)

| Izvjestitelj: | Jan SIMONS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Jan SIMONS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 27. siječnja 2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | REX |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 6. ožujka 2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29. ožujka 2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 201/2/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 27. siječnja 2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

REX

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

6. ožujka 2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29. ožujka 2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

201/2/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) primjećuje da se mjere iz Zajedničke komunikacije odnose na upravljanje i oceanima i morima pa predlaže da se naslov zajedničke komunikacije promijeni u „plan za budućnost naših oceana i mora”. |
| --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) primjećuje da se mjere iz Zajedničke komunikacije odnose na upravljanje i oceanima i morima pa predlaže da se naslov zajedničke komunikacije promijeni u „plan za budućnost naših oceana i mora”.

| 1.2. | I EGSO je sve više zabrinut zbog potrebe za boljim upravljanjem oceanima i njihovom zaštitom s obzirom na sve veći pritisak. Stoljećima se smatralo da su svjetski oceani jednostavno preveliki da bi naše aktivnosti utjecale na njih, no povećano ljudsko djelovanje ipak ih izlaže opasnosti. Naši su oceani izloženi neodrživom ribolovu, neodgovarajućoj zaštiti, turizmu, intenzivnom prometu, onečišćenju i posljedicama klimatskih promjena kao što su porast razine mora i promjene u rasprostranjenosti vrsta. Postojeći okvir za međunarodno upravljanje oceanima ne može osigurati održivo upravljanje oceanima i njihovim resursima. Hitno djelovanje postalo je nužnost. |
| --- | --- |

1.2.

I EGSO je sve više zabrinut zbog potrebe za boljim upravljanjem oceanima i njihovom zaštitom s obzirom na sve veći pritisak. Stoljećima se smatralo da su svjetski oceani jednostavno preveliki da bi naše aktivnosti utjecale na njih, no povećano ljudsko djelovanje ipak ih izlaže opasnosti. Naši su oceani izloženi neodrživom ribolovu, neodgovarajućoj zaštiti, turizmu, intenzivnom prometu, onečišćenju i posljedicama klimatskih promjena kao što su porast razine mora i promjene u rasprostranjenosti vrsta. Postojeći okvir za međunarodno upravljanje oceanima ne može osigurati održivo upravljanje oceanima i njihovim resursima. Hitno djelovanje postalo je nužnost.

| 1.3. | EGSO pozdravlja zajedničku komunikaciju Europske komisije (u daljnjem tekstu: Komisija) i Ureda visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (u daljnjem tekstu: Ured visoke predstavnice) o poboljšanom upravljanju oceanima. U zajedničkoj komunikaciji predstavlja se plan „za budućnost naših oceana”, no ta je budućnost vrlo upitna. Komisija i Ured visoke predstavnice ipak moraju odrediti prioritete u smislu prijetnji s kojima su suočeni naši oceani kako bi ukazali na hitnu potrebu za djelovanjem. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO pozdravlja zajedničku komunikaciju Europske komisije (u daljnjem tekstu: Komisija) i Ureda visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (u daljnjem tekstu: Ured visoke predstavnice) o poboljšanom upravljanju oceanima. U zajedničkoj komunikaciji predstavlja se plan „za budućnost naših oceana”, no ta je budućnost vrlo upitna. Komisija i Ured visoke predstavnice ipak moraju odrediti prioritete u smislu prijetnji s kojima su suočeni naši oceani kako bi ukazali na hitnu potrebu za djelovanjem.

| 1.4. | Jedan od uzroka neučinkovitog međunarodnog upravljanja oceanima jesu nedostaci u postojećem okviru za međunarodno upravljanje oceanima. EGSO preporučuje da se Komisija i Ured visoke predstavnice posvete rješavanju tih nedostataka i nedosljednosti, ali i da povećaju primjenu postojećih pravila, primjerice poboljšanjem provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji. EU bi se trebao suzdržati od predlaganja novog zakonodavstva s obzirom na to da bi bolja ili koordiniranija provedba postojećih pravila i propisa bila učinkovitija. |
| --- | --- |

1.4.

Jedan od uzroka neučinkovitog međunarodnog upravljanja oceanima jesu nedostaci u postojećem okviru za međunarodno upravljanje oceanima. EGSO preporučuje da se Komisija i Ured visoke predstavnice posvete rješavanju tih nedostataka i nedosljednosti, ali i da povećaju primjenu postojećih pravila, primjerice poboljšanjem provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji. EU bi se trebao suzdržati od predlaganja novog zakonodavstva s obzirom na to da bi bolja ili koordiniranija provedba postojećih pravila i propisa bila učinkovitija.

| 1.5. | EGSO podržava mjere navedene u zajedničkoj komunikaciji čija je svrha povećanje našeg znanja o europskim oceanima. EU bi mogao imati važnu ulogu u poboljšanju upravljanja oceanima, osobito pružanjem potpore znanstvenim istraživanjima o svjetskim oceanima. Trenutačno dostupne podatke treba iskoristiti na dobar i djelotvoran način. Postoji velika količina informacija o našim morima koje su uvelike fragmentirane. EGSO stoga snažno potiče EU da Europski opservatorij i mrežu podataka o moru pretvori u međunarodnu mrežu podataka o moru. EU bi mogao postati središte za koordinaciju takvih istraživanja. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO podržava mjere navedene u zajedničkoj komunikaciji čija je svrha povećanje našeg znanja o europskim oceanima. EU bi mogao imati važnu ulogu u poboljšanju upravljanja oceanima, osobito pružanjem potpore znanstvenim istraživanjima o svjetskim oceanima. Trenutačno dostupne podatke treba iskoristiti na dobar i djelotvoran način. Postoji velika količina informacija o našim morima koje su uvelike fragmentirane. EGSO stoga snažno potiče EU da Europski opservatorij i mrežu podataka o moru pretvori u međunarodnu mrežu podataka o moru. EU bi mogao postati središte za koordinaciju takvih istraživanja.

| 1.6. | EGSO poziva EU da surađuje s partnerskim zemljama na smanjenju prijetnji i rizika u području pomorske sigurnosti, primjerice piratstva i trgovine ljudima, oružjem i narkoticima, iskorištavajući pritom puni potencijal nove Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Europske agencije za pomorsku sigurnost (EMSA) i Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA). Korištenjem zajedničkog okruženja za razmjenu informacija (CISE) osigurat će se da se podaci prikupljaju samo jedanput i razmjenjuju među državama članicama EU-a na učinkovit način. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO poziva EU da surađuje s partnerskim zemljama na smanjenju prijetnji i rizika u području pomorske sigurnosti, primjerice piratstva i trgovine ljudima, oružjem i narkoticima, iskorištavajući pritom puni potencijal nove Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Europske agencije za pomorsku sigurnost (EMSA) i Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA). Korištenjem zajedničkog okruženja za razmjenu informacija (CISE) osigurat će se da se podaci prikupljaju samo jedanput i razmjenjuju među državama članicama EU-a na učinkovit način.

| 1.7. | EGSO smatra da je izgradnja kapaciteta za bolje upravljanje oceanima ključna u postizanju održivog razvoja i omogućivanju zemljama u razvoju da se koriste oceanima i njihovim resursima u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS). Stoga se pozdravljaju mjere EU-a utvrđene u zajedničkoj komunikaciji, no Komisija i Ured visoke predstavnice tek trebaju definirati konkretne radnje i alate kojima će se ti kapaciteti izgraditi. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO smatra da je izgradnja kapaciteta za bolje upravljanje oceanima ključna u postizanju održivog razvoja i omogućivanju zemljama u razvoju da se koriste oceanima i njihovim resursima u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS). Stoga se pozdravljaju mjere EU-a utvrđene u zajedničkoj komunikaciji, no Komisija i Ured visoke predstavnice tek trebaju definirati konkretne radnje i alate kojima će se ti kapaciteti izgraditi.

| 1.8. | EGSO snažno potiče uspostavu foruma dionika EU-a posvećenog oceanima i morima diljem svijeta, osobito s obzirom na to da je upravljanje oceanima međusektorsko pitanje u koje su uključeni brojni dionici. No u forumu bi se trebalo izbjegavati ponavljanje rasprava koje se već vode na međunarodnoj razini. EGSO potiče Komisiju da uključi sve dionike. Civilno društvo kao cjelina treba se aktivirati ako želimo ostvariti učinkovito upravljanje oceanima. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO snažno potiče uspostavu foruma dionika EU-a posvećenog oceanima i morima diljem svijeta, osobito s obzirom na to da je upravljanje oceanima međusektorsko pitanje u koje su uključeni brojni dionici. No u forumu bi se trebalo izbjegavati ponavljanje rasprava koje se već vode na međunarodnoj razini. EGSO potiče Komisiju da uključi sve dionike. Civilno društvo kao cjelina treba se aktivirati ako želimo ostvariti učinkovito upravljanje oceanima.

| 1.9. | EGSO ističe da bi se trebale osigurati učinkovita kontrola država zastava i provedbene mjere, uključujući mjere praćenja, kontrole i nadzora, kako bi se izbjegao nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov. Valja poboljšati prikupljanje podataka o ribarstvu svih država članica EU-a i pravilno ih razmjenjivati. To bi se moglo postići s pomoću sredstava dostupnih u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR). |
| --- | --- |

1.9.

EGSO ističe da bi se trebale osigurati učinkovita kontrola država zastava i provedbene mjere, uključujući mjere praćenja, kontrole i nadzora, kako bi se izbjegao nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov. Valja poboljšati prikupljanje podataka o ribarstvu svih država članica EU-a i pravilno ih razmjenjivati. To bi se moglo postići s pomoću sredstava dostupnih u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).

| 1.10. | EGSO smatra da bi se u upravljanju oceanima trebala uspostaviti ravnoteža između socioekonomskog razvoja i očuvanja mora. EGSO smatra da bi se tehnologije za iskorištavanje resursa u morskom dnu morale koristiti pažljivo i oprezno. Njihov inovativni karakter i njihova važnost za gospodarski razvoj ne smiju dovesti do toga da se zanemare opasnosti za okoliš u kojem se te aktivnosti provode. Odgovarajuće procjene učinka iskorištavanja morskih resursa na određenom području mogle bi se provesti po uzoru na procjene učinka na kopneni okoliš. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO smatra da bi se u upravljanju oceanima trebala uspostaviti ravnoteža između socioekonomskog razvoja i očuvanja mora. EGSO smatra da bi se tehnologije za iskorištavanje resursa u morskom dnu morale koristiti pažljivo i oprezno. Njihov inovativni karakter i njihova važnost za gospodarski razvoj ne smiju dovesti do toga da se zanemare opasnosti za okoliš u kojem se te aktivnosti provode. Odgovarajuće procjene učinka iskorištavanja morskih resursa na određenom području mogle bi se provesti po uzoru na procjene učinka na kopneni okoliš.

2.   Informacije o zajedničkoj komunikaciji

| 2.1. | U lipnju 2015. države članice Opće skupštine UN-a (UNGA) formalno su pristale izraditi pravno obvezujući instrument za očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti (BBNJ) u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) (1). Dok se države sve više okreću prema oceanima kako bi razvile svoje gospodarstvo, neodržive aktivnosti koje se provode na moru ili na kopnu imaju negativan utjecaj na veći dio oceana, koji se dodatno pogoršava zbog posljedica klimatskih promjena i zakiseljavanja oceana. |
| --- | --- |

2.1.

U lipnju 2015. države članice Opće skupštine UN-a (UNGA) formalno su pristale izraditi pravno obvezujući instrument za očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti (BBNJ) u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) (1). Dok se države sve više okreću prema oceanima kako bi razvile svoje gospodarstvo, neodržive aktivnosti koje se provode na moru ili na kopnu imaju negativan utjecaj na veći dio oceana, koji se dodatno pogoršava zbog posljedica klimatskih promjena i zakiseljavanja oceana.

| 2.2. | Europska unija izradila je program za bolje upravljanje oceanima koji se temelji na međusektorskom međunarodnom pristupu i pravilima. Komunikacija je također odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda, posebice cilj održivog razvoja br. 14: „Očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa”, kao dio izrazito međupovezanog plana. Temelji se na političkom mandatu koji je predsjednik Komisije Juncker dao povjereniku Velli: „angažirati se u oblikovanju međunarodnog upravljanja oceanima”. |
| --- | --- |

2.2.

Europska unija izradila je program za bolje upravljanje oceanima koji se temelji na međusektorskom međunarodnom pristupu i pravilima. Komunikacija je također odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda, posebice cilj održivog razvoja br. 14: „Očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa”, kao dio izrazito međupovezanog plana. Temelji se na političkom mandatu koji je predsjednik Komisije Juncker dao povjereniku Velli: „angažirati se u oblikovanju međunarodnog upravljanja oceanima”.

| 2.3. | U zajedničkoj komunikaciji Komisije i Ureda visoke predstavnice navodi se 14 skupina mjera u tri prioritetna područja: 1. poboljšanje okvira međunarodnog upravljanja oceanima; 2. smanjenje pritiska na oceane zbog ljudskog djelovanja i stvaranje uvjeta za održivo plavo gospodarstvo; 3. unapređenje međunarodnog istraživanja oceana i prikupljanja podataka o njima. |
| --- | --- |

2.3.

U zajedničkoj komunikaciji Komisije i Ureda visoke predstavnice navodi se 14 skupina mjera u tri prioritetna područja: 1. poboljšanje okvira međunarodnog upravljanja oceanima; 2. smanjenje pritiska na oceane zbog ljudskog djelovanja i stvaranje uvjeta za održivo plavo gospodarstvo; 3. unapređenje međunarodnog istraživanja oceana i prikupljanja podataka o njima.

2.3.1.   Poboljšanje okvira međunarodnog upravljanja oceanima

| 2.3.1.1. | Komisija i Ured visoke predstavnice razvili su mjere za rješavanje pitanja kao što su očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti (BBNJ), dostizanje cilja od 10 % zaštićenih morskih područja do 2020. i smanjenje prijetnji i rizika za pomorsku sigurnost, primjerice piratstva, trgovine ljudima, oružjem i narkoticima. |
| --- | --- |

2.3.1.1.

Komisija i Ured visoke predstavnice razvili su mjere za rješavanje pitanja kao što su očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti (BBNJ), dostizanje cilja od 10 % zaštićenih morskih područja do 2020. i smanjenje prijetnji i rizika za pomorsku sigurnost, primjerice piratstva, trgovine ljudima, oružjem i narkoticima.

2.3.2.   Smanjenje pritiska na oceane zbog ljudskog djelovanja i stvaranje uvjeta za održivo plavo gospodarstvo

| 2.3.2.1. | Komisija i Visoka predstavnica predložili su mjere za provedbu Pariškog sporazuma s naglaskom na mjerama povezanima s oceanima radi borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova i otpada u morima te na radu na međunarodnim smjernicama o prostornom planiranju morskog područja. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

Komisija i Visoka predstavnica predložili su mjere za provedbu Pariškog sporazuma s naglaskom na mjerama povezanima s oceanima radi borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova i otpada u morima te na radu na međunarodnim smjernicama o prostornom planiranju morskog područja.

2.3.3.   Unapređenje međunarodnog istraživanja oceana i prikupljanja podataka o njima

| 2.3.3.1. | Komisija i Ured visoke predstavnice razvili su mjere za bolje razumijevanje i pouzdane znanstvene činjenice radi postizanja održivog upravljanja oceanskim resursima i smanjenja pritiska uzrokovanog ljudskim djelovanjem. |
| --- | --- |

2.3.3.1.

Komisija i Ured visoke predstavnice razvili su mjere za bolje razumijevanje i pouzdane znanstvene činjenice radi postizanja održivog upravljanja oceanskim resursima i smanjenja pritiska uzrokovanog ljudskim djelovanjem.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO primjećuje da se mjere iz zajedničke komunikacije odnose na upravljanje i oceanima i morima. S obzirom na znatnu međusobnu povezanost tih voda, EGSO predlaže da se zajednička komunikacije preimenuje u „plan za budućnost naših oceana i mora” kako bi se pojasnilo područje primjene ove inicijative. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO primjećuje da se mjere iz zajedničke komunikacije odnose na upravljanje i oceanima i morima. S obzirom na znatnu međusobnu povezanost tih voda, EGSO predlaže da se zajednička komunikacije preimenuje u „plan za budućnost naših oceana i mora” kako bi se pojasnilo područje primjene ove inicijative.

| 3.2. | EGSO potvrđuje izvanredni doprinos UNCLOS-a jačanju mira, sigurnosti i suradnje među svim narodima i poticanju gospodarskog i socijalnog napretka svih naroda svijeta u skladu s načelima Ujedinjenih naroda, kao i održivom razvoju oceana i mora. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO potvrđuje izvanredni doprinos UNCLOS-a jačanju mira, sigurnosti i suradnje među svim narodima i poticanju gospodarskog i socijalnog napretka svih naroda svijeta u skladu s načelima Ujedinjenih naroda, kao i održivom razvoju oceana i mora.

| 3.3. | EGSO napominje da Opća skupština Ujedinjenih naroda provodi godišnji pregled kretanja u području oceana i prava mora te svake godine donosi dvije rezolucije s globalnim integriranim smjernicama politike: jednu o oceanima i pravu mora i jednu o održivom ribarstvu. EU treba pojačati svoje djelovanje s međunarodnim partnerima kako bi olakšao primjenu mjera koje je utvrdio UN. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO napominje da Opća skupština Ujedinjenih naroda provodi godišnji pregled kretanja u području oceana i prava mora te svake godine donosi dvije rezolucije s globalnim integriranim smjernicama politike: jednu o oceanima i pravu mora i jednu o održivom ribarstvu. EU treba pojačati svoje djelovanje s međunarodnim partnerima kako bi olakšao primjenu mjera koje je utvrdio UN.

| 3.4. | EGSO smatra da bi se u upravljanju oceanima trebala uspostaviti ravnoteža između socioekonomskog razvoja i očuvanja mora. Osnovni cilj tog upravljanja trebalo bi biti osiguranje održivog višestrukog korištenja morskih resursa i okoliša, uključujući za buduće naraštaje. Ekstrakcija resursa ne bi se smjelo provoditi na štetu ekosustava; upravo suprotno, trebalo bi biti u skladu s ekosustavom i treba se provoditi odgovorno, primjenom pravih politika i struktura upravljanja. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO smatra da bi se u upravljanju oceanima trebala uspostaviti ravnoteža između socioekonomskog razvoja i očuvanja mora. Osnovni cilj tog upravljanja trebalo bi biti osiguranje održivog višestrukog korištenja morskih resursa i okoliša, uključujući za buduće naraštaje. Ekstrakcija resursa ne bi se smjelo provoditi na štetu ekosustava; upravo suprotno, trebalo bi biti u skladu s ekosustavom i treba se provoditi odgovorno, primjenom pravih politika i struktura upravljanja.

| 3.4.1. | EGSO smatra da bi se tehnologije za iskorištavanje resursa u morskom dnu morale koristiti pažljivo i oprezno. Njihov inovativni karakter i njihova važnost za gospodarski razvoj ne smiju dovesti do toga da se zanemare opasnosti za okoliš u kojem se te aktivnosti provode. Odgovarajuće procjene učinka iskorištavanja morskih resursa na određenom području mogle bi se provesti po uzoru na procjene učinka na kopneni okoliš. |
| --- | --- |

3.4.1.

EGSO smatra da bi se tehnologije za iskorištavanje resursa u morskom dnu morale koristiti pažljivo i oprezno. Njihov inovativni karakter i njihova važnost za gospodarski razvoj ne smiju dovesti do toga da se zanemare opasnosti za okoliš u kojem se te aktivnosti provode. Odgovarajuće procjene učinka iskorištavanja morskih resursa na određenom području mogle bi se provesti po uzoru na procjene učinka na kopneni okoliš.

| 3.5. | EGSO snažno potiče uspostavu foruma dionika EU-a posvećenog oceanima i morima, ali se zalaže i za sudjelovanje civilnog društva u tome. Takav forum mogao bi poslužiti kao platforma za razmjenu znanja, iskustva i najboljih praksi o poboljšanom upravljanju oceanima. Također bi mogao poslužiti za poboljšanje raspodjele sredstava EU-a za bolje upravljanje oceanima te bi se kroz njega mogli povećati napori koji se ulažu u evaluaciju ekonomske učinkovitosti javnih ulaganja u istraživanja i nadgledanje mora. |
| --- | --- |

3.5.

EGSO snažno potiče uspostavu foruma dionika EU-a posvećenog oceanima i morima, ali se zalaže i za sudjelovanje civilnog društva u tome. Takav forum mogao bi poslužiti kao platforma za razmjenu znanja, iskustva i najboljih praksi o poboljšanom upravljanju oceanima. Također bi mogao poslužiti za poboljšanje raspodjele sredstava EU-a za bolje upravljanje oceanima te bi se kroz njega mogli povećati napori koji se ulažu u evaluaciju ekonomske učinkovitosti javnih ulaganja u istraživanja i nadgledanje mora.

| 3.6. | EGSO smatra da bi Europska unija pri donošenju novih prijedloga o poboljšanju upravljanja oceanima trebala uzeti u obzir globalnu sliku kako se ne bi nehotice utjecalo na područja upravljanja oceanima koja su već razvijena i funkcioniraju bez problema. Europska unija također bi trebala izbjegavati ponavljanje rasprava koje se već vode na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

3.6.

EGSO smatra da bi Europska unija pri donošenju novih prijedloga o poboljšanju upravljanja oceanima trebala uzeti u obzir globalnu sliku kako se ne bi nehotice utjecalo na područja upravljanja oceanima koja su već razvijena i funkcioniraju bez problema. Europska unija također bi trebala izbjegavati ponavljanje rasprava koje se već vode na međunarodnoj razini.

| 3.7. | EGSO potvrđuje da nedostaci u propisima mogu omogućiti neregulirane i neprijavljene aktivnosti, prekomjerno iskorištavanje morskih resursa i uništenje ekosustava na Zemlji. Da bi se ti problemi riješili, ključno je provoditi znanstvena istraživanja o tim ekosustavima te steći bolje razumijevanje postojećih struktura upravljanja radi ispravljanja tih nedostataka. EGSO smatra da bi EU mogao preuzeti vodstvo u znanstvenom istraživanju svjetskih oceana te da bi mogao postati središte za koordinaciju takvih istraživanja. |
| --- | --- |

3.7.

EGSO potvrđuje da nedostaci u propisima mogu omogućiti neregulirane i neprijavljene aktivnosti, prekomjerno iskorištavanje morskih resursa i uništenje ekosustava na Zemlji. Da bi se ti problemi riješili, ključno je provoditi znanstvena istraživanja o tim ekosustavima te steći bolje razumijevanje postojećih struktura upravljanja radi ispravljanja tih nedostataka. EGSO smatra da bi EU mogao preuzeti vodstvo u znanstvenom istraživanju svjetskih oceana te da bi mogao postati središte za koordinaciju takvih istraživanja.

| 3.8. | Osim utvrđivanja nedostataka i nedosljednosti u propisima, jedan od ciljeva Komisije i Ureda visoke predstavnice trebalo bi biti poboljšanje primjene postojećih pravila. To bi se moglo postići tako da se u nekim područjima politike, kao što je ribarstvo, iskoristi „tržišna težina” EU-a kako bi se uključilo važne igrače, što je istaknuo povjerenik Vella u svojoj izjavi o djelovanju EU-a u području nezakonitog ribolova (2). |
| --- | --- |

3.8.

Osim utvrđivanja nedostataka i nedosljednosti u propisima, jedan od ciljeva Komisije i Ureda visoke predstavnice trebalo bi biti poboljšanje primjene postojećih pravila. To bi se moglo postići tako da se u nekim područjima politike, kao što je ribarstvo, iskoristi „tržišna težina” EU-a kako bi se uključilo važne igrače, što je istaknuo povjerenik Vella u svojoj izjavi o djelovanju EU-a u području nezakonitog ribolova (2).

| 3.9. | EGSO se slaže da svi sektori moraju neprestano raditi na usvajanju modela poboljšanog upravljanja oceanima jer se pritisak na naše oceane povećava. Kao primjer EGSO navodi da organizacije kao što su regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO-i) i Međunarodna pomorska organizacija (IMO) nastoje poboljšati svoja načela upravljanja kako bi ojačale postojeći strateški okvir. |
| --- | --- |

3.9.

EGSO se slaže da svi sektori moraju neprestano raditi na usvajanju modela poboljšanog upravljanja oceanima jer se pritisak na naše oceane povećava. Kao primjer EGSO navodi da organizacije kao što su regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO-i) i Međunarodna pomorska organizacija (IMO) nastoje poboljšati svoja načela upravljanja kako bi ojačale postojeći strateški okvir.

| 3.10. | EGSO smatra da bi Komisija i Ured visoke predstavnice trebali procijeniti potrebe za određenim vještinama, sposobnostima i obukom kako bi olakšali predviđeni razvoj radnih mjesta u pomorskoj industriji.To je pitanje u komunikaciji zanemareno. |
| --- | --- |

3.10.

EGSO smatra da bi Komisija i Ured visoke predstavnice trebali procijeniti potrebe za određenim vještinama, sposobnostima i obukom kako bi olakšali predviđeni razvoj radnih mjesta u pomorskoj industriji.To je pitanje u komunikaciji zanemareno.

4.   Posebne primjedbe

4.1.   
  Poboljšanje okvira međunarodnog upravljanja oceanima

| 4.1.1. | EGSO pozdravlja predanost Komisije i Ureda visoke predstavnice radu s državama članicama i međunarodnim partnerima na osiguravanju donošenja, ratifikacije i provedbe postojećih ključnih instrumenata za globalno upravljanje oceanima, kao što su Konvencija o radu u ribolovu Međunarodne organizacije rada (ILO), kao i na razvijanju potrebnih novih instrumenata, kao što je planirani Provedbeni sporazum UNCLOS-a o BBNJ-u. EGSO također potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice na suradnju s IMO-om kako bi se olakšala primjena i ispravna provedba instrumenata IMO-a. Komisija mora utvrditi praktične mjere i alate za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

4.1.1.

EGSO pozdravlja predanost Komisije i Ureda visoke predstavnice radu s državama članicama i međunarodnim partnerima na osiguravanju donošenja, ratifikacije i provedbe postojećih ključnih instrumenata za globalno upravljanje oceanima, kao što su Konvencija o radu u ribolovu Međunarodne organizacije rada (ILO), kao i na razvijanju potrebnih novih instrumenata, kao što je planirani Provedbeni sporazum UNCLOS-a o BBNJ-u. EGSO također potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice na suradnju s IMO-om kako bi se olakšala primjena i ispravna provedba instrumenata IMO-a. Komisija mora utvrditi praktične mjere i alate za postizanje tog cilja.

| 4.1.2. | EGSO pozdravlja predanost Komisije i Ureda visoke predstavnice poboljšanju koordinacije i suradnje između globalnih i regionalnih organizacija i partnerstava s ključnim akterima u pomorskoj industriji. U tome se vide napori koje EU ulaže u primjenu integriranog i međusektorskog pristupa upravljanju djelatnostima na oceanima, koje je i dalje uglavnom sektorsko. EGSO snažno potiče sudjelovanje Komisije i Ureda visoke predstavnice u mehanizmu UN-oceani, kojim se nastoji poboljšati usklađenost, dosljednost i učinkovitost nadležnih organizacija u sustavu Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

4.1.2.

EGSO pozdravlja predanost Komisije i Ureda visoke predstavnice poboljšanju koordinacije i suradnje između globalnih i regionalnih organizacija i partnerstava s ključnim akterima u pomorskoj industriji. U tome se vide napori koje EU ulaže u primjenu integriranog i međusektorskog pristupa upravljanju djelatnostima na oceanima, koje je i dalje uglavnom sektorsko. EGSO snažno potiče sudjelovanje Komisije i Ureda visoke predstavnice u mehanizmu UN-oceani, kojim se nastoji poboljšati usklađenost, dosljednost i učinkovitost nadležnih organizacija u sustavu Ujedinjenih naroda.

| 4.1.3. | Izgradnja kapaciteta ključna je u postizanju održivog razvoja i omogućivanju zemljama u razvoju da se koriste oceanima i njihovim resursima na održiv način i u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS). No Komisija i Ured visoke predstavnice tek trebaju utvrditi konkretne mjere EU-a za izgradnju kapaciteta. |
| --- | --- |

4.1.3.

Izgradnja kapaciteta ključna je u postizanju održivog razvoja i omogućivanju zemljama u razvoju da se koriste oceanima i njihovim resursima na održiv način i u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS). No Komisija i Ured visoke predstavnice tek trebaju utvrditi konkretne mjere EU-a za izgradnju kapaciteta.

| 4.1.3.1. | EGSO primjećuje da se zajednička komunikacija odnosi na resurse za izgradnju kapaciteta usmjerene na poboljšanje održivog razvoja i plavog gospodarstva u Sredozemlju. Međutim, slične resurse valja iskoristiti za sva europska mora, kao i za arktičku regiju. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

EGSO primjećuje da se zajednička komunikacija odnosi na resurse za izgradnju kapaciteta usmjerene na poboljšanje održivog razvoja i plavog gospodarstva u Sredozemlju. Međutim, slične resurse valja iskoristiti za sva europska mora, kao i za arktičku regiju.

| 4.1.4. | EGSO se zalaže za bolju zaštitu arktičkih resursa koji predstavljaju prirodni kapital budućih generacija, kao i za to da se promjene do kojih dolazi u arktičkom okolišu smatraju mjerom europskog i globalnog napretka na području zaštite od klimatskih promjena. EGSO vjeruje da bi Komisija među operaterima u Arktiku mogla povećati razinu osviještenosti o osjetljivosti tog područja i sve većoj potrebi za njegovim održivim razvojem. Očuvanje arktičke regije i borba protiv klimatskih promjena ne bi se trebali provoditi na način koji je štetan za stanovništvo tog područja ili tako da se to stanovništvo ne uzima u obzir. Stanovnici tog područja žele očuvati svoju kulturu, ali žele i imati koristi od prilika koje donose održiv gospodarski i socijalni razvoj. |
| --- | --- |

4.1.4.

EGSO se zalaže za bolju zaštitu arktičkih resursa koji predstavljaju prirodni kapital budućih generacija, kao i za to da se promjene do kojih dolazi u arktičkom okolišu smatraju mjerom europskog i globalnog napretka na području zaštite od klimatskih promjena. EGSO vjeruje da bi Komisija među operaterima u Arktiku mogla povećati razinu osviještenosti o osjetljivosti tog područja i sve većoj potrebi za njegovim održivim razvojem. Očuvanje arktičke regije i borba protiv klimatskih promjena ne bi se trebali provoditi na način koji je štetan za stanovništvo tog područja ili tako da se to stanovništvo ne uzima u obzir. Stanovnici tog područja žele očuvati svoju kulturu, ali žele i imati koristi od prilika koje donose održiv gospodarski i socijalni razvoj.

| 4.1.4.1. | EGSO se zauzima za to da se civilnom društvu omogući da aktivno sudjeluje u promicanju interesa i pitanja koja zabrinjavaju tamošnje lokalno stanovništvo. EU bi također mogao organizirati javne rasprave u kojima bi glavni akteri mogli predstaviti svoj doprinos održivom razvoju tog područja, uz sudjelovanje autohtonih stanovnika. Mogla bi se razmotriti uspostava informacijskog centra za Arktik sa sjedištem u Bruxellesu (3). |
| --- | --- |

4.1.4.1.

EGSO se zauzima za to da se civilnom društvu omogući da aktivno sudjeluje u promicanju interesa i pitanja koja zabrinjavaju tamošnje lokalno stanovništvo. EU bi također mogao organizirati javne rasprave u kojima bi glavni akteri mogli predstaviti svoj doprinos održivom razvoju tog područja, uz sudjelovanje autohtonih stanovnika. Mogla bi se razmotriti uspostava informacijskog centra za Arktik sa sjedištem u Bruxellesu (3).

| 4.1.5. | Došlo je do povećanja nesigurne migracije morskim putem, što ističe potrebu za hitnim djelovanjem kako bi se spriječila smrtna stradanja na moru. EGSO stoga pozdravlja donošenje nove Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži (EU) 2016/1624 iako je Odbor snažno preporučio da se naslovi „Agencija za europsku graničnu stražu”. EGSO također podržava izmjene uredbi o Europskoj agenciji za pomorsku sigurnost (EMSA) i Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (EFCA). |
| --- | --- |

4.1.5.

Došlo je do povećanja nesigurne migracije morskim putem, što ističe potrebu za hitnim djelovanjem kako bi se spriječila smrtna stradanja na moru. EGSO stoga pozdravlja donošenje nove Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži (EU) 2016/1624 iako je Odbor snažno preporučio da se naslovi „Agencija za europsku graničnu stražu”. EGSO također podržava izmjene uredbi o Europskoj agenciji za pomorsku sigurnost (EMSA) i Europskoj agenciji za kontrolu ribarstva (EFCA).

| 4.1.5.1. | U svom mišljenju o izmjeni Uredbe o osnivanju EMSA-e (4) EGSO je pozdravio ulogu agencije u poboljšanju pomorske sigurnosti država članica. Pritom je već tada naveo da je važno zadaće i nadležnosti EMSA-e proširiti na odgovoran način. |
| --- | --- |

4.1.5.1.

U svom mišljenju o izmjeni Uredbe o osnivanju EMSA-e (4) EGSO je pozdravio ulogu agencije u poboljšanju pomorske sigurnosti država članica. Pritom je već tada naveo da je važno zadaće i nadležnosti EMSA-e proširiti na odgovoran način.

| 4.1.6. | EGSO prima na znanje mjere EU-a za borbu protiv nezakonitog ribolova i jačanje održivog upravljanja izvorima hrane u oceanima. Zajednička ribarstvena politika uvedena je 1960-ih i potrebno ju je neprestano revidirati. Odbor pozdravlja taj postupak ažuriranja politike kako bi se držao korak s tehnološkim promjenama u cilju poboljšanja očuvanja i zaštite ribljih fondova. |
| --- | --- |

4.1.6.

EGSO prima na znanje mjere EU-a za borbu protiv nezakonitog ribolova i jačanje održivog upravljanja izvorima hrane u oceanima. Zajednička ribarstvena politika uvedena je 1960-ih i potrebno ju je neprestano revidirati. Odbor pozdravlja taj postupak ažuriranja politike kako bi se držao korak s tehnološkim promjenama u cilju poboljšanja očuvanja i zaštite ribljih fondova.

| 4.1.6.1. | EGSO ističe da bi radi izbjegavanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova trebalo osigurati učinkovitu kontrolu i alate za provedbu, uključujući mjere praćenja, kontrole i nadzora. Odbor skreće pozornost Komisije i Ureda visoke predstavnice na činjenicu da su Ujedinjeni narodi izrazili zabrinutost jer je učinkovito upravljanje morskim ribolovom u nekim područjima otežano zbog nepouzdanih informacija. Stoga bi sve države članice EU-a trebale pridonijeti poboljšanju i razmjeni podataka o ribarstvu u svojim vodama. To bi se moglo postići s pomoću sredstava dostupnih u okviru EFPR-a. |
| --- | --- |

4.1.6.1.

EGSO ističe da bi radi izbjegavanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova trebalo osigurati učinkovitu kontrolu i alate za provedbu, uključujući mjere praćenja, kontrole i nadzora. Odbor skreće pozornost Komisije i Ureda visoke predstavnice na činjenicu da su Ujedinjeni narodi izrazili zabrinutost jer je učinkovito upravljanje morskim ribolovom u nekim područjima otežano zbog nepouzdanih informacija. Stoga bi sve države članice EU-a trebale pridonijeti poboljšanju i razmjeni podataka o ribarstvu u svojim vodama. To bi se moglo postići s pomoću sredstava dostupnih u okviru EFPR-a.

| 4.1.6.2. | EGSO potiče Komisiju da nastavi ulagati napore u poboljšanje radne učinkovitosti regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO). Osim toga, Komisija bi u okviru integriranog pristupa pomorstvu trebala poraditi na boljoj koordinaciji između različitih foruma, npr. između regionalnih konvencija o moru i globalnih organizacija. |
| --- | --- |

4.1.6.2.

EGSO potiče Komisiju da nastavi ulagati napore u poboljšanje radne učinkovitosti regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO). Osim toga, Komisija bi u okviru integriranog pristupa pomorstvu trebala poraditi na boljoj koordinaciji između različitih foruma, npr. između regionalnih konvencija o moru i globalnih organizacija.

4.2.   
  Smanjenje pritiska na oceane zbog ljudskog djelovanja i stvaranje uvjeta za održivo plavo gospodarstvo

| 4.2.1. | EGSO snažno podržava mjere EU-a, uključujući komunikaciju o provedbi sporazuma COP21 i ublažavanju štetnog učinka zagrijavanja oceana, porasta razine mora i zakiseljavanja. EGSO također potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice da budu proaktivni i ocijene utjecaj tog učinka na plavo gospodarstvo, ne samo za etablirane već i novije industrije. |
| --- | --- |

4.2.1.

EGSO snažno podržava mjere EU-a, uključujući komunikaciju o provedbi sporazuma COP21 i ublažavanju štetnog učinka zagrijavanja oceana, porasta razine mora i zakiseljavanja. EGSO također potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice da budu proaktivni i ocijene utjecaj tog učinka na plavo gospodarstvo, ne samo za etablirane već i novije industrije.

| 4.2.2. | EGSO podržava mjere Komisije za poticanje provedbe Sporazuma o mjerama države luke (PSMA) koji je stupio na snagu u lipnju 2016. kao obvezujući, međunarodni sporazum za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova. Očekuje se da će ispravna provedba PSMA-e potaknuti veću održivost u industriji i imati lančani učinak uzduž cijelog opskrbnog lanca u ribarstvu. |
| --- | --- |

4.2.2.

EGSO podržava mjere Komisije za poticanje provedbe Sporazuma o mjerama države luke (PSMA) koji je stupio na snagu u lipnju 2016. kao obvezujući, međunarodni sporazum za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova. Očekuje se da će ispravna provedba PSMA-e potaknuti veću održivost u industriji i imati lančani učinak uzduž cijelog opskrbnog lanca u ribarstvu.

| 4.2.3. | EGSO smatra da bi se povrede zakonodavstva o ribolovu trebale strogo kažnjavati. Provedba Konvencije o radu u ribolovu ILO-a važna je kako bi se izbjegla kršenja prava radnika na ribarskim plovilima i nepošteno tržišno natjecanje koje proizlazi iz povreda temeljnih načela i radničkih prava. Životni i radni uvjeti na moru moraju zadovoljavati najviše međunarodne standarde i standarde EU-a. |
| --- | --- |

4.2.3.

EGSO smatra da bi se povrede zakonodavstva o ribolovu trebale strogo kažnjavati. Provedba Konvencije o radu u ribolovu ILO-a važna je kako bi se izbjegla kršenja prava radnika na ribarskim plovilima i nepošteno tržišno natjecanje koje proizlazi iz povreda temeljnih načela i radničkih prava. Životni i radni uvjeti na moru moraju zadovoljavati najviše međunarodne standarde i standarde EU-a.

| 4.2.4. | EGSO napominje da su nezakonite potpore za ribarstvo, bilo one za povećanje kapaciteta flota, bilo one koje se dodjeljuju ribarima koji se bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovom, jedan od glavnih uzroka prelova i stoga pozdravlja to što se EU obvezao ubrzati rad na zaključivanju tekućih pregovora o tom pitanju u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. |
| --- | --- |

4.2.4.

EGSO napominje da su nezakonite potpore za ribarstvo, bilo one za povećanje kapaciteta flota, bilo one koje se dodjeljuju ribarima koji se bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovom, jedan od glavnih uzroka prelova i stoga pozdravlja to što se EU obvezao ubrzati rad na zaključivanju tekućih pregovora o tom pitanju u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.

| 4.2.5. | U pogledu morskog otpada EGSO je zabrinut zbog sve više dokaza o njegovu štetnom učinku na divlje životinje i staništa te na morsku biološku raznolikost i okoliš. EGSO s posebnom zabrinutošću ističe problem mikroplastike koja, neovisno o tome je li unesena izravno ili raspadanjem makrootpada, dopire i do najudaljenijih područja, u ovom slučaju i do najdubljih područja, i otpušta štetne kemijske tvari koje bi mogle zagaditi lanac opskrbe hranom. |
| --- | --- |

4.2.5.

U pogledu morskog otpada EGSO je zabrinut zbog sve više dokaza o njegovu štetnom učinku na divlje životinje i staništa te na morsku biološku raznolikost i okoliš. EGSO s posebnom zabrinutošću ističe problem mikroplastike koja, neovisno o tome je li unesena izravno ili raspadanjem makrootpada, dopire i do najudaljenijih područja, u ovom slučaju i do najdubljih područja, i otpušta štetne kemijske tvari koje bi mogle zagaditi lanac opskrbe hranom.

| 4.2.5.1. | EGSO pozdravlja napore koji se na temelju svake regionalne konvencije o morima ulažu u sprečavanje nastajanja i smanjenje morskog otpada, primjerice razvojem namjenskih regionalnih akcijskih planova. EGSO potiče države članice EU-a da poboljšaju provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji kako bi postigle i održale dobro stanje morskog okoliša. Komisija također treba poticati regije izvan EU-a na razvoj sličnih akcijskih planova. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

EGSO pozdravlja napore koji se na temelju svake regionalne konvencije o morima ulažu u sprečavanje nastajanja i smanjenje morskog otpada, primjerice razvojem namjenskih regionalnih akcijskih planova. EGSO potiče države članice EU-a da poboljšaju provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji kako bi postigle i održale dobro stanje morskog okoliša. Komisija također treba poticati regije izvan EU-a na razvoj sličnih akcijskih planova.

| 4.2.5.2 | EGSO potvrđuje važnost međunarodnih mehanizama, kao što je Konvencija MARPOL, u borbi protiv izvora morskog otpada na brodovima i potiče Komisiju da u 2017. donese prijedlog izmjene Direktive o lučkim uređajima za prihvat kako bi postigla još veću usklađenost s područjem primjene i definicijama MARPOL-a. |
| --- | --- |

4.2.5.2

EGSO potvrđuje važnost međunarodnih mehanizama, kao što je Konvencija MARPOL, u borbi protiv izvora morskog otpada na brodovima i potiče Komisiju da u 2017. donese prijedlog izmjene Direktive o lučkim uređajima za prihvat kako bi postigla još veću usklađenost s područjem primjene i definicijama MARPOL-a.

| 4.2.5.3. | EGSO ističe da bi EU trebao steći bolji uvid u regionalne značajke, kao i izvore, količinu, putove, distribucijske trendove, prirodu i posljedice morskog otpada, uključujući mikroplastiku, i potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice da se usredotoče na morske i kopnene izvore morskog otpada. |
| --- | --- |

4.2.5.3.

EGSO ističe da bi EU trebao steći bolji uvid u regionalne značajke, kao i izvore, količinu, putove, distribucijske trendove, prirodu i posljedice morskog otpada, uključujući mikroplastiku, i potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice da se usredotoče na morske i kopnene izvore morskog otpada.

| 4.2.6. | EGSO podržava djelovanje Komisije i Ureda visoke predstavnice u cilju postizanja i ubrzavanja uspješnog prostornog planiranja morskog područja na globalnoj razini angažiranjem svih ključnih dionika (5). |
| --- | --- |

4.2.6.

EGSO podržava djelovanje Komisije i Ureda visoke predstavnice u cilju postizanja i ubrzavanja uspješnog prostornog planiranja morskog područja na globalnoj razini angažiranjem svih ključnih dionika (5).

| 4.2.7. | EGSO potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice da stimuliraju regionalnu i međunarodnu suradnju na razvijanju dugoročnih, održivih mehanizama financiranja zaštićenih morskih područja, čime bi se osiguralo da se tim područjima dobro upravlja te da ona čine ekološki koherentnu mrežu. |
| --- | --- |

4.2.7.

EGSO potiče Komisiju i Ured visoke predstavnice da stimuliraju regionalnu i međunarodnu suradnju na razvijanju dugoročnih, održivih mehanizama financiranja zaštićenih morskih područja, čime bi se osiguralo da se tim područjima dobro upravlja te da ona čine ekološki koherentnu mrežu.

4.3.   
  Unapređenje međunarodnog istraživanja oceana i prikupljanja podataka o njima

| 4.3.1. | EGSO podržava mjere navedene u zajedničkoj komunikaciji čija je svrha povećanje znanja o europskim oceanima. EGSO stoga snažno potiče EU da Europski opservatorij i mrežu podataka o moru pretvori u međunarodnu mrežu podataka o moru. EU bi mogao postati središte za koordinaciju takvih istraživanja. No prije prikupljanja i analize dodatnih informacija potrebno je dobro i djelotvorno iskoristiti trenutačno dostupne podatke. Postoji velika količina informacija o našim morima koje su uvelike fragmentirane. |
| --- | --- |

4.3.1.

EGSO podržava mjere navedene u zajedničkoj komunikaciji čija je svrha povećanje znanja o europskim oceanima. EGSO stoga snažno potiče EU da Europski opservatorij i mrežu podataka o moru pretvori u međunarodnu mrežu podataka o moru. EU bi mogao postati središte za koordinaciju takvih istraživanja. No prije prikupljanja i analize dodatnih informacija potrebno je dobro i djelotvorno iskoristiti trenutačno dostupne podatke. Postoji velika količina informacija o našim morima koje su uvelike fragmentirane.

| 4.3.2. | EGSO potiče Komisiju da razvija veću međunarodnu suradnju u pogledu znanosti i tehnologije na području mora, kao što je predložila Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), kao sredstvo za poticanje inovacija i jačanje održivog razvoja plavog gospodarstva. |
| --- | --- |

4.3.2.

EGSO potiče Komisiju da razvija veću međunarodnu suradnju u pogledu znanosti i tehnologije na području mora, kao što je predložila Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), kao sredstvo za poticanje inovacija i jačanje održivog razvoja plavog gospodarstva.

| 4.3.3. | Naposljetku, EGSO predlaže Komisiji i državama članicama da na europskoj i nacionalnoj razini rade na poboljšanju statističkog i metodološkog temelja za mjerenje razmjera i učinkovitosti etabliranih i novijih industrija povezanih s oceanima, te njihova doprinosa cjelokupnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

4.3.3.

Naposljetku, EGSO predlaže Komisiji i državama članicama da na europskoj i nacionalnoj razini rade na poboljšanju statističkog i metodološkog temelja za mjerenje razmjera i učinkovitosti etabliranih i novijih industrija povezanih s oceanima, te njihova doprinosa cjelokupnom gospodarstvu.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  ARES/69/292.

1

(2)  Europska komisija – priopćenje za medije EU acts on illegal fishing: Yellow card issued to Thailand while South Korea & Philippines are cleared („Djelovanje EU-a u području nezakonitog ribolova: žuti karton za Tajland, ukinuta upozorenja za Južnu Koreju i Filipine”), 21. travnja 2015., http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4806_en.htm

2

EU acts on illegal fishing: Yellow card issued to Thailand while South Korea & Philippines are cleared

(3)  SL C 75, 10.3.2017., str. 144.

3

(4)  SL C 107, 6.4.2011., str. 68.

4

(5)  Upućivanje na Drugu međunarodnu konferenciju o prostornom planiranju morskog područja, koju zajednički organiziraju GU MARE Europske komisije i Međuvladina oceanografska komisija Unesco-a. Održat će se od 15. do 17. ožujka 2017. u sjedištu Unesco-a u Parizu, Francuska.

5

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/66

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu uredbe o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije”

(COM(2016) 721 završna verzija)

(2017/C 209/12)

| Izvjestitelj: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Andrés BARCELÓ DELGADO |

Izvjestitelj:

Christian BÄUMLER

Suizvjestitelj:

Andrés BARCELÓ DELGADO

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 24. studenog 2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | REX |
| Datum usvajanja u nadležnom tijelu: | 6. ožujka 2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29. ožujka 2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 194/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 24. studenog 2016.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

REX

Datum usvajanja u nadležnom tijelu:

6. ožujka 2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29. ožujka 2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

194/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) zalaže se za otvorenu i poštenu trgovinu i uvažava njezinu vrijednost kao pokretača rasta i zapošljavanja. |
| --- | --- |

1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) zalaže se za otvorenu i poštenu trgovinu i uvažava njezinu vrijednost kao pokretača rasta i zapošljavanja.

| 1.2. | EGSO poziva na primjenu jednakih uvjeta tržišnog natjecanja za europske proizvođače izvoznike i proizvođače izvoznike iz trećih zemalja te na uspostavu učinkovitih instrumenta trgovinske zaštite. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO poziva na primjenu jednakih uvjeta tržišnog natjecanja za europske proizvođače izvoznike i proizvođače izvoznike iz trećih zemalja te na uspostavu učinkovitih instrumenta trgovinske zaštite.

| 1.3. | EGSO smatra da, ukupno gledajući, prijedlog Komisije predstavlja uravnotežen pristup između pitanja statusa tržišnog gospodarstva Kine, s jedne strane, i cilja korištenja metode izračuna efektivnog dampinga, s druge strane. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da, ukupno gledajući, prijedlog Komisije predstavlja uravnotežen pristup između pitanja statusa tržišnog gospodarstva Kine, s jedne strane, i cilja korištenja metode izračuna efektivnog dampinga, s druge strane.

| 1.4. | EGSO podržava prijedlog Komisije prema kojem dampinšku maržu treba računati ne koristeći se standardnom metodologijom, već na temelju referentnih vrijednosti koje uzimaju u obzir znatno narušene troškove proizvodnje i prodaje. EGSO ističe da je u svojem mišljenju iz 2016. o očuvanju održivih radnih mjesta i rasta u industriji čelika već pozvao na neprimjenjivanje standardne metodologije u antidampinškim i antisubvencijskim istragama kineskog uvoza sve dok ta zemlja ne ispuni pet kriterija EU-a za status tržišnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO podržava prijedlog Komisije prema kojem dampinšku maržu treba računati ne koristeći se standardnom metodologijom, već na temelju referentnih vrijednosti koje uzimaju u obzir znatno narušene troškove proizvodnje i prodaje. EGSO ističe da je u svojem mišljenju iz 2016. o očuvanju održivih radnih mjesta i rasta u industriji čelika već pozvao na neprimjenjivanje standardne metodologije u antidampinškim i antisubvencijskim istragama kineskog uvoza sve dok ta zemlja ne ispuni pet kriterija EU-a za status tržišnoga gospodarstva.

| 1.5. | EGSO pozdravlja namjeru Komisije da primjenom posebnih kriterija utvrdi postoje li znatni poremećaji u stanju na tržištu. Odbor napominje da u obzir također treba uzeti poštovanje standarda Međunarodne organizacije rada te multilateralne sporazume u području zaštite okoliša. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO pozdravlja namjeru Komisije da primjenom posebnih kriterija utvrdi postoje li znatni poremećaji u stanju na tržištu. Odbor napominje da u obzir također treba uzeti poštovanje standarda Međunarodne organizacije rada te multilateralne sporazume u području zaštite okoliša.

| 1.6. | EGSO poziva Vijeće i Europski parlament da jasno navedu da će Komisija objaviti posebna izvješća za pojedine zemlje za sve zemlje sa znatnim poremećajima na tržištu. Ciljna skupina uključivat će sve zemlje u kojima je, ukupno gledajući, pokrenuto 70 % antidampinških ispitnih postupaka u prethodnom petogodišnjem razdoblju. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO poziva Vijeće i Europski parlament da jasno navedu da će Komisija objaviti posebna izvješća za pojedine zemlje za sve zemlje sa znatnim poremećajima na tržištu. Ciljna skupina uključivat će sve zemlje u kojima je, ukupno gledajući, pokrenuto 70 % antidampinških ispitnih postupaka u prethodnom petogodišnjem razdoblju.

| 1.7. | Međutim, EGSO primjećuje da još uvijek ima prostora za poboljšanje u Komisijinom prijedlogu o izmjeni osnovne antidampinške uredbe u pogledu učinkovitosti, ali i praktičnosti antidampinškog istražnog postupka (pravni status, izvedivost i relevantnost predloženog izvješća), i to osobito s obzirom na teret dokazivanja, koji ne bi trebalo prebacivati na europsku industriju. |
| --- | --- |

1.7.

Međutim, EGSO primjećuje da još uvijek ima prostora za poboljšanje u Komisijinom prijedlogu o izmjeni osnovne antidampinške uredbe u pogledu učinkovitosti, ali i praktičnosti antidampinškog istražnog postupka (pravni status, izvedivost i relevantnost predloženog izvješća), i to osobito s obzirom na teret dokazivanja, koji ne bi trebalo prebacivati na europsku industriju.

| 1.8. | EGSO naglašava da postupak podnošenja antidampinških i antisubvencijskih pritužbi mora također biti dostupan malim i srednjim poduzećima. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO naglašava da postupak podnošenja antidampinških i antisubvencijskih pritužbi mora također biti dostupan malim i srednjim poduzećima.

| 1.9. | EGSO podržava prijelazne dogovore i postupke savjetovanja koje je Komisija predložila. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO podržava prijelazne dogovore i postupke savjetovanja koje je Komisija predložila.

| 1.10. | EGSO poziva Komisiju da osigurati najveći mogući stupanj usklađenosti nove antidampinške politike EU-a s antidampinškim sporazumom WTO-a kako bi se povećala pravna sigurnost. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO poziva Komisiju da osigurati najveći mogući stupanj usklađenosti nove antidampinške politike EU-a s antidampinškim sporazumom WTO-a kako bi se povećala pravna sigurnost.

| 1.11. | EGSO preporučuje da se u politici trgovinske zaštite prema zemljama sa znatnim poremećajima na tržištu usvoji međunarodno usklađen pristup koji nadilazi EU. Potrebna je bliska suradnja s glavnim trgovinskim partnerima EU-a. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO preporučuje da se u politici trgovinske zaštite prema zemljama sa znatnim poremećajima na tržištu usvoji međunarodno usklađen pristup koji nadilazi EU. Potrebna je bliska suradnja s glavnim trgovinskim partnerima EU-a.

| 1.12. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije u vezi s izmjenama predloženima u antisubvencijskoj uredbi. |
| --- | --- |

1.12.

EGSO pozdravlja prijedlog Komisije u vezi s izmjenama predloženima u antisubvencijskoj uredbi.

| 1.13. | EGSO napominje da je učinkovitost postupaka instrumenta trgovinske zaštite (TDI) također povezana s prijedlogom modernizacije TDI-a iz 2013., uključujući pravilo niže pristojbe. EGSO ustraje na tome da je od ključne važnosti da se paket za modernizaciju TDI-a također dovrši i usvoji u predstojećim mjesecima kako bi se uspostavio čvrst i učinkovit sustav trgovinske zaštite i osigurala radna mjesta i rast u EU-u. |
| --- | --- |

1.13.

EGSO napominje da je učinkovitost postupaka instrumenta trgovinske zaštite (TDI) također povezana s prijedlogom modernizacije TDI-a iz 2013., uključujući pravilo niže pristojbe. EGSO ustraje na tome da je od ključne važnosti da se paket za modernizaciju TDI-a također dovrši i usvoji u predstojećim mjesecima kako bi se uspostavio čvrst i učinkovit sustav trgovinske zaštite i osigurala radna mjesta i rast u EU-u.

2.   Pozadina i kratki sadržaj dokumenta Komisije

| 2.1. | Prijedlogom Komisije (1) izmjenjuje se Uredba (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije. Promjene su povezane s antidampinškim izračunima i antisubvencijskim postupkom. |
| --- | --- |

2.1.

Prijedlogom Komisije (1) izmjenjuje se Uredba (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije. Promjene su povezane s antidampinškim izračunima i antisubvencijskim postupkom.

| 2.2. | Novim prijedlogom Komisije uvode se izmjene osnovne antidampinške uredbe i to ukidanjem razlike između zemalja sa statusom tržišnog gospodarstva i zemalja bez tržišnog gospodarstva koje su članice WTO-a. Metodologija „analogne zemlje” može se nastaviti primjenjivati na zemlje koje nisu članice WTO-a a smatraju se zemljama bez tržišnog gospodarstva. Standardna metodologija primjenjivat će se na sve članice WTO-a, osim u slučaju znatnog narušavanja tržišta. U tom slučaju, novim člankom 2. stavkom 6.a omogućuje se izračunavanje uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

2.2.

Novim prijedlogom Komisije uvode se izmjene osnovne antidampinške uredbe i to ukidanjem razlike između zemalja sa statusom tržišnog gospodarstva i zemalja bez tržišnog gospodarstva koje su članice WTO-a. Metodologija „analogne zemlje” može se nastaviti primjenjivati na zemlje koje nisu članice WTO-a a smatraju se zemljama bez tržišnog gospodarstva. Standardna metodologija primjenjivat će se na sve članice WTO-a, osim u slučaju znatnog narušavanja tržišta. U tom slučaju, novim člankom 2. stavkom 6.a omogućuje se izračunavanje uobičajene vrijednosti na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti.

| 2.3. | Iako se nova predložena uredba ne odnosi ni na jednu određenu zemlju, ona je usko povezana s istekom podstavka 15 (a) ii. Protokola o pristupanju Kine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) od 11. prosinca 2016. Posljedice tog isteka predmet su raznih tumačenja (2). |
| --- | --- |

2.3.

Iako se nova predložena uredba ne odnosi ni na jednu određenu zemlju, ona je usko povezana s istekom podstavka 15 (a) ii. Protokola o pristupanju Kine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) od 11. prosinca 2016. Posljedice tog isteka predmet su raznih tumačenja (2).

| 2.4. | Standardna metodologija nalaže da se damping izračunava uspoređivanjem cijena izvoza u EU s domaćim cijenama ili troškovima proizvoda u zemlji izvoznici. Međutim, za zemlje netržišnog gospodarstva EU se trenutačno služi tzv. „metodologijom analogne zemlje” u skladu s kojom se domaće cijene zamjenjuju cijenama i troškovima iz druge „analogne zemlje” što se koristi kao temelj za izračun. |
| --- | --- |

2.4.

Standardna metodologija nalaže da se damping izračunava uspoređivanjem cijena izvoza u EU s domaćim cijenama ili troškovima proizvoda u zemlji izvoznici. Međutim, za zemlje netržišnog gospodarstva EU se trenutačno služi tzv. „metodologijom analogne zemlje” u skladu s kojom se domaće cijene zamjenjuju cijenama i troškovima iz druge „analogne zemlje” što se koristi kao temelj za izračun.

| 2.5. | U Uredbi (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza navode se zemlje članice WTO-a koje se smatraju netržišnim gospodarstvima (3), zbog čega bi trebalo primjenjivati nestandardnu antidampinšku metodologiju. |
| --- | --- |

2.5.

U Uredbi (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza navode se zemlje članice WTO-a koje se smatraju netržišnim gospodarstvima (3), zbog čega bi trebalo primjenjivati nestandardnu antidampinšku metodologiju.

| 2.6. | Međutim, činjenica da bi se istek podstavka 15. (a) (ii.) Protokola o pristupanju Kine mogao tumačiti na način da obvezuje EU da Kini odobri status tržišnog gospodarstva (STG), zbog čega je Europska komisija morala predvidjeti različite scenarije za održavanje snažnih instrumenata trgovinske zaštite (TDI) štiteći pritom europsku industriju od nepoštenih trgovinskih praksi i pridržavajući se obveza u okviru WTO-a. |
| --- | --- |

2.6.

Međutim, činjenica da bi se istek podstavka 15. (a) (ii.) Protokola o pristupanju Kine mogao tumačiti na način da obvezuje EU da Kini odobri status tržišnog gospodarstva (STG), zbog čega je Europska komisija morala predvidjeti različite scenarije za održavanje snažnih instrumenata trgovinske zaštite (TDI) štiteći pritom europsku industriju od nepoštenih trgovinskih praksi i pridržavajući se obveza u okviru WTO-a.

| 2.7. | Intenzivna rasprava između institucija EU-a i dionika održana je u 2016. EGSO je sudjelovao u toj raspravi i u svojem mišljenju „Utjecaj mogućeg dodjeljivanja statusa tržišnog gospodarstva Kini (radi instrumenata trgovinske zaštite) na ključne industrijske sektore (te na radna mjesta i rast) (4)” ustrajao na tome da EU ne bi trebao izgubiti instrumente za osiguravanje slobodne i poštene trgovine s Kinom jer će to dovesti do ukidanja neprihvatljivog broja radnih mjesta koji može iznositi i stotine tisuća. EGSO je ustrajao na tome da bi gubici bili koncentrirani u određenim sektorima i regijama, poput sektora aluminija, bicikala, keramike, ferolegura, stakla, papira, solarnih ploča, željeza i guma. Odbor je pozvao Europsku komisiju, EP i Vijeće da promiču međunarodno pošteno tržišno natjecanje kao način da se aktivno brane ta radna mjesta i vrijednosti europskog društva kao i način da se povećaju prihodi i bogatstvo u Europskoj uniji (5). Dana 12. svibnja 2016. Europski parlament odobrio je rezoluciju o statusu tržišnog gospodarstva Kine. |
| --- | --- |

2.7.

Intenzivna rasprava između institucija EU-a i dionika održana je u 2016. EGSO je sudjelovao u toj raspravi i u svojem mišljenju „Utjecaj mogućeg dodjeljivanja statusa tržišnog gospodarstva Kini (radi instrumenata trgovinske zaštite) na ključne industrijske sektore (te na radna mjesta i rast) (4)” ustrajao na tome da EU ne bi trebao izgubiti instrumente za osiguravanje slobodne i poštene trgovine s Kinom jer će to dovesti do ukidanja neprihvatljivog broja radnih mjesta koji može iznositi i stotine tisuća. EGSO je ustrajao na tome da bi gubici bili koncentrirani u određenim sektorima i regijama, poput sektora aluminija, bicikala, keramike, ferolegura, stakla, papira, solarnih ploča, željeza i guma. Odbor je pozvao Europsku komisiju, EP i Vijeće da promiču međunarodno pošteno tržišno natjecanje kao način da se aktivno brane ta radna mjesta i vrijednosti europskog društva kao i način da se povećaju prihodi i bogatstvo u Europskoj uniji (5). Dana 12. svibnja 2016. Europski parlament odobrio je rezoluciju o statusu tržišnog gospodarstva Kine.

| 2.8. | Prijedlozi Komisije sadrže nepotpuni popis kriterija koji ukazuju na znatna narušavanja tržišta koja se uglavnom odnose na intervencije države u tom sektoru. Službe Komisije mogle bi objaviti javna izvješća u kojima će biti opisane konkretne okolnosti na tržištu u svakoj zemlji ili sektoru. Ta izvješća i dokazi na kojima se temelje isto bi tako bili dio dosjea istražnih postupaka koji se odnose na određenu zemlju ili sektor, što bi omogućilo svim zainteresiranim stranama da iznesu svoje stavove i primjedbe. |
| --- | --- |

2.8.

Prijedlozi Komisije sadrže nepotpuni popis kriterija koji ukazuju na znatna narušavanja tržišta koja se uglavnom odnose na intervencije države u tom sektoru. Službe Komisije mogle bi objaviti javna izvješća u kojima će biti opisane konkretne okolnosti na tržištu u svakoj zemlji ili sektoru. Ta izvješća i dokazi na kojima se temelje isto bi tako bili dio dosjea istražnih postupaka koji se odnose na određenu zemlju ili sektor, što bi omogućilo svim zainteresiranim stranama da iznesu svoje stavove i primjedbe.

| 2.9. | Osim nove metodologije za izračun dampinga, u prijedlogu Komisije utvrđeni su prijelazni dogovori za postojeće mjere trgovinske zaštite i istražne postupke u tijeku. Prijedlog Komisije ukazuje na to da će se novi sustav primjenjivati samo na predmete pokrenute nakon što nove odredbe stupe na snagu. Uvođenje nove metodologije ne predstavlja dovoljan razlog za preispitivanje postojećih antidampinških mjera. Zahtjevi za preispitivanje metodologije mogu se predati samo prilikom pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka određene mjere. |
| --- | --- |

2.9.

Osim nove metodologije za izračun dampinga, u prijedlogu Komisije utvrđeni su prijelazni dogovori za postojeće mjere trgovinske zaštite i istražne postupke u tijeku. Prijedlog Komisije ukazuje na to da će se novi sustav primjenjivati samo na predmete pokrenute nakon što nove odredbe stupe na snagu. Uvođenje nove metodologije ne predstavlja dovoljan razlog za preispitivanje postojećih antidampinških mjera. Zahtjevi za preispitivanje metodologije mogu se predati samo prilikom pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka određene mjere.

| 2.10. | Prijedlog Komisije sadrži i promjene u načinu na koji EU istražuje subvencije koje jamče vlade trećih zemalja te u izmjeni osnovne antisubvencijske uredbe pojašnjava da se dodatne subvencije utvrđene tijekom antisubvencijskog istražnog postupka ili revizije mogu uzeti u obzir pri izračunu antisubvencijskih mjera. |
| --- | --- |

2.10.

Prijedlog Komisije sadrži i promjene u načinu na koji EU istražuje subvencije koje jamče vlade trećih zemalja te u izmjeni osnovne antisubvencijske uredbe pojašnjava da se dodatne subvencije utvrđene tijekom antisubvencijskog istražnog postupka ili revizije mogu uzeti u obzir pri izračunu antisubvencijskih mjera.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO podržava otvorenu i pravednu trgovinsku politiku EU-a. Europska unija (djelujući u ime država članica EU-a, s obzirom na to da je zajednička trgovinska politika u isključivoj nadležnosti EU-a) promiče otvorenu trgovinu i prepoznaje vrijednost trgovine kao pokretača rasta i zapošljavanja. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO podržava otvorenu i pravednu trgovinsku politiku EU-a. Europska unija (djelujući u ime država članica EU-a, s obzirom na to da je zajednička trgovinska politika u isključivoj nadležnosti EU-a) promiče otvorenu trgovinu i prepoznaje vrijednost trgovine kao pokretača rasta i zapošljavanja.

| 3.2. | EGSO se zalaže za učinkovite instrumente trgovinske zaštite. Svojom trgovinskom politikom EU nalaže domaćim i stranim proizvođačima da se na tržištu natječu pod jednakim uvjetima. Stoga se protivi nepoštenim trgovačkim praksama i primjenjuje svoje zakonodavstvo s pomoću instrumenata za zaštitu trgovine, uključujući antidampinške i kompenzacijske mjere. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO se zalaže za učinkovite instrumente trgovinske zaštite. Svojom trgovinskom politikom EU nalaže domaćim i stranim proizvođačima da se na tržištu natječu pod jednakim uvjetima. Stoga se protivi nepoštenim trgovačkim praksama i primjenjuje svoje zakonodavstvo s pomoću instrumenata za zaštitu trgovine, uključujući antidampinške i kompenzacijske mjere.

| 3.3. | EGSO ističe da je većina antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz iz Kine koncentrirana u određenim sektorima među kojima je industrija čelika jedan od najciljanijih sektora. Ta je industrija u istoj mjeri povezana s uzlaznim i silaznim sektorima; s više od 350 000 izravnih radnih mjesta i milijunima radnih mjesta u povezanim sektorima, ona igra ključnu ulogu za europsku proizvođačku industriju i europsko gospodarstvo općenito. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO ističe da je većina antidampinških mjera koje su na snazi za uvoz iz Kine koncentrirana u određenim sektorima među kojima je industrija čelika jedan od najciljanijih sektora. Ta je industrija u istoj mjeri povezana s uzlaznim i silaznim sektorima; s više od 350 000 izravnih radnih mjesta i milijunima radnih mjesta u povezanim sektorima, ona igra ključnu ulogu za europsku proizvođačku industriju i europsko gospodarstvo općenito.

| 3.4. | EGSO smatra da, ukupno gledajući, Komisijin prijedlog predstavlja uravnoteženi pristup između pitanja statusa tržišnog gospodarstva Kine, s jedne strane, i cilja korištenja metode izračuna efektivnog dampinga neutralne prema svim zemljama, s druge strane. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO smatra da, ukupno gledajući, Komisijin prijedlog predstavlja uravnoteženi pristup između pitanja statusa tržišnog gospodarstva Kine, s jedne strane, i cilja korištenja metode izračuna efektivnog dampinga neutralne prema svim zemljama, s druge strane.

| 3.5. | EGSO pozdravlja izmjenu osnovne antisubvencijske uredbe u kojoj se pojašnjava postupak za antisubvencijski istražni postupak. |
| --- | --- |

3.5.

EGSO pozdravlja izmjenu osnovne antisubvencijske uredbe u kojoj se pojašnjava postupak za antisubvencijski istražni postupak.

| 3.6. | EGSO smatra da bi u uvodnim izjavama u uredbama trebalo jasno dati do znanja da se izmjenom osnovne antidampinške uredbe Kini ne odobrava status tržišnog gospodarstva. |
| --- | --- |

3.6.

EGSO smatra da bi u uvodnim izjavama u uredbama trebalo jasno dati do znanja da se izmjenom osnovne antidampinške uredbe Kini ne odobrava status tržišnog gospodarstva.

| 3.7. | Međutim, EGSO napominje da je 13. prosinca 2016. Kina zatražila savjetovanje WTO-a s SAD-om i EU-om zbog njihovog nepridržavanja Sporazuma o antidampingu WTO-a te da za EU ta savjetovanja obuhvaćaju postojeću osnovnu antidampinšku uredbu i njezinu predloženu izmjenu koja je predmet ovog mišljenja. Odbor prima na znanje ranije pravne sporove koji prikazuju složenost problema. EGSO je stoga zabrinut u pogledu pravne sigurnosti predložene izmjene antidampinške uredbe i poziva Komisiju da ponudi solidno obrazloženje kompatibilnosti novog sustava s antidampinškim pravilima WTO-a. |
| --- | --- |

3.7.

Međutim, EGSO napominje da je 13. prosinca 2016. Kina zatražila savjetovanje WTO-a s SAD-om i EU-om zbog njihovog nepridržavanja Sporazuma o antidampingu WTO-a te da za EU ta savjetovanja obuhvaćaju postojeću osnovnu antidampinšku uredbu i njezinu predloženu izmjenu koja je predmet ovog mišljenja. Odbor prima na znanje ranije pravne sporove koji prikazuju složenost problema. EGSO je stoga zabrinut u pogledu pravne sigurnosti predložene izmjene antidampinške uredbe i poziva Komisiju da ponudi solidno obrazloženje kompatibilnosti novog sustava s antidampinškim pravilima WTO-a.

| 3.8. | EGSO ističe da nijedan od glavnih trgovinskih partnera EU-a nije promijenio svoje antidampinške metodologije, čak ni s obzirom na istek podstavka 15. (a) (ii.) Protokola o pristupanju Kine WTO-u. Ta se strategija odnosi na postupak WTO-a koji je pokrenula Kina i na njegov ishod treba pričekati. |
| --- | --- |

3.8.

EGSO ističe da nijedan od glavnih trgovinskih partnera EU-a nije promijenio svoje antidampinške metodologije, čak ni s obzirom na istek podstavka 15. (a) (ii.) Protokola o pristupanju Kine WTO-u. Ta se strategija odnosi na postupak WTO-a koji je pokrenula Kina i na njegov ishod treba pričekati.

| 3.9. | EGSO preporučuje da se u pogledu ovog dosjea usvoji međunarodno usklađen pristup koji nadilazi EU. |
| --- | --- |

3.9.

EGSO preporučuje da se u pogledu ovog dosjea usvoji međunarodno usklađen pristup koji nadilazi EU.

| 3.10. | EGSO stoga poziva Komisiju, Parlament i Vijeće da pomno prate nove razvoje u politikama trgovinske zaštite glavnih trgovinskih partnera te da ispitaju njihov utjecaj na ravnotežu trgovinskih tokova. |
| --- | --- |

3.10.

EGSO stoga poziva Komisiju, Parlament i Vijeće da pomno prate nove razvoje u politikama trgovinske zaštite glavnih trgovinskih partnera te da ispitaju njihov utjecaj na ravnotežu trgovinskih tokova.

| 3.11. | EGSO primjećuje da je Odbor regija pozvao na ukidanje pravila niže pristojbe (6). Parlament je u travnju 2014. preporučio ograničavanje pravila niže pristojbe u slučaju radnog i ekološkog dampinga. U svom mišljenju iz 2016., EGSO je također pozvao na ukidanje pravila niže pristojbe za uvoz čelika. |
| --- | --- |

3.11.

EGSO primjećuje da je Odbor regija pozvao na ukidanje pravila niže pristojbe (6). Parlament je u travnju 2014. preporučio ograničavanje pravila niže pristojbe u slučaju radnog i ekološkog dampinga. U svom mišljenju iz 2016., EGSO je također pozvao na ukidanje pravila niže pristojbe za uvoz čelika.

| 3.12. | U tom pogledu, EGSO ističe da je učinkovitost postupaka instrumenta trgovinske zaštite (TDI) također povezana s prijedlogom modernizacije TDI-a iz 2013. EGSO napominje da paket za modernizaciju TDI-a i nova metoda izračuna dampinških marži pokrivaju različite, tehnički i pravno nepovezane aspekte antidampinških politika EU-a i njihove provedbe, čak i ako su usko povezani. EGSO ističe da bi potpuno iskorištavanje dampinških marži potaknulo cilj ispunjavanja uvjeta tržišnog gospodarstva u svim zemljama članicama WTO-a i napominje da je od ključne važnosti da se paket za modernizaciju TDI-a također dovrši i usvoji u predstojećim mjesecima kako bi se uspostavio čvrst i učinkovit sustav instrumenta trgovinske zaštite i osigurala radna mjesta i rast u EU-u. |
| --- | --- |

3.12.

U tom pogledu, EGSO ističe da je učinkovitost postupaka instrumenta trgovinske zaštite (TDI) također povezana s prijedlogom modernizacije TDI-a iz 2013. EGSO napominje da paket za modernizaciju TDI-a i nova metoda izračuna dampinških marži pokrivaju različite, tehnički i pravno nepovezane aspekte antidampinških politika EU-a i njihove provedbe, čak i ako su usko povezani. EGSO ističe da bi potpuno iskorištavanje dampinških marži potaknulo cilj ispunjavanja uvjeta tržišnog gospodarstva u svim zemljama članicama WTO-a i napominje da je od ključne važnosti da se paket za modernizaciju TDI-a također dovrši i usvoji u predstojećim mjesecima kako bi se uspostavio čvrst i učinkovit sustav instrumenta trgovinske zaštite i osigurala radna mjesta i rast u EU-u.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO podržava prijedlog Komisije (članak 2. (stavak 6.a)) o promjeni metodologije izračuna na način da se, u slučaju znatnih poremećaja na tržištu u pojedinim zemljama, koristi nestandardna metodologija te smatra da bi pomoću te metodologije Komisija mogla utvrditi i izmjeriti stvarne razmjere dampinga. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO podržava prijedlog Komisije (članak 2. (stavak 6.a)) o promjeni metodologije izračuna na način da se, u slučaju znatnih poremećaja na tržištu u pojedinim zemljama, koristi nestandardna metodologija te smatra da bi pomoću te metodologije Komisija mogla utvrditi i izmjeriti stvarne razmjere dampinga.

| 4.2. | U svojem mišljenju iz 2016 (7). o očuvanju održivih radnih mjesta i rasta u industriji čelika, EGSO je već pozvao na neprimjenjivanje standardne metodologije u antidampinškim i antisubvencijskim istragama kineskog uvoza sve dok ta zemlja ne ispuni pet kriterija EU-a za status tržišnoga gospodarstva. To je u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta iz svibnja 2016. |
| --- | --- |

4.2.

U svojem mišljenju iz 2016 (7). o očuvanju održivih radnih mjesta i rasta u industriji čelika, EGSO je već pozvao na neprimjenjivanje standardne metodologije u antidampinškim i antisubvencijskim istragama kineskog uvoza sve dok ta zemlja ne ispuni pet kriterija EU-a za status tržišnoga gospodarstva. To je u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta iz svibnja 2016.

| 4.3. | EGSO se slaže s procjenom Komisije da su cijene i troškovi u nekim zemljama umjetno niski zbog utjecaja države, što znači da nema stvarnog odraza tržišnih sila. Domaće cijene i troškovi znatno su narušeni državnim intervencijama. Stoga u takvim slučajevima domaće cijene ne bi trebalo koristiti za usporedbu s izvoznim cijenama. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO se slaže s procjenom Komisije da su cijene i troškovi u nekim zemljama umjetno niski zbog utjecaja države, što znači da nema stvarnog odraza tržišnih sila. Domaće cijene i troškovi znatno su narušeni državnim intervencijama. Stoga u takvim slučajevima domaće cijene ne bi trebalo koristiti za usporedbu s izvoznim cijenama.

| 4.4. | EGSO napominje da je aktualni poticaj za novi izračun znatno narušavanje tržišta, za koje je u uredbi naveden nepotpun popis primjera. Međutim, Odbor također napominje da nepoštovanje minimalnih radnih i ekoloških standarda može isto tako doprinijeti narušavanju tržišnog natjecanja s poduzećima iz EU-a i to treba uzeti u obzir, posebice ako je sastavni dio državnog regulatornog okvira. Nadalje, potrebno je pažljivo ocijeniti usklađenost nove metodologije s pravilima WTO-a. |
| --- | --- |

4.4.

EGSO napominje da je aktualni poticaj za novi izračun znatno narušavanje tržišta, za koje je u uredbi naveden nepotpun popis primjera. Međutim, Odbor također napominje da nepoštovanje minimalnih radnih i ekoloških standarda može isto tako doprinijeti narušavanju tržišnog natjecanja s poduzećima iz EU-a i to treba uzeti u obzir, posebice ako je sastavni dio državnog regulatornog okvira. Nadalje, potrebno je pažljivo ocijeniti usklađenost nove metodologije s pravilima WTO-a.

| 4.5. | EGSO napominje da je Kina od WTO-a zatražila osnivanje službenog povjerenstva za pitanja tzv. „metodologije analogne zemlje” kojom se EU služi te ističe da EU trenutačno radi na uvođenju nove metodologije koja bi trebala biti skladu sa svim međunarodnim sporazumima. EGSO smatra da bi trebalo nastaviti primjenjivati „metodologiju analogne zemlje” ako se odlukom WTO-a dođe do zaključka da istek odjeljka 15. točke (a) podtočke ii. Kini ne jamči automatsko dobivanje statusa tržišnog gospodarstva te da Kina treba poštovati druge obveze iz Protokola o pristupanju. |
| --- | --- |

4.5.

EGSO napominje da je Kina od WTO-a zatražila osnivanje službenog povjerenstva za pitanja tzv. „metodologije analogne zemlje” kojom se EU služi te ističe da EU trenutačno radi na uvođenju nove metodologije koja bi trebala biti skladu sa svim međunarodnim sporazumima. EGSO smatra da bi trebalo nastaviti primjenjivati „metodologiju analogne zemlje” ako se odlukom WTO-a dođe do zaključka da istek odjeljka 15. točke (a) podtočke ii. Kini ne jamči automatsko dobivanje statusa tržišnog gospodarstva te da Kina treba poštovati druge obveze iz Protokola o pristupanju.

| 4.6. | EGSO primjećuje da, prema predloženom zakonodavstvu, Komisija može izraditi i objaviti izvješća u kojima opisuje posebne okolnosti na tržištu u nekoj zemlji ili sektoru. Ta izvješća i dokazi na kojima se ona temelje postali bi dio svih antidampinških istražnih postupaka koji se odnose na tu zemlju ili sektor te bi bili javno dostupni. Industrija EU-a također bi mogla iskoristiti informacije iz tih izvješća pri podnošenju pritužbe ili zahtjeva za reviziju. Međutim, EGSO je zabrinut zbog toga što prijedlog Europske komisije ne uključuje nijednu odredbu za povećanje stvarnog broja zaposlenih koji se bave instrumentima trgovinske zaštite. Također napominje da pravni status tih izvješća nije definiran i nije jasno na koji se način izvješća mogu primjenjivati u slučaju da se dotična zemlja odluči na pravno osporavanje izvješća. Ne spominje se koliko često će izvješća biti ažurirana ni kako će biti prilagođena specifičnim izazovima sektora. |
| --- | --- |

4.6.

EGSO primjećuje da, prema predloženom zakonodavstvu, Komisija može izraditi i objaviti izvješća u kojima opisuje posebne okolnosti na tržištu u nekoj zemlji ili sektoru. Ta izvješća i dokazi na kojima se ona temelje postali bi dio svih antidampinških istražnih postupaka koji se odnose na tu zemlju ili sektor te bi bili javno dostupni. Industrija EU-a također bi mogla iskoristiti informacije iz tih izvješća pri podnošenju pritužbe ili zahtjeva za reviziju. Međutim, EGSO je zabrinut zbog toga što prijedlog Europske komisije ne uključuje nijednu odredbu za povećanje stvarnog broja zaposlenih koji se bave instrumentima trgovinske zaštite. Također napominje da pravni status tih izvješća nije definiran i nije jasno na koji se način izvješća mogu primjenjivati u slučaju da se dotična zemlja odluči na pravno osporavanje izvješća. Ne spominje se koliko često će izvješća biti ažurirana ni kako će biti prilagođena specifičnim izazovima sektora.

| 4.7. | EGSO je također zabrinut što ta izvješća nisu obvezna (prijedlog upućuje na to da „službe Komisije mogu objaviti izvješće”) te poziva na jasnije definiranje tereta dokazivanja u predloženom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

4.7.

EGSO je također zabrinut što ta izvješća nisu obvezna (prijedlog upućuje na to da „službe Komisije mogu objaviti izvješće”) te poziva na jasnije definiranje tereta dokazivanja u predloženom zakonodavstvu.

| 4.8. | EGSO napominje da postupak podnošenja antidampinških pritužbi mora biti učinkovit, realističan i izvodljiv. Međutim, EGSO ne može prihvatiti prebacivanje tereta dokazivanja. Teret dokazivanja postojanja dampinga ne smije pasti na predmetna poduzeća EU-a i Komisiju, a povezani zahtjevi za prikupljanje podataka trebaju ostati održivi. |
| --- | --- |

4.8.

EGSO napominje da postupak podnošenja antidampinških pritužbi mora biti učinkovit, realističan i izvodljiv. Međutim, EGSO ne može prihvatiti prebacivanje tereta dokazivanja. Teret dokazivanja postojanja dampinga ne smije pasti na predmetna poduzeća EU-a i Komisiju, a povezani zahtjevi za prikupljanje podataka trebaju ostati održivi.

| 4.9. | EGSO naglašava da postupak podnošenja antidampinških pritužbi mora biti dostupan malim i srednjim poduzećima te da posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju da ta poduzeća mogu snositi troškove koje sa sobom nose istražni postupak i povezani zahtjevi za prikupljanje podataka. |
| --- | --- |

4.9.

EGSO naglašava da postupak podnošenja antidampinških pritužbi mora biti dostupan malim i srednjim poduzećima te da posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju da ta poduzeća mogu snositi troškove koje sa sobom nose istražni postupak i povezani zahtjevi za prikupljanje podataka.

| 4.10. | EGSO smatra da su prijelazni dogovori koje je predložila Komisija u interesu pravne jasnoće i stoga ih podržava. |
| --- | --- |

4.10.

EGSO smatra da su prijelazni dogovori koje je predložila Komisija u interesu pravne jasnoće i stoga ih podržava.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2016) 721 završna verzija.

1

(2)  Prema procjenama Europske komisije u razdoblju od 2012. do 2016. otvorene su 73 nove antidampinške i antisubvencijske istrage, od čega se 42 % odnosi na Kinu, 10 % na Indiju, 5 % na Rusiju, 5 % na Indoneziju i 5 % na Tursku. Tijekom 2016. većina privremenih mjera izrečena je prvenstveno Kini, a neke i Rusiji, Bjelarusu i Koreji.

2

(3)  Uredba (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (kodifikacija) (SL L 176, 30.6.2016., str. 21.).

3

(4)  SL C 389, 21.10.2016, str. 13.

4

(5)  SL C 389, 21.10.2016, str. 13.

5

(6)  SL C 17, 18.1.2017, str. 13.

6

(7)  SL C 389, 21.10.2016., str. 50.

7

---

| 30.6.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 209/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 209/71

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet)

(COM(2016) 788 final – 2016/0393 (COD))

(2017/C 209/13)

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 25.1.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 29.3.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 524 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 223/1/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 25.1.2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

29.3.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

524

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

223/1/4

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i da je svoj stav o toj temi već izrazio u mišljenju o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (1) usvojenom 11. srpnja 2001., na 524. plenarnom zasjedanju održanom 29. i 30. ožujka 2017. (sjednica od 29. ožujka 2017.) odlučio je, s 223 glasa za, jednim protiv i četiri suzdržana, o tom prijedlogu dati pozitivno mišljenje te uputiti na stajalište izraženo u navedenom dokumentu.

Bruxelles, 29. ožujka 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  SL C 260, 17.9.2001., str. 57.

1

---